ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY č. 466/2014/EU
ze dne 16. dubna 2014,
kterým se poskytuje záruka EU za případné ztráty Evropské investiční banky z finančních operací na podporu investičních projektů mimo Unii
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na články 209 a 212 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
v souladu s řádným legislativním postupem (1),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Kromě svého základního poslání financovat investice v Evropské unii, které zůstává jejím hlavním úkolem i cílem, provádí Evropská investiční banka (dále jen „EIB“) finanční operace mimo Unii na podporu vnějších politik Unie. To umožňuje doplnit rozpočtové prostředky Unie dostupné pro regiony mimo EU o finanční sílu EIB ve prospěch cílových třetích zemí. Prováděním těchto finančních operací EIB nepřímo přispívá k plnění obecných zásad a cílů politiky Unie, jež zahrnují zmírňování chudoby prostřednictvím růstu podporujícího začlenění a udržitelného rozvoje v hospodářské, environmentální a sociální oblasti, a k prosperitě Unie v měnících se globálních ekonomických podmínkách.
(2)
Ustanovení čl. 209 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) ve spojení s článkem 208 této smlouvy stanoví, že EIB za podmínek stanovených ve svém statutu přispívá k provádění opatření nezbytných k dosahování cílů politiky Unie v oblasti rozvojové spolupráce.
(3)
Za účelem podpory vnější činnosti Unie a k tomu, aby EIB mohla financovat investice mimo Unii, aniž by to mělo nepříznivý dopad na úvěrovou bonitu EIB, využívala většina operací EIB mimo Unii rozpočtovou záruku EU (dále jen „záruka EU“) spravovanou Komisí. To dále posiluje úvěruschopnost EIB vzhledem k finančním trhům, což má prvořadý význam.
(4)
Poslední záruka EU na finanční operace EIB podepsané během období od 1. února 2007 do 31. prosince 2013 byla stanovena rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1080/2011/EU (2). Záruka EU na finanční operace EIB mimo Unii ve prospěch unijních politik by měla být stanovena s ohledem na víceletý finanční rámec na období 2014-2020.
(5)
Záruční fond pro vnější vztahy (dále jen „záruční fond“), zřízený nařízením Rady (ES, Euratom) č. 480/2009 (3), zajišťuje likvidní rezervu pro rozpočet Unie pro případ ztrát z finančních operací EIB a z makrofinanční pomoci a úvěrů Euratomu mimo Unii.
(6)
Měl by být vypracován seznam zemí, které mohou být potenciálně způsobilé pro financování ze strany EIB v rámci záruky EU. Je rovněž vhodné vytvořit seznam zemí, které jsou skutečně způsobilé získat financování ze strany EIB v rámci záruky EU.
(7)
S ohledem na nedávný vývoj, který Unii umožnil otevřít novou kapitolu vztahů s Bhútánem a Myanmarem/Barmou a s cílem podpořit probíhající politické a hospodářské reformy v obou těchto zemích, by měl být Bhútán doplněn na seznam zemí, které jsou skutečně způsobilé získat financování ze strany EIB, a Myanmar/Barma by měl být doplněn na oba uvedené seznamy.
(8)
Za účelem zohlednění zásadního politického vývoje by měl být náležitě přezkoumán seznam zemí, které jsou skutečně způsobilé pro finanční operace EIB v rámci záruky EU, a na Komisi by měla být přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o změny přílohy III. Změny Komise v příloze III by měly vycházet z celkového hodnocení zahrnujícího ekonomické, sociální, environmentální a politické aspekty, zejména pak ty, které souvisejí s demokracií, lidskými právy a základními svobodami. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracování aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(9)
Aby se zohlednil budoucí vývoj skutečných potřeb na dotování záručního fondu podle nařízení (ES, Euratom) č. 480/2009, je zapotřebí rozdělit maximální strop záruky EU na pevně stanovený strop dosahující maximální částky 27 000 000 000 EUR a nepovinnou dodatečnou částku ve výši 3 000 000 000 EUR. Financování záručního fondu v souhrnném rozpočtu Unie (rozpočtová položka 01 03 06) je zajišťováno zpětně na základě údajů o plnění týkajících se neuhrazených zaručených úvěrů pro třetí země na konci roku n-2. S ohledem na návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1638/2006 o obecných ustanoveních o zřízení evropského nástroje sousedství a partnerství se na svěřeneckém účtu zřízeném pro účely finančního nástroje pro evropsko-středomořské investice a partnerství (FEMIP) nahromadily na základě „zpětných toků“ prostředky získané ze středomořského rizikového kapitálu a úvěrových investic v rámci operací sjednaných před rokem 2007, na něž bylo využito rozpočtových prostředků Unie. Část těchto prostředků by měla být využita na záruční fond jako mimořádné opatření k zajištění toho, aby stropy pro finanční operace EIB stanovené tímto rozhodnutím byly v období 2014-2020 udržovány na příslušné úrovni. Zbývající část těchto prostředků by měla být vrácena do souhrnného rozpočtu Unie.
(10)
Otázky, které by měly být posouzeny pro úplné nebo částečné uvolnění nepovinné dodatečné částky, by měly zahrnovat: pokrok při provádění tohoto rozhodnutí ze strany EIB, zejména výsledky operací EIB na základě informací mimo jiné z rámce pro měření výsledků, včetně údajů o dopadu na rozvoj; potřeby financování záručního fondu s přihlédnutím k minulým i budoucím neuhrazeným částkám na veškeré činnosti kryté záručním fondem; makroekonomická, finanční a politická situace způsobilých regionů a zemí v době přezkumu v polovině období.
(11)
Částky kryté zárukou EU v jednotlivých regionech by měly nadále představovat stropy pro financování ze strany EIB v rámci záruky EU, a nikoliv cíle, které má EIB splnit. Tyto stropy by měly být posouzeny v rámci přezkumu tohoto rozhodnutí v polovině období, zejména s ohledem na případné změny v seznamu regionů a zemí, které jsou skutečně způsobilé získat financování ze strany EIB.
(12)
Finanční operace EIB by měly být v souladu se strategiemi přijímající země. V této souvislosti, v zájmu soudržnější a lépe cílené činnosti EIB v oblasti vnějšího financování na podporu politik Unie a maximálního prospěchu příjemců stanoví rozhodnutí č. 1080/2011/EU obecné cíle finančních operací EIB pro všechny způsobilé regiony a země: rozvoj místního soukromého sektoru, zejména v rámci podpory malých a středních podniků, sociální a hospodářskou infrastrukturu a zmírňování dopadů změny klimatu a přizpůsobování se této změně, a to na základě komparativních výhod EIB v oblastech, kde má prokazatelné výsledky. Tyto cíle by měly být v zájmu další podpory udržitelného růstu a vytváření pracovních míst zachovány i v tomto rozhodnutí.
(13)
Zlepšení přístupu malých a středních podniků k financování, a to včetně malých a středních podniků z Unie, které investují v regionech, na něž se vztahuje toto rozhodnutí, může hrát zásadní roli při oživení hospodářského rozvoje a v boji proti nezaměstnanosti. Chce-li EIB skutečně oslovit malé a střední podniky, její finanční operace by se měly zaměřovat na výsledek. EIB by měla pokud možno investovat do činnosti malých a středních podniků v oblasti výzkumu a inovací s cílem podpořit místní rozvoj. EIB by měla spolupracovat s místními institucemi, které ve způsobilých zemích působí jako finanční zprostředkovatelé a jež by měly být součástí místního hospodářství, zejména s cílem zajistit, aby se část finančních výhod převedla na jejich klienty a aby vznikala přidaná hodnota ve srovnání s jinými zdroji financování. EIB by rovněž měla v co největší možné míře zvyšovat diverzifikaci svých finančních partnerů v zemích, v nichž provádí operace. Během svého důkladného posuzování by EIB měla vyhodnotit, zda jsou finanční operace na podporu malých a středních podniků prováděné finančními zprostředkovateli v souladu s regionálními operačně-technickými pokyny, rámcem pro měření výsledků a standardy EIB. EIB by měla vytvořit mechanismus podávání zpráv s cílem zajistit, že jsou fondy určené malým a středním podnikům využívány k jejich prospěchu. V rámci svého příspěvku k přezkumu v polovině období by EIB měla předložit konsolidovanou zprávu o financování malých a středních podniků podle tohoto rozhodnutí.
(14)
Krytí zárukou EU, které je omezeno na rizika státní nebo politické povahy, není samo o sobě dostatečné k zajištění smysluplné činnosti EIB na podporu mikrofinancování. Proto by tato činnost měla být případně uskutečňována v kombinaci s rozpočtovými prostředky, které jsou k dispozici v rámci jiných nástrojů, a prostřednictvím institucí působících jako zprostředkovatelé, a to i na místní úrovni, s cílem prosazovat růst a nepřímo přispívat ke snížení chudoby v chudších zemích.
(15)
EIB by měla i nadále financovat investiční projekty v oblasti sociální, environmentální a hospodářské infrastruktury, včetně dopravy a energetiky, a měla by zvážit posílení své činnosti na podporu infrastruktury v oblasti zdravotnictví a vzdělávání, pokud má tato činnost jasnou přidanou hodnotu.
(16)
Pro posílení rozměru záruky EU v oblasti změny klimatu by měl být zaveden cílový celkový objem operací a systém umožňující předběžné posouzení emisí skleníkových plynů u projektů podporovaných v rámci záruky EU. Finanční operace EIB na podporu přizpůsobení se změně klimatu a jejího zmírňování by měly tvořit nejméně 25 % všech finančních operací EIB s cílem dále podpořit celosvětové cíle Unie v oblasti změny klimatu. EIB by ve spolupráci s Komisí měla poskytovat své odborné znalosti, aby podpořila veřejné i soukromé subjekty, na něž se vztahují finanční operace EIB, při řešení problémů spojených se změnou klimatu a při nejlepším možném využití dostupných finančních prostředků. Pro projekty na podporu přizpůsobení se změně klimatu a jejího zmírňování by mělo být k dispozici zvýhodněné financování. Finanční operace EIB by měly být podle možnosti a ve vhodných případech doplněny finančními prostředky ze souhrnného rozpočtu Unie prostřednictvím účinné a náležité kombinace grantů a úvěrů na financování opatření v oblasti změny klimatu v souvislosti s vnější pomocí Unie. Z tohoto hlediska by výroční zpráva Komise pro Evropský parlament a Radu měla obsahovat podrobnou zprávu o finančních nástrojích využívaných k financování těchto projektů, v níž budou uvedeny výše finančních operací EIB a příslušné výše grantů.
(17)
V oblastech, na něž se vztahují obecné cíle, by základním cílem finančních operací EIB měla být regionální integrace zemí, zejména hospodářská integrace zemí usilujících o přistoupení k EU, zemí v rámci evropské politiky sousedství a Unie. V této souvislosti a v oblastech, na něž se vztahují obecné cíle, by EIB měla mít možnost podporovat partnerské země prostřednictvím přímých zahraničních investic společností z Unie, které prosazují hospodářskou integraci s Unií a přispívají k podpoře technologií a předávání znalostí za předpokladu, že během odpovídajícího posouzení investičního projektu byla náležitá pozornost věnována minimalizaci rizik, že finanční operace EIB budou mít nepříznivé dopady na zaměstnanost v Unii. EIB by měla být rovněž povzbuzována, aby na své vlastní riziko podporovala přímé zahraniční investice společností z Unie v partnerských zemích, s přihlédnutím ke schopnosti EIB nést riziko.
(18)
EIB by měla u činností podporovaných podle tohoto rozhodnutí pravidelně provádět následná hodnocení nebo hodnocení v polovině období s cílem posoudit jejich relevantnost, výkonnost a účinky na rozvoj a určit aspekty, které by mohly vést ke zlepšení budoucích činností. Taková hodnocení by měla přispívat k odpovědnosti a provedení analýzy udržitelnosti.
(19)
Praktická opatření na propojení obecných cílů záruky EU a jejich provádění by měla být stanovena v regionálních operačně-technických pokynech. Tyto pokyny by měly být v souladu s širším rámcem regionální politiky Unie včetně zásady diferenciace stanovené v rámci evropské politiky sousedství. Regionální operačně-technické pokyny by měly být v návaznosti na přijetí tohoto rozhodnutí přezkoumány a na základě přezkumu tohoto rozhodnutí v polovině období dále aktualizovány, aby se přizpůsobily vývoji vnějších politik a priorit Unie. Aktualizace regionálních operačně-technických pokynů by měla mimo jiné zohlednit odpovídající vývoj ve způsobilých zemích.
(20)
V souladu s protokolem č. 5 o statutu Evropské investiční banky, připojeného ke Smlouvě o Evropské unie (dále jen „Smlouva o EU“) a ke Smlouvě o fungování EU, mají být žádosti podané přímo u EIB o finanční operace EIB uskutečněné podle tohoto rozhodnutí předloženy k vyjádření Komisi ohledně souladu s příslušnými právními předpisy a politikami Unie. Pokud v případě finančních operací EIB spadajících do oblasti působnosti tohoto rozhodnutí vydá Komise záporné stanovisko ke kterékoli z těchto operací, neměla by se na takovou operaci záruka EU vztahovat.
(21)
I když silnou stránkou EIB zůstává to, že je specifickým modelem jakožto investiční banka ve veřejném vlastnictví, která poskytuje dlouhodobé půjčky určené k naplnění politických cílů stanovených jejími akcionáři, její finanční operace by měly přispívat k naplňování obecných zásad, kterými se podle článku 21 Smlouvy o EU řídí vnější činnost Unie, tedy k upevňování a podpoře demokracie a právního státu, lidských práv a základních svobod a k plnění mezinárodních závazků a dohod, včetně dohod v oblasti životního prostředí, jichž je Unie smluvní stranou. EIB by měla zejména přispívat k hospodářské, finanční a technické spolupráci se třetími zeměmi v souladu s článkem 212 Smlouvy o fungování EU. Činnost EIB by mimoto měla být v souladu s mezinárodním právem, včetně dodržování zásad Charty Organizace spojených národů. V příslušných fázích životnosti projektu by činnost EIB měla být také v souladu s Úmluvou o přístupu k informacím, účasti veřejnosti na rozhodování a o přístupu k právní ochraně v záležitostech životního prostředí Evropské hospodářské komise OSN (Aarhuská úmluva). Ve vztahu k rozvojovým zemím by finanční operace EIB měly posilovat udržitelný hospodářský, sociální a environmentální rozvoj, a to zejména v těch zemích, které jsou nejvíce znevýhodněné, jejich hladké a postupné začlenění do světového hospodářství, jakož i zajištění souladu s cíli schválenými Unií v návaznosti na OSN a jiné příslušné mezinárodní organizace. V souladu s čl. 209 odst. 3 Smlouvy o fungování EU by EIB měla v rámci svého příspěvku k provádění opatření, jež jsou nezbytná k podpoře cílů unijní politiky rozvojové spolupráce, ve všech regionech, v nichž rozvíjí své aktivity, usilovat o nepřímou podporu za účelem dosažení rozvojových cílů tisíciletí Organizace spojených národů pro rok 2015 a po roce 2015 za účelem dosažení případných nových rozvojových cílů, které by mohly rozvojové cíle tisíciletí upravit či nahradit.
(22)
Činnost EIB podle tohoto rozhodnutí by měla podporovat provádění Evropského konsensu o rozvoji, Agendy pro změnu a zásad účinnosti podpory uvedených v Pařížském prohlášení z roku 2005, akčním programu z Akkry z roku 2008 a v dohodě o Busanském partnerství z roku 2011. Tato činnost by navíc měla být v souladu se strategickým rámcem EU a akčním plánem EU pro lidská práva a demokracii, který Rada přijala dne 25. června 2012, a mezinárodními dohodami o životním prostředí včetně závazků v oblasti biologické rozmanitosti. Měla by být realizována prostřednictvím řady konkrétních opatření, zejména posílením schopnosti EIB posuzovat environmentální, sociální a rozvojové aspekty investičních projektů, včetně lidských práv, základních svobod a rizik spojených s konflikty, a podporou místních konzultací s veřejnými orgány a občanskou společností. V této souvislosti by EIB měla realizovat a dále rozvíjet svůj rámec pro měření výsledků, který představuje podrobný soubor ukazatelů pro měření výkonnosti posuzujících hospodářský, environmentální, sociální a rozvojový dopad jejích finančních operací po celou dobu životnosti projektu EIB. Realizace rámce pro měření výsledků by měla být posouzena v rámci přezkumu tohoto rozhodnutí v polovině období. Při provádění důkladného posouzení v souvislosti s investičními projekty by EIB ve vhodných případech a v souladu se sociálními a environmentálními zásadami Unie a mezinárodními osvědčenými postupy, jakož i s právem Unie a vnitrostátním právem přijímající země, měla požadovat, aby předkladatelé investičních projektů vedli konzultace na místní úrovni a zveřejňovali jejich výsledky s cílem zohlednit dopad projektů na příslušné zúčastněné strany. EIB by měla být v kontaktu s navrhovateli a příjemci projektů po celou dobu jejich vypracovávání. Dohody o financování podepsané během období, na které se vztahuje toto rozhodnutí, a týkající se finančních operací EIB, jejichž stranou jsou veřejné subjekty, by měly obsahovat výslovnou možnost pozastavit vyplácení prostředků, pokud dojde podle tohoto rozhodnutí k odvolání způsobilosti země, kde se investiční projekt realizuje.
(23)
Mělo by být zajištěno, aby finanční operace EIB na všech úrovních, od strategického plánování na výchozí úrovni po navazující rozvoj investičních projektů, byly v souladu s vnějšími politikami Unie a s obecnými cíli stanovenými v tomto rozhodnutí a aby je podporovaly. V zájmu větší vnitřní provázanosti vnější činnosti Unie by měl být dále prohlouben dialog o politice a strategii mezi Komisí a EIB, včetně Evropské služby pro vnější činnost (ESVČ), přičemž Evropský parlament a Rada by měly být náležitě informovány. Kanceláře EIB mimo území Unie by se měly podle možnosti nacházet při delegacích Unie, aby došlo k prohloubení této spolupráce a aby se obě instituce mohly podělit o provozní náklady. Memorandum o porozumění mezi Evropskou komisí a Evropskou investiční bankou o spolupráci a koordinaci v regionech, na které se vztahuje mandát pro poskytování úvěrů třetím zemím, jež bylo v roce 2013 přezkoumáno za účelem prohloubení spolupráce a včasné vzájemné výměny informací mezi Komisí, ESVČ a EIB na operativní úrovni, by se mělo i nadále uplatňovat. Spolupráce v rámci memoranda o porozumění by měla zejména zahrnovat pravidelný přezkum uplatňování zásady diferenciace v zemích v rámci evropské politiky sousedství. Zvláštní význam v procesu přípravy příslušných programových dokumentů s cílem maximalizovat součinnost mezi činnostmi EIB a Komise, případně včetně ESVČ, pak má včasná a systematická výměna názorů mezi těmito orgány. Je také zapotřebí posílit spolupráci týkající se otázek dodržování lidských práv, základních svobod a předcházení konfliktům. EIB by měla být po dobu životnosti projektu EIB motivována ke spolupráci s delegacemi Unie.
(24)
Vnější vztahy Unie by měly být podpořeny několika nástroji, zejména nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 236/2014 (4). S cílem posílit soulad celkové podpory Unie v dotčených regionech je třeba využívat příležitostí k tomu, aby bylo financování EIB ve vhodných případech kombinováno s rozpočtovými zdroji Unie, a to ve formě finančních nástrojů uvedených v hlavě VIII nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (5) a ve formě technické pomoci při přípravě a realizaci projektů prostřednictvím nástroje předvstupní pomoci II zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 231/2014 (6), nástroje pro evropské sousedství zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 232/2014 (7), nástroje pro rozvojovou pomoc zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 233/2014 (8), nástroje partnerství pro spolupráci s třetími zeměmi zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 234/2014 (9), nástroje pro celosvětové prosazování demokracie a lidských práv zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 235/2014 (10), nástroje přispívajícího ke stabilitě a míru zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 230/2014 (11) a nástroje pro spolupráci v oblasti jaderné bezpečnosti zřízeného nařízením Rady (EU) č. 237/2014 (12). Po přijetí rozhodnutí č. 1080/2011/EU Komise zřídila platformu EU pro kombinování zdrojů ve vnější spolupráci s cílem optimalizovat fungování mechanismů pro kombinování grantů a úvěrů mimo Unii, zejména při plnění souhrnného rozpočtu Unie a úvěrů EIB a při výměně osvědčených postupů ohledně správy a řízení a hodnotících kritérií na úrovni projektu. Účast EIB a dalších finančních institucí na mechanismech kombinování grantů a úvěrů by měla být plně v souladu s vnějšími cíli Unie, účinností pomoci a transparentností.
(25)
Při svých finančních operacích mimo Unii, které spadají do oblasti působnosti tohoto rozhodnutí, by EIB měla dále usilovat o posílení koordinace a spolupráce s evropskými a mezinárodními finančními institucemi, a to zejména s těmi, které se účastní platformy EU pro kombinování zdrojů ve vnější spolupráci. K této spolupráci případně patří odvětvové podmínky a vzájemná důvěra v postupy, využívání spolufinancování a podílení se na celosvětových iniciativách, jako je podpora koordinace a účinnosti pomoci. Cílem této koordinace a spolupráce by měla být minimalizace potenciálního zdvojování nákladů a nadbytečného překrývání činností. Spolupráce by se měla zakládat na zásadě vzájemnosti. Ve vhodných případech by měl být prosazován vzájemný přístup EIB k finančním nástrojům zřízeným jinými evropskými a mezinárodními finančními institucemi. Třístranné memorandum o porozumění mezi Komisí, skupinou EIB a Evropskou bankou pro obnovu a rozvoj (EBRD) týkající se spolupráce mimo Unii, které umožňuje, aby se skupina EIB a EBRD ve své činnosti vzájemně doplňovaly a co nejlépe využívaly svých komparativních výhod, bylo v roce 2012 aktualizováno tak, aby zohlednilo rozšíření zeměpisné působnosti EBRD na středomořský region, a mělo by se i nadále uplatňovat. Zásady stanovené v tomto rozhodnutí by se měly rovněž uplatňovat v případech, kdy je financování ze strany EIB prováděno prostřednictvím dohod o spolupráci s jinými evropskými a mezinárodními finančními institucemi.
(26)
EIB by měla být motivována k tomu, aby i nadále financovala operace mimo Unii také na vlastní riziko, mimo jiné i na podporu ekonomických zájmů Unie, v zemích a ve prospěch investičních projektů, které mají podle posouzení EIB dostatečnou bonitu, a s přihlédnutím ke své vlastní schopnosti absorbovat riziko, tak aby mohlo být využívání záruky EU zaměřeno na země a investiční projekty, u nichž záruka EU podle posouzení EIB vede k přidané hodnotě, a to i v oblasti udržitelného hospodářského, sociálního a environmentálního rozvoje.
(27)
EIB by měla rozšířit řadu nabízených inovačních finančních nástrojů, mimo jiné větším zaměřením na vyvíjení záručních nástrojů. EIB by kromě toho měla aktivně usilovat o účast na nástrojích pro sdílení rizik a na dluhových nástrojích kapitálového trhu pro financování projektů se stabilním a předvídatelným vývojem peněžních toků. Měla by zejména zvážit podporu dluhových nástrojů kapitálového trhu, které byly vydány nebo poskytnuty ve prospěch investičního projektu uskutečňovaného ve způsobilých zemích. Dále by EIB měla zvýšit poskytování úvěrů v místních měnách a vydávání dluhopisů na místních trzích, za předpokladu, že přijímající země zavedou nezbytné strukturální reformy, zejména ve finančním sektoru, jakož i jiná opatření k usnadnění činnosti EIB. Při diverzifikaci a rozšiřování nástrojů kapitálového trhu by se mělo dbát především na to, aby takové nástroje nevedly k rizikovým finančním praktikám a zadlužení, a aby tudíž nemohly ohrožovat finanční stabilitu.
(28)
Komise by měla každý rok předložit zprávu Evropskému parlamentu a Radě. Tato zpráva by měla posoudit finanční operace EIB a jejich soulad s tímto rozhodnutím, jejich přidanou hodnotu a přínos pro vnější politiky Unie, jejich kvalitu, dopad na rozvoj podle rámce EIB pro měření výsledků a finanční výhody přenesené na příjemce. Tato zpráva by rovněž měla obsahovat informace o čerpání záruky EU, financování opatření v oblasti změny klimatu a biologické rozmanitosti podle tohoto rozhodnutí, následných opatřeních týkajících se fungování memoranda o porozumění mezi EIB a evropským veřejným ochráncem práv a popis spolupráce s Komisí a dalšími evropskými a mezinárodními finančními institucemi, včetně spolufinancování. Zpráva by měla být zveřejněna s cílem umožnit příslušným zúčastněným stranám, včetně občanské společnosti, vyjádřit své stanovisko.
(29)
Finanční operace EIB na podporu vnějších politik Unie by měly být nadále prováděny v souladu se zásadami řádné bankovní praxe. Tyto operace by měly být i nadále řízeny v souladu s vlastními pravidly a postupy EIB, jež by měly ze zásad řádné bankovní praxe vycházet, včetně vhodných kontrolních opatření a souladu s prohlášením EIB o sociálních a environmentálních normách, jakož i v souladu s příslušnými pravidly a postupy ve vztahu k Účetnímu dvoru a Evropskému úřadu pro boj proti podvodům (OLAF). S cílem přispět k mezinárodnímu boji proti daňovým podvodům, daňovým únikům a praní peněz by EIB při svých finančních operacích měla náležitě provádět své politiky vůči nedostatečně regulovaným nebo nespolupracujícím jurisdikcím, které za nespolupracující označuje Unie, Organizace spojených národů, Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj nebo Finanční akční výbor. V zájmu zajištění transparentnosti by EIB ve spolupráci s místními finančními zprostředkovateli měla v rámci možností vytvořit seznam konečných příjemců úvěrů.
(30)
EIB by měla přijmout příslušná opatření, která zajistí, aby při finančních operacích EIB krytých zárukou EU byly uplatněním preventivních opatření proti podvodům, korupci, praní peněz a jakémukoli protiprávnímu jednání chráněny finanční zájmy Unie a aby byl úřad OLAF oprávněn provádět kontroly a inspekce na místě v prostorách příjemců. V souladu s pokynem „Politika pro předcházení nedovoleným postupům v činnostech Evropské investiční banky a odrazování od nich“ přijatým v roce 2008 a revidovaným v roce 2013 by EIB měla úzce spolupracovat s příslušnými orgány Unie a členských států s cílem posílit platná opatření proti praní peněz a financování terorismu a přispět ke zlepšení jejich prosazování. V souladu se svou politikou vnitřních informátorů by EIB měla rovněž věnovat zvláštní pozornost informacím od informátorů týkajícím se potenciálních případů podvodu, korupce nebo jiné nezákonné činnosti, aby bylo možné zajistit řádná následná opatření, zpětnou vazby a ochranu proti odvetným opatřením.
(31)
Řídící orgány EIB by měly být motivovány k přijetí nezbytných opatření k úpravě činnosti EIB, tak aby účinným způsobem přispívala k vnějším politikám Unie a náležitě splňovala požadavky stanovené v tomto rozhodnutí,
PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Záruka EU
1. Unie poskytne Evropské investiční bance (EIB) rozpočtovou záruku za financování operací prováděných mimo území Unie (dále jen „záruka EU“). Záruka EU je poskytnuta jako paušální záruka za všechny platby, na něž má EIB nárok, které však dosud neobdržela, v souvislosti s úvěry, úvěrovými zárukami a dluhovými nástroji kapitálového trhu poskytnutými nebo vydanými ve prospěch investičních projektů EIB, které jsou způsobilé podle odstavce 2.
2. Pro účely záruky EU jsou způsobilé úvěry, úvěrové záruky a dluhové nástroje kapitálového trhu, které jsou poskytnuty nebo vydány ve prospěch investičních projektů uskutečňovaných ve způsobilých zemích podle vlastních pravidel a postupů EIB, včetně prohlášení EIB o environmentálních a sociálních zásadách a normách, a na podporu relevantních cílů vnější politiky Unie, jestliže EIB poskytuje finanční prostředky v souladu s podepsanou dohodou, jejíž účinnost dosud neuplynula a jež ani nebyla zrušena (dále jen „finanční operace EIB“).
3. Finanční operace EIB na podporu vnějších politik Unie jsou nadále řízeny v souladu se zásadami řádné bankovní praxe.
4. Záruka EU je omezena na 65 % celkové vyplacené a zaručené částky v rámci finančních operací EIB po odečtení splacených částek a přičtení všech souvisejících částek.
5. Záruka EU kryje finanční operace EIB podepsané v období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020.
6. Pokud po uplynutí období uvedeného v odstavci 5 Evropský parlament a Rada nepřijmou rozhodnutí, jímž bude EIB poskytnuta nová záruka EU na krytí ztrát v rámci jejích finančních operací mimo Unii, prodlouží se toto období automaticky jedenkrát o šest měsíců.
Článek 2
Stropy pro finanční operace EIB v rámci záruky EU
1. Maximální strop pro finanční operace EIB v rámci záruky EU nepřesáhne v období 2014-2020 částku 30 000 000 000 EUR. Částky, které se původně pro finanční operace plánovaly, ale později byly zrušeny, se do tohoto stropu nezapočítávají.
Tento maximální strop je rozdělen na:
a)
pevně stanovený strop s maximální částkou dosahující 27 000 000 000 EUR;
b)
nepovinnou dodatečnou částku ve výši 3 000 000 000 EUR.
Evropský parlament a Rada rozhodnou v souladu s řádným legislativním postupem o úplném nebo částečném uvolnění částky uvedené v písmenu b) a její regionální distribuci na základě přezkumu v polovině období uvedeného v článku 19.
2. Pevně stanovený strop uvedený v odst. 1 písm. a) se dělí na regionální stropy a podstropy, jak stanoví příloha I. V rámci regionálních stropů zajistí EIB postupně vyvážené rozdělení mezi jednotlivé země v regionech, na něž se vztahuje záruka EU.
Článek 3
Obecné cíle a zásady
1. Záruka EU se poskytuje pouze na finanční operace EIB, jež mají podle posouzení EIB přidanou hodnotu a podporují některý z těchto obecných cílů:
a)
rozvoj místního soukromého sektoru, zejména podporu malých a středních podniků;
b)
rozvoj sociální a hospodářské infrastruktury, včetně dopravy, energetiky, environmentální infrastruktury a informačních a komunikačních technologií;
c)
přizpůsobení se změně klimatu a její zmírňování.
2. Při zachování specifického charakteru EIB jakožto investiční banky přispívají finanční operace EIB uskutečňované podle tohoto rozhodnutí k naplnění obecného zájmu EU, a to zejména zásad, kterými se podle článku 21 SEU řídí vnější činnost Unie, a k provádění mezinárodních dohod v oblasti životního prostředí, jichž je Unie smluvní stranou. Řídící orgány EIB jsou motivovány k přijetí nezbytných opatření k úpravě činnosti EIB, tak aby účinným způsobem přispívala k vnějším politikám Unie a náležitě splňovala požadavky stanovené v tomto rozhodnutí.
3. Základním cílem finančních operací EIB v oblastech, na něž se vztahují obecné cíle stanovené v odstavci 1, je regionální integrace zemí, mimo jiné zejména hospodářská integrace zemí usilujících o přistoupení k Unii, zemí v rámci evropské politiky sousedství a Unie. EIB provádí finanční operace v přijímajících zemích v oblastech, na něž se vztahují obecné cíle, podporou přímých zahraničních investic, které prosazují hospodářskou integraci s Unií.
4. Finanční operace EIB v rozvojových zemích, které jsou vymezeny v seznamu příjemců oficiální rozvojové pomoci, jejž sestavuje Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj, přispívají podle článků 208 a 209 Smlouvy o fungování EU nepřímo k plnění cílů politiky Unie v oblasti rozvojové spolupráce, jako je zmírňování chudoby prostřednictvím růstu podporujícího začlenění a udržitelného rozvoje v hospodářské, environmentální a sociální oblasti.
5. V zájmu zajištění co největšího dopadu investic do soukromého sektoru na rozvoj usiluje EIB o posílení místního soukromého sektoru v přijímajících zemích podporou místních investic, jak je stanoveno v odst. 1 písm. a). Finanční operace EIB na podporu obecných cílů uvedených v odstavci 1 usilují rovněž o to, aby zahrnovaly i podporu, kterou Unie poskytuje investičním projektům malých a středních podniků. Za účelem účinného sledování využití finančních prostředků ve prospěch dotčených malých a středních podniků stanoví EIB společně s finančními zprostředkovateli odpovídající smluvní požadavky, včetně norem pro předkládání zpráv příjemci.
EIB spolupracuje s finančními zprostředkovateli, kteří mohou podpořit konkrétní potřeby malých a středních podniků v zemích operace a kteří se nepodílejí na finančních operacích EIB prováděných ve způsobilé zemi prostřednictvím nástrojů umístěných v zahraniční nespolupracující jurisdikci uvedené v článku 13.
6. Finanční operace EIB na podporu obecných cílů stanovených v odst. 1 písm. b) podporují investiční projekty převážně v oblastech dopravy, energetiky, environmentální infrastruktury, informačních a komunikačních technologií, zdraví a vzdělávání. To zahrnuje výrobu a integraci energie z obnovitelných zdrojů, transformaci energetických systémů umožňující přechod na technologie a paliva s nižšími emisemi uhlíku, udržitelnou energetickou bezpečnost a energetickou infrastrukturu, včetně infrastruktury pro produkci plynu a jeho dopravy na energetický trh Unie, jakož i elektrifikaci venkovských oblastí, environmentální infrastruktury, jako jsou voda a hygiena a ekologická infrastruktura, telekomunikace a infrastruktury pro širokopásmové připojení.
7. Finanční operace EIB na podporu obecných cílů stanovených v odst. 1 písm. c) podporují investiční projekty v oblasti přizpůsobení se změně klimatu a jejího zmírňování, které přispívají k plnění celkového cíle Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu, a to zejména zamezením emisí skleníkových plynů nebo jejich snižováním v oblastech obnovitelných zdrojů energie, energetické účinnosti a udržitelné dopravy nebo zvyšováním odolnosti ohrožených zemí, odvětví a regionů vůči nepříznivým dopadům změny klimatu. Kritéria způsobilosti pro projekty v oblasti změny klimatu jsou vymezena ve strategii EIB týkající se změny klimatu, která bude aktualizována do konce roku 2015. Za tímto účelem by měla být do postupu environmentálního hodnocení zařazena analýza uhlíkové stopy, aby bylo možno určit, zda návrhy projektu optimalizují zlepšení v oblasti energetické účinnosti. Objem těchto operací bude v období, na něž se vztahuje toto rozhodnutí, představovat alespoň 25 % celkových finančních operací EIB.
8. Do konce roku 2015 a v souladu s unijními i mezinárodními cíli v oblasti změny klimatu aktualizuje EIB ve spolupráci s Komisí svoji strategii týkající se změny klimatu z hlediska finančních operací EIB. Tato aktualizace by měla mimo jiné zahrnovat konkrétní opatření s cílem zajistit, aby investiční projekty podle tohoto rozhodnutí byly v souladu s cíli Unie v oblasti změny klimatu, a posílit úsilí o podporu obnovitelných zdrojů energie a energetické účinnosti.
9. Záruka EU se vztahuje pouze na finanční operace EIB uskutečněné ve způsobilých zemích, které s EIB uzavřely rámcovou dohodu o právních podmínkách provádění těchto operací.
Článek 4
Země, na něž se vztahuje záruka EU
1. Seznam zemí, které jsou potenciálně způsobilé získat financování EIB v rámci záruky EU, je uveden v příloze II. Seznam zemí, které jsou způsobilé získat financování EIB v rámci záruky EU, je uveden v příloze III a neobsahuje žádnou zemi, jež není uvedena v příloze II. U zemí, které nejsou uvedeny v příloze II, se o způsobilosti získat financování EIB v rámci záruky EU rozhodne v jednotlivých případech na základě řádného legislativního postupu.
2. Pokud jde o změny přílohy III, Komise má pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci podle článku 18. Rozhodnutí Komise vychází z celkového posouzení zahrnujícího ekonomické sociální, environmentální a politické aspekty, a to zejména ty, které se týkají demokracie, lidských práv a základních svobod, i z příslušných usnesení Evropského parlamentu a rozhodnutí a závěrů Rady.
3. Akty v přenesené pravomoci, kterými se mění příloha III, není s výhradou odstavce 4 dotčeno krytí zárukou EU, které se vztahuje na finanční operace EIB podepsané před vstupem těchto aktů v přenesené pravomoci v platnost.
4. Čerpání prostředků z finančních operací EIB, na něž se vztahuje globální záruka podle čl. 8 odst. 1, se neumožňuje zemím, které nejsou uvedeny v příloze III.
5. Záruka EU se nevztahuje na finanční operace EIB v určité zemi, jestliže dohoda o těchto operacích byla podepsána po přistoupení této země k Unii.
Článek 5
Přínos finančních operací EIB pro politiky Unie
1. Do jednoho roku po vstupu tohoto rozhodnutí v platnost aktualizují Komise a EIB stávající regionální operačně-technické pokyny pro finanční operace EIB.
Regionální operačně-technické pokyny jsou v souladu s širším rámcem regionální politiky Unie uvedeným v příloze IV. Regionální operačně-technické pokyny zejména zajistí, aby financování EIB podle tohoto rozhodnutí doplňovalo odpovídající politiky, programy a nástroje Unie v oblasti pomoci v jednotlivých regionech.
Komise a EIB zohlední při aktualizaci regionálních operačně-technických pokynů příslušná usnesení Evropského parlamentu a rozhodnutí a závěry Rady. Regionální operačně-technické pokyny jsou v souladu s prioritami obsaženými v případných vnitrostátních či regionálních programech vypracovaných přijímajícími zeměmi a náležitě zohledňují veškeré konzultace s místní občanskou společností, k nimž v průběhu vypracovávání těchto programů došlo.
Komise aktualizované regionální operačně-technické pokyny okamžitě po jejich vydání předá Evropskému parlamentu a Radě.
V rámci stanoveném regionálními operačně-technickými pokyny vymezí EIB příslušné strategie financování a zajistí jejich provádění.
Finanční operace EIB jsou v souladu s regionálními operačně-technickými pokyny a strategiemi přijímající země.
Přezkum regionálních operačně-technických pokynů probíhá v návaznosti na přezkum v polovině období uvedený v článku 19.
2. V rámci postupu podle článku 19 protokolu č. 5 podává Komise vyjádření k finančním operacím EIB. Pokud v případě finančních operací EIB spadajících do oblasti působnosti tohoto rozhodnutí vydá Komise nepříznivé stanovisko, záruka EU se na takovou operaci nevztahuje.
Článek 6
Spolupráce s Komisí a ESVČ
1. Soulad vnějších činností EIB s cíli vnější politiky Unie musí být dále posilován s cílem maximalizovat součinnost mezi finančními operacemi EIB a rozpočtovými zdroji Unie, zejména aktualizací regionálních operačně-technických pokynů uvedených v článku 5, v souvislosti s níž je ve vhodných případech konzultována ESVČ ohledně politických otázek, a pomocí pravidelného a systematického dialogu a včasné výměny informací týkajících se:
a)
strategických dokumentů vypracovaných Komisí nebo případně ESVČ, jako jsou strategické dokumenty pro jednotlivé země a regiony, orientační programy, akční plány a předvstupní dokumenty;
b)
strategických plánovacích dokumentů, přípravy zásoby vhodných investičních projektů EIB a výročních zpráv EIB předkládaných Komisi;
c)
jiných politických a operačních hledisek.
2. Spolupráce se uskutečňuje na regionálně diferencovaném základě, jakož i na úrovni delegací Unie, při současném zohlednění úlohy EIB i politik Unie v jednotlivých regionech.
Článek 7
Spolupráce s ostatními evropskými a mezinárodními finančními institucemi
1. Finanční operace EIB se ve vhodných případech provádějí ve spolupráci s dalšími evropskými vícestrannými finančními institucemi a finančními institucemi členských států (dále jen „evropské finanční instituce“) a mezinárodními finančními institucemi, včetně regionálních rozvojových bank (dále jen „mezinárodní finanční instituce“) s cílem maximalizovat součinnost, spolupráci a efektivitu, společně vyvíjet nové inovativní finanční nástroje a zajistit obezřetné a přiměřené sdílení rizik a vzájemně sladěné podmínky pro investiční projekty a jednotlivá odvětví a ve snaze minimalizovat potenciální zdvojování nákladů a nadbytečné překrývání činností.
2. Spolupráci uvedenou v odstavci 1 usnadní koordinace mezi Komisí, EIB a příslušnými evropskými a mezinárodními finančními institucemi působícími v jednotlivých regionech, případně uskutečňovaná v kontextu memorand o porozumění nebo jiných rámců Unie pro regionální spolupráci.
Článek 8
Krytí a podmínky záruky EU
1. V případě finančních operací EIB, s výjimkou finančních operací spočívajících v dluhových nástrojích kapitálového trhu, u nichž je jednou ze stran stát nebo za něž se stát zaručil, a jiných finančních operací EIB, u nichž jsou jednou ze stran regionální nebo místní orgány nebo státem vlastněné nebo státem kontrolované veřejné podniky nebo instituce, jestliže u těchto jiných finančních operací EIB provedla EIB náležité hodnocení úvěrového rizika zohledňující situaci dané země, pokud jde o úvěrová rizika, záruka EU kryje veškeré platby, na něž má EIB nárok, které však dosud neobdržela (dále jen „globální záruka“).
2. Pro účely odstavce 1 je Palestina zastoupena palestinskou samosprávou a Kosovo (13) je zastoupeno kosovskými úřady.
3. V případě finančních operací EIB neuvedených v odstavci 1 záruka EU kryje veškeré platby, na něž má EIB nárok, které však dosud neobdržela, pokud to bylo způsobeno naplněním jednoho z těchto politických rizik (dále jen „záruka ke krytí politických rizik“):
a)
zastavení devizového transferu;
b)
vyvlastnění;
c)
válka nebo občanské nepokoje;
d)
odepření spravedlnosti po porušení smlouvy.
4. V případě finančních operací EIB spočívajících v dluhových nástrojích kapitálového trhu se použije pouze záruka ke krytí politických rizik.
5. Finanční dohody s konkrétními předkladateli projektů v souvislosti s finančními operacemi EIB obsahují také příslušná environmentální a sociální ustanovení v souladu s vlastními pravidly a postupy EIB.
6. Komise a EIB stanoví v dohodě o záruce uvedené v článku 14 jasnou a transparentní politiku přidělování, která EIB umožní v rámci její vnější činnosti identifikovat operace, jež mají být financovány podle tohoto rozhodnutí, s cílem zajistit co možná nejúčinnější využití záruky EU. Tato politika přidělování vychází z bonity finančních operací EIB na základě posouzení EIB, ze stropů definovaných v příloze I, z povahy protistrany, ať se jedná o státní subjekt, státem řízený subjekt podle odstavce 1 tohoto článku či o soukromý subjekt, ze schopnosti EIB absorbovat riziko a dalších relevantních kritérií, včetně přidané hodnoty záruky EU. Evropský parlament a Rada jsou informovány o politice přidělování v souladu s článkem 14.
7. Je-li záruka EU uplatněna, EIB Unii postoupí jakákoli relevantní práva týkající se jakýchkoli povinností v souvislosti se svými finančními operacemi, a to v souladu s dohodou o záruce uvedenou v článku 14.
Článek 9
Posouzení a sledování investičních projektů ze strany EIB
1. V souvislosti s aspekty investičních projektů, na něž se vztahuje záruka EU, spojenými se sociálními aspekty a s aspekty lidských práv, životního prostřední, hospodářství a rozvoje provede EIB důkladné posouzení a ve vhodných případech požaduje, aby předkladatelé projektů v souladu se sociálními a environmentálními zásadami Unie vedli ve fázi plánování a ve fázi provádění projektu veřejné konzultace na místní úrovni s příslušnými vnitrostátními a místními zúčastněnými stranami, jakož i s občanskou společností, a aby poskytovali informace relevantní pro posouzení přínosu k plnění cílů Unie v oblasti vnější politiky a strategických cílů Unie.
Pokud je to vhodné, toto hodnocení obsahuje posouzení toho, jak zvýšit během doby životnosti projektu kapacity příjemců financování ze strany EIB prostřednictvím technické pomoci. EIB zahrne do vlastních pravidel a postupů nezbytná ustanovení týkající se posouzení environmentálního a sociálního dopadu investičních projektů a aspektů spojených s lidskými právy a předcházení konfliktů, aby se zajistilo, že investiční projekty podpořené na základě tohoto rozhodnutí jsou environmentálně a sociálně udržitelné.
2. EIB kromě předběžného posouzení rozvojových aspektů sleduje také provádění finančních operací. Po předkladatelích projektů zejména požaduje, aby důkladně sledovali provádění projektu až do jeho dokončení, mimo jiné i dopady investičního projektu na hospodářství, rozvoj, sociální otázky, životní prostředí a lidská práva. EIB pravidelně ověřuje informace poskytnuté předkladateli projektu a se souhlasem předkladatelů projektů je zpřístupňuje veřejnosti. Pokud je to možné, zprávy o dokončení projektu spojeného s finančními operacemi EIB se, kromě důvěrných informací, zveřejňují.
3. EIB usiluje o to, aby se sledování vztahovalo také na provádění zprostředkovatelských operací a činnost finančních zprostředkovatelů v oblasti podpory malých a středních podniků.
4. EIB zřídí ucelený systém předběžného posouzení relativních i absolutních hodnot emisí skleníkových plynů v souvislosti s finančními operacemi EIB v případech, kdy tyto emise dosahují významných prahových hodnot, jak jsou vymezeny v příslušné metodice EIB začleněné ve strategii EIB týkající se změny klimatu, a kdy jsou údaje k dispozici.
5. Výsledky sledování jsou pokud možno zveřejněny, s výhradou požadavků důvěrnosti a dohody mezi příslušnými stranami.
Článek 10
Vnější účelově vázané příjmy pro záruční fond
Splátky a příjmy ve výši 110 000 000 EUR, které pocházejí z operací uzavřených před rokem 2007, včetně splátek kapitálu, uvolněných jistot a splátek jistin úvěrů, dividend, kapitálového zisku, poplatků za poskytnutí záruk a úroků z úvěrů a z prostředků uložených na svěřeneckých účtech, a které byly uhrazeny na svěřenecký účet zřízený pro nástroj pro evropsko-středomořské investice a partnerství a lze je přičítat podpoře poskytované ze souhrnného rozpočtu Unie, představují vnější účelově vázané příjmy v souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a využijí se ve prospěch záručního fondu.
Částky nad 110 000 000 EUR, které byly uhrazeny na svěřenecký účet zřízený pro nástroj pro evropsko-středomořské investice a partnerství, se po odečtení nákladů na řízení a poplatků zapíší do souhrnného rozpočtu Unie.
Článek 11
Výroční zprávy a účetnictví
1. Komise předloží každý rok Evropskému parlamentu a Radě zprávu o finančních operacích EIB uskutečněných na základě tohoto rozhodnutí. Tato zpráva se zveřejní a obsahuje:
a)
posouzení finančních operací EIB na úrovni projektu, odvětví, země a regionu a jejich souladu s tímto rozhodnutím;
b)
souhrnné posouzení přidané hodnoty, očekávané výstupy, výsledky a rozvojové dopady finančních operací EIB, vycházející z výroční zprávy EIB o rámci pro měření výsledků. Za tímto účelem použije EIB ukazatele hodnocení výsledků financovaných projektů z hlediska rozvoje, životního prostředí a sociálních aspektů, včetně lidských práv, a zohlední přitom příslušné ukazatele podle Pařížské deklarace o účinnosti pomoci z roku 2005. Součástí ukazatelů měřících výsledky projektů z hlediska životního prostředí jsou kritéria pro „čisté technologie“, jež se v zásadě zaměřují na energetickou účinnost a technologie na snižování emisí;
c)
posouzení přínosu finančních operací EIB k plnění cílů Unie v oblasti vnější politiky a strategických cílů Unie, přičemž se zohlední regionální operačně-technické pokyny uvedené v článku 5;
d)
souhrnné posouzení finančních výhod přenesených na příjemce finančních operací EIB;
e)
posouzení kvality finančních operací EIB, zejména rozsah zohlednění environmentální a sociální udržitelnosti při důkladném posuzování a sledování financovaných investičních projektů;
f)
podrobné informace o čerpání záruky EU;
g)
informace o objemu financování projektů v oblasti změny klimatu a biologické rozmanitosti podle tohoto rozhodnutí, o celkovém dopadu na relativní i absolutní hodnoty emisí skleníkových plynů podle čl. 9 odst. 4, jakož i počet projektů posuzovaných z hlediska klimatických rizik;
h)
popis spolupráce s Komisí a ostatními evropskými a mezinárodními finančními institucemi, včetně spolufinancování. Zpráva obsahuje zejména rozpis finančních zdrojů z Unie a zdrojů z ostatních evropských a mezinárodních finančních institucí využívaných v kombinaci s financováním ze strany EIB, což poskytuje přehled o celkových investicích podporovaných finančními operacemi EIB uskutečněnými podle tohoto rozhodnutí. Zpráva také upozorňuje na sjednání nových memorand o porozumění mezi EIB a dalšími evropskými nebo mezinárodními finančními institucemi, která mají dopad na finanční operace EIB podle tohoto rozhodnutí;
i)
informace o následných opatřeních týkajících se memoranda o porozumění mezi EIB a evropským veřejným ochráncem práv v tom rozsahu, v jakém se toto memorandum týká finančních operací EIB podle tohoto rozhodnutí.
2. Pro účely předkládání zpráv uvedeného v odstavci 1 poskytne EIB Komisi výroční zprávy o finančních operacích EIB uskutečněných podle tohoto rozhodnutí, včetně všech údajů potřebných k tomu, aby Komise mohla vypracovat zprávy podle odstavce 1. EIB může Komisi poskytnout také dodatečné relevantní informace, aby Evropský parlament a Rada získaly ucelený přehled o vnější činnosti EIB.
3. EIB poskytne Komisi o každé své finanční operaci statistické, finanční a účetní údaje, jakož i dodatečné informace nezbytné k tomu, aby Komise plnila své povinnosti v oblasti předkládání zpráv nebo reagovala na požadavky Účetního dvora, spolu s osvědčením auditora o částkách nesplacených v rámci finančních operací EIB. EIB poskytne Komisi také jakékoli jiné potřebné doklady v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012.
4. Pro účely účetnictví a podávání zpráv Komise o rizicích, na která se vztahuje záruka EU, předloží EIB Komisi své hodnocení rizik a informace o bonitě týkající se finančních operací EIB.
5. EIB alespoň jednou ročně poskytne Komisi orientační víceletý program plánovaného objemu finančních operací EIB, jež mají být podepsány tak, aby se zajistil soulad prognóz EIB se stropy zavedenými tímto rozhodnutím a aby Komise mohla zajistit odpovídající rozpočtové plánování, pokud jde o financování záručního fondu. Komise tuto prognózu zohlední při přípravě návrhu souhrnného rozpočtu Unie.
6. EIB pravidelně poskytuje Evropskému parlamentu, Radě a Komisi všechny své nezávislé hodnotící zprávy, které posuzují praktické výsledky konkrétních činností zrealizovaných EIB podle tohoto rozhodnutí a v rámci dalších vnějších mandátů.
7. Informace uvedené v odstavcích 2 až 6 poskytuje EIB na vlastní náklady. Informace uvedené v odstavcích 2, 3 a 6 rovněž EIB obecně zveřejňuje, přičemž ze zveřejnění vyloučí veškeré informace důvěrné povahy.
Článek 12
Transparentnost a zveřejňování informací
1. EIB v souladu s vlastní politikou transparentnosti a zásadami Unie pro přístup k dokumentům a informacím a postupně i se standardy Mezinárodní iniciativy na podporu transparentnosti rozvojové pomoci zveřejní na svých internetových stránkách informace týkající se:
a)
všech finančních operací EIB uskutečňovaných podle tohoto rozhodnutí po schválení projektu, zejména informace o tom, zda se na daný investiční projekt vztahuje záruka EU a jak přispívá k cílům vnější činnosti Unie, zejména s poukazem na jeho hospodářský, sociální a environmentální dopad;
b)
memorand o porozumění mezi EIB a dalšími evropskými nebo mezinárodními finančními institucemi, která mají dopad na finanční operace EIB podle tohoto rozhodnutí, pokud se na ně nevztahují požadavky na zachování důvěrnosti;
c)
pokud je to možné a vhodné, stávajících rámcových dohod mezi EIB a přijímající zemí. Při podepisování nových dohod nebo změnách stávajících dohod usiluje EIB o to, aby bylo umožněno jejích zveřejnění;
d)
politiky EIB pro přidělování prostředků.
2. Komise na svých internetových stránkách zveřejní konkrétní informace týkající se všech případů zpětného získávání plateb podle dohody o záruce uvedené v článku 14 a dohody, kterou se stanoví podrobná ustanovení a postupy týkající se uplatňování nároků, uvedené v čl. 15 odst. 2, pokud se na ně nevztahují požadavky na zachování důvěrnosti.
Článek 13
Nespolupracující jurisdikce
V rámci svých finančních operací netoleruje EIB žádné nezákonné činnosti, včetně praní peněz, financování terorismu, daňových podvodů nebo daňových úniků, korupce a podvodů ohrožujících zájmy Unie. EIB se zejména nepodílí na žádné finanční operaci prováděné ve způsobilé zemi prostřednictvím zahraničního nástroje umístěného v nespolupracující jurisdikci, kterou za nespolupracující označuje Unie, Organizace spojených národů, Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj nebo Finanční akční výbor.
Ve svých finančních operacích uplatňuje EIB zásady a standardy stanovené v právu Unie upravujícím předcházení zneužití finančního systému k praní peněz a financování terorismu, případně včetně požadavku ohledně přijetí přiměřených opatření ke zjištění totožnosti skutečných vlastníků.
Článek 14
Dohoda o záruce
Komise a EIB podepíší dohodu o záruce, která bude obsahovat podrobná ustanovení a postupy týkající se záruky EU podle článku 8, a informují o ní Evropský parlament a Radu.
Článek 15
Zpětné získávání plateb provedených Komisí
1. Pokud Komise provede jakoukoli platbu v rámci záruky EU, usiluje EIB jménem a na účet Komise o uplatnění nároků z vyplacených částek.
2. Komise a EIB podepíší samostatnou dohodu, kterou se stanoví podrobná ustanovení a postupy týkající se uplatňování nároků, a to nejpozději do dne podpisu dohody uvedené v článku 14.
Článek 16
Kontrola Účetním dvorem
Záruku EU a v jejím rámci poskytnuté a zpětně získané platby k tíži nebo ve prospěch souhrnného rozpočtu Unie kontroluje Účetní dvůr.
Článek 17
Opatření proti podvodům
1. EIB bezodkladně uvědomí úřad OLAF a poskytne mu nezbytné informace, jakmile má v jakékoli fázi přípravy, provádění nebo ukončování projektů, na něž se vztahuje záruka EU, důvodné podezření že došlo k možnému podvodu, korupci, praní peněz nebo jinému protiprávní jednání, které může ohrozit finanční zájmy Unie.
2. V zájmu ochrany finančních zájmů Evropské unie je úřad OLAF oprávněn provádět vyšetřování včetně kontrol a inspekcí na místě v souladu s ustanoveními a postupy vyplývajícími z nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (14), nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (15) a nařízení Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 (16), aby zjistil, zda ve spojitosti s finančními operacemi nedošlo k podvodu, korupci, praní peněz nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie. OLAF může příslušným orgánům dotčených členských států předat informace získané během vyšetřování.
Jestliže se uvedené protiprávní jednání potvrdí, je EIB nápomocna při vymáhání finančních prostředků s ohledem na své finanční operace a v rámci svých pravomocí.
3. Finanční dohody podepsané v souvislosti s projekty podpořenými na základě tohoto rozhodnutí obsahují ustanovení umožňující pozastavení finančních operací EIB a v případě potřeby odpovídající opatření k vymáhání finančních prostředků v případech podvodu, korupce nebo jiného protiprávního jednání. Rozhodnutí, zda pozastavit nebo zrušit financování EIB, přijímá EIB po náležitém posouzení všech okolností a rizik.
4. EIB se nadále spoléhá na své jednotné kontaktní místo pro boj proti korupci a podvodům určené zaměstnancům EIB a všem zúčastněným stranám.
5. EIB při svých finančních operacích uplatňuje svůj Mechanismus pro vyloučení protistran zapojených do podvodného a korupčního jednání, který obsahuje kritéria pro vyloučení uvedená v centrální databázi Unie pro vyloučení s cílem zajistit, aby byla práva všech stran dodržena.
Článek 18
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Přenesená pravomoc uvedená v článku 4 se Komisi svěřuje na dobu neurčitou počínaje dnem 11. května 2014.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článku 4 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení pravomoci se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článku 4 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 19
Přezkum v polovině období
Komise do 31. prosince 2016 ve spolupráci s EIB předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu v polovině období, hodnotící provádění tohoto rozhodnutí v počátečních letech, doplněnou případně o návrh na změnu tohoto rozhodnutí. Zpráva v polovině období vychází z nezávislého externího hodnocení a příspěvku EIB.
Tato zpráva zahrnuje zejména:
a)
posouzení provádění politiky přidělování;
b)
posouzení podávání zpráv EIB a případná doporučení na jeho zlepšení;
c)
posouzení rámce pro měření výsledků, včetně ukazatelů a kritérií výkonnosti a jejich přínosu k dosažení cílů tohoto rozhodnutí;
d)
podrobný popis kritérií posuzovaných pro účely doporučení ohledně případného úplného nebo částečného uvolnění nepovinné dodatečné částky.
Článek 20
Předložení závěrečné zprávy
Do 31. prosince 2021 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě závěrečnou zprávu o uplatňování tohoto rozhodnutí.
Článek 21
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Ve Štrasburku dne 16. dubna 2014.
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 466/2014/EU HATÁROZATA
(2014. április 16.)
az Unión kívüli beruházási projekteket támogató finanszírozási műveletek veszteségeinek fedezésére az Európai Beruházási Banknak nyújtott uniós garanciáról
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 209. és 212. cikkére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,
rendes jogalkotási eljárás keretében (1),
mivel:
(1)
Az Európai Beruházási Bank (EBB) az Európai Unión belüli beruházások finanszírozására irányuló alapvető feladata mellett - amely a továbbiakban is az EBB fő feladata és célkitűzése - végrehajt az Unión kívüli, az Unió külső politikáit támogató finanszírozási műveleteket is. Ez az EBB pénzügyi ereje révén lehetővé teszi az Unión kívüli régiók számára rendelkezésre álló uniós költségvetési forrásoknak a megcélzott harmadik országok számára előnyös módon történő kiegészítését. Az ilyen finanszírozási műveletekkel az EBB közvetve hozzájárul az Unió általános elveinek és szakpolitikai céljainak a megvalósulásához, amelyek magukban foglalják a szegénységnek az inkluzív növekedés és fenntartható gazdaság révén történő csökkentését, a környezeti és társadalmi fejlődést, valamint az Unión belüli növekedést a változó globális gazdasági feltételek mellett.
(2)
Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 209. cikke (3) bekezdésének a 208. cikkel együtt értelmezett rendelkezése szerint az EBB az alapokmányában megállapított feltételek szerint hozzájárul azoknak az intézkedéseknek a végrehajtásához, amelyek az Unió fejlesztési együttműködési politikája tekintetében meghatározott célkitűzések eléréséhez szükségesek.
(3)
Az Unió külső tevékenységének támogatása, illetve annak biztosítása érdekében, hogy az EBB úgy tudjon az Unión kívüli beruházásokat finanszírozni, hogy az ne befolyásolja a hitelbesorolását, az EBB Unión kívül végrehajtott műveleteinek többségét a Bizottság által kezelt európai uniós költségvetési garancia (a továbbiakban: az uniós garancia) fedezi. Ez továbbá javítja az EBB hitelképességét a pénzügyi piacokon, ami elsődleges fontosságú.
(4)
A 2007. február 1. és 2013. december 31. közötti időszakban aláírt EBB-finanszírozási műveletekre vonatkozó uniós garanciát legutóbb az 1080/2011/EU európai parlamenti és tanácsi határozat (2) állapította meg. Az uniós szakpolitikákat támogató, az Unión kívüli EBB-finanszírozási műveletekhez a 2014-2020-as többéves pénzügyi kerethez kapcsolódóan is biztosítani kell az uniós garanciát.
(5)
A 480/2009/EK, Euratom tanácsi rendelettel (3) létrehozott, külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap (a továbbiakban: a garanciaalap) biztosítja az Unió költségvetése számára az EBB-finanszírozási műveletekhez, valamint az Unión kívüli makroszintű pénzügyi támogatásokhoz és az Euratom-kölcsönökhöz kapcsolódó veszteségek fedezéséhez szükséges likviditási tartalékot.
(6)
Meg kell állapítani az uniós garanciával fedezett EBB-finanszírozásra potenciálisan jogosult országok jegyzékét. Helyénvaló továbbá megállapítani az uniós garanciával fedezett EBB-finanszírozásra ténylegesen jogosult országok listáját is.
(7)
Fel kell venni Bhutánt az EBB-finanszírozásra ténylegesen jogosult országok listájára, Mianmart/Burmát pedig fel kell venni mindkét listára, mivel a közelmúlt fejleményei lehetővé tették az Unió és Bhután, illetve az Unió és Mianmar/Burma közötti kapcsolatok új fejezetének a megnyitását, miáltal támogathatóvá válnak a két országban zajló politikai és gazdasági reformok.
(8)
A jelentős szakpolitikai változásokhoz való alkalmazkodás érdekében az uniós garanciával fedezett EBB-finanszírozásra ténylegesen jogosult országok listáját megfelelően felül kell vizsgálni, és a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a III. melléklet módosítására vonatkozóan. A Bizottság III. mellékletre vonatkozó módosításainak a gazdasági, társadalmi, környezeti és politikai - különösen a demokráciával, az emberi jogokkal és az alapvető szabadságokkal kapcsolatos - szempontokra egyaránt kiterjedő átfogó értékelésen kell alapulniuk. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról.
(9)
Annak érdekében, hogy a 480/2009/EK, Euratom rendeletnek megfelelően figyelembe lehessen venni a garanciaalap tényleges feltöltési igényeinek a potenciális alakulását, az uniós garancia maximális felső összeghatárát egy 27 milliárd EUR maximális összegű rögzített felső összeghatárra, valamint egy további, 3 milliárd EUR összegű opcionális összegre kell bontani. Az Unió általános költségvetésében a garanciaalap (01 03 06. költségvetési tétel) tartalékképzése utólag történik az n-2. év végén fennálló garantált külső hitelezési kintlevőségek eredményadatai alapján. Tekintettel az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz létrehozására vonatkozó általános rendelkezések meghatározásáról szóló 2006/1638/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra, az uniós költségvetési forrásokat felhasználó, 2007-nél korábbi műveletek keretében végrehajtott mediterrán kockázatitőke- és hitelbefektetésekből visszaáramló források az Euromediterrán Beruházási és Partnerségi Pénzügyi Eszköz számára létrehozott vagyonkezelői számlán kerülnek elhelyezésre. A visszaáramló források egy részét a garanciaalap keretében kell felhasználni, kivételes intézkedésként annak biztosítására, hogy az e határozat szerinti EBB-finanszírozási műveletek felső összeghatára megfelelő szinten maradjon a 2014-2020-as időszakban. A fennmaradó forrásokat vissza kell forgatni az Unió általános költségvetésébe.
(10)
A kiegészítő opcionális összeg részben vagy egészben történő igénybevételéhez az alábbiakat kell mérlegelni: az e határozat EBB általi végrehajtása terén elért eredmények, különös tekintettel az EBB műveleteinek az eredményeire, többek között az eredményértékelési keretből származó információk alapján, beleértve a fejlesztésre gyakorolt hatásokat is; a garanciaalap feltöltési igényei, figyelembe véve a garanciaalapból támogatott összes tevékenységhez kapcsolódó múltbeli és jövőbeli kifizetendő összegeket; a támogatásra jogosult régiók és országok makrogazdasági, pénzügyi és politikai helyzete a félidős felülvizsgálat időpontjában.
(11)
Az uniós garancia által az egyes régiók vonatkozásában fedezett összegeknek továbbra is az uniós garanciával fedezett EBB-finanszírozás felső határait kell jelenteniük, és nem olyan célösszegeket, amelyeket az EBB-nek teljesítenie kell. E felső határokat e határozat félidős felülvizsgálatakor értékelni kell, különösen az EBB-finanszírozásra ténylegesen jogosult régiók és országok listájában bekövetkező lehetséges változásokra tekintettel.
(12)
Az EBB finanszírozási-műveleteknek összhangban kell lenniük a kedvezményezett ország saját stratégiáival. Ennek fényében, a koherencia erősítése és az EBB külső finanszírozási tevékenységének fokozottabban az uniós szakpolitikák támogatására való összpontosítása, valamint a kedvezményezettek számára a lehető legtöbb előny biztosítása érdekében az 1080/2011/EU határozat az EBB-finanszírozási műveletekre vonatkozóan valamennyi jogosult régióra és országra kiterjedő általános célokat határozott meg - azaz a helyi magánszektor fejlesztését, különösen a kkv-k támogatását, a társadalmi és gazdasági infrastruktúra fejlesztését, az éghajlatváltozás mérséklését és az ahhoz való alkalmazkodást -, alapul véve az EBB komparatív előnyeit azokon a területeken, amelyeken eddig is jó eredményeket ért el. Ezeket a célokat ebben a határozatban is fenn kell tartani a fenntartható fejlődés és munkahelyteremtés további előmozdítása érdekében.
(13)
A kkv-k, köztük az e határozat hatálya alá tartozó régiókban befektető uniós kkv-k forráshoz jutásának elősegítése alapvető szerepet tölthet be a gazdasági fejlődés élénkítésében és a munkanélküliség elleni küzdelemben. A kkv-k hatékony elérése céljából az EBB-finanszírozási műveleteknek eredményközpontúnak kell lenniük. Az EBB-nek, amennyiben lehetséges, a helyi fejlődés támogatása érdekében be kell ruháznia a kis- és középvállalkozások kutatási és innovációs tevékenységeibe. Az EBB-nek együtt kell működnie a támogatásra jogosult országokban működő, a helyi gazdaságba integrált helyi pénzügyi közvetítő intézményekkel, különösen annak biztosítása céljából, hogy a pénzügyi előnyök egy része továbbkerüljön ezek ügyfeleihez, és hogy hozzáadott értéket nyújtsanak az egyéb finanszírozási forrásokhoz képest. Az EBB-nek ezenfelül a lehető legnagyobb mértékben törekednie kell pénzügyi partnereinek diverzifikációjára azokban az országokban, amelyekben működik. Az átvilágítás keretében az EBB-nek meg kell vizsgálnia, hogy a kkv-kat pénzügyi közvetítőn keresztül támogató finanszírozási műveletek összhangban vannak-e a regionális technikai operatív iránymutatásokkal, az eredményértékelési kerettel és az EBB normáival. Az EBB-nek jelentési mechanizmust kell létrehoznia annak biztosítására, hogy a kkv-knak szánt pénzösszegeket azok javára használják fel. Az EBB-nek a félidős felülvizsgálathoz történő hozzájárulásként összevont beszámolót kell benyújtania a kkv-k e határozat alapján történő finanszírozásáról.
(14)
Az uniós garancia által biztosított fedezet, amely az állami és politikai kockázatokra korlátozódik, a mikrofinanszírozás terén önmagában nem elég ahhoz, hogy az EBB hathatós tevékenységet fejtsen ki. Az ilyen tevékenységet ezért adott esetben a más eszközök keretében rendelkezésre álló költségvetési erőforrásokhoz kapcsolódva, illetve - a növekedés előmozdításának eszközeként és a szegénységnek a szegényebb országokban történő csökkentéséhez való közvetett hozzájárulás céljából - többek között helyi szintű közvetítő intézményeken keresztül kell végrehajtani.
(15)
Az EBB-nek folytatnia kell a társadalmi, környezeti és gazdasági infrastruktúra - többek között a közlekedés és az energia - terén végrehajtott beruházási projektek finanszírozását, és mérlegelnie kell az egészségügyi és oktatási infrastruktúrát támogató tevékenységének a fokozását, amennyiben ez egyértelműen hozzáadott értéket jelent.
(16)
Az uniós garancia éghajlat-változási dimenziójának erősítése érdekében be kell vezetni a műveletek volumenére vonatkozó általános célszámot és egy olyan rendszert, amely lehetővé teszi az uniós garancia keretében támogatott projektekből eredő üvegházhatásúgáz-kibocsátás előzetes felmérését. Az összes EBB-finanszírozási műveletből legalább 25 %-nak az éghajlatváltozás mérséklését és az ahhoz való alkalmazkodást támogató finanszírozási műveletnek kell lennie, hogy ezzel előmozdítsa az Unió globális éghajlat-politikai céljainak megvalósulását. Az EBB-nek a Bizottsággal együttműködve támogatnia kell technikai szakértelmével az EBB-finanszírozási műveletekből részesülő állami és magánpartnereket az éghajlatváltozásból eredő kihívások kezelése és a rendelkezésre álló finanszírozás lehető legoptimálisabb felhasználása érdekében. Az éghajlatváltozás mérséklését és az ahhoz való alkalmazkodást célzó projektek számára rendelkezésre kell állnia a koncesszionális finanszírozás lehetőségének. Az EBB-finanszírozási műveleteket - amennyiben lehetséges és célszerű - az Unió általános költségvetéséből biztosított forrásokkal kell kiegészíteni, az uniós külső támogatás keretében az éghajlatváltozás elleni küzdelem finanszírozásához nyújtott vissza nem térítendő támogatások és kölcsönök megfelelő kombinálásával. E tekintetben a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz címzett éves jelentésében részletesen be kell számolnia az e projektek finanszírozására igénybevett pénzügyi eszközökről, feltüntetve az EBB-finanszírozási műveleteknek összegeit és a támogatások megfelelő összegeit.
(17)
Az általános célok hatókörébe tartozó területeken az országok közötti regionális integrációnak - így különösen az előcsatlakozási folyamatban részt vevő országok, a szomszédságpolitikai partnerországok és az Unió közötti gazdasági integrációnak - az EBB-finanszírozási műveletek egyik alapvető céljának kell lennie. Ezzel összefüggésben az EBB-nek képesnek kell lennie arra, hogy az általános célok körébe tartozó területeken az uniós vállalatok általi - az Unióval való gazdasági integrációt előmozdító, valamint a technológia- és tudástranszfer elősegítéséhez hozzájáruló - közvetlen külföldi befektetések révén is támogassa a partnerországokat, amennyiben a beruházási projektek átvilágítása során kellő figyelmet fordítanak azon kockázat minimálisra csökkentésére, hogy az EBB-finanszírozási műveletek negatív hatásokkal járjanak az Unióban a foglalkoztatásra nézve. Az EBB-t ösztönözni kell továbbá arra, hogy kockázattűrő képességének figyelembevétele mellett saját kockázatára is támogassa az uniós vállalatok partnerországokba irányuló közvetlen külföldi befektetéseit.
(18)
Az EBB-nek rendszeresen el kell végeznie az e határozat alapján támogatott tevékenységek utólagos vagy félidős értékelését e tevékenységek relevanciájának, eredményeinek és fejlesztési hatásainak értékelése és a jövőbeli tevékenységek javítását lehetővé tevő szempontok feltárása érdekében. Ezen értékeléseknek hozzá kell járulniuk az elszámoltathatósághoz és a fenntarthatósági elemzéshez.
(19)
Az uniós garancia általános céljait és azok végrehajtását összekapcsoló gyakorlati intézkedéseket regionális technikai operatív iránymutatásokban kell meghatározni. Ezen iránymutatásoknak összhangban kell lenniük a tágabb uniós regionális szakpolitikai kerettel, többek között az európai szomszédságpolitikában alkalmazott differenciálás elvével. Az uniós külső politikák és prioritások változásainak figyelembevétele érdekében e határozat elfogadása után sort kell keríteni a regionális technikai operatív iránymutatások felülvizsgálatára és a félidős felülvizsgálatot követő aktualizálására is. A regionális technikai operatív iránymutatások aktualizálásánál egyebek mellett a támogatható országokban történt releváns fejleményeket is figyelembe kell venni.
(20)
Az Európai Unióról szóló szerződéshez (EUSZ) és az EUMSZ-hez csatolt, az Európai Beruházási Bank alapokmányáról szóló 5. sz. jegyzőkönyvvel összhangban az e határozat alapján végzendő EBB-finanszírozási műveletek céljából közvetlenül az EBB-hez benyújtott kérelmeket továbbítani kell a Bizottsághoz annak véleményezése céljából, hogy a kérelmek megfelelnek-e a vonatkozó uniós jogszabályoknak és szakpolitikáknak. Amennyiben az e határozat hatálya alá tartozó EBB-finanszírozási műveletek esetében a Bizottság bármely műveletről kedvezőtlen véleményt nyilvánít, a szóban forgó műveletet nem fedezheti az uniós garancia.
(21)
Jóllehet az EBB ereje továbbra is abban nyilvánul meg, hogy a köztulajdonban lévő beruházási bankok olyan különleges példája, amelynek feladata a részvényesek által meghatározott politikai célkitűzések teljesítése érdekében hosszú távú kölcsönök nyújtása, az EBB-finanszírozási műveleteknek hozzá kell járulniuk az EUSZ 21. cikkében megfogalmazott, az Unió külső tevékenységét vezérlő alapelvekhez, így a demokrácia és a jogállamiság, valamint az emberi jogok és alapvető szabadságok megszilárdításához és támogatásához, továbbá az olyan nemzetközi kötelezettségvállalások és megállapodások, többek között környezetvédelmi megállapodások végrehajtásához, amelyekben az Unió részes fél. Az EUMSZ 212. cikkével összhangban, az EBB-nek különösen a harmadik országokkal folytatott gazdasági, pénzügyi és technikai együttműködéshez kell hozzájárulnia. Ezenfelül az EBB-nek tevékenysége során tiszteletben kell tartania a nemzetközi jogot, egyebek mellett az ENSZ Alapokmánya elveit. Az EBB tevékenységének a projektciklus egyes szakaszaiban összhangban kell lennie továbbá az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló egyezményével (Aarhusi Egyezmény). A fejlődő országok tekintetében az EBB-finanszírozásnak különösen ezen országok - legfőképpen a legszegényebbek - fenntartható gazdasági, társadalmi és környezeti fejlődését, a világgazdaságba való zökkenőmentes és fokozatos integrálását, valamint az Unió által az ENSZ és egyéb érintett nemzetközi szervezetek keretében jóváhagyott céloknak való megfelelést kell előmozdítania. Az EBB-nek, amikor az EUMSZ 209. cikkének (3) bekezdésével összhangban hozzájárul az uniós fejlesztési együttműködési politika célkitűzéseinek megvalósítását célzó intézkedések végrehajtásához, törekednie kell arra, hogy közvetetten az Egyesült Nemzetek Szervezetének 2015-ös millenniumi fejlesztési céljait is támogassa - valamint 2015 után azon új fejlesztési célok elérését is, amelyek esetleg módosítják vagy felváltják a millenniumi fejlesztési célokat - mindazon régiókban, ahol tevékenységét folytatja.
(22)
Az EBB e határozat szerinti tevékenységének támogatnia kell a fejlesztési politikáról kialakított európai konszenzus és a változtatási program végrehajtását, illetve a 2005. évi Párizsi Nyilatkozatban, a 2008. évi accrai cselekvési programban, és a 2011. évi puszani partnerségi megállapodásban kialakított segélyhatékonysági elvek alkalmazását. Az EBB tevékenységének összhangban kell lennie továbbá az emberi jogokra és demokráciára vonatkozó, a Tanács által 2012. június 25-én elfogadott uniós stratégiai kerettel és cselekvési tervvel, továbbá a nemzetközi környezetvédelmi megállapodásokkal, ideértve a biodiverzitási kötelezettségvállalásokat. Ezt konkrét intézkedések révén kell megvalósítani, köztük különösen a beruházási projektek környezeti, társadalmi, fejlesztési vonatkozásainak értékelésére, és ennek keretében az emberi jogi, az alapvető szabadságokkal és a konfliktusokkal kapcsolatos kockázatoknak a felmérésére szolgáló EBB-kapacitások megerősítésével, valamint a hatóságokkal és a civil társadalommal folytatott helyi konzultáció előmozdításával. Az EBB-nek ezzel összefüggésben alkalmaznia és folyamatosan fejlesztenie kell az eredményértékelési keretét, amellyel egy sor részletes teljesítménymutató révén a teljes EBB-projektciklusban értékeli a finanszírozási műveletek gazdasági, környezeti, társadalmi és fejlesztési hatását. Az eredményértékelési keret alkalmazását e határozat félidős felülvizsgálatakor értékelni kell. A beruházási projekt átvilágítása keretében az EBB-nek adott esetben - az Unió szociális és környezetvédelmi alapelveivel, valamint a nemzetközi bevált gyakorlattal, az uniós joggal és a kedvezményezett ország nemzeti jogával összhangban - helyi konzultációk megtartását és ezek eredményének közzétételét kell előírnia a projektgazda számára annak érdekében, hogy figyelembe vegye a projekteknek az érintett felekre gyakorolt hatását. Az EBB-nek a projektek kidolgozása során mindvégig kommunikálnia kell a projektgazdákkal és a projektek kedvezményezettjeivel. Az e határozat hatálya alá tartozó időszakban állami partnerekkel aláírt EBB finanszírozási szerződésekben kifejezetten elő kell írni, hogy a folyósítás felfüggeszthető, amennyiben a beruházási projekt végrehajtási helyszínéül szolgáló ország elveszti az e határozat szerinti jogosultságát.
(23)
A stratégiai tervezéstől a beruházási projekt kidolgozásáig minden szinten biztosítani kell, hogy az EBB-finanszírozási műveletek megfeleljenek az Unió külső politikáinak és az e határozatban megállapított általános célkitűzéseknek, és azokat támogassák. Az Unió külső tevékenységeinek fokozottabb összehangolása érdekében az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) bevonásával tovább kell erősíteni a Bizottság és az EBB közötti szakpolitikai és stratégiai párbeszédet, és arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot is megfelelően tájékoztatni kell. Az EBB Unión kívüli irodáinak - lehetőség szerint - az Unió képviseletein belül kellene elhelyezkedniük ezen együttműködés fokozása és a működési költségek megosztása érdekében. Az Európai Bizottság és az Európai Beruházási Bank között a külső megbízatás hatálya alá tartozó régiókban folytatott együttműködés és koordináció tekintetében kötött egyetértési megállapodás - amelyet a Bizottság, az EKSZ és az EIB közötti operatív szintű együttműködés és korai kölcsönös információcsere fokozása céljából 2013-ban felülvizsgáltak - továbbra is alkalmazandó. Az egyetértési megállapodás keretében folytatott együttműködésnek magában kell foglalnia különösen a szomszédságpolitikában részt vevő országok közötti differenciálás elve alkalmazásának rendszeres felülvizsgálatát. Különösen fontos, hogy a Bizottság, az EBB és adott esetben az EKSZ között a releváns programozási dokumentumok előkészítésének minél korábbi szakaszában szisztematikus véleménycserére kerüljön sor annak érdekében, hogy maximalizálni lehessen a szinergiákat tevékenységeik között. Meg kell erősíteni továbbá az együttműködést az emberi jogok és alapvető szabadságjogok tiszteletben tartása és a konfliktusmegelőzés kérdésében is. Az EBB-t ösztönözni kell arra, hogy az EBB-projektciklus során működjön együtt az uniós delegációkkal.
(24)
Az Unió külkapcsolatait több intézkedéssel, különösen a 236/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) által kell támogatni. Az érintett régiókban nyújtott összes uniós támogatás összhangjának növelése érdekében meg kell ragadni az EBB-finanszírozás és az uniós költségvetési források kombinálásának a lehetőségeit, amikor és amennyiben mód van rá, a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) VIII. címében előírt pénzügyi eszközök, továbbá a projektek előkészítéséhez és végrehajtásához biztosított technikai segítségnyújtás formájában, a 231/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) által létrehozott Előcsatlakozási Támogatási Eszköz, a 232/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) által létrehozott Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz, a 233/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) által létrehozott Fejlesztési Együttműködési Eszköz, a 234/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) által létrehozott, harmadik országokkal folytatott együttműködést szolgáló Partnerségi Eszköz, a 235/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) által létrehozott, a demokrácia és az emberi jogok világszintű előmozdításának finanszírozási eszköze, 230/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (11) által létrehozott, a stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszköz és a 237/2014/EU tanácsi rendelet által létrehozott (12) Nukleáris Biztonsági Együttműködési Eszköz révén. Az 1080/2011/EU határozatot követően a Bizottság az Unión kívüli vissza nem térítendő támogatások és hitelek kombinálását célzó mechanizmusok működésének - mindenekelőtt az Unió általános költségvetésének, illetve az EBB-hiteleknek a végrehajtása tekintetében történő - optimalizálása érdekében, valamint az irányítással és az értékelési kritériumokkal kapcsolatos legjobb gyakorlatoknak a projektek szintjén történő cseréje céljából létrehozta az uniós külső együttműködési támogatáskombinációs platformot. Az EBB-nek és egyéb pénzügyi intézményeknek a támogatáskombinációs mechanizmusokban való részvételét tejes mértékben össze kell hangolni az Unió külső célkitűzéseivel, valamint a segélyhatékonyság és az átláthatóság követelményével.
(25)
Az EBB-nek az e határozat hatálya alá tartozó, Unión kívüli finanszírozási műveletei során törekednie kell arra, hogy tovább erősítse a koordinációt és az együttműködést az európai és a nemzetközi pénzügyi intézményekkel, különösen az uniós külső együttműködési támogatáskombinációs platform résztvevőivel. Ez az együttműködés adott esetben magában foglalja az ágazati feltételrendszerrel kapcsolatos együttműködést és az eljárások kölcsönös igénybevételét, a társfinanszírozás felhasználását, valamint többek között a segélyek koordinációját és a hatékonyságot előmozdító globális kezdeményezésekben való részvételt. Az említett koordináció és együttműködés keretében törekedni kell arra, hogy minimálisra csökkenjen a költségek megkettőzésének és a szükségtelen átfedéseknek a lehetősége. Az együttműködésnek a kölcsönösség elvén kell alapulnia. Adott esetben elő kell mozdítani, hogy az EBB - viszonossági alapon - hozzáférjen a más európai és nemzetközi pénzügyi intézmények által létrehozott pénzügyi eszközökhöz. Az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank (EBRD) földrajzi hatókörének a földközi-tengeri térségre való kiterjesztése miatt 2012-ben aktualizálták a Bizottság, az EBB-csoport és az EBRD közötti, az Unión kívüli együttműködésre vonatkozó háromoldalú egyetértési megállapodást, amely lehetővé teszi, hogy az EBB-csoport és az EBRD egymás tevékenységeit kiegészítve és egyéni komparatív előnyeiket kihasználva működjön; e megállapodást továbbra is alkalmazni kell. Az e határozatban rögzített elveket azon esetekben is alkalmazni kell, amikor az EBB-finanszírozás végrehajtására más európai és nemzetközi pénzügyi intézményekkel kötött együttműködési megállapodások révén kerül sor.
(26)
Az EBB-t ösztönözni kell arra, hogy a jövőben is finanszírozzon saját kockázatra Unión kívüli műveleteket, többek között az uniós gazdasági érdekek támogatása céljából, olyan országokban és olyan beruházási projektek esetében, amelyek az EBB értékelése szerint megfelelően hitelképesek a saját kockázattűrő képességét is figyelembe véve, annak érdekében, hogy az uniós garancia igénybevételét olyan országokra és beruházási projektekre lehessen összpontosítani, amelyek esetében a garancia az EBB saját értékelése alapján - többek között a fenntartható gazdasági, társadalmi és környezeti fejlődés szempontjából - hozzáadott értéket képvisel.
(27)
Az EBB-nek ki kell bővítenie az általa kínált innovatív pénzügyi eszközök körét, többek között nagyobb figyelmet fordítva a garanciaeszközök kidolgozására. Az EBB-nek emellett aktívan törekednie kell a kockázatmegosztó eszközökben való részvételre, és a stabil és kiszámítható cash flow-val rendelkező projektek esetében a kötvénypiaci eszközökkel történő finanszírozásra. Különösképpen meg kell fontolnia a jogosult országokban végrehajtott beruházási projektek javára kibocsátott vagy nyújtott kötvénypiaci eszközök támogatását. Emellett az EBB-nek növelnie kell a helyi pénznemben végzett hitelnyújtást, valamint kötvényeket kell kibocsátania a helyi piacokon, feltéve, hogy a kedvezményezett országok végrehajtják a szükséges strukturális reformokat - mindenekelőtt a pénzügyi ágazatban -, valamint az EBB tevékenységeit megkönnyítő egyéb intézkedéseket. A tőkepiaci eszközök diverzifikálásánál és kibővítésénél különösen ügyelni kell arra, hogy azok ne vezessenek kockázatos pénzügyi gyakorlatok kialakulásához és eladósodáshoz, amelyek által veszélybe kerülhetne a pénzügyi stabilitás.
(28)
A Bizottságnak évente jelentést kell tennie az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. E jelentésben értékelnie kell az EBB-finanszírozási műveleteket és azok e határozatnak való megfelelését, azok hozzáadott értékét és az Unió külső politikai és stratégiai célkitűzéseihez nyújtott hozzájárulását, minőségét, az EBB eredményértékelési keretét alapul véve azok fejlesztési hatásait, továbbá a kedvezményezettek számára e műveletek révén juttatott pénzügyi előnyöket. A jelentésnek tájékoztatással kell szolgálnia az uniós garancia lehívásáról, az éghajlatváltozással és a biológiai sokféleséggel kapcsolatos, e határozat alapján történő finanszírozásról, valamint az EBB és az európai ombudsman közötti egyetértési megállapodás működéséről is, és ismertetnie kell a Bizottsággal és más európai, illetve nemzetközi pénzügyi intézményekkel - többek között társfinanszírozás céljából - való együttműködést. A jelentést nyilvánosságra kell hozni annak érdekében, hogy az érdekelt felek - így többek között a civil társadalom képviselői - megtehessék észrevételeiket.
(29)
Az Unió külső politikáit támogató EBB-finanszírozási műveleteket továbbra is a rendezett banki működés elveivel összhangban kell végrehajtani. E műveletek irányításának továbbra is meg kell felelnie az EBB saját, ezen elvekkel összhangban kialakítandó szabályainak és eljárásainak - köztük a megfelelő ellenőrzési intézkedéseknek és az EBB szociális és környezetvédelmi normákra vonatkozó nyilatkozatának, valamint a Számvevőszékkel és az Európai Csalás Elleni Hivatallal (OLAF) kapcsolatos vonatkozó szabályoknak és eljárásoknak. Az EBB-nek a finanszírozási műveletei során megfelelően végre kell hajtania az Unió, az ENSZ, a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet vagy a Pénzügyi Akció Munkacsoport által gyengén szabályozottnak vagy nem együttműködőnek minősített joghatóságokkal szembeni politikáit annak érdekében, hogy ezzel hozzájáruljon az adócsalás és a pénzmosás elleni nemzetközi küzdelemhez. Átláthatósági okokból az EBB a lehetséges mértékig a helyi pénzügyi közvetítőkkel együttműködve összeállítja a végső hitelfelvevők jegyzékét.
(30)
Az EBB-nek megfelelő intézkedéseket kell hoznia annak biztosítására, hogy az uniós garanciával fedezett finanszírozási műveletei során az Unió pénzügyi érdekei megelőző intézkedések révén védelemben részesüljenek a csalással, a korrupcióval, a pénzmosással és más jogellenes cselekményekkel szemben, és hogy az OLAF jogosult legyen helyszíni ellenőrzések és vizsgálatok elvégzésére a kedvezményezettek telephelyein. Az EBB-nek -az Európai Beruházási Bank tevékenységei során a tiltott magatartás megelőzésére és az attól való visszatartásra irányuló, 2008-ban elfogadott és 2013-ban felülvizsgált politikájának (a továbbiakban: az EBB csalás elleni politikája) megfelelően - szorosan együtt kell működnie az illetékes uniós és tagállami hatóságokkal annak érdekében, hogy megerősítse a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása ellen hozott hatályos intézkedéseket, és elősegítse hatékonyabb betartatásukat. Az EBB - visszaélés-bejelentésekkel kapcsolatos politikájával összhangban - különös figyelmet fordít a bejelentők által közölt, esetleges csalásra, korrupcióra vagy más jogellenes tevékenységre vonatkozó információkra, lehetővé téve az eset megfelelő kivizsgálását és a visszajelzést, valamint biztosítva a megtorlás elleni védelmet.
(31)
Az EBB irányító szerveit arra kell ösztönözni, hogy tegyék meg a szükséges lépéseket az EBB tevékenységének oly módon való kiigazítása érdekében, hogy az hatékony módon támogassa az Unió külső politikáit, és megfelelően teljesítse az e határozatban foglalt követelményeket,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
Uniós garancia
(1) Az Unió költségvetési garanciát (a továbbiakban: az uniós garancia) nyújt az Európai Beruházási Banknak (EBB) az Unión kívül végrehajtott finanszírozási műveletekre vonatkozóan. Az uniós garancia az EBB-nek nyújtott globális garancia az olyan esedékes, de az EBB-hez be nem folyt összegekre vonatkozóan, amelyek a (2) bekezdésnek megfelelően ilyen garanciával biztosítható EBB-beruházási projektek javára nyújtott vagy kibocsátott hitelekhez, hitelgaranciákhoz és kötvénypiaci eszközökhöz kapcsolódnak.
(2) Az uniós garanciával a jogosult országokban végrehajtott beruházási projektek javára az EBB által nyújtott vagy kibocsátott olyan hitelek, hitelgaranciák és kötvénypiaci eszközök fedezhetők, amelyeket az EBB a saját szabályainak és eljárásainak - köztük az EBB környezetvédelmi és szociális alapelvekre és normákra vonatkozó nyilatkozatának - megfelelően és az Unió vonatkozó külső politikai célkitűzéseinek a támogatására nyújt, amennyiben az EBB-finanszírozásra még le nem járt vagy meg nem szüntetett, aláírt megállapodás alapján kerül sor (a továbbiakban: az EBB-finanszírozási műveletek).
(3) Az Unió külső politikáit támogató EBB-finanszírozási műveleteket továbbra is a rendezett banki működés elveivel összhangban kell irányítani.
(4) Az uniós garancia az EBB-finanszírozási műveletek keretében folyósított és garanciával biztosított teljes összeg 65 %-ára korlátozódik, az összes kapcsolódó összeg hozzáadásával és a visszafizetett összegek levonásával.
(5) Az uniós garancia a 2014. január 1-jétől2020. december 31-ig tartó időszak során aláírt EBB-finanszírozási műveletekre vonatkozik.
(6) Amennyiben az (5) bekezdésben említett időtartam lejártáig az Európai Parlament és a Tanács nem fogad el az EBB Unión kívüli finanszírozási műveleteihez kapcsolódó veszteségeket fedező új uniós garancia nyújtásáról szóló határozatot, az említett időtartam egy alkalommal automatikusan meghosszabbodik hat hónappal.
2. cikk
Az uniós garanciával fedezett EBB-finanszírozási műveletek felső összeghatárai
(1) A 2014 és 2020 közötti teljes időszakra vonatkozóan az uniós garanciával fedezett EBB-finanszírozási műveletek felső összeghatára 30 000 000 000 EUR. Az eredetileg finanszírozási műveletekre előirányzott, de később törölt összegeket nem kell levonni a felső összeghatárból.
A felső összeghatár az alábbiak szerinti oszlik meg:
a)
egy maximum 27 000 000 000 EUR összegű rögzített felső összeghatár;
b)
egy további, 3 000 000 000 EUR-t kitevő opcionális összeg.
A b) pontban említett összeg részben vagy egészben történő igénybevételéről és regionális elosztásáról az Európai Parlament és a Tanács határoz rendes jogalkotási eljárás keretében, a 19. cikkben előírt félidős felülvizsgálatot követően.
(2) Az (1) bekezdés a) pontjában említett rögzített felső összeghatár az I. mellékletben meghatározottaknak megfelelően további regionális felső összeghatárokra és részösszeghatárokra oszlik. A regionális felső összeghatárokon belül az uniós garancia hatályába tartozó régiók tekintetében az EBB fokozatosan biztosítja az országok közötti kiegyensúlyozott elosztást.
3. cikk
Általános célok és alapelvek
(1) Az uniós garancia csak az EBB saját értékelése alapján hozzáadott értékkel rendelkező és az alábbi általános célkitűzések valamelyikét támogató EBB-finanszírozási műveletekre vonatkozóan nyújtható:
a)
a helyi magánszektor fejlesztése, különösen a kkv-k támogatása;
b)
a társadalmi és gazdasági infrastruktúra - többek között a közlekedési, az energia- és a környezeti infrastruktúra, valamint az információs és kommunikációs technológia - fejlesztése;
c)
az éghajlatváltozás mérséklése és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás.
(2) Jóllehet az EBB beruházási bank jellegét meg kell őrizni, az e határozat alapján végzett EBB-finanszírozási műveleteknek hozzá kell járulniuk az általános uniós érdekekhez, és köztük különösen az EUSZ 21. cikkében meghatározott, az Unió külső fellépéseire vonatkozó alapelvekhez, valamint hozzá kell járulniuk az olyan nemzetközi környezetvédelmi egyezmények végrehajtásához, amelyekben az Unió részes fél. Az EBB irányító szerveinek ajánlott megtennie a szükséges lépéseket az EBB tevékenységének oly módon való kiigazítása érdekében, hogy az hatékony módon támogassa az Unió külső politikáit, és megfelelően teljesítse az e határozatban foglalt követelményeket.
(3) Az (1) bekezdésben meghatározott általános célok körébe tartozó területeken az országok közötti regionális integráció - így mindenekelőtt az előcsatlakozási folyamatban részt vevő országok, a szomszédságpolitikai partnerországok és az Unió közötti gazdasági integráció - az EBB-finanszírozási műveletek egyik alapvető célját képezi. Az EBB-nek az általános célok körébe tartozó területeken, az Unióval való gazdasági integrációt előmozdító közvetlen külföldi befektetések támogatása formájában kell végrehajtania a kedvezményezett országokat célzó finanszírozási műveleteit.
(4) A Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezetnek a hivatalos fejlesztési támogatás kedvezményezettjeit tartalmazó jegyzéke szerinti fejlődő országokban az EBB-finanszírozási műveleteknek az EUMSZ 208. és 209. cikkével összhangban közvetetten hozzá kell járulniuk az Unió fejlesztési együttműködésre vonatkozó politikájának célkitűzéseihez, köztük a szegénységnek az inkluzív növekedésen és a fenntartható gazdasági, környezeti és társadalmi fejlődésen révén való csökkentéséhez.
(5) Annak biztosítása érdekében, hogy a magánszektor beruházásai a lehető legnagyobb mértékű fejlesztési hatással járjanak, az EBB-nek - az (1) bekezdés a) pontjának megfelelően - a helyi beruházások támogatása révén a kedvezményezett országok helyi magánszektorának erősítésére kel törekednie. Az (1) bekezdésben meghatározott általános célkitűzéseket támogató EBB-finanszírozási műveleteknek törekedniük kell arra, hogy az uniós kkv-k beruházási projektjeinek támogatására is kiterjedjenek. Annak érdekében, hogy monitoring alá vonja a forrásoknak az érintett kkv-k támogatására való felhasználását, az EBB a pénzügyi közvetítőkkel együtt megfelelő szerződéses követelményeket állapít meg, többek között a kedvezményezettek által készítendő jelentésekre vonatkozóan.
Az EBB olyan pénzügyi közvetítőkkel működik együtt, amelyek képesek támogatni a művelet helyéül szolgáló országok kkv-inek egyedi szükségleteit, és amelyek nem vesznek részt olyan EBB-finanszírozási műveletekben, amelyek végrehajtására jogosult országban, de valamely, a 13. cikkben említett nem együttműködő, külföldi joghatóság alá tartozó gazdasági egységen keresztül kerül sor.
(6) Az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott általános célkitűzéseket szolgáló EBB-finanszírozási műveletekkel túlnyomórészt a következő területek beruházási projektjei támogathatók: közlekedés, energetika, környezeti infrastruktúra, információs és kommunikációs technológia, egészségügy és oktatás. Ez magában foglalja az energia megújuló forrásokból való előállítását és integrálását, az alacsonyabb szén-dioxid-kibocsátású technológiákra és üzemanyagokra való átállást lehetővé tévő energiarendszer-átalakítást, a fenntartható energiabiztonságot és energetikai infrastruktúrát - beleértve a gáz kitermelését és az uniós energiapiacra szállítását, valamint a vidéki területek villamosítását szolgáló infrastruktúrát is -, továbbá a környezetvédelmi infrastruktúrát, így például a vízellátást és a szennyvíztisztítást, valamint a környezetbarát infrastruktúrát, továbbá a távközlést és a szélessávú hálózati infrastruktúrát.
(7) Az (1) bekezdés c) pontjában meghatározott általános célkitűzéseket támogató EBB-finanszírozási műveletek az éghajlatváltozás hatásainak enyhítését és az azokhoz való alkalmazkodást célzó, az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezményének általános céljához kapcsolódó - mindenekelőtt a megújuló energiaforrások, az energiahatékonyság és a fenntartható közlekedés terén az üvegházhatású gázok kibocsátásának megszüntetéséhez vagy csökkentéséhez, vagy az éghajlatváltozás által az érzékeny országokra, ágazatokra és közösségekre gyakorolt hátrányos hatásokkal szembeni ellenálló képesség növeléséhez hozzájáruló - beruházási projekteket támogathatják. Az éghajlat-politikai projektek támogathatósági kritériumait az EBB 2015 vége előtt aktualizálandó, éghajlatváltozással kapcsolatos stratégiája határozza meg. E célból kívánatos lenne, hogy a környezeti értékelési folyamat tartalmazzon egy elemzést a szénlábnyomról annak megállapítása érdekében, hogy a projektpályázatok energiahatékonyság-fejlesztési szempontból optimális megoldást kínálnak-e. E határozat időbeli hatálya alatt e műveletek volumenének az összes EBB-finanszírozási művelet legalább 25 %-át kell kitenniük.
(8) Az éghajlatváltozással kapcsolatos uniós és nemzetközi célkitűzéseknek megfelelően az EBB-nek az EBB-finanszírozási műveletek tekintetében - a Bizottsággal együttműködve - 2015 végéig aktualizálnia kell az éghajlatváltozással kapcsolatos stratégiáját. Az aktualizálás során többek között be kell építeni bizonyos konkrét intézkedéseket annak biztosítására, hogy az e határozat alapján végrehajtott beruházási projektek összhangban legyenek az éghajlatváltozással kapcsolatos uniós célkitűzésekkel, valamint hogy intenzívebbé váljon a megújuló energiaforrások és az energiahatékonyság támogatása.
(9) Az uniós garancia kizárólag azon EBB-finanszírozási műveleteket fedezi, amelyeket olyan jogosult országokban hajtanak végre, amelyek keretmegállapodást kötöttek az EBB-vel az ilyen műveletek végrehajtására vonatkozó jogi feltételekről.
4. cikk
Jogosult országok
(1) Az uniós garanciával fedezett EBB-finanszírozásra potenciálisan jogosult országok listáját a II. melléklet tartalmazza. Az uniós garancia melletti EBB-finanszírozásra jogosult országok jegyzékét a III. melléklet tartalmazza; ez a lista kizárólag a II. mellékletben szereplő országokat foglalhatja magában. A II. mellékletben nem szereplő országok uniós garancia mellett nyújtott EBB-finanszírozásra való jogosultságáról eseti alapon, rendes jogalkotási eljárás keretében kell határozni.
(2) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 18. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a III. melléklet módosítására vonatkozóan. A Bizottság ilyen határozatai egy átfogó, többek között a gazdasági, a társadalmi, a környezeti és a politikai - különösen a demokráciával, az emberi jogokkal és az alapvető szabadságokkal kapcsolatos - szempontokra kiterjedő értékelésen, valamint a vonatkozó európai parlamenti állásfoglalásokon, tanácsi határozatokon és következtetéseken alapulnak.
(3) A (4) bekezdésre figyelemmel, a III. mellékletet módosító felhatalmazáson alapuló jogi aktusok nem érintik azon EBB-finanszírozási műveleteknek az uniós garancia általi fedezetét, amelyeket az említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok hatálybalépése előtt írtak alá.
(4) A 8. cikk (1) bekezdésében említett átfogó garanciát élvező EBB-finanszírozási műveletekhez tartozó kifizetésekre kizárólag a III. mellékletben szereplő országokban kerülhet sor.
(5) Az uniós garancia nem nyújt fedezetet az EBB-finanszírozási műveletekre abban az országban, ahol az ilyen műveletekről szóló megállapodást az adott országnak az Unióhoz történő csatlakozása után írták alá.
5. cikk
Az EBB-finanszírozási műveletek hozzájárulása az Unió szakpolitikáihoz
(1) A Bizottság az e határozat hatálybalépését követő egy éven belül az EBB-vel együtt aktualizálja az EBB-finanszírozási műveletekre vonatkozó hatályos regionális technikai operatív iránymutatásokat.
A regionális technikai operatív iránymutatásoknak összhangban kell lenniük a IV. mellékletben meghatározott tágabb uniós regionális politikai kerettel. A regionális technikai operatív iránymutatások biztosítják különösen, hogy az e határozat szerinti EBB-finanszírozás kiegészítse a különböző régiókra vonatkozó kapcsolódó uniós segítségnyújtási szakpolitikákat, programokat és eszközöket.
A regionális technikai operatív iránymutatások aktualizálása során a Bizottság és az EBB figyelembe veszi az Európai Parlament vonatkozó állásfoglalásait, valamint a Tanács kapcsolódó határozatait és következtetéseit. A regionális technikai operatív iránymutatásoknak összhangban kell lenniük a nemzeti vagy regionális programok keretében esetleg rendelkezésre álló, a kedvezményezett országokban meghatározott prioritásokkal, és figyelembe kell venniük az adott esetben e programok kidolgozása során a helyi civil társadalommal folytatott konzultációt.
Az aktualizált regionális technikai operatív iránymutatások elkészülte után a Bizottság azonnal továbbítja azokat az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.
Az EBB a regionális technikai operatív iránymutatásokban megállapított kereteken belül meghatározza a megfelelő finanszírozási stratégiákat, és biztosítja azok végrehajtását.
Az EBB-finanszírozási műveleteknek összhangban kell lenniük a regionális technikai operatív iránymutatásokkal, valamint a kedvezményezett ország stratégiáival.
A regionális technikai operatív iránymutatásokat a 19. cikkben említett félidős felülvizsgálatot követően felül kell vizsgálni.
(2) A Bizottság az 5. sz. jegyzőkönyv 19. cikkében meghatározott eljárás keretei között véleményt nyilvánít az EBB-finanszírozási műveletekről. Amennyiben az e határozat hatálya alá tartozó EBB-finanszírozási műveletek esetében a Bizottság kedvezőtlen véleményt nyilvánít, a szóban forgó művelet nem fedezhető az uniós garancia által.
6. cikk
Együttműködés a Bizottsággal és az EKSZ-szel
(1) Az EBB-finanszírozási műveletek és az Unió költségvetési forrásai közötti szinergiák maximalizálása érdekében tovább kell erősíteni az EBB külső tevékenységének az Unió külső politikai célkitűzéseivel való összhangját, különösen az 5. cikkben említett regionális technikai operatív iránymutatások aktualizálásán - amely iránymutatásokkal kapcsolatban adott esetben konzultálni kell az EKSZ-szel a szakpolitikai kérdéseket illetően -, valamint az alábbiakra vonatkozó rendszeres és szisztematikus párbeszéden és korai információcserén keresztül:
a)
adott esetben a Bizottság vagy az EKSZ által készített stratégiai dokumentumok, mint például országos és regionális stratégiai dokumentumok, indikatív programok, cselekvési tervek és előcsatlakozási dokumentumok;
b)
az EBB stratégiai tervezési dokumentumai, beruházási projektjeinek csatornái, valamint az EBB-nek a Bizottság számára készített éves jelentései;
c)
egyéb szakpolitikai és operatív szempontok.
(2) Az együttműködést régiónként differenciált módon kell megvalósítani, többek között az uniós küldöttségek szintjén, figyelembe véve az EBB szerepét és az Uniónak az egyes régiókban folytatott szakpolitikáit.
7. cikk
Együttműködés más európai és nemzetközi pénzügyi intézményekkel
(1) Az EBB-finanszírozási műveleteket adott esetben az EBB és más európai multilaterális, illetve tagállami pénzügyi intézmények (a továbbiakban: az európai pénzügyi intézmények), valamint nemzetközi pénzügyi intézmények, köztük például regionális fejlesztési bankok (a továbbiakban: a nemzetközi pénzügyi intézmények) közötti együttműködés keretében kell végrehajtani a szinergiák, az együttműködés és a hatékonyság maximalizálása, innovatív pénzügyi eszközök közös kidolgozása, a kockázatok elővigyázatos és ésszerű megosztása, valamint a beruházási projekt és ágazat szerinti koherens feltételrendszer biztosítása érdekében, valamint abból a célból, hogy minimálisra csökkenjen a költségek megkettőzésének és az indokolatlan átfedéseknek a lehetősége.
(2) Az (1) bekezdésben említett együttműködést elő kell segíteni a Bizottság, az EBB és a különböző régiókban működő érintett európai és nemzetközi pénzügyi intézmények közötti koordináció révén, amelyet adott esetben egyetértési megállapodások vagy más uniós regionális együttműködés keretében valósítanak meg.
8. cikk
Az uniós garancia fedezete és feltételei
(1) A valamely állammal megkötött vagy valamely állam által garantált EBB-finanszírozási műveletek - a kötvénypiaci eszközökből állók kivételével -, valamint egyéb, regionális vagy helyi hatósággal, állami tulajdonú vagy állami ellenőrzés alatt álló állami vállalattal vagy intézménnyel megkötött EBB-finanszírozási műveletek esetében, amennyiben az ezen egyéb EBB-finanszírozási műveletek megfelelő, az érintett ország hitelkockázati helyzetét figyelembe vevő EBB-hitelkockázati értékeléssel rendelkeznek, az uniós garancia fedez valamennyi esedékes, de az EBB-hez be nem folyt összeget (a továbbiakban: az átfogó garancia).
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában Palesztinát a Palesztin Hatóság képviseli, Koszovót (13) pedig a koszovói hatóságok képviselik.
(3) Az (1) bekezdésben említetteken kívüli EBB-finanszírozási műveletek esetében az uniós garancia fedez valamennyi, a esedékes, de az EBB-hez be nem folyt összeget, amennyiben a fizetés elmaradásának oka valamely alábbi politikai kockázat bekövetkezése (a továbbiakban: a politikai kockázati garancia):
a)
elmaradt devizaátutalás;
b)
kisajátítás;
c)
háború vagy civil zavargások;
d)
szerződésszegés esetén az igazságszolgáltatás megtagadása.
(4) A kötvénypiaci eszközökből álló EBB-finanszírozási műveletekre kizárólag a politikai kockázati garancia vonatkozik.
(5) Az egyes projektgazdákkal kötött, EBB-finanszírozási műveletekkel kapcsolatos finanszírozási megállapodásoknak megfelelő környezetvédelmi és szociális rendelkezéseket is tartalmazniuk kell az EBB saját szabályaival és eljárásaival összhangban.
(6) A Bizottság és az EBB a 14. cikkben említett garanciamegállapodásban meghatározza azt a világos és átlátható forráselosztási politikát, amelynek segítségével az EBB a külső tevékenységén belül kijelölheti az e határozat alapján finanszírozandó műveleteket az uniós garancia leghatékonyabb felhasználásának biztosítása érdekében. A forráselosztási politika az EBB-finanszírozási műveleteknek az EBB értékelése szerinti hitelképességén, az I. mellékletben meghatározott felső összeghatárokon, a partner jellegén - legyen az egy szuverén állam, az e cikk (1) bekezdésének hatálya alá tartozó alsóbb államszervezeti szintű szervezet vagy egy magán szervezet -, az EBB kockázattűrő képességén és más figyelembe vehető kritériumokon, többek között az uniós garancia hozzáadott értékén alapul. Az Európai Parlamentet és a Tanácsot a 14. cikkel összhangban tájékoztatni kell a forráselosztási politikáról.
(7) Az uniós garancia lehívása esetén a 14. cikkben említett garanciamegállapodásnak megfelelően az EBB a finanszírozási műveleteihez kapcsolódó kötelezettségek tekintetében minden vonatkozó jogát az Unióra engedményezi.
9. cikk
A beruházási projekteknek az EBB általi értékelése és monitoring alá vonása
(1) Az EBB alapos átvilágítást végez, és adott esetben előírja a projektgazdák számára, hogy - az Unió szociális és környezetvédelmi elveivel összhangban - a projektek tervezési és végrehajtási szakaszában egyaránt helyi nyilvános konzultációt folytassanak a nemzeti és helyi érdekeltekkel és a civil társadalommal az uniós garanciával fedezett beruházási projektek szociális, emberi jogi, környezeti, gazdasági és fejlesztési szempontjairól, és nyújtsanak tájékoztatást, amelynek felhasználásával értékelhető az Unió külső politikai és stratégiai céljainak teljesítéséhez való hozzájárulás.
Ezen értékelésnek adott esetben tartalmaznia kell annak vizsgálatát, hogy az EBB-finanszírozás kedvezményezettjeinek kapacitásait hogyan lehet a projektciklus során technikai segítségnyújtással megerősíteni. Az EBB saját szabályai és eljárásai tartalmazzák a beruházási projektek környezeti és társadalmi hatásának, továbbá az emberi jogokkal és a konfliktusmegelőzéssel összefüggő szempontoknak az értékeléséhez szükséges rendelkezéseket annak biztosítása érdekében, hogy az e határozat alapján támogatott beruházási projektek környezeti és társadalmi szempontból fenntarthatók legyenek.
(2) A fejlesztési szempontok előzetes értékelése mellett az EBB monitoring alá vonja a finanszírozási műveleteinek a végrehajtását. Mindenekelőtt előírja a projektgazdák számára, hogy alapos monitoring alá vonják a projekt végrehajtását annak lezárásáig, többek között a beruházási projekt gazdasági, fejlesztési, szociális, környezeti és emberi jogi hatásai tekintetében. Az EBB rendszeresen ellenőrzi, és a projektgazda egyetértése esetén nyilvánosan hozzáférhetővé teszi a projektgazdák által szolgáltatott információkat. Az EBB-finanszírozási műveletekhez kapcsolódó projektzáró jelentéseket lehetőség szerint - a bizalmas adatok kivételével - közzé kell tenni.
(3) A EBB arra is törekszik, hogy az általa végzett monitoring kiterjedjen a közvetített műveletek végrehajtására és a kkv-kat támogató pénzügyi közvetítők teljesítményére is.
(4) Az EBB átfogó rendszert dolgoz ki az olyan EBB-finanszírozási műveletekhez köthető relatív és abszolút üvegházhatásúgáz-kibocsátás előzetes felmérésére, amelyek esetében ezek a kibocsátások elérik a vonatkozó, az EBB éghajlat-változási stratégiájának részét képező módszertanban meghatározott jelentős küszöbértékeket, és a kibocsátási adatok rendelkezésre állnak.
(5) A monitoring eredményeit lehetőség szerint - a titoktartási követelmények betartásával és az érintett felek egyetértésével - közzé kell tenni.
10. cikk
A garanciaalapot illető külső címzett bevételek
A 2007 előtt lekötött műveletekből eredő, 110 000 000 EUR összegű visszafizetések és bevételek - beleértve a tőke-visszafizetéseket, a felszabadított biztosítékokat és a kölcsönök tőkeösszegének visszafizetését, az osztalékokat, a tőkenyereséget, a garanciadíjakat, valamint a kölcsönök és a vagyonkezelői számlákon szereplő összegek kamatait, amelyeket az Euromediterrán Beruházási és Partnerségi Pénzügyi Eszköz számára nyitott vagyonkezelői számlára fizettek vissza, és amelyek az Unió általános költségvetéséből nyújtott támogatásnak tudhatók be - a 966/2012/EU, Euratom rendelet 21. cikkének (4) bekezdésével összhangban külső címzett bevételnek minősülnek, és a garanciaalap céljára használandók fel.
Az Euromediterrán Beruházási és Partnerségi Pénzügyi Eszköz számára nyitott vagyonkezelői számlára visszafizetett, 110 000 000 EUR összeget meghaladó összegeket az igazgatási költségek és díjak levonása után kell felvenni az Unió általános költségvetésébe.
11. cikk
Éves jelentéstétel és számvitel
(1) A Bizottság évente jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az e határozat értelmében végrehajtott EBB-finanszírozási műveletekről. A jelentést közzé kell tenni, és annak a következőket kell tartalmaznia:
a)
az EBB-finanszírozási műveletek projekt-, ágazat-, ország- és regionális szintű értékelése, valamint az e határozatnak való megfelelésük értékelése;
b)
az EBB-finanszírozási műveletek hozzáadott értékének, a várt teljesítménynek, az eredményeknek és a műveletek fejlesztési hatásainak az összevont értékelése az eredményértékelési keretnek megfelelően készülő éves EBB-jelentés alapján. E célból az EBB-nek a finanszírozott projektek fejlesztési, környezeti és szociális szempontjainak, köztük az emberi jogi szempontoknak az értékelésére szolgáló teljesítménymutatókat kell alkalmaznia, figyelembe véve a támogatáshatékonyságról szóló, 2005. évi párizsi nyilatkozat szerinti vonatkozó mutatókat is. A projektek környezeti vonatkozásaira utaló mutatók közé fel kell venni a tiszta technológia kritériumait, amelyek alapvetően az energiahatékonyságra és a kibocsátáscsökkentésre irányulnak.
c)
annak értékelése, hogy az EBB-finanszírozási műveletek mennyiben járulnak hozzá az Unió külső politikai és stratégiai céljainak a megvalósításához, figyelembe véve az 5. cikkben említett regionális technikai operatív iránymutatásokat is;
d)
az EBB-finanszírozási műveletek kedvezményezettjeinek jutó pénzügyi előny értékelése, összevont alapon;
e)
az EBB-finanszírozási műveletek minőségi értékelése, kitérve arra, hogy az EBB a finanszírozott beruházási projektek átvilágítása és monitoring alá vonása során milyen mértékben veszi figyelembe a környezeti és a társadalmi fenntarthatóságot;
f)
az uniós garancia lehívására vonatkozó részletes adatok;
g)
tájékoztatás az e határozat szerinti, éghajlatváltozással és biodiverzitással kapcsolatos finanszírozási volumenről, a 9. cikk (4) bekezdésében említett abszolút és relatív ÜHG-kibocsátásra gyakorolt, összevont alapon számított hatásról, valamint az éghajlati kockázat szempontjából értékelt projektek számáról;
h)
a Bizottsággal és más európai és nemzetközi pénzügyi intézményekkel folytatott együttműködés, többek között a társfinanszírozás bemutatása. A jelentésnek tartalmaznia kell mindenekelőtt az EBB-finanszírozással kombináltan felhasznált uniós pénzügyi erőforrásoknak és más európai és nemzetközi pénzügyi intézményektől származó erőforrásoknak a részletes bontását, és ezáltal áttekintést kell nyújtania az e határozat alapján végrehajtott EBB-finanszírozási műveletek által támogatott beruházások összességéről. A jelentésben említést kell tenni továbbá az EBB és más európai vagy nemzetközi pénzügyi intézmények közötti olyan új egyetértési megállapodások megkötéséről, amelyek jelentőséggel bírnak az e határozat szerinti EBB-finanszírozási műveletek szempontjából;
i)
az EBB és az európai ombudsman közötti egyetértési megállapodás működésének a monitoring alá vonására vonatkozó információk, amennyiben az említett megállapodás az e határozat szerinti EBB-finanszírozási műveletekre vonatkozik.
(2) A Bizottságnak az (1) bekezdésben említett jelentéstétele céljából az EBB benyújtja a Bizottságnak az e határozat keretében végrehajtott EBB-finanszírozási műveletekről szóló éves jelentéseket, amelyek minden szükséges elemet tartalmaznak ahhoz, hogy a Bizottság az (1) bekezdésnek megfelelően elvégezhesse a jelentéstételt. Az EBB olyan információkat is benyújthat a Bizottságnak, amelyek az Európai Parlament és a Tanács számára relevánsak az EBB külső tevékenységének átfogó áttekintéséhez.
(3) Az EBB benyújtja a Bizottságnak az egyes EBB-finanszírozási műveletekre vonatkozó statisztikai, pénzügyi és számviteli adatokat, valamint minden olyan további adatot, amely a Bizottság jelentéstételi kötelezettségeinek vagy a Számvevőszék kérelmeinek a teljesítéséhez szükséges, továbbá az EBB-finanszírozási műveletek fennálló összegéről szóló könyvvizsgálói igazolást. Az EBB továbbá a 966/2012/EU, Euratom rendeletnek megfelelően benyújt a Bizottságnak minden egyéb szükséges dokumentumot.
(4) Az uniós garanciával fedezett kockázatokkal kapcsolatban a Bizottság által elvégzendő számviteli és jelentéstételi feladatok céljából az EBB benyújtja a Bizottságnak az EBB-finanszírozási műveletekre vonatkozó kockázatértékeléseit és besorolási információit.
(5) Az EBB legalább évente benyújtja a Bizottságnak az EBB-finanszírozási műveletek tervezett aláírásának indikatív többéves programját annak érdekében, hogy biztosítható legyen az EBB finanszírozási előrejelzései és az e határozatban megállapított felső összeghatárok közötti megfelelés, és hogy lehetővé tegye a Bizottság számára a garanciaalap feltöltésének megfelelő költségvetési tervezését A Bizottság az Unió általános költségvetése tervezetének kidolgozásakor figyelembe veszi ezt az előrejelzést.
(6) Az EBB rendszeresen benyújtja az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság számára valamennyi független értékelő jelentését, amelyekben értékeli az e határozat és más külső megbízások keretébe tartozó konkrét EBB-tevékenységek során elért gyakorlati eredményeket.
(7) Az EBB a (2)-(6) bekezdésben említett információkat saját költségén biztosítja. Az EBB a (2), a (3) és a (6) bekezdésben említett információkat általánosságban - a bizalmas információk kivételével - a nyilvánosság számára is hozzáférhetővé teszi.
12. cikk
Átláthatóság és az információk nyilvánosságra hozatala
(1) Átláthatósági politikájával, a dokumentumokhoz való hozzáférésre vonatkozó uniós elvekkel, valamint fokozatosan a nemzetközi segélyátláthatósági kezdeményezés normáival összhangban az EBB a honlapján nyilvánosságra hozza az alábbiakkal kapcsolatos információkat:
a)
az e határozat keretében végrehajtott összes EBB-finanszírozási művelet a projektjóváhagyás szakasza után, külön feltüntetve, hogy az adott beruházási projekt az uniós garancia alá tartozik-e, valamint, hogy milyen módon járul hozzá az Unió külső tevékenységének a céljaihoz, különösen kiemelve a gazdasági, szociális és környezeti hatásokat;
b)
az EBB és más európai vagy nemzetközi pénzügyi intézmények közötti olyan egyetértési megállapodások, amelyek jelentőséggel bírnak az e határozat szerinti EBB-finanszírozási műveletek szempontjából, kivéve, ha az információk bizalmas kezelésére van szükség;
c)
lehetőség szerint és adott esetben az EBB és a fogadó ország közötti hatályos keretmegállapodások. Új megállapodások aláírásakor vagy a hatályos megállapodások módosításakor az EBB törekszik arra, hogy lehetővé tegye ezek közzétételét;
d)
az EBB forráselosztási politikája.
(2) A Bizottság a 14. cikkben említett garanciamegállapodás és a 15. cikk (2) bekezdésében említett, a követelések behajtásával kapcsolatos részletes rendelkezéseket és eljárásokat meghatározó megállapodás hatálya alá tartozó minden behajtási esetre vonatkozóan konkrét tájékoztatást tesz közzé a honlapján, kivéve, ha az információk bizalmas kezelésére van szükség.
13. cikk
Nem együttműködő joghatóságok
Az EBB finanszírozási műveletei során nem tűri el a jogellenes célból - például a pénzmosás, a terrorizmus finanszírozása, az adócsalás és az adókijátszás, a korrupció és az Unió pénzügyi érdekeit sértő csalás céljából - végzett tevékenységeket. Az EBB különösen nem vesz részt a valamely jogosult országban végrehajtott, de az Unió, az Egyesült Nemzetek Szervezete, az Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet vagy a Pénzügyi Akció Munkacsoport által nem együttműködőnek minősített külföldi joghatóság alá tartozó gazdasági egységen keresztül végzett finanszírozási műveletekben.
Az EBB a finanszírozási műveletei során a pénzügyi rendszereknek a pénzmosás, valamint a terrorizmus finanszírozása céljára való felhasználásának megelőzéséről szóló uniós jogban előírt elveket és normákat alkalmazza, többek között azon követelményt, hogy adott esetben ésszerű intézkedéseket kell hozni a tényleges tulajdonos személyazonosságának a megállapítására.
14. cikk
Garanciamegállapodás
A Bizottság és az EBB a 8. cikknek megfelelően az uniós garanciával kapcsolatos részletes rendelkezéseket és eljárásokat meghatározó garanciamegállapodást ír alá, és erről megfelelően tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot.
15. cikk
A Bizottság általi kifizetések behajtása
(1) Amennyiben a Bizottság az uniós garancia alapján kifizetést teljesít, az EBB a Bizottság nevében és képviseletében gondoskodik a kifizetett összegekre vonatkozó követelések behajtásáról.
(2) A Bizottság és az EBB legkésőbb a 14. cikkben említett garanciamegállapodás aláírásának időpontjáig a követelések behajtásával kapcsolatos részletes rendelkezéseket és eljárásokat meghatározó külön megállapodást ír alá.
16. cikk
A Számvevőszék által végzett audit
Az uniós garanciát, valamint az annak keretében teljesítendő, az Unió általános költségvetését érintő kifizetéseket és behajtásokat a Számvevőszék audit alá vonja.
17. cikk
Csalás elleni intézkedések
(1) Az EBB haladéktalanul értesíti az OLAF-ot és rendelkezésére bocsátja a szükséges információkat, ha az uniós garanciával fedezett projektek előkészítésének, végrehajtásának vagy lezárásának bármely szakaszában megalapozottan feltételezheti, hogy olyan potenciális csalást, korrupciót, pénzmosást vagy más jogellenes tevékenységet folytatnak, amely sértheti az Unió pénzügyi érdekeit.
(2) A 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletben (14), a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendeletben (15) és a 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendeletben (16) megállapított rendelkezéseknek és eljárásoknak megfelelően az OLAF az Unió pénzügyi érdekeinek védelmében vizsgálati cselekményeket, köztük helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat végezhet annak megállapítása érdekében, hogy a finanszírozási műveletekkel kapcsolatban történt-e csalás, korrupció, pénzmosás vagy bármely más, az Unió pénzügyi érdekeit érintő jogellenes tevékenység. Az OLAF megküldheti az érintett tagállamok illetékes hatóságainak a vizsgálatok során szerzett információkat.
Amennyiben a jogellenes tevékenységek bizonyítást nyernek, az EBB a saját felelősségi körén belül segítséget nyújt a finanszírozási műveletek keretében folyósított összegek visszafizettetéséhez.
(3) Az e határozat alapján támogatott projektekre vonatkozóan aláírt finanszírozási megállapodásoknak tartalmazniuk kell egy olyan rendelkezést, amely csalás, korrupció és más jogellenes tevékenység esetén lehetővé teszi az EBB-finanszírozási műveletek felfüggesztését és szükség esetén a megfelelő visszafizettetési intézkedéseket. Az EBB az összes körülmény és kockázat megfelelő mérlegelését követően határoz a finanszírozás felfüggesztéséről vagy megszüntetéséről.
(4) Az EBB továbbra is épít az EBB-nél működő, korrupció és csalás elleni egyablakos ügyintézési ponttól származó információkra, amelynél saját személyi állománya és minden érdekelt bejelentést tehet.
(5) Az EBB a finanszírozási műveletei keretében a csalásban és korrupcióban érintett partnerek érdemtelenné válásuk miatti kizárásának módszerét alkalmazza, amely a kizárt pályázók uniós központi adatbázisának kizárási kritériumait használja fel, biztosítva az összes fél jogainak a tiszteletben tartását.
18. cikk
A felhatalmazás gyakorlása
(1) A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek mellett felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására.
(2) A Bizottság 4. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása határozatlan időre szól 2014. május 11-től kezdődő hatállyal.
(3) Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 4. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.
(4) A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot e jogi aktus elfogadásáról.
(5) A 4. cikk értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.
19. cikk
Félidős felülvizsgálat
A Bizottság 2016. december 31-ig az EBB-vel együttműködve félidős jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amelyben értékeli e határozat alkalmazásának első éveit, és adott esetben javaslatot tesz annak módosítására. A félidős jelentés többek között független külső értékelésen és az EBB hozzájárulásán alapul.
A jelentés különösen az alábbiakat tartalmazza:
a)
a forráselosztási politika alkalmazásának értékelése;
b)
az EBB általi jelentéstétel értékelése és szükség esetén a továbbfejlesztésére vonatkozó ajánlások;
c)
az eredményértékelési keret - és ezen belül a teljesítménymutatók és kritériumok - értékelése, valamint annak értékelése, hogy ezek mennyiben járultak hozzá e határozat céljainak eléréséhez;
d)
a további opcionális összeg részben vagy egészben történő potenciális felhasználására vonatkozó ajánlás elkészítésekor figyelembe vett kritériumok részletes ismertetése.
20. cikk
Végleges jelentés
A Bizottság 2021. december 31-ig végleges jelentést terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé e határozat alkalmazásáról.
21. cikk
Hatálybalépés
Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
Kelt Strasbourgban, 2014. április 16-án.