PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) 2015/81
ze dne 19. prosince 2014,
kterým se stanoví jednotné podmínky uplatňování nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 806/2014, pokud jde o příspěvky předem do Jednotného fondu pro řešení krizí
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 806/2014 ze dne 15. července 2014, kterým se stanoví jednotná pravidla a jednotný postup pro řešení krize úvěrových institucí a některých investičních podniků v rámci jednotného mechanismu pro řešení krizí a Jednotného fondu pro řešení krizí a mění nařízení (EU) č. 1093/2010 (1), a zejména na čl. 70 odst. 7 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Jednotný fond pro řešení krizí (dále jen „fond“) byl zřízen podle nařízení (EU) č. 806/2014 jako jednotný mechanismus financování pro všechny členské státy zúčastněné v jednotném mechanismu dohledu podle nařízení Rady (EU) č. 1024/2013 (2) a jednotném mechanismu pro řešení krizí (dále jen „zúčastněné členské státy“).
(2)
Podle čl. 67 odst. 2 nařízení (EU) č. 806/2014 je správa fondu svěřena Jednotnému výboru pro řešení krizí (dále jen „výbor“) zřízenému podle uvedeného nařízení.
(3)
V souladu s článkem 76 nařízení (EU) č. 806/2014 by fond měl být používán k řešení krizí v případech, kdy to výbor považuje za nezbytné, aby se zajistilo účinné použití nástrojů k řešení krize. Fond by měl mít odpovídající finanční zdroje, které by umožnily účinné fungování rámce pro řešení krize tím, že by mohl v případě nutnosti zasáhnout, aby se zajistilo účinné použití nástrojů k řešení krize a ochránila finanční stabilita, aniž by musely být využity peníze daňových poplatníků.
(4)
Podle čl. 70 odst. 2 nařízení (EU) č. 806/2014 má výbor pravomoc vypočítat jednotlivé příspěvky předem, které mají uhradit všechny instituce povolené na území všech zúčastněných členských států.
(5)
Výbor by měl vypočítat roční příspěvky do fondu na základě jednotné cílové úrovně stanovené jako procentní podíl výše pojištěných vkladů všech úvěrových institucí povolených ve všech zúčastněných členských státech. V souladu s čl. 69 odst. 1 nařízení (EU) č. 806/2014 by měl výbor zajistit, aby do konce počátečního období v délce osmi let od 1. ledna 2016 nebo jinak ode dne použitelnosti čl. 69 odst. 1 nařízení (EU) č. 806/2014, jak jej stanoví čl. 99 odst. 6 uvedeného nařízení, dosáhly dostupné finanční prostředky fondu nejméně cílové úrovně stanovené v čl. 69 odst. 1 nařízení (EU) č. 806/2014.
(6)
Příspěvky získané zúčastněnými členskými státy podle článků 103 a 104 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/59/EU (3) a převedené do fondu na základě čl. 3 odst. 3 Dohody o převádění a sdílení příspěvků do Jednotného fondu pro řešení krizí uvedené v čl. 3 odst. 1 bodě 36 nařízení (EU) č. 806/2014 (dále jen „dohoda“) by se měly do výpočtu jednotlivých příspěvků započítávat, a tudíž by měly být od částky splatné každou institucí odečteny. Při tomto výpočtu je třeba zohlednit skutečnost, že částky, které mají smluvní strany dohody převést podle čl. 3 odst. 3 a 4 dohody, by měly odpovídat 10 % cílové úrovně stanovené v čl. 102 odst. 1 směrnice 2014/59/EU. Výbor zajistí, aby částky, které mají být převáděny v souladu s dohodou, zahrnovaly pro všechny zúčastněné členský státy stejný podíl neodvolatelných platebních příslibů.
(7)
Podle čl. 70 odst. 2 nařízení (EU) č. 806/2014 by roční příspěvek do fondu měl být založen na paušálním příspěvku stanoveném na základě závazků instituce bez zahrnutí kapitálu a pojištěných vkladů a příspěvku upraveném v poměru k rizikovému profilu v závislosti na rizikovém profilu dané instituce.
(8)
V souladu s čl. 5 odst. 1 nařízení (EU) č. 806/2014 se výbor pro účely uvedeného nařízení a směrnice 2014/59/EU považuje za relevantní vnitrostátní orgán příslušný k řešení krize nebo, v případě řešení krize přeshraniční skupiny, za relevantní orgán příslušný k řešení krize na úrovni skupiny, pokud plní úkoly a vykonává pravomoci, které má podle uvedených právních aktů plnit nebo vykonávat vnitrostátní orgán příslušný k řešení krize, aniž je dotčen článek 7 nařízení (EU) č. 806/2014. Proto by výbor měl být považován za orgán příslušný k řešení krize i pro účely nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/63 (4). Ustanovení obsažená v uvedeném nařízení v přenesené pravomoci se vztahují na výbor, pokud plní úkoly a vykonává pravomoci stanovené tímto nařízením.
(9)
Podle čl. 70 odst. 6 nařízení (EU) č. 806/2014 použije výbor pro účely výpočtu ročního příspěvku metodiku stanovenou nařízením v přenesené pravomoci (EU) 2015/63. Proto se zvláštní režim platný pro instituce, jež jsou podle nařízení v přenesené pravomoci považovány za malé instituce, rovněž vztahuje na všechny instituce povolené na území všech zúčastněných členských států, které splňují kritéria pro uznání jako malé instituce stanovená v uvedeném nařízení v přenesené pravomoci.
(10)
Vzhledem k tomu, že pravidla stanovená tímto nařízením určují podmínky pro uplatňování metodiky stanovené nařízením v přenesené pravomoci (EU) 2015/63 přijatým podle čl. 103 odst. 7 směrnice 2014/59/EU, měly by rozdíly mezi výpočtem ročních příspěvků provedeným výborem pro instituce povolené v zúčastněných členských státech a výpočtem ročních příspěvků v členských státech, jež se jednotného mechanismu pro řešení krizí neúčastní, odrážet pouze zvláštnosti jednotného systému v zúčastněných členských státech. Tyto zvláštnosti vyplývají zejména ze skutečnosti, že v jednotném mechanismu pro řešení krizí existuje jednotná cílová úroveň pro všechny zúčastněné členské státy. Obecně by uplatňování stejné metodiky pro výpočet ročních příspěvků ve všech členských státech mělo zachovat stejné podmínky mezi zúčastněnými členskými státy a silný vnitřní trh.
(11)
V rámci Jednotného fondu pro řešení krizí s evropskou cílovou úrovní závisí jednotlivé roční příspěvky institucí povolených na území všech zúčastněných členských států na příspěvcích všech institucí podléhajících jednotnému mechanismu pro řešení krizí. Základním předpokladem pro účinné fungování jednotného mechanismu pro řešení krizí a hladký proces vytváření fondu je, aby všechny instituce platily své roční příspěvky do fondu v plné výši a včas.
(12)
Podle čl. 67 odst. 4 nařízení (EU) č. 806/2014 jsou příspěvky do fondu vypočtené výborem získávány vnitrostátními orgány příslušnými k řešení krize a jsou převáděny do fondu v souladu s dohodou. Formáty údajů a sdělení stanovené výborem mohou rovněž zahrnovat požadavek, aby veškeré údaje, které mají instituce oznamovat, byly zejména u institucí uvedených v čl. 7 odst. 2 nařízení (EU) č. 806/2014 potvrzeny auditorem nebo podle okolností příslušným orgánem.
(13)
Podle čl. 70 odst. 2 písm. b) nařízení (EU) č. 806/2014 musí výbor při uplatňování příspěvku upraveného v poměru k rizikovému profilu v rámci výpočtu jednotlivých příspěvků zohlednit zásadu proporcionality, aniž by došlo k narušení mezi strukturami bankovního sektoru členských států. Příspěvek upravený v poměru k rizikovému profilu vychází z kritérií stanovených v čl. 103 odst. 7 směrnice 2014/59/EU. Podle čl. 1 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 806/2014 je použití fondu podmíněno vstupem dohody v platnost. Podle dohody se příspěvky získané zúčastněnými členskými státy přidělují do podfondů odpovídajících jednotlivým zúčastněným členským státům. Během přechodného období v délce osmi let jsou finanční prostředky v těchto podfondech postupně stále ve větší míře sdíleny tak, že na konci přechodného období tyto podfondy zaniknou.
(14)
Skutečnost, že na jedné straně jsou podle nařízení (EU) č. 806/2014 příspěvky vypočítávány na základě jednotné cílové úrovně a že na straně druhé bude podle dohody krytí některých vzájemně souvisejících rizik uvnitř konkrétního vnitrostátního bankovního sektoru během přechodného období, na něž dohoda odkazuje, sdíleno pouze postupně, může mít vliv na vnímání některých institucí ze strany trhu, tím i na jejich finanční situaci ve smyslu čl. 103 odst. 7 písm. c) směrnice 2014/59/EU, a tedy na jejich rizikový profil. Kromě toho by mohl systém opírající se přechodně o podfondy celkově působit na relativní význam institucí pro stabilitu finančního systému nebo hospodářství ve smyslu čl. 103 odst. 7 písm. g) směrnice 2014/59/EU. Význam institucí pro stabilitu finančního systému nebo hospodářství by měl být určen jednak ve vztahu k členskému státu, v němž se instituce nachází, (tj. k očekávané ztrátě pro část podfondu, která ještě není sdílena), a jednak ve vztahu k bankovní unii jako celku (tj. k očekávané ztrátě pro část podfondu, která již sdílena je). Tím by byl příspěvek upravený v poměru k rizikovému profilu uveden do souladu s očekávaným použitím nesdílených finančních prostředků příslušného podfondu během přechodného období.
(15)
Metodika pro úpravu, která náležitě řeší situaci popsanou v bodě odůvodnění 14, a zohledňuje tak zásadu proporcionality a brání narušení mezi strukturami bankovního sektoru členských států, by měla být použitelná až do okamžiku, kdy budou všechny příspěvky předem, jež se do fondu hradí, zcela sdíleny. Metoda výpočtu příspěvků by tudíž měla být upravena tak, aby byla svázána s procesem postupného sdílení finančních prostředků fondu. Výpočet příspěvků, které mají být přiděleny do sdílené části, by tak měl vycházet z kritérií stanovených v nařízení (EU) č. 806/2014, zatímco odchylně od doby uvedené v čl. 102 odst. 1 směrnice 2014/59/EU by výpočet příspěvků, které mají být přiděleny do nesdílené části podfondů, měl vycházet z kritérií stanovených ve směrnici 2014/59/EU a cílové úrovně vymezené za období odpovídající počátečnímu období podle nařízení (EU) č. 806/2014.
(16)
Použitím neodvolatelných platebních příslibů podle čl. 70 odst. 3 nařízení (EU) č. 806/2014 by neměla být nijak ovlivněna finanční kapacita ani likvidita fondu. Splnění neodvolatelných platebních příslibů by mělo být vyžadováno pouze v případě, že opatření k řešení krize zahrnuje použití fondu. Během počátečního období by měl výbor za normální situace zajistit, aby bylo používání neodvolatelných platebních příslibů rozděleno rovnoměrně mezi institucemi, které o ně požádaly. Tyto neodvolatelné platební přísliby by měly být v plné výši kryty zajištěním ve formě nízkorizikových aktiv nezatížených jakýmikoli právy třetích stran, s možností s nimi volně nakládat a vyčleněných k výlučnému použití výborem pro účely použití fondu.
(17)
Podle čl. 70 odst. 2 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 806/2014 musí poměr mezi paušálním příspěvkem a příspěvkem upraveným v poměru k rizikovému profilu zohlednit vyvážené rozložení příspěvků mezi různé typy institucí. Je proto třeba stanovit zvláštní mechanismus pro určování příspěvků, které mají hradit malé instituce.
(18)
S institucemi, jež nespadají do kategorie malých institucí podle článku 10 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/63 a jejichž celková aktiva mají hodnotu do 3 000 000 000 EUR, je spojeno menší riziko než s velkými institucemi, ve většině případů nepředstavují systémové riziko a existuje u nich menší pravděpodobnost zavedení režimu řešení krize, důsledkem čehož je i nižší pravděpodobnost, že bude fond použit v jejich prospěch. Pro příspěvky, které mají tyto instituce hradit, je proto vhodné zavést zjednodušený výpočet. Zabránilo by se tím i možným krátkodobým změnám statusu, ke kterým by se tyto instituce mohly uchylovat ve snaze dosáhnout toho, aby se na ně vztahoval článek 10 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/63. Uvedený výpočet by měl obsahovat složku založenou na jednorázové částce. Tento systém by měl umožnit, aby se zabránilo narušením mezi institucemi a bylo dosaženo vyváženého rozložení příspěvků mezi různé typy bank. Rovněž by snížil administrativní a finanční zátěž spojenou s výběrem jednotlivých příspěvků od těchto institucí.
(19)
Komise přezkoumá způsob, jímž je toto nařízení prováděno, zároveň s přezkumem nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/63, aby mohla být případně upravena pravidla stanovená tímto nařízením.
(20)
Podle čl. 99 odst. 2 nařízení (EU) č. 806/2014 se uvedené nařízení použije ode dne 1. ledna 2016. Od 1. ledna 2015 však výbor předkládá Evropskému parlamentu, Radě a Komisi měsíční zprávu schválenou na svém plenárním zasedání o tom, zda byly splněny podmínky pro převod příspěvků získaných na vnitrostátní úrovni. Od 1. prosince 2015, pokud tyto zprávy ukáží, že podmínky pro převod příspěvků do fondu splněny nebyly, se použitelnost nařízení (EU) č. 806/2014 týkající se příspěvků do fondu odloží vždy o jeden měsíc. Toto nařízení by se proto také mělo použít ode dne použitelnosti čl. 69 odst. 1 nařízení (EU) č. 806/2014,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví pravidla upřesňující podmínky provádění povinnosti Jednotného výboru pro řešení krizí (dále jen „výbor“) vypočítat příspěvky jednotlivých institucí podle nařízení (EU) č. 806/2014 do Jednotného fondu pro řešení krizí (dále jen „fond“) a metodiku pro výpočet těchto příspěvků.
Článek 2
Oblast působnosti
Toto nařízení se vztahuje na instituce, od nichž jsou získávány příspěvky podle článku 70 nařízení (EU) č. 806/2014.
Článek 3
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí definice stanovené v článku 3 nařízení (EU) č. 806/2014 s výjimkou definic stanovených v bodech 2 a 11 uvedeného článku. Rovněž se použijí tyto definice:
1)
„zúčastněnými členskými státy“ se rozumí členské státy ve smyslu článku 2 nařízení (EU) č. 1024/2013;
2)
„roční cílovou úrovní“ se rozumí celková částka ročních příspěvků určených pro každé příspěvkové období výborem postupem stanoveným v čl. 69 odst. 2 nařízení (EU) č. 806/2014 k dosažení cílové úrovně uvedené v čl. 69 odst. 1 a v článku 70 uvedeného nařízení;
3)
„ročním příspěvkem“ se rozumí částka uvedená v čl. 70 odst. 1 nařízení (EU) č. 806/2014 vypočítaná výborem každý rok a získaná vnitrostátními orgány příslušnými k řešení krize během příspěvkového období ode všech institucí povolených na území všech zúčastněných členských států;
4)
„příspěvkovým obdobím“ se rozumí kalendářní rok;
5)
„orgánem příslušným k řešení krize členských států nezúčastněných v jednotném mechanismu pro řešení krizí“ se rozumí orgán uvedený v čl. 2 odst. 1 bodě 18 směrnice 2014/59/EU nebo kterýkoli jiný relevantní orgán jmenovaný členskými státy pro účely čl. 100 odst. 2 a 6 směrnice 2014/59/EU;
6)
„pojištěnými vklady“ se rozumí vklady uvedené v čl. 6 odst. 1 směrnice 2014/49/EU s výjimkou dočasných vysokých zůstatků vymezených v čl. 6 odst. 2 uvedené směrnice;
7)
„příslušným orgánem“ se rozumí příslušný orgán ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 40 nařízení (EU) č. 575/2013, nebo případně Evropská centrální banka;
Článek 4
Výpočet ročních příspěvků
Pro každé příspěvkové období výbor po konzultaci s ECB nebo vnitrostátními příslušnými orgány a v úzké spolupráci s vnitrostátními orgány příslušnými k řešení krize vypočte roční příspěvek splatný každou institucí, a to na základě roční cílové úrovně fondu. Roční cílová úroveň se stanoví s odkazem na cílovou úroveň fondu podle čl. 69 odst. 1 a článku 70 nařízení (EU) č. 806/2014 a v souladu s metodikou stanovenou v nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/63.
Článek 5
Oznamování výborem
1. Výbor oznamuje relevantním vnitrostátním orgánům příslušným k řešení krize svá rozhodnutí o výpočtu ročních příspěvků institucí povolených na jejich příslušných územích.
2. Po obdržení oznámení podle odstavce 1 sdělí každý vnitrostátní orgán příslušný k řešení krize každé instituci povolené v jeho členském státě rozhodnutí výboru o výpočtu ročního příspěvku splatného danou institucí.
Článek 6
Podávání zpráv
Výbor stanoví formáty údajů a sdělení, které mají instituce použít ke sdělování informací nezbytných pro účely výpočtu ročních příspěvků, aby zlepšil srovnatelnost sdělovaných informací a efektivitu zpracování obdržených informací.
Článek 7
Výzva ke splnění neodvolatelných platebních příslibů
1. Použitím neodvolatelných platebních příslibů podle čl. 70 odst. 3 nařízení (EU) č. 806/2014 nesmí být nijak ovlivněna finanční kapacita ani likvidita fondu.
2. Pokud opatření k řešení krize zahrnují použití fondu v souladu s článkem 76 nařízení (EU) č. 806/2014, vyzve výbor ke splnění veškerých neodvolatelných platebních příslibů provedených v souladu s nařízením (EU) č. 806/2014 nebo jejich části, aby se obnovil podíl neodvolatelných platebních příslibů na dostupných finančních prostředcích fondu stanovený výborem v mezích stropu uvedeného v čl. 70 odst. 3 nařízení (EU) č. 806/2014.
Jakmile fond řádně obdrží příspěvek spojený s neodvolatelnými platebními přísliby, k jejichž splnění vyzval, musí vrátit zajištění, kterým jsou tyto přísliby kryty. Pokud fond požadovanou výši hotovosti na první výzvu řádně neobdrží, výbor zadrží zajištění, kterým je neodvolatelný platební příslib v souladu s čl. 70 odst. 3 nařízení (EU) č. 806/2014 kryt.
3. Neodvolatelné platební přísliby instituce, jež přestane spadat do oblasti působnosti nařízení (EU) č. 806/2014, se zruší a zajištění, kterým jsou kryty, se vrátí.
Článek 8
Zvláštní úpravy v počátečním období
1. Odchylně od článku 4 tohoto nařízení se roční příspěvky institucí uvedených v článku 2 během počátečního období uvedeného v čl. 69 odst. 1 nařízení (EU) č. 806/2014 vypočtou podle následující upravené metodiky:
a)
v prvním roce počátečního období tyto instituce přispějí 60 % svých ročních příspěvků vypočtených v souladu s článkem 103 směrnice 2014/59/EU a článkem 4 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/63 a 40 % svých ročních příspěvků vypočtených v souladu s články 69 a 70 nařízení (EU) č. 806/2014 a článkem 4 tohoto nařízení;
b)
v druhém roce počátečního období tyto instituce přispějí 40 % svých ročních příspěvků vypočtených v souladu s článkem 103 směrnice 2014/59/EU a článkem 4 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/63 a 60 % svých ročních příspěvků vypočtených v souladu s články 69 a 70 nařízení (EU) č. 806/2014 a článkem 4 tohoto nařízení;
c)
ve třetím roce počátečního období tyto instituce přispějí 33,33 % svých ročních příspěvků vypočtených v souladu s článkem 103 směrnice 2014/59/EU a článkem 4 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/63 a 66,67 % svých ročních příspěvků vypočtených v souladu s články 69 a 70 nařízení (EU) č. 806/2014 a článkem 4 tohoto nařízení;
d)
ve čtvrtém roce počátečního období tyto instituce přispějí 26,67 % svých ročních příspěvků vypočtených v souladu s článkem 103 směrnice 2014/59/EU a článkem 4 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/63 a 73,33 % svých ročních příspěvků vypočtených v souladu s články 69 a 70 nařízení (EU) č. 806/2014 a článkem 4 tohoto nařízení;
e)
v pátém roce počátečního období tyto instituce přispějí 20 % svých ročních příspěvků vypočtených v souladu s článkem 103 směrnice 2014/59/EU a článkem 4 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/63 a 80 % svých ročních příspěvků vypočtených v souladu s články 69 a 70 nařízení (EU) č. 806/2014 a článkem 4 tohoto nařízení;
f)
v šestém roce počátečního období tyto instituce přispějí 13,33 % svých ročních příspěvků vypočtených v souladu s článkem 103 směrnice 2014/59/EU a článkem 4 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/63 a 86,67 % svých ročních příspěvků vypočtených v souladu s články 69 a 70 nařízení (EU) č. 806/2014 a článkem 4 tohoto nařízení;
g)
v sedmém roce počátečního období tyto instituce přispějí 6,67 % svých ročních příspěvků vypočtených v souladu s článkem 103 směrnice 2014/59/EU a článkem 4 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/63 a 93,33 % svých ročních příspěvků vypočtených v souladu s články 69 a 70 nařízení (EU) č. 806/2014 a článkem 4 tohoto nařízení;
h)
v osmém roce počátečního období tyto instituce přispějí 100 % svých ročních příspěvků vypočtených v souladu s články 69 a 70 nařízení (EU) č. 806/2014 a článkem 4 tohoto nařízení.
2. Během počátečního období výbor při výpočtu jednotlivých příspěvků každé instituce zohlední příspěvky získané zúčastněnými členskými státy v souladu s články 103 a 104 směrnice 2014/59/EU a převedené do fondu na základě čl. 3 odst. 3 dohody a odečte je od částky, kterou má každá instituce uhradit.
3. Během počátečního období výbor za normální situace umožní instituci na její žádost použít neodvolatelné platební přísliby. Přitom zajistí, aby používání neodvolatelných platebních příslibů bylo mezi těmito institucemi, které o ně požádaly, rozděleno rovnoměrně. Takto rozdělené neodvolatelné platební přísliby nesmí představovat méně než 15 % celkové platební povinnosti instituce. Při výpočtu ročních příspěvků každé instituce výbor zajistí, aby v žádném roce nepřekročil úhrn těchto neodvolatelných platebních příslibů 30 % celkové výše ročních příspěvků získaných v souladu článkem 70 nařízení (EU) č. 806/2014.
4. Pro účely odstavce 1 se roční příspěvky vypočtené v souladu s článkem 103 směrnice 2014/59/EU a článkem 4 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/63 určí na základě cílové úrovně vymezené za období odpovídající počátečnímu období.
5. Aniž je dotčen článek 10 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/63, uhradí během počátečního období uvedeného v čl. 69 odst. 1 nařízení (EU) č. 806/2014 instituce, jejichž celková aktiva mají hodnotu 3 000 000 000 EUR nebo nižší, jednorázovou částku ve výši 50 000 EUR za prvních 300 000 000 EUR celkových závazků bez zahrnutí kapitálu a pojištěných vkladů. Za celkové závazky, bez zahrnutí kapitálu a pojištěných vkladů, nad 300 000 000 EUR tyto instituce přispějí v souladu s články 4 až 9 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/63.
Článek 9
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení se použije buď od 1. ledna 2016, nebo ode dne použitelnosti čl. 69 odst. 1 nařízení (EU) č. 806/2014, jak je stanoven v čl. 99 odst. 6 uvedeného nařízení, podle toho, co nastane později.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech zúčastněných členských státech.
V Bruselu dne 19. prosince 2014.
A TANÁCS (EU) 2015/81 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2014. december 19.)
a 806/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet egységes alkalmazási feltételeinek az Egységes Szanálási Alaphoz való előzetes hozzájárulás tekintetében történő meghatározásáról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a hitelintézeteknek és bizonyos befektetési vállalkozásoknak az Egységes Szanálási Mechanizmus keretében történő szanálására vonatkozó egységes szabályok és egységes eljárás kialakításáról, valamint az Egységes Szanálási Alap létrehozásáról és az 1093/2010/EU rendelet módosításáról szóló, 2014. július 15-i 806/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 70. cikke (7) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
mivel:
(1)
Az Egységes Szanálási Alapot (a továbbiakban: az Alap) a 806/2014/EU rendelet hozta létre mint egységes finanszírozási rendszert az 1024/2013/EU tanácsi rendelet (2) szerinti egységes felügyeleti mechanizmusban és az Egységes Szanálási Mechanizmusban részt vevő valamennyi tagállam (a továbbiakban: a részt vevő tagállamok) számára.
(2)
Az Alap kezelése a 806/2014/EU rendelet 67. cikkének (2) bekezdése értelmében az említett rendelettel létrehozott Egységes Szanálási Testület (a továbbiakban: a Testület) feladata.
(3)
A 806/2014/EU rendelet 76. cikkével összhangban az Alap igénybevételére szanálási eljárásokban kerül sor, amennyiben a Testület ezt szükségesnek ítéli a szanálási eszközök hatékony alkalmazásához. Az Alapnak megfelelő pénzügyi forrásokkal kell rendelkeznie annak érdekében, hogy a szanálási eszközök hatékony alkalmazása céljából szükség esetén be tudjon avatkozni és az adófizetők pénzének igénybevétele nélkül tudja megóvni a pénzügyi stabilitást, lehetővé téve mindezek révén a szanálási keret hatékony működését.
(4)
A Testület hatáskörébe tartozik, hogy a 806/2014/EU rendelet 70. cikkének (2) bekezdésével összhangban kiszámítsa a részt vevő tagállamok területén engedélyezett valamennyi intézmény által fizetendő, előzetes egyéni hozzájárulásokat.
(5)
A Testületnek a részt vevő tagállamokban engedélyezett valamennyi hitelintézet biztosított betétei összegének százalékában megállapított egységes célszint alapján kell kiszámítania az Alaphoz való éves hozzájárulásokat. A 806/2014/EU rendelet 69. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Testületnek gondoskodnia kell arról, hogy a 2016. január 1-jétől, vagy a 806/2014/EU rendelet 99. cikkének (6) bekezdése értelmében az említett rendelet 69. cikke (1) bekezdése alkalmazásának kezdő időpontjától induló, nyolc évig tartó kezdeti időszak végére az Alap rendelkezésére álló pénzügyi eszközök elérjék legalább a 806/2014/EU rendelet 69. cikkének (1) bekezdésében említett célszintet.
(6)
A 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 103. és 104. cikke szerint a részt vevő tagállamok által beszedett és az Alap számára a 806/2014/EU rendelet 3. cikkének (1) bekezdése 36. pontjában említett, az Alapba befizetett hozzájárulások átutalásáról és közös felhasználásúvá tételéről szóló megállapodás (a továbbiakban: a „Megállapodás”) 3. cikke (3) bekezdése értelmében befizetett hozzájárulásokat figyelembe kell venni az egyéni hozzájárulások kiszámításánál, következésképpen azokat le kell vonni az egyes intézmények által fizetendő összegből. Az említett számítások elvégzésekor figyelembe kell venni azt a tényt, hogy a szerződő felek által a Megállapodás 3. cikkének (3) és (4) bekezdése értelmében fizetendő összegeknek a 2014/59/EU irányelv 102. cikke (1) bekezdésében meghatározott célszint 10 %-ának kell megfelelniük. A Testület gondoskodik róla, hogy a megállapodással összhangban átutalandó összegek esetében a visszavonhatatlan fizetési kötelezettségvállalásokból minden egyes részt vevő tagállamra ugyanakkora rész jusson.
(7)
A 806/2014/EU rendelet 70. cikkének (2) bekezdése értelmében az Alaphoz való éves hozzájárulás alapja egy átalányjellegű hozzájárulás, amely az adott intézménynek a szavatolótőke és a biztosított betétek összegével csökkentett kötelezettségein alapul, és egy kockázatokkal kiigazított hozzájárulás, amely az adott intézmény kockázati profiljától függ.
(8)
A 806/2014/EU rendelet 5. cikkének (1) bekezdésével összhangban, az említett rendelet 7. cikkében foglaltakat nem érintve a 806/2014/EU rendelet és a 2014/59/EU irányelv alkalmazása céljából a Testületet kell az érintett nemzeti szanálási hatóságnak, illetve határon átnyúló csoportszintű szanálás esetén az érintett csoportszintű szanálási hatóságnak tekinteni, amennyiben olyan feladatokat végez vagy hatásköröket gyakorol, amelyeket az említett jogszabályok értelmében a nemzeti szanálási hatóságnak kellene végeznie vagy gyakorolnia. Ezért a Testületet az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (4) alkalmazása céljából is szanálási hatóságnak kell tekinteni. Az említett, felhatalmazáson alapuló rendeletben rögzített rendelkezések alkalmazandók a Testületre, amikor az e rendeletben rögzített feladatokat végzi vagy hatásköröket gyakorolja.
(9)
Az éves hozzájárulás kiszámítása céljából a Testület a 806/2014/EU rendelet 70. cikke (6) bekezdésében előírtaknak megfelelően az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendeletben rögzített módszertant alkalmazza. Ezért az említett felhatalmazáson alapuló rendelet értelmében a kis intézménynek tekintett intézményekre alkalmazandó különleges rendszert kell alkalmazni valamennyi olyan, a részt vevő tagállamok területén engedélyezett intézményre is, amelyek teljesítik az említett felhatalmazáson alapuló rendeletben rögzített, kis intézményként való elismerésre vonatkozó kritériumokat.
(10)
Mivel az e rendeletben rögzített szabályok feltételeket határoznak meg a 2014/59/EU irányelv 103. cikkének (7) bekezdése értelmében elfogadott (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendeletben rögzített módszertan alkalmazására vonatkozóan, a részt vevő tagállamokban engedélyezett intézményekre vonatkozó éves hozzájárulások Testület általi számítása és az Egységes Szanálási Mechanizmusban részt nem vevő tagállamokban engedélyezett intézményekre vonatkozó éves hozzájárulások számítása közötti különbség csak a részt vevő tagállamokban működő egységes rendszer sajátosságait tükrözheti. Ezek a sajátosságok mindenekelőtt abból adódnak, hogy az Egységes Szanálási Mechanizmuson belül valamennyi részt vevő tagállamra egységes célszint vonatkozik. Az, hogy főszabályként minden tagállamban azonos módszertan alkalmazandó az éves hozzájárulások számítására, egyenlő versenyfeltételeket biztosít a részt vevő tagállamok számára, és elősegíti az erős belső piac fenntartását.
(11)
Azoknak az egységes szanálási alapoknak az esetében, amelyek tekintetében európai célszint került meghatározásra, a részt vevő tagállamok területén engedélyezett valamennyi intézmény éves egyéni hozzájárulása az Egységes Szanálási Mechanizmus hatálya alá tartozó valamennyi intézmény éves hozzájárulásaitól függ. Az Egységes Szanálási Mechanizmus hatékony működésének és az Alap zökkenőmentes feltöltési folyamatának kulcsa, hogy minden intézmény időben fizesse be az Alaphoz való éves hozzájárulásának teljes összegét.
(12)
A 806/2014/EU rendelet 67. cikkének (4) bekezdése értelmében a hozzájárulásoknak a Testület által kiszámított összegét a nemzeti szanálási hatóságok szedik be és utalják át az Alap részére, a Megállapodással összhangban. A Testület által az adatformátumok és megjelenítés tekintetében meghatározott szabályok közé tartozhat az is, hogy az intézmények által szolgáltatandó valamennyi adatot, különösen a 806/2014/EU rendelet 7. cikkének (2) bekezdésében említett adatokat, könyvvizsgálóval vagy adott esetben az illetékes hatósággal jóvá kell hagyatni.
(13)
A 806/2014/EU rendelet 70. cikke (2) bekezdésének b) pontja előírja, hogy amikor a Testület az egyéni hozzájárulások kiszámításához figyelembe veszi a kockázatokkal kiigazított hozzájárulást, figyelembe kell vennie az arányosság elvét anélkül, hogy a tagállamok bankszektorában működő struktúrák között piaci torzulások jönnének létre. A kockázatokkal kiigazított hozzájárulás megállapítása a 2014/59/EU irányelv 103. cikkének (7) bekezdésében meghatározott kritériumok alapján történik. A 806/2014/EU rendelet 1. cikkének harmadik bekezdése értelmében az Alap igénybevételének feltétele a Megállapodás hatálybalépése. A Megállapodás szerint a részt vevő tagállamok által beszedett hozzájárulásokat az egyes tagállamokhoz tartozó részalapba továbbítják. A részalapokat egy nyolc éves átmeneti időszak alatt fokozatosan közös felhasználásúvá kell tenni oly módon, hogy az átmeneti időszak végére a részalapok megszűnjenek.
(14)
Azok a körülmények, hogy egyrészről a 806/2014/EU rendelet értelmében a hozzájárulások kiszámítása egy egységes célszint alapján történik, másrészről pedig a Megállapodás értelmében bizonyos, a nemzeti bankszektorokban a Megállapodásban említett átmeneti időszak során fellépő bizonyos kockázatok fedezetéül szolgáló forrásokat csak fokozatosan válnak közös felhasználásúvá, hatással lehetnek egyes intézmények piaci megítélésére és következésképpen a 2014/59/EU irányelv 103. cikke (7) bekezdésének c) pontja szerinti pénzügyi helyzetére, és ily módon befolyásolhatják kockázati profiljukat is. Továbbá, egy ideiglenes hatállyal különböző részalapokra épülő rendszer globális mértékben befolyásolhatja az egyes intézményeknek a 2014/59/EU irányelv 103. cikke (7) bekezdésének g) pontjában említett, a pénzügyi rendszer stabilitása vagy a gazdaság szempontjából fennálló jelentőségét. Az egyes intézményeknek a pénzügyi rendszer stabilitása vagy a gazdaság szempontjából képviselt jelentőségét egyrészt ahhoz a tagállamhoz kellene viszonyítani, ahol az intézmény található (vagyis fel kell mérni a részalap még nem közös felhasználású részével kapcsolatban várható veszteséget), másrészt pedig a bankunió egészéhez (vagyis fel kell mérni a részalap közös felhasználásúvá tett részével kapcsolatban várható veszteséget). Ennek eredményeként a kockázatokkal kiigazított hozzájárulás arányban állna az adott részalap nem közös felhasználású pénzügyi eszközeinek az átmeneti időszakban várható felhasználásával.
(15)
Az Alapba befizetett valamennyi előzetes hozzájárulás teljes egészében közös felhasználásúvá tételéig terjedő időszakra be kell vezetni egy olyan kiigazítási módszert, amellyel megfelelően kezelhetők a (14) preambulumbekezdésben említett körülmények, és amely ennek megfelelően figyelembe veszi az arányosság elvét, és kiküszöböli a tagállamok bankszektorában működő struktúrák közötti torzulásokat. A hozzájárulások kiszámítására alkalmazott módszert ezért úgy kell kiigazítani, hogy az korreláljon az Alap közös felhasználásává tételének ütemével. Ennek megfelelően a közös felhasználású részbe fizetendő hozzájárulások kiszámításakor a 806/2014/EU rendeletben meghatározott kritériumokat kell követni, a 2014/59/EU irányelv 102. cikkének (1) bekezdésében előírt határidőtől eltérve azonban a részalapok nem közös felhasználású részébe fizetendő hozzájárulások kiszámításakor a 2014/59/EU irányelvben meghatározott kritériumokra, valamint a 806/2014/EU rendeletben foglalt kezdeti időszaknak megfelelő időtartamra vonatkozóan meghatározott célszintre kell támaszkodni.
(16)
A 806/2014/EU rendelet 70. cikkének (3) bekezdésében foglalt, visszavonhatatlan fizetési kötelezettségvállalások igénybevétele semmilyen módon nem lehet hatással az Alap pénzügyi kapacitására és likviditására. A visszavonhatatlan fizetési kötelezettségvállalásokat kizárólag az Alap részvételével végrehajtandó szanálási intézkedés esetén lehet lehívni. A kezdeti időszakban rendes körülmények között a Testület a visszavonhatatlan fizetési kötelezettségvállalások felhasználását az azt kérő intézmények között egyenletesen allokálja. Az ilyen fizetési kötelezettségvállalásoknek harmadik felek jogaival nem terhelt, alacsony kockázatú eszközökből álló biztosítékokkal teljes körűen fedezettnek kell lenniük, azokkal a Testületnek szabadon kell rendelkeznie, és azokat a Testület általi kizárólagos felhasználásra, az Alap igénybevételének céljaira kell előirányozni.
(17)
A 806/2014/EU rendelet 70. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése értelmében az átalányjellegű hozzájárulás és a kockázatokkal kiigazított hozzájárulás közötti viszonyt a hozzájárulások különböző típusú intézmények közötti kiegyensúlyozott elosztásának figyelembevételével kell meghatározni. Ennek megfelelően különleges szabályokról kell rendelkezni a kis intézmények által fizetendő hozzájárulások meghatározására vonatkozóan.
(18)
Azok az intézmények, amelyek nem tartoznak a kis intézményeknek az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendelet 10. cikkében említett kategóriájába és eszközeik összértéke legfeljebb 3 000 000 000 EUR, a nagy intézményeknél alacsonyabb kockázatot hordoznak, a legtöbb esetben nem jelentenek rendszerkockázatot és kisebb valószínűséggel kerülnek szanálás alá, ami csökkenti a valószínűségét annak, hogy igénybe veszik az Alapot. Célszerű ezért egy egyszerűsített számítási módszert bevezetni az ezen intézmények által fizetendő hozzájárulásokra. Ezáltal megelőzhető az is, hogy ezek az intézmények rövid távon esetleg változtassanak státusukon annak érdekében, hogy alkalmazni lehessen rájuk az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendelet 10. cikkét. A számításnak tartalmaznia kell egy átalányösszegen alapuló komponenst. E rendszernek lehetővé kell tennie az intézmények közötti torzulások elkerülését, és a különböző intézménytípusok között a hozzájárulások kiegyensúlyozott megoszlását kell eredményeznie. Egyúttal mérsékelné az ezen intézmények egyéni hozzájárulásainak beszedésével járó adminisztratív és pénzügyi terheket.
(19)
A Bizottság az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendelet felülvizsgálatával egyidejűleg felül fogja vizsgálni e rendelet végrehajtásának módját, hogy szükség esetén lehetőség legyen az e rendeletben foglalt szabályok kiigazítására.
(20)
A 806/2014/EU rendelet - a 99. cikkének (2) bekezdése értelmében - 2016. január 1-jétől alkalmazandó. Mindazonáltal a Testületnek 2015. január 1-jétől havonta a plenáris ülésén jóváhagyott jelentést kell benyújtania az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz és a Bizottsághoz a nemzeti szinten beszedett hozzájárulások átutalását lehetővé tévő feltételek teljesüléséről. Amennyiben ezek a jelentések azt mutatják, hogy a hozzájárulások Alaphoz való átutalásának feltételei nem teljesülnek, 2015. december 1-jétől az Alaphoz való hozzájárulások tekintetében a 806/2014/EU rendelet alkalmazását minden egyes alkalommal egy hónappal el kell halasztani. Ezért ennek a rendeletnek is attól az időponttól kell alkalmazandónak lennie, amelytől a 806/2014/EU rendelet 69. cikkének (1) bekezdése is alkalmazandóvá válik,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Tárgy
Ez a rendelet megállapítja az Egységes Szanálási Testület (a továbbiakban: a Testület) azon kötelezettségének végrehajtási feltételeire vonatkozó szabályokat, hogy kiszámítsa az egyes intézményeknek a 806/2014/EU rendelet szerint az Egységes Szanálási Alaphoz (a továbbiakban: az Alap) való hozzájárulásait; valamint az említett hozzájárulások kiszámításának módszerére vonatkozó szabályokat.
2. cikk
Hatály
Ez a rendelet azokra az intézményekre alkalmazandó, amelyektől a 806/2014/EU rendelet 70. cikkével összhangban hozzájárulásokat szednek be.
3. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában a 806/2014/EU rendelet 3. cikkében foglalt fogalommeghatározásokat kell alkalmazni, az említett cikk 2. és 11. pontjában foglalt fogalommeghatározások kivételével. E rendelet alkalmazásában továbbá:
1. „részt vevő tagállamok”: az 1024/2013/EU rendelet 2. cikke szerinti tagállamok;
2. „éves célszint”: az éves hozzájárulások teljes összege, amelyet a Testület a 806/2014/EU rendelet 69. cikkének (2) bekezdésében rögzített eljárással összhangban, az említett rendelet 69. cikkének (1) bekezdésében és 70. cikkében említett célszint elérése érdekében az egyes hozzájárulási időszakokra meghatároz;
3. „éves hozzájárulás”: a 806/2014/EU rendelet 70. cikkének (1) bekezdésében említett összeg, amelyet a Testület számít ki minden évben és amelyet a nemzeti szanálási hatóságok szednek be a hozzájárulási időszak alatt a részt vevő tagállamok területén engedélyezett valamennyi intézménytől;
4. „hozzájárulási időszak”: egy naptári év;
5. „az Egységes Szanálási Mechanizmusban részt nem vevő tagállamok szanálási hatósága”: a 2014/59/EU irányelv 2. cikke (1) bekezdésének 18. pontjában említett hatóság, vagy a 2014/59/EU irányelv 100. cikke (2) és (6) bekezdésének alkalmazásában a tagállamok által kijelölt bármely más érintett hatóság;
6. „biztosított betét”: a 2014/49/EU irányelv 6. cikkének (1) bekezdésében említett betét, kivéve az említett irányelv 6. cikkének (2) bekezdésében meghatározott ideiglenesen magas számlaegyenlegeket;
7. „illetékes hatóság”: az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 40. pontjában meghatározott illetékes hatóság vagy adott esetben az Európai Központi Bank;
4. cikk
Az éves hozzájárulások kiszámítása
A Testület az egyes intézmények által az egyes hozzájárulási időszakokban fizetendő éves hozzájárulást - az EKB-val vagy az illetékes nemzeti hatóságokkal folytatott konzultációt követően, valamint a nemzeti szanálási hatóságokkal szorosan együttműködve- az Alap éves célszintje alapján számítja ki. Az éves célszintet az Alapnak a 806/2014/EU rendelet 69. cikkének (1) bekezdésében és 70. cikkében említett célszintje alapján és az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendeletben rögzített módszerrel kell megállapítani.
5. cikk
A Testület által nyújtott tájékoztatás
(1) A Testület tájékoztatja az érintett nemzeti szanálási hatóságokat a területükön engedélyezett intézmények éves hozzájárulásának kiszámításáról szóló határozatairól.
(2) Az (1) bekezdésben említett tájékoztatás kézhezvételét követően minden nemzeti szanálási hatóság értesíti a tagállamában engedélyezett valamennyi intézményt a Testület határozatáról, amely az adott intézmény által fizetendő éves hozzájárulás kiszámítását tartalmazza.
6. cikk
Jelentéstétel
A Testület meghatározza az intézmények által szolgáltatott, az éves hozzájárulások kiszámításához szükséges információk adatformátumát és megjelenítését annak érdekében, hogy fokozza a szolgáltatott információk összehasonlíthatóságát és a kapott információk feldolgozásának hatékonyságát.
7. cikk
A visszavonhatatlan fizetési kötelezettségvállalások lehívása
(1) A 806/2014/EU rendelet 70. cikkének (3) bekezdésében említett, visszavonhatatlan fizetési kötelezettségvállalások igénybevétele semmilyen módon nem érintheti az Alap pénzügyi kapacitását és likviditását.
(2) Amennyiben egy szanálási intézkedéshez a 806/2014/EU rendelet 76. cikkével összhangban az Alap igénybevételére kerül sor, a Testület részben vagy egészben lehívja a visszavonhatatlan fizetési kötelezettségvállalásokhoz kapcsolódó, a 806/2014/EU rendeletnek megfelelően befizetett összegeket annak érdekében, hogy az Alap rendelkezésre álló pénzügyi eszközein belül helyreállítsa a visszavonhatatlan fizetési kötelezettségvállalások azon arányát, amelyet a Testület a 806/2014/EU rendelet 70. cikkének (3) bekezdésében megállapított felső értékhatáron belül meghatározott.
Amint az Alap megkapta a lehívott visszavonhatatlan fizetési kötelezettségvállalásokhoz kapcsolódó hozzájárulásokat, az e kötelezettségvállalások fedezetéül szolgáló biztosítékokat vissza kell szolgáltatni. Amennyiben az Alap nem kapja meg első felszólításra a szükséges készpénzösszeget, a Testület igénybe veszi a 806/2014/EU rendelet 70. cikkének (3) bekezdése szerint a visszavonhatatlan fizetési kötelezettségvállalás fedezetéül szolgáló biztosítékot.
(3) Az olyan intézmény visszavonhatatlan fizetési kötelezettségvállalásait, amely már nem tartozik a 806/2014/EU rendelet hatálya alá, törölni kell, és az e kötelezettségvállalások fedezetéül szolgáló biztosítékokat vissza kell szolgáltatni.
8. cikk
Különleges kiigazítások a kezdeti időszakban
(1) A 806/2014/EU rendelet 69. cikkének (1) bekezdésében említett kezdeti időszak során, e rendelet 4. cikkétől eltérve, a 2. cikkben említett intézmények éves hozzájárulását a következő kiigazított módszerrel kell kiszámítani:
a)
a kezdeti időszak első évében az említett intézmények hozzájárulása a 2014/59/EU irányelv 103. cikkével és az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendelet 4. cikkével összhangban számított éves hozzájárulásuk 60 %-ából és a 806/2014/EU rendelet 69. és 70. cikkével, valamint az e rendelet 4. cikkével összhangban számított éves hozzájárulásuk 40 %-ából tevődik össze;
b)
a kezdeti időszak második évében az említett intézmények hozzájárulása a 2014/59/EU irányelv 103. cikkével és az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendelet 4. cikkével összhangban számított éves hozzájárulásuk 40 %-ából és a 806/2014/EU rendelet 69. és 70. cikkével, valamint az e rendelet 4. cikkével összhangban számított éves hozzájárulásuk 60 %-ából tevődik össze;
c)
a kezdeti időszak harmadik évében az említett intézmények hozzájárulása a 2014/59/EU irányelv 103. cikkével és az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendelet 4. cikkével összhangban számított éves hozzájárulásuk 33,33 %-ából és a 806/2014/EU rendelet 69. és 70. cikkével, valamint az e rendelet 4. cikkével összhangban számított éves hozzájárulásuk 66,67 %-ából tevődik össze;
d)
a kezdeti időszak negyedik évében az említett intézmények hozzájárulása a 2014/59/EU irányelv 103. cikkével és az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendelet 4. cikkével összhangban számított éves hozzájárulásuk 26,67 %-ából és a 806/2014/EU rendelet 69. és 70. cikkével, valamint az e rendelet 4. cikkével összhangban számított éves hozzájárulásuk 73,33 %-ából tevődik össze;
e)
a kezdeti időszak ötödik évében az említett intézmények hozzájárulása a 2014/59/EU irányelv 103. cikkével és az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendelet 4. cikkével összhangban számított éves hozzájárulásuk 20 %-ából és a 806/2014/EU rendelet 69. és 70. cikkével, valamint az e rendelet 4. cikkével összhangban számított éves hozzájárulásuk 80 %-ából tevődik össze;
f)
a kezdeti időszak hatodik évében az említett intézmények hozzájárulása a 2014/59/EU irányelv 103. cikkével és az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendelet 4. cikkével összhangban számított éves hozzájárulásuk 13,33 %-ából és a 806/2014/EU rendelet 69. és 70. cikkével, valamint az e rendelet 4. cikkével összhangban számított éves hozzájárulásuk 86,67 %-ából tevődik össze;
g)
a kezdeti időszak hetedik évében az említett intézmények hozzájárulása a 2014/59/EU irányelv 103. cikkével és az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendelet 4. cikkével összhangban számított éves hozzájárulásuk 6,67 %-ából és a 806/2014/EU rendelet 69. és 70. cikkével, valamint az e rendelet 4. cikkével összhangban számított éves hozzájárulásuk 93,33 %-ából tevődik össze;
h)
a kezdeti időszak nyolcadik évében az említett intézmények hozzájárulása a 806/2014/EU rendelet 69. és 70. cikkével, valamint az e rendelet 4. cikkével összhangban számított éves hozzájárulásuk 100 %-a.
(2) A kezdeti időszakban az egyes intézmények egyéni hozzájárulásának kiszámításakor a Testület figyelembe veszi azokat a hozzájárulásokat, amelyeket a részt vevő tagállamok a 2014/59/EU irányelv 103. és 104. cikkének megfelelően beszedtek és a Megállapodás 3. cikkének (3) bekezdése értelmében átutaltak az Alapba, azaz levonja ezeket az egyes intézmények által fizetendő összegből.
(3) A kezdeti időszakban rendes körülmények között a Testület az intézmények kérésére engedélyezi a visszavonhatatlan fizetési kötelezettségvállalások felhasználását. A Testület a visszavonhatatlan fizetési kötelezettségvállalások felhasználását az azt kérő intézmények között egyenletesen allokálja. Az allokált visszavonatatlan fizetési kötelezettségvállalások összege nem lehet kevesebb az intézmény összes fizetési kötelezettségvállalásának 15 %-ánál. Az egyes intézmények éves hozzájárulásainak kiszámításánál a Testületnek gondoskodnia kell arról, hogy a visszavonhatatlan fizetési kötelezettségvállalások összege egyik évben se haladja meg a 806/2014/EU rendelet 70. cikke értelmében beszedett éves hozzájárulások összegének 30 %-át.
(4) Az (1) bekezdés alkalmazásában a 2014/59/EU irányelv 103. cikkével és az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendelet 4. cikkével összhangban kiszámított éves hozzájárulásokat a kezdeti időszaknak megfelelő időszakra meghatározott célszint alapján kell meghatározni.
(5) Az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendelet 10. cikkében foglaltakat nem érintve a 806/2014/EU rendelet 69. cikkének (1) bekezdésében említett kezdeti időszak során azoknak az intézményeknek, amelyek eszközeinek összértéke legfeljebb 3 000 000 000 EUR, a szavatolótőkével és a biztosított betétekkel csökkentett összes kötelezettségük első 300 000 000 EUR értékére 50 000 EUR átalányösszeget kell fizetniük. A szavatolótőkével és a biztosított betétekkel csökkentett összes kötelezettség 300 000 000 EUR feletti értéke után az említett intézményeknek az (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendelet 4-9. cikkével összhangban kell hozzájárulást fizetniük.
9. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ezt a rendeletet vagy 2016. január 1-jétől vagy - amennyiben az későbbi időpont - attól a naptól kell alkalmazni, amikor a 806/2014/EU rendelet 69. cikkének (1) bekezdése ugyanazon rendelet 99. cikkének (6) bekezdése értelmében alkalmazandóvá válik.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó a részt vevő tagállamokban.
Kelt Brüsszelben, 2014. december 19-én.