ROZHODNUTÍ RADY 2014/75/SZBP
ze dne 10. února 2014
o Ústavu Evropské unie pro studium bezpečnosti
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 28 a čl. 31 odst. 1 této smlouvy,
s ohledem na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Dne 20. července 2001 přijala Rada společnou akci 2001/554/SZBP (1).
(2)
Ústav Evropské unie pro studium bezpečnosti (dále jen „ústav“) by měl Evropské unii a jejím členským státům napomáhat při provádění společné zahraniční a bezpečnostní politiky (SZBP), včetně společné bezpečnostní a obranné politiky (SBOP) a jiné vnější činnosti Unie, a pod politickým dohledem Rady a operačním řízením vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“).
(3)
Ústav by měl mít právní subjektivitu a být zcela vědecky nezávislý, aniž by tím byly dotčeny pravomoci Rady a vysokého představitele.
(4)
Dne 20. září 2011 předložila vysoká představitelka Radě v souladu s článkem 19 společné akce 2001/554/SZBP zprávu o přezkumu fungování ústavu. Politický a bezpečnostní výbor vzal tuto zprávu na vědomí a dne 1. února 2012 doporučil, aby Rada změnila společnou akci 2001/554/SZBP.
(5)
Z důvodu právní jednoznačnosti je vhodné předchozí změny a další navrhované změny konsolidovat do jediného nového rozhodnutí a společnou akci 2001/554/SZBP zrušit,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Návaznost činnosti a umístění
1. Činnost Ústavu Evropské unie pro studium bezpečnosti zřízeného společnou akcí 2001/554/SZBP (dále jen „ústav“) pokračuje v souladu s tímto rozhodnutím.
2. Žádná dosavadní práva a povinnosti a žádná pravidla přijatá v rámci společné akce 2001/554/SZBP nejsou dotčeny. V platnosti zůstávají zejména všechny stávající pracovní smlouvy a veškerá práva z nich vyplývající.
3. Sídlo ústavu je v Paříži. Ústav má styčnou kancelář v Bruselu za účelem usnadnění organizace činností tamtéž. Uspořádání ústavu je flexibilní, přičemž zvláštní pozornost je věnována kvalitě a efektivitě, mimo jiné pokud jde o počty zaměstnanců.
Článek 2
Poslání a úkoly
1. Ústav přispívá v úzké spolupráci s členskými státy k rozvoji strategického myšlení EU v oblasti společné zahraniční a bezpečnostní politiky (SZBP) a společné bezpečnostní a obranné politiky (SBOP) Unie, včetně předcházení konfliktům a budování míru, jakož i v oblasti jiné vnější činnosti Unie, za účelem posílení schopností EU zaměřených na analýzu, prognózu a vytváření sítí v rámci vnější činnosti.
2. Činnost ústavu je zaměřena na provádění analýzy zaměřené na příslušnou politiku a související informace, jejich šíření a diskusi; na pořádání akcí věnovaných vytváření sítí a souvisejících pracovních seminářů, jakož i na shromažďování příslušných dokumentů pro úředníky a odborníky z Unie a členských států.
3. Ústav rovněž prosazuje kontakty s vědeckou obcí, analytickými středisky a příslušnými aktéry z občanské společnosti po celém evropském kontinentu, transatlantické oblasti a v rámci širšího mezinárodního společenství, přičemž slouží jako rozhraní mezi orgány Unie a obcí externích odborníků, včetně aktérů z oblasti bezpečnosti.
Článek 3
Politický dohled a operační řízení
1. Politický a bezpečnostní výbor vykonává v rámci odpovědnosti Rady politický dohled nad činnostmi ústavu. Vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“) vykonává v souladu se svým mandátem pro SZBP, a zejména pro SBOP, operační řízení ústavu.
2. Tento politický dohled a operační řízení jsou vykonávány, aniž je tím dotčena vědecká nezávislost a operační samostatnost ústavu při provádění jeho poslání a úkolů.
Článek 4
Právní subjektivita
Ústav má právní subjektivitu nezbytnou pro plnění svých úkolů a pro dosažení stanovených cílů. Může zejména uzavírat smlouvy, nabývat a zcizovat movitý i nemovitý majetek a vystupovat před soudem. Ústav je neziskovým subjektem. Členské státy podle potřeby přijmou opatření, která udělí ústavu takovou způsobilost k právním úkonům, jakou mají právnické osoby podle jejich vnitrostátních právních předpisů.
Článek 5
Rada
1. Ústav má radu, která schvaluje jeho roční a dlouhodobý pracovní program a odpovídající rozpočet. Rada je fórem pro projednávání záležitostí týkajících se poslání, úkolů, provozu a personálu ústavu.
2. Radě předsedá vysoký představitel nebo jeho zástupce. Funkce sekretariátu rady vykonává Evropská služba pro vnější činnost (ESVČ).
3. Rada je složena ze zástupců členských států, přičemž každý členský stát má jednoho zástupce. Každý člen rady může být zastoupen nebo doprovázen náhradníkem. Činnosti rady se účastní i Komise, která rovněž jmenuje svého zástupce.
4. Ředitel ústavu nebo jeho zástupce se zpravidla účastní zasedání rady. Zasedání rady se může účastnit také generální ředitel Vojenského štábu a předseda Vojenského výboru nebo jejich zástupci.
5. Rozhodnutí rady jsou přijímána na základě hlasování zástupců členských států kvalifikovanou většinou, přičemž hlasům je přidělena váha podle čl. 16 odst. 4 a 5 Smlouvy o Evropské unii, aniž je dotčen čl. 11 odst. 2 a 3 tohoto rozhodnutí. Rada přijme svůj jednací řád.
6. Rada může rozhodnout o vytvoření pracovních skupin ad hoc nebo stálých výborů, které se zabývají zvláštními tématy nebo záležitostmi v rámci obecné působnosti rady a jednají pod jejím dohledem. V rozhodnutí o vytvoření takových pracovních skupin nebo výborů se stanoví jejich mandát, složení a doba trvání.
7. Předseda svolává radu nejméně dvakrát ročně. Je svolána rovněž na žádost alespoň třetiny členů.
Článek 6
Ředitel
1. Ředitele ústavu jmenuje rada z řad státních příslušníků členských států na základě doporučení vysokého představitele. Ředitel je jmenován na dobu tří let, která může být jednou prodloužena o dva roky.
2. Kandidáti na místo ředitele by měli být osobami s uznávanými dlouhodobými odbornými znalostmi a zkušenostmi v oblasti zahraničních vztahů, bezpečnostní politiky a diplomacie a souvisejícího výzkumu. Členské státy předkládají přihlášky uchazečů vysokému představiteli, který o nich informuje radu. Komise pro předběžný výběr kandidátů se skládá ze tří zástupců ESVČ a tří zástupců členských států předsednického tria a předsedá jí vysoký představitel nebo jeho zástupce. Na základě výsledků předběžného výběru předloží vysoký představitel radě doporučení s užším seznamem alespoň tří kandidátů, seřazeným podle preferencí komise pro předběžný výběr.
3. Ředitel zastupuje ústav navenek.
4. Ředitel je odpovědný za přijímání všech ostatních zaměstnanců ústavu. Členové rady jsou předem informováni o jmenování analytiků.
5. Po schválení radou a s přihlédnutím k finančním dopadům přijetí ročního rozpočtu ústavu může ředitel jmenovat zástupce. Zástupce ředitele je jmenován nejvýše na dobu tří let, která může být jednou prodloužena o dva roky.
6. Ředitel zajišťuje plnění poslání a úkolů ústavu stanovených v článku 2. Ředitel zajišťuje vysokou úroveň odbornosti a profesionality ústavu, jakož i výkonnost a účinnost při plnění činností ústavu.
Ředitel je rovněž odpovědný za:
a)
vypracování návrhu ročního pracovního programu ústavu a výroční zprávy o činnosti ústavu;
b)
přípravu práce rady;
c)
běžnou správu ústavu;
d)
veškeré personální otázky;
e)
vypracování výkazu příjmů a výdajů a plnění rozpočtu ústavu;
f)
informování Politického a bezpečnostního výboru o ročním pracovním programu;
g)
zajištění kontaktů a úzké spolupráce s orgány Unie a s vnitrostátními a mezinárodními institucemi v souvisejících oblastech.
Ředitel by měl po konzultaci s radou rovněž prověřit možnosti dodatečných příspěvků do rozpočtu ústavu.
7. V rámci schváleného pracovního programu a rozpočtu ústavu má ředitel pravomoc uzavírat smlouvy, přijímat zaměstnance v rámci schváleného rozpočtu a vynakládat veškeré výdaje nezbytné pro provoz ústavu.
8. Ředitel vypracuje výroční zprávu o činnosti ústavu do 31. března následujícího roku. Výroční zpráva se předkládá radě a prostřednictvím vysokého představitele Radě, která ji postoupí Evropskému parlamentu, Komisi a členským státům.
9. Ředitel je odpovědný radě.
Článek 7
Zaměstnanci
1. Zaměstnanci ústavu sestávají z analytiků a administrativních pracovníků, mají status smluvních zaměstnanců a jsou přijímáni z řad státních příslušníků členských států.
Analytici ústavu jsou přijímání podle svých vědeckých zásluh, zkušeností a odborných znalostí významných s ohledem na poslání a úkoly ústavu stanovené v článku 2 a na základě spravedlivého a transparentního výběrového řízení.
Zaměstnanecký řád ústavu přijme Rada na doporučení ředitele.
2. Výzkumníci a stážisté mohou být rovněž přijímáni na příležitostném a krátkodobém základě.
Po dohodě s ředitelem a poté, co je informována rada, mohou být k ústavu vysláni výzkumníci na dobu určitou, a to buď na místa v organizační struktuře ústavu, nebo pro zvláštní úkoly a projekty týkající se poslání a úkolů ústavu stanovených v článku 2.
Podle zaměstnaneckého řádu ústavu lze zaměstnance vyslat v zájmu ústavu na dobu určitou na pracovní místo mimo ústav.
Ustanovení týkající se vyslání přijímá rada na návrh ředitele.
Článek 8
Nezávislost a samostatnost
Ředitel a analytici požívají při provádění činností ústavu vědecké nezávislosti a operační samostatnosti.
Článek 9
Pracovní program
1. Každý rok do 31. října vypracuje ředitel návrh ročního pracovního programu na následující rok, doplněný orientačními dlouhodobými výhledy na nadcházející roky, a předloží ho radě ke schválení.
2. Výkonná rada schválí roční pracovní program každý rok do 30. listopadu.
Článek 10
Rozpočet
1. Veškeré položky příjmů a výdajů ústavu jsou zahrnuty do odhadů vypracovaných pro každý rozpočtový rok, který odpovídá kalendářnímu roku, a jsou vykázány v rozpočtu ústavu, který obsahuje seznam zaměstnanců.
2. Příjmy a výdaje vykázané v rozpočtu ústavu musí být vyrovnané.
3. Příjmy ústavu jsou tvořeny příspěvky členských států stanovenými v závislosti na výši hrubého národního důchodu (HND). Na návrh ředitele a po schválení radou lze pro zvláštní projekty týkající se poslání a úkolů ústavu stanovených v článku 2 přijmout další příspěvky z jiných zdrojů, zejména od jednotlivých členských států či orgánů Unie.
Článek 11
Rozpočtový proces
1. Každý rok do 31. října předloží ředitel radě návrh ročního rozpočtu ústavu zahrnující správní výdaje, provozní výdaje a očekávané příjmy včetně dalších příspěvků na zvláštní projekty uvedených v čl. 10 odst. 3.
2. Každý rok do 30. listopadu schválí rada roční rozpočet ústavu jednomyslným rozhodnutím zástupců členských států.
3. V případě nevyhnutelných, výjimečných nebo nepředvídaných okolností může ředitel předložit radě návrh opravného rozpočtu. Rada s náležitým ohledem na naléhavost věci schválí opravný rozpočet jednomyslným rozhodnutím zástupců členských států.
4. Každý rok do 31. března předloží ředitel Radě a radě podrobné účetnictví všech příjmů a výdajů z předchozího rozpočtového roku, včetně zprávy o činnosti ústavu.
5. Rada udělí řediteli absolutorium za plnění rozpočtu ústavu.
Článek 12
Finanční pravidla
Rada vypracuje na návrh ředitele a se souhlasem Rady podrobná finanční pravidla určující zejména postup při sestavování, plnění a kontrole rozpočtu ústavu.
Článek 13
Výsady a imunity
1. Výsady a imunity ředitele a zaměstnanců ústavu jsou stanoveny v rozhodnutí zástupců vlád členských států, zasedajících v Radě, ze dne 15. října 2001 o výsadách a imunitách udělených Ústavu Evropské unie pro bezpečnostní studia a Satelitnímu středisku Evropské unie a jejich orgánům a zaměstnancům. Do vstupu uvedeného rozhodnutí v platnost může příslušné výsady a imunity udělit řediteli a zaměstnancům ústavu hostitelský členský stát.
2. Výsady a imunity ústavu jsou uvedeny v Protokolu (č. 7) o výsadách a imunitách Evropské unie, který je připojen ke Smlouvě o EU a ke Smlouvě o fungování EU.
Článek 14
Právní odpovědnost
1. Smluvní odpovědnost ústavu se řídí právem rozhodným pro danou smlouvu.
2. Soudní dvůr Evropské unie má pravomoc rozhodovat na základě jakékoli rozhodčí doložky obsažené ve smlouvě uzavřené ústavem.
3. Osobní odpovědnost zaměstnanců vůči ústavu se řídí příslušnými předpisy týkajícími se zaměstnanců ústavu.
Článek 15
Přístup k dokumentům
Rada přijme na návrh ředitele pravidla pro přístup veřejnosti k dokumentům ústavu, přičemž zohlední zásady a omezení stanovené nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 (2).
Článek 16
Ochrana utajovaných informací EU
Na ústav se vztahuje rozhodnutí Rady 2013/488/EU (3).
Článek 17
Spolupráce s členskými státy a s orgány, institucemi a subjekty Unie
V zájmu plnění svého poslání a úkolů stanovených v článku 2 ústav úzce spolupracuje s členskými státy a ESVČ. V případě potřeby ústav rovněž naváže pracovní vztahy s orgány Unie, jakož i s příslušnými institucemi a subjekty Unie, včetně Evropské bezpečnostní a obranné školy, za účelem výměny odborných znalostí a poradenství v oblastech společného zájmu. Ústav může s orgány, institucemi a subjekty Unie rovněž provádět společné projekty.
Článek 18
Ochrana údajů
Rada přijme na návrh ředitele prováděcí předpisy týkající se nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (4).
Článek 19
Podávání zpráv
Do 31. července 2016 předloží vysoký představitel Radě zprávu o provádění tohoto rozhodnutí, v případě potřeby doplněnou o patřičná doporučení.
Článek 20
Zrušení
Společná akce 2001/554/SZBP se zrušuje.
Článek 21
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
V Bruselu dne 10. února 2014.
A TANÁCS 2014/75/KKBP HATÁROZATA
(2014. február 10.)
az Európai Unió Biztonságpolitikai Kutatóintézetéről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 28. cikkére, valamint 31. cikkének (1) bekezdésére,
tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
mivel:
(1)
A Tanács 2001. július 20-án elfogadta a 2001/554/KKBP együttes fellépést (1).
(2)
Az Európai Unió Biztonságpolitikai Kutatóintézetének (a továbbiakban: az intézet) feladata, hogy - a Tanács felügyelete és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (főképviselő) operatív irányítása mellett - támogassa az Európai Uniót és tagállamait a közös kül- és biztonságpolitikai (KKBP) és ezzel együtt a közös biztonság- és védelempolitikai (KBVP), valamint az Unió egyéb külső tevékenységei végrehajtásában.
(3)
Az intézetnek jogi személyiséggel kell rendelkeznie, és munkájában teljes szellemi függetlenséget kell élveznie, a Tanács és a főképviselő hatáskörének sérelme nélkül.
(4)
2011. szeptember 20-án a főképviselő - a 2001/554/KKBP együttes fellépés 19. cikkének megfelelően - jelentést nyújtott be a Tanácsnak az intézet működésének felülvizsgálatáról. A Politikai és Biztonsági Bizottság (PBB) nyugtázta a jelentést, és 2012. február 1-jén javasolta, hogy a Tanács módosítsa a 2001/554/KKBP együttes fellépést.
(5)
A jogi egyértelműség érdekében célszerű a korábbi módosításoknak és az újabb javasolt módosításoknak egy új határozat formájában történő egységes szerkezetbe foglalása, valamint a 2001/554/KKBP együttes fellépés hatályon kívül helyezése,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
Folytonosság és földrajzi elhelyezkedés
(1) Az Európai Unió Biztonságpolitikai Kutatóintézete (a továbbiakban: az intézet) - melyet a 2001/554/KKBP együttes fellépés hozott létre - a továbbiakban e határozattal összhangban folytatja tevékenységét.
(2) A 2001/554/KKBP együttes fellépés keretében elfogadott meglévő jogok, kötelezettségek és szabályok nem változnak. Különös tekintettel valamennyi hatályos munkaszerződésre és az azokból eredő valamennyi jogra, amelyek szintén érvényesek maradnak.
(3) Az intézet székhelye Párizs. A Brüsszelben folytatott tevékenységek megszervezésének megkönnyítése érdekében az intézetnek összekötő irodája van Brüsszelben. Az intézet szervezetileg rugalmas, és különös figyelmet fordít a minőségre és a hatékonyságra, beleértve ebbe a személyzet létszámát is.
2. cikk
Küldetés és feladatok
(1) Az intézet a tagállamokkal szoros együttműködésben hozzájárul az EU stratégiai gondolkodásának alakításában a közös kül- és biztonságpolitika (KKBP), a közös biztonság- és védelempolitika (KBVP) - ezen belül a konfliktusok megelőzése és a békeépítés -, valamint az Uniónak az egyéb külső tevékenysége területén az EU elemzési, előrejelző és hálózatépítési kapacitásának erősítése céljából.
(2) Az intézet tevékenységének középpontjában a szakpolitikai célú elemzés, információgyűjtés, információterjesztés és vita, továbbá hálózatépítési rendezvények és szakmai műhelytalálkozók szervezése, valamint az uniós és tagállami tisztviselők és szakértők munkája szempontjából releváns dokumentáció összegyűjtése áll.
(3) Az intézet emellett előmozdítja a tudományos körökkel, a szellemi műhelyekkel és az érintett civil társadalmi szereplőkkel való kapcsolatokat Európában, az atlanti térségben és a szélesebb nemzetközi közösséggel egyaránt, kapcsolódási pontot kínálva az uniós intézmények és a külső szakértők, többek között a biztonsági ágazat szereplőinek világa között.
3. cikk
Politikai felügyelet és operatív irányítás
(1) A Politikai és Biztonsági Bizottság (PBB) - a Tanács felelőssége mellett - felügyeletet gyakorol az intézet tevékenysége felett. Az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (főképviselő) a KKBP és különösen a KVBP terén fennálló felelősségével összhangban operatív irányítási feladatot lát el az intézet vonatkozásában.
(2) A politikai felügyelet és az operatív irányítás ellátására az intézet céljai és feladatai teljesítése során élvezett szellemi függetlenségének és működési autonómiájának befolyásolása nélkül kerül sor.
4. cikk
Jogi személyiség
Az intézet rendelkezik a feladatai ellátásához és céljai megvalósításához szükséges jogi személyiséggel. Az intézet számára lehetővé kell tenni különösen szerződések kötését, ingó és ingatlan vagyon szerzését és elidegenítését, illetve a bíróság előtti eljárásokban való részvételt. Az intézet nonprofit intézményként működik. A tagállamok megteszik az esetlegesen szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy az intézet rendelkezzen az adott tagállam nemzeti joga értelmében a jogi személyek számára biztosított jogképességgel.
5. cikk
Igazgatóság
(1) Az intézeten belül igazgatóság működik, amely jóváhagyja az intézet éves és hosszú távú munkaprogramját és azok költségvetését. Az igazgatóság az intézet küldetésére, feladataira, működésére és személyzetére vonatkozó kérdések megvitatásának is a fóruma.
(2) Az igazgatóság elnöki tisztét a főképviselő vagy a főképviselő megbízottja látja el. Az igazgatóság titkárságát az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) biztosítja.
(3) Az igazgatóság az egyes tagállamok által kijelölt egy-egy képviselőből áll. Az igazgatóság minden tagját póttag képviselheti vagy kísérheti. Az igazgatóság munkájában részt vevő Bizottság szintén kijelöl egy képviselőt.
(4) Az intézet igazgatója vagy az igazgató képviselője rendszerint részt vesz az igazgatóság ülésein. A Katonai Törzs főigazgatója és a Katonai Bizottság elnöke, illetve képviselőik ugyancsak részt vehetnek az igazgatóság ülésein.
(5) Az igazgatóság a tagállamok képviselőinek minősített többségi szavazása útján hozza meg határozatait, a szavazatokat pedig - ezen határozat 11. cikke (2) és (3) bekezdésének sérelme nélkül - az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 16. cikkének (4) és (5) bekezdésével összhangban kell súlyozni. Az igazgatóság elfogadja eljárási szabályzatát.
(6) Az igazgatóság dönthet eseti munkacsoportok vagy állandó bizottságok felállításáról, amelyek az igazgatóság átfogó feladatkörébe tartozó konkrét kérdésekkel vagy témákkal foglalkoznak és az igazgatóság felügyelete alatt tevékenykednek. Az ilyen munkacsoportok vagy bizottságok felállításáról rendelkező határozatokban az igazgatóság meghatározza a csoport vagy bizottság megbízását, összetételét és működésének időtartamát.
(7) Az igazgatóságot az elnök hívja össze évente legalább két alkalommal. Az igazgatóságot szintén összehívják tagjai legalább egyharmadának kérésére.
6. cikk
Igazgató
(1) Az igazgatóság - a főképviselő ajánlása alapján - kinevezi az intézet igazgatóját, akinek valamelyik tagállam állampolgárának kell lennie. Az igazgató kinevezése három éves időszakra szól, amely időtartam egy alkalommal további két évvel meghosszabbítható.
(2) Az igazgatói pozíció jelöltjei között olyan személyek szerepelhetnek, akik sokéves, elismert tapasztalatot és szakértelmet szereztek a külügyek, a biztonságpolitika és a diplomácia, valamint a kapcsolódó kutatás terén. A tagállamok benyújtják pályázataikat a főképviselőnek, aki ezekről tájékoztatja az igazgatóságot. Az előválogatási folyamat megszervezése a főképviselő felelősségi körébe tartozik. Az előválogató bizottság az EKSZ és az elnökségi triót alkotó tagállamok három-három képviselőjéből áll, az elnöki tisztet pedig a főképviselő vagy a főképviselő megbízottja tölti be. A főképviselő az előválogatási eredmények alapján, az előválogató bizottság által megszabott sorrend szerinti, legalább három jelöltből álló lista formájában javaslatot tesz az igazgatóságnak.
(3) Az igazgató az intézet jogi képviselője.
(4) Az igazgató felelős az intézet összes további személyzeti tagjának felvételéért. Az igazgatóság tagjait az elemző szakértők kinevezéséről előzetesen tájékoztatják.
(5) Miután elfogadták az intézet éves költségvetését és megvizsgálták annak pénzügyi vonzatait, az igazgatóság jóváhagyását követően az igazgató igazgatóhelyettest nevezhet ki. Amennyiben az igazgatóság így határoz, az igazgató munkáját igazgatóhelyettes segítheti. Az igazgató az igazgatóság általi jóváhagyást követően nevezi ki az igazgatóhelyettest. Az igazgatóhelyettes kinevezése legfeljebb három évre szól, amely időtartam egy alkalommal további két évvel meghosszabbítható.
(6) Az igazgató gondoskodik arról, hogy az intézet teljesítse a 2. cikkben meghatározott céljait és feladatait. Az igazgató ezenkívül fenntartja az intézet magas szakmai színvonalát és professzionális jellegét, valamint gondoskodik az intézet tevékenységeinek eredményes és hatékony teljesítéséről.
Az igazgató ezenkívül a következőkért is felelős:
a)
az intézet éves munkaprogramjának, valamint az intézet tevékenységéről szóló éves jelentésnek az elkészítése;
b)
az ügyvezető igazgatóság munkájának előkészítése;
c)
az intézet napi működésével kapcsolatos feladatok ellátása;
d)
valamennyi személyzeti kérdés;
e)
a bevételekről és a kiadásokról szóló kimutatás elkészítése és az intézet költségvetésének végrehajtása;
f)
a PBB tájékoztatása az éves munkaprogramról;
g)
kapcsolatok létesítése és szoros együttműködés fenntartása az intézet tevékenységéhez kapcsolódó területeken tevékenykedő közösségi, nemzeti és nemzetközi intézményekkel.
Az igazgatónak emellett meg kell vizsgálnia az intézet költségvetéséhez való hozzájárulásnak a további lehetőségeit.
(7) Az igazgató az igazgatósággal folytatott konzultációt követően az intézet jóváhagyott munkaprogramjának és költségvetésének keretein belül jogosult szerződéseket kötni, intézkedni a költségvetésben jóváhagyott személyzet felvételéről és engedélyezni az intézet működéséhez szükséges kiadásokat.
(8) Az igazgató az intézet tevékenységéről éves jelentést készít a következő év március 31-ig. Az éves jelentést a főképviselő útján továbbítani kell az igazgatóság és a Tanács részére, mely utóbbi továbbítja a jelentést az Európai Parlament, a Bizottság és a tagállamok felé.
(9) Az igazgató az igazgatóság felé tartozik elszámolással.
7. cikk
Személyzet
(1) Az intézet személyzete elemző szakértőkből és igazgatási feladatokat ellátó személyzetből áll, akiket szerződéses státusban foglalkoztatnak, és akiket a tagállamok állampolgárai közül választanak ki.
Az intézet elemző szakértőinek felvétele szellemi érdemeik, tapasztalatuk, valamint az intézetnek a 2. cikkben meghatározott küldetése és feladatai vonatkozásában releváns szakértelmük alapján, tisztességes és átlátható versenyeljárás keretében történik.
Az intézet személyzeti szabályzatát az igazgató ajánlása alapján a Tanács fogadja el.
2. Kutatók és szakmai gyakornokok alkalmazhatóak eseti alapon és rövid időtartamra.
Az igazgató hozzájárulásával és az igazgatóság tájékoztatását követően meghatározott időszakra kutatók küldhetők az intézetbe az intézet szervezeti felépítésén belüli álláshelyek betöltésére, illetve az intézetnek a 2. cikkben meghatározott küldetése és feladatai vonatkozásában releváns konkrét feladatok és projektek végrehajtására.
A személyzet tagjait a szolgálat érdekében az intézet személyzetére vonatkozó rendelkezéseknek megfelelően ki lehet rendelni meghatározott időszakra az intézeten kívüli álláshelyekre is.
A kirendelésre vonatkozó rendelkezéseket az igazgató javaslata alapján az igazgatóság fogadja el.
8. cikk
Függetlenség és autonómia
Az igazgató és az elemző szakértők az intézet tevékenységeinek végzése során szellemi függetlenséget és működési autonómiát élveznek.
9. cikk
Munkaprogram
(1) Az igazgató minden év október 31-ig elkészíti a következő évi éves munkaprogram tervezetét, melyhez csatolja az azt követő évekre szóló, hosszú távú indikatív tervet is, és a tervezetet benyújtja az igazgatóságnak elfogadásra.
(2) Az igazgatóság az éves munkaprogramot minden év november 30-ig jóváhagyja.
10. cikk
Költségvetés
(1) Az intézet valamennyi bevételi és kiadási tétele szerepel a naptári évvel megegyező pénzügyi évre vonatkozó előirányzatokban, és azokat fel kell tüntetni az intézet költségvetésében, amely tartalmazza a személyzet jegyzékét.
(2) Az intézet költségvetésében feltüntetett bevételek és kiadások egyensúlyban állnak.
(3) Az intézet jövedelme a GNI (bruttó nemzeti jövedelem) skála alapján meghatározott tagállami hozzájárulásokból áll. Az igazgató javaslatára és az igazgatóság jóváhagyását követően az intézetnek a 2. cikkben meghatározott missziója és feladatai vonatkozásában releváns konkrét programokhoz egyéb forrásokból, így különösen tagállamoktól, uniós intézményektől további hozzájárulások is elfogadhatók.
11. cikk
Költségvetési eljárás
(1) Az igazgató minden év október 31-ig benyújtja az igazgatóság részére az intézet éves költségvetésének tervezetét, amely tartalmazza az igazgatási kiadásokat, a működési kiadásokat és a tervezett bevételt, ideértve a 10. cikk (3) bekezdésében említett konkrét programokra szánt kiegészítő hozzájárulásokat is.
(2) Az igazgatóság a tagállamok képviselőinek egyhangú szavazatával minden év november 30-ig jóváhagyja az intézet éves költségvetését.
(3) Elkerülhetetlen, rendkívüli vagy előre nem látható körülmények esetén az igazgató költségvetésmódosítás-tervezetet nyújthat be az igazgatósághoz. Az igazgatóság - kellő tekintettel a sürgősségre - a tagállamok képviselőinek egyhangú szavazatával jóváhagyja a költségvetés-módosítást.
(4) Az igazgató minden év március 31-ig megküldi a Tanács és az igazgatóság részére az előző pénzügyi év összes bevételét és kiadását tartalmazó részletes elszámolást, beleértve az intézet tevékenységéről szóló jelentést is.
(5) Az igazgatóság mentesíti az igazgatót az intézet költségvetésének végrehajtására vonatkozó felelősség alól.
12. cikk
Pénzügyi szabályzat
Az igazgatóság az igazgató javaslata alapján - a Tanács jóváhagyásával - részletes pénzügyi szabályzatot állít össze, amely rendelkezik különösen az intézet költségvetésének elkészítése, végrehajtása és ellenőrzése során követendő eljárásról.
13. cikk
Kiváltságok és mentességek
(1) Az igazgatót és az intézet személyzetének tagjait megillető kiváltságokat és mentességeket a 2001. október 15-én a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott, az Európai Unió Biztonságpolitikai Kutatóintézete és az Európai Műholdközpont, valamint annak szervei és személyzete részére biztosított kiváltságokról és mentességekről szóló határozata állapítja meg. Az említett határozat hatálybalépéséig a fogadó állam megadhatja a határozatban biztosított kiváltságokat és mentességeket az igazgató és az intézmény személyzete számára
(2) Az intézet kiváltságait és mentességeit az EUSZ és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez (EUMSZ) csatolt, az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló (7.) jegyzőkönyv állapítja meg.
14. cikk
Jogi felelősség
(1) Az intézet szerződéses felelősségéről az érintett szerződésre irányadó jog rendelkezik.
(2) Az intézet által kötött szerződések esetleges választott bírósági kikötései alapján a felmerülő jogvitákban az Európai Unió Bírósága rendelkezik joghatósággal.
(3) A személyzet intézettel szemben fennálló személyes felelősségét az intézet személyzetére alkalmazandó vonatkozó rendelkezések szabályozzák.
15. cikk
A dokumentumokhoz való hozzáférés
Az igazgatóság az igazgató javaslatára szabályzatot fogad el az intézet dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésre vonatkozóan, figyelembe véve az 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (2), illetve az azt felváltó rendeletben meghatározott elveket és korlátozásokat.
16. cikk
Az EU-minősített adatok védelme
Az intézet alkalmazza a 2013/488/EU tanácsi határozatot (3).
17. cikk
Együttműködés tagállamokkal, az uniós intézményekkel, szervekkel és ügynökségekkel
A 2. cikkben meghatározott küldetése és feladatai teljesítése céljából az intézet szorosan együttműködik a tagállamokkal és az EKSZ-szel. Az intézet szükség szerint munkakapcsolatot alakít ki a közös érdekű területeken szerzett szakértelem megosztása, illetve tanácsadás céljából az uniós intézményekkel, továbbá az érintett uniós szervekkel és ügynökségekkel, ideértve az Európai Biztonsági és Védelmi Főiskolát (EBVF) is. Az intézet közös projekteket is indíthat az uniós intézményekkel, szervekkel és ügynökségekkel.
18. cikk
Adatvédelem
Az igazgató javaslatára az igazgatóság végrehajtási szabályokat fogad el a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4) vonatkozóan.
19. cikk
Jelentéstétel
A főképviselő legkésőbb 2016. július 31-ig jelentést terjeszt a Tanács elé ennek a határozatnak a végrehajtásáról, melyet szükség esetén ajánlásokkal egészít ki.
20. cikk
Hatályon kívül helyezés
A 2001/554/KKBP együttes fellépés hatályát veszti.
21. cikk
Hatálybalépés
Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
Kelt Brüsszelben, 2014. február 10-én.