ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 25. listopadu 2014
o zveřejňování informací o jednáních mezi generálními řediteli Komise a organizacemi či osobami samostatně výdělečně činnými
(2014/838/EU, Euratom)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 249 této smlouvy,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na článek 106a této smlouvy,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle čl. 11 odst. 1 a 2 Smlouvy o Evropské unii (SEU) musí orgány dávat vhodnými způsoby občanům a reprezentativním sdružením možnost projevovat a veřejně si vyměňovat své názory na všechny oblasti činnosti Unie. Musí rovněž udržovat otevřený, transparentní a pravidelný dialog s reprezentativními sdruženími a s občanskou společností. Dále podle článku 2 protokolu č. 2 o používání zásad subsidiarity a proporcionality a podle čl. 11 odst. 3 SEU musí Komise před navržením legislativního aktu vést rozsáhlé konzultace.
(2)
Podle článku 298 SFEU se orgány, instituce a jiné subjekty Unie při plnění svých úkolů opírají o otevřenou, efektivní a nezávislou evropskou správu.
(3)
Komise je odhodlána zdokonalit transparentnost ohledně kontaktů mezi svými zaměstnanci a organizacemi či osobami samostatně výdělečně činnými.
(4)
Jak stanoví nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 (1), občané již mají právo na přístup k dokumentům orgánů. Toto rozhodnutí se netýká přístupu k dokumentům ani uplatňování nařízení (ES) č. 1049/2001.
(5)
Dne 25. listopadu 2014 Komise na základě Politických směrů ze dne 15. července 2014, které představil její předseda, přijala rozhodnutí 2014/839/EU, Euratom (2), podle nějž musí členové Komise zveřejňovat informace o jednáních, která vedli oni sami nebo členové jejich kabinetu s organizacemi či osobami samostatně výdělečně činnými o otázkách týkajících se tvorby a provádění politik v Unii.
(6)
Generální ředitelé Komise mohou vést jednání s organizacemi nebo osobami samostatně výdělečně činnými za podobnými účely, jako mají jednání uvedená v uvedeném rozhodnutí. Je proto vhodné uplatnit podobné požadavky transparentnosti i na tato jednání.
(7)
Generální ředitelé Komise by tedy měli zveřejňovat informace o jednáních, která vedli s organizacemi či osobami samostatně výdělečně činnými o otázkách týkajících se přijímání rozhodnutí a provádění politik v Unii.
(8)
Toto rozhodnutí se netýká jednání se zástupci jiných orgánů či institucí Unie, která jsou součástí běžných interinstitucionálních styků. Netýká se ani jednání se zástupci orgánů veřejné moci jednotlivých členských států, neboť tyto orgány sledují veřejný zájem a přispívají k práci Komise podle zásady loajální spolupráce. V zájmu ochrany mezinárodních vztahů Unie se toto rozhodnutí netýká ani jednání se zástupci orgánů veřejné moci třetích zemí a mezinárodních organizací.
(9)
V zájmu respektování specifické povahy dialogu se sociálními partnery, jak je uvedeno v článku 154 SFEU, jakož i specifické povahy dialogu s církvemi a filozofickými a nekonfesními organizacemi, jak je uvedeno v čl. 17 odst. 3 SFEU, by se toto rozhodnutí nemělo vztahovat ani na jednání vedená v tomto kontextu.
(10)
Vzhledem ke specifické úloze politických stran, uznané v čl. 10 odst. 4 SEU, a vzhledem k tomu, že interinstitucionální dohoda mezi Evropským parlamentem a Evropskou komisí ze dne 16. dubna 2014 o rejstříku transparentnosti pro organizace a osoby samostatně výdělečně činné, jež se podílejí na tvorbě a provádění politik EU (3), stanoví, že rejstřík se nevztahuje na politické strany, by se toto rozhodnutí nemělo vztahovat ani na jednání se zástupci politických stran.
(11)
Jelikož v některých zvláštních případech může zveřejnění informací o určitém jednání porušit ochranu života, osobnosti nebo soukromí jednotlivce, finanční, měnové nebo hospodářské politiky Unie, stability trhu nebo citlivých obchodních údajů, řádného vedení soudního řízení nebo inspekcí, vyšetřování, auditů či jiných správních řízení anebo ochranu jakýchkoli jiných důležitých veřejných zájmů uznaných na úrovni Unie, nemělo by dojít ke zveřejnění takových informací ani v těchto případech.
(12)
V souladu s čl. 5 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (4) je možné zveřejnit jména generálních ředitelů, kteří se jednání s organizacemi či osobami samostatně výdělečně činnými zúčastní; ostatní osoby k tomu musí jednoznačně udělit souhlas.
(13)
Toto rozhodnutí se nedotýká požadavků na zdokonalenou transparentnost nebo závazků v tomto smyslu, které vyplývají z právních předpisů Unie nebo mezinárodních dohod uzavřených Unií,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Generální ředitelé Komise v souladu s ustanoveními tohoto rozhodnutí zveřejní informace o všech jednáních, která vedli s organizacemi či osobami samostatně výdělečně činnými o otázkách týkajících se tvorby a provádění politik v Unii.
2. Mezi informace, které je třeba zveřejnit, patří datum jednání, místo, jméno generálního ředitele, název organizace nebo jméno osoby samostatně výdělečně činné a téma jednání.
Článek 2
Pro účely tohoto rozhodnutí se rozumí:
a)
„generálním ředitelem“ generální ředitel nebo vedoucí útvaru Komise;
b)
„jednáním“ dvoustranné setkání uspořádané z podnětu organizace či osoby samostatně výdělečně činné nebo generálního ředitele za účelem projednání otázky týkající se tvorby a provádění politik v Unii. Setkání, která se uskuteční v souvislosti se správním řízením podle Smluv nebo aktů Unie, jež spadá do přímé pravomoci generálního ředitele, jakož i setkání čistě soukromé či společenské povahy nebo neplánovaná setkání jsou z tohoto pojmu vyloučena;
c)
„organizací nebo osobou samostatně výdělečně činnou“ každá organizace či osoba, bez ohledu na její právní status, zapojená do činností prováděných s cílem přímo nebo nepřímo ovlivňovat tvorbu a provádění politik a rozhodovací proces orgánů Unie, a to bez ohledu na to, kde k těmto činnostem dochází, a na použitý komunikační kanál či prostředek.
Tento pojem nezahrnuje zástupce jiných orgánů a institucí Unie, vnitrostátních, regionálních a místních orgánů členských států a třetích zemí nebo mezinárodních organizací. Zahrnuje však každé sdružení nebo síť, která zastupuje regiony nebo jiné orgány veřejné moci na nižší než národní úrovni společně.
Článek 3
1. Toto rozhodnutí se nevztahuje na jednání vedená se sociálními partnery na úrovni Unie v kontextu sociálního dialogu ani na jednání vedená v kontextu dialogu s církvemi, náboženskými sdruženími či společenstvími, jakož ani s filozofickými a nekonfesními organizacemi.
2. Toto rozhodnutí se nevztahuje na jednání vedená se zástupci politických stran.
Článek 4
1. Informace uvedené v čl. 1 odst. 2 se zveřejní ve standardizovaném formátu na internetových stránkách generálních ředitelství do dvou týdnů po dotčeném jednání.
2. Ke zveřejnění uvedených informací nemusí dojít, pokud by toto zveřejnění mohlo porušit ochranu jakéhokoli zájmu uvedeného v čl. 4 odst. 1, 2 a 3 nařízení (ES) č. 1049/2001, a zejména života, osobnosti nebo soukromí jednotlivce, finanční, měnové nebo hospodářské politiky Unie, stability trhu nebo citlivých obchodních údajů, řádného vedení soudního řízení nebo inspekcí, vyšetřování, auditů či jiných správních řízení nebo ochranu jakýchkoli jiných důležitých veřejných zájmů uznaných na úrovni Unie.
Článek 5
Jména osob (jednajících jménem organizací nebo osob samostatně výdělečně činných) ani úředníků Komise (jiných než generálních ředitelů), kteří se účastní jednání, se nezveřejní, pokud k tomu dotčené osoby jednoznačně neudělí souhlas.
Článek 6
Organizace či osoby samostatně výdělečně činné musí být informovány o tom, že informace uvedené v čl. 1 odst. 2 budou zveřejněny.
Článek 7
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. prosince 2014.
Ve Štrasburku dne 25. listopadu 2014.
A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2014. november 25.)
a Bizottság főigazgatói, valamint a szervezetek vagy önfoglalkoztató személyek közötti megbeszélésekről szóló tájékoztatás közzétételéről
(2014/838/EU, Euratom)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 249. cikkére,
tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 106a. cikkére,
mivel:
(1)
Az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 11. cikkének (1) és (2) bekezdése szerint az intézmények a megfelelő eszközökkel biztosítják, hogy a polgárok és az érdekképviseleti szervezetek az Unió bármely tevékenységéről véleményt nyilváníthassanak, és azokat nyilvánosan megvitathassák. Az intézményeknek az érdekképviseleti szervezetekkel és a civil társadalommal nyílt, átlátható és rendszeres párbeszédet is fenn kell tartaniuk. Továbbá a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv 2. cikke, valamint az EUSZ 11. cikkének (3) bekezdése szerint a Bizottság a jogalkotási aktusokra irányuló javaslatok előterjesztése előtt széles körű konzultációt folytat.
(2)
Az EUMSZ 298. cikkében foglaltak értelmében feladataik ellátása során az Unió intézményei, szervei és hivatalai egy nyitott, hatékony és független európai igazgatásra támaszkodnak.
(3)
A Bizottság elkötelezett amellett, hogy fokozza az átláthatóságot a személyzete, valamint a szervezetek vagy önfoglalkoztató személyek közötti kapcsolatok tekintetében.
(4)
Az 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) már biztosítja a polgárok számára az intézmények dokumentumaihoz való hozzáférés jogát. A jelen határozat nem érinti sem a dokumentumokhoz való hozzáférést, sem pedig az 1049/2001/EK rendelet alkalmazását.
(5)
2014. november 25-én a Bizottság az elnök által 2014. július 15-én meghatározott Politikai iránymutatást követve elfogadta a 2014/839/EU, Euratom határozatot (2) arról, hogy a Bizottság tagjainak tájékoztatniuk kell a nyilvánosságot minden olyan megbeszélésről, amelyeket ők vagy kabinetjük tagjai folytattak szervezetekkel vagy önfoglalkoztató személyekkel az uniós szakpolitikák kialakításával és végrehajtásával kapcsolatos kérdésekről.
(6)
A Bizottság főigazgatói szintén folytathatnak megbeszéléseket szervezetekkel vagy önfoglalkoztató személyekkel a említett határozatban szereplő megbeszélésekhez hasonló célokból. Helyénvaló tehát az ilyen megbeszélésekre hasonló átláthatósági követelményeket alkalmazni.
(7)
Kívánatos ezért, hogy a Bizottság főigazgatói tájékoztassák a nyilvánosságot azokról a megbeszélésekről, amelyeket szervezetekkel vagy önfoglalkoztató személyekkel folytattak az uniós döntéshozatallal vagy az uniós szakpolitikák végrehajtásával kapcsolatos kérdésekről.
(8)
E határozat hatálya nem terjed ki az intézményközi kapcsolatok szokásos keretében az egyéb uniós intézmények vagy szervek képviselőivel folytatott megbeszélésekre. E határozat hatálya nem terjed ki a tagállamok hatóságainak képviselőivel folytatott megbeszélésekre, mivel e hatóságok a közérdeket szolgálják, és a lojális együttműködés elve alapján járulnak hozzá a Bizottság munkájához. Az Unió nemzetközi kapcsolatainak védelme érdekében e határozat hatálya nem terjed ki a harmadik országok hatóságainak képviselőivel és a nemzetközi szervezetek képviselőivel folytatott megbeszélésekre.
(9)
Az EUMSZ 154. cikke rendelkezéseinek megfelelően a szociális partnerekkel folytatott párbeszéd sajátos jellegének tiszteletben tartása érdekében, valamint az EUMSZ 17. cikkének (3) bekezdése értelmében az egyházakkal és világnézeti szervezetekkel folytatott párbeszéd sajátos jellegének tiszteletben tartása érdekében nem kívánatos, hogy az ezekkel összefüggésben tartott megbeszélésekre kiterjedjen e határozat hatálya.
(10)
Tekintettel a politikai pártoknak az EUSZ 10. cikkének (4) bekezdésében elismert különleges szerepére, valamint az Európai Unió politikáinak kialakításában és végrehajtásában közreműködő szervezetek és önfoglalkoztató személyek számára létrehozott átláthatósági nyilvántartásról szóló, az Európai Parlament és az Európai Bizottság között létrejött 2014. április 16-i intézményközi megállapodás (3) azon rendelkezésére, mely szerint a nyilvántartás nem terjed ki politikai pártokra, e határozat hatályát a politikai pártok képviselőivel folytatott megbeszélésekre sem indokolt kiterjeszteni.
(11)
Mivel bizonyos különleges esetekben a megbeszélésekre vonatkozó információk közzététele hátrányosan befolyásolhatja az életnek, az egyének magánéletének vagy sérthetetlenségének, az Unió pénzügyi monetáris vagy gazdasági politikájának, a piacok stabilitásának vagy bizalmas üzleti adatoknak, valamint a bírósági eljárások vagy vizsgálatok, nyomozások, ellenőrzések vagy más adminisztratív eljárások megfelelő lefolytatásának védelmét, vagy bármilyen más fontos, uniós szinten elismert közérdek védelmét, az ilyen információk közzétételét ezekben az esetekben mellőzni kell.
(12)
A 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 5. cikkének a) pontjával összhangban közzétehető a Bizottság azon főigazgatóinak neve, akik részt vesznek a szervezetekkel vagy önfoglalkoztató személyekkel folytatott megbeszéléseken; más személyek esetében azok egyértelmű hozzájárulására van szükség.
(13)
E határozat nem érinti az uniós jogszabályokból vagy az Unió által kötött nemzetközi megállapodásokból eredő fokozott átláthatósági követelményeket vagy kötelezettségvállalásokat,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
(1) A Bizottság főigazgatói e határozat rendelkezéseivel összhangban tájékoztatják a nyilvánosságot minden olyan megbeszélésről, amelyeket szervezetekkel vagy önfoglalkoztató személyekkel folytattak az uniós szakpolitikák kialakításával és végrehajtásával kapcsolatos kérdésekről.
(2) A közzéteendő információk a következőkre terjednek ki: a megbeszélés időpontja, helyszíne, a főigazgató neve, a szervezet vagy önfoglalkoztató személy neve, valamint a megbeszélés tárgya.
2. cikk
E határozat alkalmazásában:
a) „főigazgató”: a Bizottság főigazgatója vagy szolgálatvezetője;
b) „megbeszélés”: egy szervezet vagy önfoglalkoztató személy vagy a főigazgató kezdeményezésére, az uniós szakpolitikák kialakításával és végrehajtásával kapcsolatos kérdések megvitatása céljából szervezett kétoldalú találkozó. E fogalom nem terjed ki a Szerződések vagy az uniós jogi aktusok által létrehozott, a Bizottság tagjának közvetlen felelősségi körébe tartozó adminisztratív eljárások keretében történő találkozókra, sem pedig a tisztán magánjellegű, társasági vagy véletlenszerű találkozásokra;
c) „szervezet vagy önfoglalkoztató személy”: jogállásától függetlenül bármely olyan szervezet vagy személy, amely az uniós intézmények szakpolitikái kialakításának vagy végrehajtásának, illetve döntéshozatali eljárásainak közvetlen vagy közvetett befolyásolását célzó tevékenységet folytat, függetlenül a tevékenység helyétől és az alkalmazott kommunikációs csatornáktól vagy eszközöktől.
E fogalom nem terjed ki a más uniós intézményeket vagy szerveket, a tagállamok nemzeti, regionális vagy helyi hatóságait, vagy harmadik országokat, illetve nemzetközi szervezeteket képviselő személyekre. Kiterjed azonban a régiók vagy más országos szint alatti közigazgatási szervek együttes képviselete céljából létrehozott egyesületekre vagy hálózatokra.
3. cikk
(1) E határozat nem alkalmazandó a szociális párbeszéddel összefüggésben a szociális partnerekkel uniós szinten folytatott megbeszélésekre, vagy az egyházakkal és vallási egyesületekkel vagy közösségekkel, illetve világnézeti szervezetekkel folytatott párbeszéddel összefüggésben tartott megbeszélésekre.
(2) E határozat nem alkalmazandó a politikai pártok képviselőivel folytatott megbeszélésekre.
4. cikk
(1) Az 1. cikk (2) bekezdésében meghatározott információkat a megbeszélést követő két héten belül, egységes formátumban kell közzétenni a Bizottság főigazgatóságainak honlapján.
(2) Az információk közzététele mellőzhető, amennyiben közzétételük hátrányosan befolyásolhatja az 1049/2001/EK rendelet 4. cikkének (1), (2) és (3) bekezdésében említett érdekek valamelyikének védelmét, különös tekintettel az életnek, az egyének magánéletének vagy sérthetetlenségének, az Unió pénzügyi monetáris vagy gazdasági politikájának, a piacok stabilitásának vagy bizalmas üzleti adatoknak, valamint a bírósági eljárások vagy vizsgálatok, nyomozások, ellenőrzések vagy más adminisztratív eljárások megfelelő lefolytatásának védelmére, vagy bármilyen más fontos, uniós szinten elismert közérdek védelmére.
5. cikk
Nem tehető közzé a megbeszélésen részt vevő, (a szervezetek vagy önfoglalkoztató személyek nevében fellépő) személyek vagy (a főigazgatóktól körén kívül eső) bizottsági tisztviselők neve, kivéve, ha ehhez ők egyértelműen hozzájárultak.
6. cikk
A szervezetek vagy önfoglalkoztató személyek tájékoztatást kapnak arról, hogy az 1. cikk (2) bekezdésében meghatározott információkat közzé fogják tenni.
7. cikk
Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ezt a határozatot 2014. december 1-jétől kell alkalmazni.
Kelt Strasbourgban, 2014. november 25-én.