NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1024/2012
ze dne 25. října 2012
o správní spolupráci prostřednictvím systému pro výměnu informací o vnitřním trhu a o zrušení rozhodnutí Komise 2008/49/ES („nařízení o systému IMI“)
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 114 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Použití některých aktů Unie upravujících volný pohyb zboží, osob, služeb a kapitálu na vnitřním trhu vyžaduje, aby členské státy účinněji spolupracovaly a vyměňovaly si informace mezi sebou navzájem i s Komisí. Vzhledem k tomu, že praktické prostředky pro takovou výměnu informací v těchto aktech často nejsou uvedeny, je třeba učinit vhodná praktická opatření.
(2)
Systém pro výměnu informací o vnitřním trhu (dále jen „systém IMI“) je softwarová aplikace přístupná prostřednictvím internetu, kterou vyvinula Komise ve spolupráci s členskými státy, s cílem pomoci členským státům při praktickém provádění požadavků na výměnu informací stanovených v aktech Unie, a to vytvořením centralizovaného komunikačního mechanismu, který by usnadnil přeshraniční výměnu informací a vzájemnou pomoc. Systém IMI umožňuje příslušným orgánům zejména určit jejich protějšek v jiném členském státě, řídit výměnu informací, včetně osobních údajů, na základě jednoduchých a jednotných postupů a překonávat jazykové bariéry na základě předem definovaných a předem přeložených pracovních postupů. Komise by uživatelům IMI měla poskytnout jakoukoli již existující doplňkovou překladovou funkci, která odpovídá jejich potřebám, splňuje požadavky na bezpečnost a důvěrnost výměny informací v systému IMI a může být nabízena při přiměřených nákladech.
(3)
V zájmu překonání jazykových bariér by systém IMI měl být v zásadě dostupný ve všech úředních jazycích Unie.
(4)
Účelem systému IMI by mělo být lepší fungování vnitřního trhu díky zavedení účinného, uživatelsky přívětivého nástroje pro provádění správní spolupráce mezi členskými státy navzájem a mezi členskými státy a Komisí, což usnadní uplatňování aktů Unie uvedených v příloze tohoto nařízení.
(5)
Sdělení Komise ze dne 21. února 2011 s názvem „Lepší správa jednotného trhu prostřednictvím širší správní spolupráce: Strategie pro rozšíření a rozvoj systému pro výměnu informací o vnitřním trhu („IMI“)“ uvádí plány pro možné rozšíření systému IMI na další akty Unie. Sdělení Komise ze dne 13. dubna 2011 s názvem „Akt o jednotném trhu: Dvanáct nástrojů k podnícení hospodářského růstu a posílení důvěry - „Společně pro nový růst““ zdůrazňuje význam systému IMI pro posílení spolupráce mezi zúčastněnými stranami, a to i na místní úrovni, čímž se přispěje k lepší správě jednotného trhu. Je proto nezbytné vytvořit solidní právní rámec systému IMI a soubor společných pravidel, které zajistí jeho efektivní fungování.
(6)
Pokud použití ustanovení aktu Unie vyžaduje, aby si členské státy vyměňovaly osobní údaje, a stanoví účel tohoto zpracování, mělo by být takové ustanovení považováno za náležitý právní základ pro zpracování osobních údajů, s výhradou podmínek stanovených v článcích 8 a 52 Listiny základních práv Evropské unie. Na systém IMI by se mělo nahlížet především jako na nástroj pro výměnu informací, včetně osobních údajů, ke které by jinak došlo jinými prostředky, včetně běžného poštovního styku, faxu nebo elektronické pošty, na základě právní povinnosti uložené orgánům a subjektům členských států akty Unie. Osobní údaje vyměňované prostřednictvím systému IMI by měly být shromažďovány, zpracovávány a využívány pouze pro účely slučitelné s těmi, pro něž byly původně shromážděny, a měla by se na ně vztahovat všechna patřičná ochranná opatření.
(7)
Systém IMI vychází ze zásady ochrany soukromí již od návrhu, byl vytvořen s přihlédnutím k požadavkům právních předpisů o ochraně údajů a nabízí dobrou úroveň ochrany údajů, zejména z důvodu omezení přístupu k osobním údajům, které se v rámci systému IMI vyměňují. Systém IMI proto nabízí výrazně vyšší úroveň ochrany a bezpečnosti než jiné metody výměny informací, jako je běžný poštovní styk, telefon, fax nebo elektronická pošta.
(8)
Správní spolupráce za použití elektronických prostředků mezi členskými státy navzájem a mezi členskými státy a Komisí by měla být v souladu s pravidly pro ochranu osobních údajů stanovenými ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (3) a v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (4). Definice použité ve směrnici 95/46/ES a v nařízení (ES) č. 45/2001 by měly platit i pro účely tohoto nařízení.
(9)
Komise dodává a spravuje software a infrastrukturu informačních technologií pro systém IMI, zajišťuje jeho bezpečnost, řídí síť národních koordinátorů IMI a je zapojena do odborné přípravy a technické pomoci poskytovaných uživatelům IMI. Proto by měla mít přístup pouze k takovým osobním údajům, které jsou naprosto nezbytné pro plnění jejích úkolů v rámci povinností stanovených v tomto nařízení, jako je registrace národních koordinátorů IMI. Komise by měla mít přístup k osobním údajům rovněž tehdy, pokud na žádost jiného subjektu IMI získává osobní údaje, které byly v systému IMI zablokovány a k nimž subjekt údajů požádal o přístup. Komise by neměla mít přístup k osobním údajům vyměňovaným v rámci správní spolupráce v systému IMI, ledaže některý akt Unie stanoví úlohu Komise v takové spolupráci.
(10)
V zájmu zajištění transparentnosti, zejména pro subjekty údajů, by měla být ustanovení aktů Unie, pro něž se má systém IMI použít, uvedena v příloze tohoto nařízení.
(11)
Systém IMI může být v budoucnosti rozšířen na nové oblasti, kde může pomoci zajistit účinné provádění aktu Unie nákladově efektivním a uživatelsky přívětivým způsobem, s ohledem na technickou proveditelnost a celkový dopad na systém IMI. Komise by měla provést nezbytné zkoušky v zájmu ověření technické připravenosti systému IMI na kterékoli zamýšlené rozšíření. Rozhodnutí o rozšíření systému IMI na další akty Unie by měla být přijímána řádným legislativním postupem.
(12)
Pilotní projekty jsou užitečným nástrojem pro ověření důvodnosti rozšíření systému IMI a pro přizpůsobení technických funkcí a procesních podmínek požadavkům uživatelů systému IMI ještě před přijetím rozhodnutí o rozšíření systému IMI. Členské státy by měly být plně zapojeny do rozhodování o tom, na které akty Unie by se měl pilotní projekt vztahovat, a o postupech v jeho rámci, aby bylo zajištěno, že pilotní projekt zohlední potřeby uživatelů systému IMI a že pravidla zpracování osobních údajů budou plně dodržována. Takové postupy by měly být definovány samostatně pro každý pilotní projekt.
(13)
Žádné ustanovení tohoto nařízení by nemělo bránit členským státům a Komisi při rozhodování o použití systému IMI pro výměnu informací, která nezahrnuje zpracování osobních údajů.
(14)
Toto nařízení by mělo stanovit pravidla pro používání systému IMI pro účely správní spolupráce, která se mohou vztahovat mimo jiné na individuální výměnu informací, oznamovací postupy, výstražné mechanismy, ujednání o vzájemné pomoci a řešení problémů.
(15)
Právo členského státu rozhodnout, které vnitrostátní orgány budou plnit povinnosti vyplývající z tohoto nařízení, by mělo zůstat tímto nařízením nedotčeno. Členské státy by měly mít možnost přizpůsobit funkce a povinnosti týkající se systému IMI svým interním správním strukturám a zohlednit potřeby specifického pracovního postupu systému IMI. Členské státy by měly mít možnost jmenovat další koordinátory IMI, aby sami nebo společně s dalšími koordinátory vykonávali úkoly národních koordinátorů IMI pro určitou oblast vnitřního trhu, určitý obor veřejné správy nebo určitou zeměpisnou oblast nebo podle jiného kritéria. Členské státy by o jmenovaných koordinátorech IMI měly informovat Komisi, avšak neměly by mít povinnost uvést další koordinátory IMI v systému IMI, není-li to pro jeho řádné fungování nezbytné.
(16)
V zájmu dosažení účinné správní spolupráce prostřednictvím systému IMI by členské státy a Komise měly zajistit, aby jejich subjekty IMI měly zdroje nezbytné pro plnění povinností podle tohoto nařízení.
(17)
Ačkoliv je systém IMI v podstatě komunikačním nástrojem pro správní spolupráci mezi příslušnými orgány, který není přístupný široké veřejnosti, je možné, že bude třeba vyvinout technické prostředky, které by vnějším subjektům, jako jsou například občané, podniky a organizace, umožnily komunikovat s příslušnými orgány za účelem poskytování informací nebo získávání dat nebo vykonávat jejich práva subjektů údajů. Tyto technické prostředky by měly zahrnovat vhodná ochranná opatření na ochranu údajů. Za účelem zajištění vysoké míry bezpečnosti by mělo být každé takové veřejné rozhraní vytvořeno tak, aby bylo úplně technicky oddělené od systému IMI, ke kterému by měli mít přístup pouze uživatelé IMI.
(18)
Využívání systému IMI pro technickou podporu sítě SOLVIT by nemělo mít dopad na neformální povahu postupu v rámci této sítě, jehož základem je dobrovolný závazek členských států v souladu s doporučením Komise ze dne 7. prosince 2001 o zásadách využívání sítě SOLVIT - sítě pro řešení problémů vnitřního trhu (5) (dále jen „doporučení SOLVIT“). V zájmu dalšího fungování sítě SOLVIT na základě stávajících pracovních postupů může být jeden nebo více úkolů národního koordinátora IMI souvisejících s činností středisek SOLVIT uložen přímo těmto střediskům, aby mohla fungovat nezávisle na něm. Zpracování osobních údajů a důvěrných informací jako součást postupů v rámci sítě SOLVIT by mělo využívat všech záruk stanovených v tomto nařízení, aniž je dotčen nezávazný charakter doporučení SOLVIT.
(19)
Systém IMI obsahuje internetové uživatelské rozhraní, nicméně v určitých případech může být vhodné na žádost dotčených členských států zvážit technická řešení přímého přenosu údajů z vnitrostátních systémů do systému IMI, pokud jsou takové vnitrostátní systémy již v provozu, zejména pro účely oznamovacích postupů. Zavádění těchto technických řešení by mělo záviset na výsledku hodnocení jejich proveditelnosti, nákladů a předpokládaných přínosů. Tato řešení by neměla mít dopad na stávající struktury a vnitrostátní uspořádání pravomocí.
(20)
Pokud členské státy splní oznamovací povinnost podle čl. 15 odst. 7 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/123/ES ze dne 12. prosince 2006 o službách na vnitřním trhu (6) tím, že použijí postup podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/34/ES ze dne 22. června 1998 o postupu při poskytování informací v oblasti norem a technických předpisů a předpisů pro služby informační společnosti (7), nemělo by od nich být požadováno, aby totéž oznámení zaslaly i prostřednictvím systému IMI.
(21)
Výměna informací prostřednictvím systému IMI vychází z právní povinnosti orgánů členských států poskytovat si vzájemnou pomoc. Pro zajištění řádného fungování vnitřního trhu by informace získané příslušným orgánem prostřednictvím systému IMI z jiného členského státu neměly pozbývat důkazní hodnoty ve správním řízení pouze z toho důvodu, že pocházejí z jiného členského státu nebo že byly obdrženy elektronicky, a uvedený příslušný orgán by s nimi měl nakládat stejným způsobem jako s obdobnými dokumenty pocházejícími z jeho členského státu.
(22)
Pro zajištění vysoké úrovně ochrany údajů je třeba v systému IMI stanovit maximální lhůty pro uchovávání osobních údajů. Tyto lhůty by však měly být vyvážené a brát náležitý ohled na nutnost řádného fungování systému IMI i na právo subjektů údajů plně uplatňovat svá práva, například získáním důkazů o tom, že došlo k výměně informací, aby mohly napadnout určité rozhodnutí. Lhůty pro uchovávání údajů by zejména neměly překračovat rámec toho, co je nezbytné pro dosažení cílů tohoto nařízení.
(23)
Pro účely slučitelné s cíli tohoto nařízení, k nimž patří sledování používání systému koordinátory IMI a Komisí, komunikace, vzdělávací a osvětové iniciativy a shromažďování informací o správní spolupráci a vzájemné pomoci na vnitřním trhu, by mělo být možné zpracovat jmenné a kontaktní údaje uživatelů IMI.
(24)
Evropský inspektor ochrany údajů by měl sledovat a usilovat o zajištění uplatňování tohoto nařízení, včetně příslušných ustanovení o bezpečnosti údajů, mimo jiné udržováním kontaktů s vnitrostátními orgány pro ochranu údajů.
(25)
Aby bylo zajištěno účinné sledování fungování systému IMI a uplatňování tohoto nařízení a aby bylo v tomto ohledu zajištěno podávání zpráv, měly by členské státy relevantní informace zpřístupnit Komisi.
(26)
Subjekty údajů by měly být informovány o zpracování svých osobních údajů v systému IMI a o tom, že mají právo na přístup k údajům, které se jich týkají, a právo na opravu nesprávných údajů a vymazání neoprávněně zpracovaných údajů v souladu s tímto nařízením a vnitrostátními právními předpisy, kterými se provádí směrnice 95/46/ES.
(27)
Příslušným orgánům členských států je třeba umožnit provádění právních předpisů o správní spolupráci a efektivní výměnu informací prostřednictvím systému IMI, a za tímto účelem může být nutné stanovit praktická opatření pro tuto výměnu. Tato opatření by měla být přijata Komisí formou samostatného prováděcího aktu pro každý akt Unie uvedený v příloze nebo pro každý druh postupu správní spolupráce a měla by se týkat klíčových technických funkcí a procesních podmínek potřebných k provedení příslušných postupů správní spolupráce prostřednictvím systému IMI. Komise by měla zajišťovat údržbu a vývoj softwaru a infrastruktury informačních technologií pro systém IMI.
(28)
Pro zajištění dostatečné transparentnosti pro subjekty údajů by měly být zveřejněny předem stanovené pracovní postupy, odpovědi na často kladené dotazy, formuláře a jiná ujednání o postupech správní spolupráce v systému IMI.
(29)
Pokud členské státy v souladu s článkem 13 směrnice 95/46/ES uplatňují u práv subjektů údajů omezení nebo výjimky, měly by být informace o takových omezeních nebo výjimkách zveřejněny, aby se zajistila úplná transparentnost pro subjekty údajů. Takové výjimky nebo omezení by měly být nezbytné a přiměřené pro zamýšlený účel a měla by se na ně vztahovat vhodná ochranná opatření.
(30)
Pokud jsou uzavřeny mezinárodní dohody mezi Unií a třetími zeměmi, které se rovněž zabývají uplatňováním ustanovení aktů Unie uvedených v příloze tohoto nařízení, mělo by být možné zapojit protějšky subjektů IMI v těchto třetích zemích do postupů správní spolupráce podporovaných systémem IMI za předpokladu, že dotyčná třetí země poskytuje přiměřenou úroveň ochrany osobních údajů v souladu se směrnicí 95/46/EC.
(31)
Rozhodnutí Komise 2008/49/ES ze dne 12. prosince 2007 týkající se provádění systému pro výměnu informací o vnitřním trhu (IMI), pokud jde o ochranu osobních údajů (8), by mělo být zrušeno. Rozhodnutí Komise 2009/739/ES ze dne 2. října 2009 o praktických opatřeních pro výměnu informací elektronickými prostředky mezi členskými státy podle kapitoly VI směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/123/ES o službách na vnitřním trhu (9) by se mělo i nadále vztahovat na otázky týkající se výměny informací podle směrnice 2006/123/ES.
(32)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (10).
(33)
Účinné uplatňování tohoto nařízení členskými státy by mělo být sledováno ve výroční zprávě o fungování systému IMI, založené na statistických údajích ze systému IMI a na jakýchkoli dalších relevantních údajích. Uplatňování tohoto nařízení členskými státy by mělo být hodnoceno mimo jiné na základě průměrných dob odpovědí, aby byly zajištěny odpovědi rychlé a kvalitní.
(34)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž stanovení pravidel používání systému IMI pro správní spolupráci, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jej může být z důvodu jeho rozsahu a účinků lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.
(35)
V souladu s čl. 28 odst. 2 nařízení (ES) č. 45/2001 byl konzultován evropský inspektor ochrany údajů, který předložil své stanovisko dne 22. listopadu 2011 (11),
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví pravidla pro používání systému pro výměnu informací o vnitřním trhu (dále jen „systém IMI“) při správní spolupráci, včetně zpracování osobních údajů, mezi příslušnými orgány členských států navzájem a mezi příslušnými orgány členských států a Komisí.
Článek 2
Zřízení systému IMI
Formálně se zřizuje systém IMI.
Článek 3
Oblast působnosti
1. Systém IMI se používá pro správní spolupráci mezi příslušnými orgány členských států navzájem a mezi příslušnými orgány členských států a Komisí nezbytnou k provedení aktů Unie v oblasti vnitřního trhu ve smyslu čl. 26 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie, jimiž se stanoví správní spolupráce, včetně výměny osobních údajů, mezi členskými státy navzájem nebo mezi členskými státy a Komisí. Tyto akty Unie jsou uvedeny v příloze.
2. Žádné ustanovení tohoto nařízení nečiní závaznými ustanovení aktů Unie, jež nejsou závazná.
Článek 4
Rozšiřování systému IMI
1. Komise může provést pilotní projekty s cílem vyhodnotit, zda by systém IMI byl účinným nástrojem k provedení ustanovení o správní spolupráci obsažených v aktech Unie, které nejsou uvedeny v příloze. Komise přijme prováděcí akt s cílem stanovit, na která ustanovení aktů Unie se pilotní projekt bude vztahovat, a vymezit postupy každého projektu, zejména klíčové technické funkce a procesní podmínky potřebné k provedení příslušných ustanovení o správní spolupráci. Tento prováděcí akt se přijímá přezkumným postupem podle čl. 24 odst. 3.
2. Komise předloží hodnocení výsledků pilotního projektu včetně otázek ochrany údajů a účinných překladových funkcí Evropskému parlamentu a Radě. Kde je to vhodné, může být k hodnocení připojen legislativní návrh na změnu přílohy s cílem rozšířit využívání systému IMI na příslušná ustanovení aktů Unie.
Článek 5
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí definice stanovené ve směrnici 95/46/ES a v nařízení (ES) č. 45/2001.
Vedle toho se rozumí:
a)
„systémem IMI“ elektronický nástroj, který Komise poskytuje na podporu správní spolupráce mezi příslušnými orgány členských států navzájem a mezi příslušnými orgány členských států a Komisí;
b)
„správní spoluprací“ spolupráce mezi příslušnými orgány členských států navzájem nebo mezi příslušnými orgány členských států a Komisí pomocí výměny a zpracování informací, a to i prostřednictvím oznámení a výstrah, nebo poskytováním vzájemné pomoci, včetně pomoci při řešení problémů, pro účely lepšího uplatňování práva Unie;
c)
„oblastí vnitřního trhu“ právní nebo funkční oblast vnitřního trhu ve smyslu čl. 26 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie, v níž se systém IMI používá v souladu s článkem 3 tohoto nařízení;
d)
„postupem správní spolupráce“ předem definovaný pracovní postup stanovený pro systém IMI, který subjektům IMI umožňuje navzájem komunikovat a jednat strukturovaným způsobem;
e)
„koordinátorem IMI“ subjekt jmenovaný členským státem k výkonu podpůrných úkolů, které jsou nezbytné pro účinné fungování systému IMI v souladu s tímto nařízením;
f)
„příslušným orgánem“ jakýkoliv orgán zřízený na celostátní, regionální nebo místní úrovni a registrovaný v systému IMI, který má specifické povinnosti týkající se uplatňování vnitrostátního práva nebo aktů Unie uvedených v příloze v jedné nebo více oblastech vnitřního trhu;
g)
„subjekty IMI“ příslušné orgány, koordinátoři IMI a Komise;
h)
„uživatelem IMI“ fyzická osoba, která pracuje v rámci pravomoci subjektu IMI a která je v systému IMI zaregistrována jménem tohoto subjektu IMI;
i)
„vnějšími subjekty“ fyzické nebo právnické osoby jiné než uživatelé IMI, které mohou vzájemně komunikovat v systému IMI pouze za použití oddělených technických prostředků a v souladu se specifickým, předem stanoveným pracovním postupem zavedeným pro uvedený účel;
j)
„zablokováním“ použití technických prostředků tak, aby uživatelé IMI nemohli mít prostřednictvím běžného rozhraní systému IMI přístup k osobním údajům;
k)
„formálním ukončením“ technický nástroj poskytovaný systémem IMI pro ukončení postupu správní spolupráce.
KAPITOLA II
FUNKCE A POVINNOSTI VE VZTAHU K SYSTÉMU IMI
Článek 6
Koordinátoři IMI
1. Každý členský stát jmenuje jednoho národního koordinátora IMI, k jehož úkolům patří
a)
registrovat nebo ověřovat registraci koordinátorů IMI a příslušných orgánů;
b)
působit jako hlavní kontaktní osoba pro subjekty IMI z členských států v záležitostech týkajících se systému IMI, včetně poskytování informací o aspektech souvisejících s ochranou osobních údajů podle tohoto nařízení;
c)
působit jako partner Komise v otázkách souvisejících se systémem IMI, včetně poskytování informací o aspektech souvisejících s ochranou osobních údajů podle tohoto nařízení;
d)
poskytovat subjektům IMI z členských států znalosti, odbornou přípravu a podporu, včetně základní technické pomoci;
e)
zajišťovat účinné fungování systému IMI, nakolik je to v jeho moci, včetně poskytování včasných a přiměřených odpovědí subjekty IMI z členských států na žádosti o správní spolupráci.
2. Vedle toho může každý členský stát v souladu se svou vnitřní správní strukturou jmenovat jednoho nebo více koordinátorů IMI, kteří budou plnit některé z úkolů uvedených v odstavci 1.
3. Členské státy uvědomí Komisi o koordinátorech IMI jmenovaných v souladu s odstavci 1 a 2 a o úkolech, za které jsou odpovědní. Komise tyto informace sdělí ostatním členským státům.
4. Všichni koordinátoři IMI mohou působit jako příslušné orgány. V takových případech má koordinátor IMI stejná přístupová práva jako příslušný orgán. Každý koordinátor IMI působí jako správce ve vztahu k vlastním činnostem zpracování údajů, které vykonal jako subjekt IMI.
Článek 7
Příslušné orgány
1. Při spolupráci prostřednictvím systému IMI příslušné orgány prostřednictvím uživatelů IMI jednajících v souladu s postupy správní spolupráce zajistí, aby v souladu s příslušným aktem Unie byla co nejdříve a v každém případě ve lhůtě stanovené v uvedeném aktu poskytnuta přiměřená odpověď.
2. Příslušný orgán může jako důkazy použít veškeré informace, dokumenty, závěry, prohlášení nebo ověřené kopie, které obdržel elektronicky prostřednictvím systému IMI, na stejném základě jako obdobné informace získané ve své vlastní zemi, pokud tak činí pro účely slučitelné s účelem, pro který byly údaje původně shromážděny.
3. Každý příslušný orgán působí jako správce ve vztahu k vlastním činnostem zpracování údajů vykonávaným uživatelem IMI spadajícím pod jeho pravomoc a zajišťuje, v případě potřeby ve spolupráci s Komisí, aby subjekty údajů mohly vykonávat svá práva v souladu s kapitolami III a IV.
Článek 8
Komise
1. Komise odpovídá za vykonávání těchto úkolů:
a)
zajišťování bezpečnosti, dostupnosti, údržby a vývoje softwaru a infrastruktury informačních technologií pro systém IMI;
b)
poskytování mnohojazyčného systému, včetně existujících překladových funkcí, odborné přípravy ve spolupráci s členskými státy a asistenční služby, která členským státům poskytuje pomoc při používání systému IMI;
c)
provádění registrace národních koordinátorů IMI a udělování jim přístupu k systému IMI;
d)
zpracování osobních údajů v systému IMI, pokud je tak stanoveno v tomto nařízení, v souladu s účely stanovenými platnými akty Unie uvedenými v příloze;
e)
sledování, zda je uplatňováno toto nařízení, a podávání zpráv Evropskému parlamentu, Radě a evropskému inspektorovi ochrany údajů v souladu s článkem 25.
2. Pro účely plnění úkolů uvedených v odstavci 1 a pro sestavování statistických zpráv má Komise přístup k nezbytným informacím, které se týkají zpracování údajů prováděného v systému IMI.
3. Komise se podílí na postupech správní spolupráce, jejichž součástí je zpracování osobních údajů, pouze pokud to vyžaduje ustanovení některého aktu Unie uvedeného v příloze.
Článek 9
Přístupová práva subjektů a uživatelů IMI
1. Přístup k systému IMI mají pouze uživatelé IMI.
2. Členské státy jmenují koordinátory IMI a určí příslušné orgány i oblasti vnitřního trhu, které jsou v jejich působnosti. Komise v tomto procesu může plnit poradní úlohu.
3. Každý subjekt IMI podle potřeby uděluje a odebírá vhodná přístupová práva svým uživatelům IMI v oblasti vnitřního trhu, která je v jeho působnosti.
4. Komise a členské státy zavedou vhodné prostředky, kterými zajistí, aby uživatelům IMI byl umožněn přístup pouze k osobním údajům zpracovaným v systému IMI, které potřebují, a pouze v těch oblastech vnitřního trhu, pro které jim byla udělena přístupová práva v souladu s odstavcem 3.
5. Zakazuje se používat osobní údaje, které jsou zpracovány v systému IMI za určitým účelem, způsobem neslučitelným s tímto původním účelem, není-li to výslovně stanoveno vnitrostátním právem v souladu s právem Unie.
6. Pokud postup správní spolupráce zahrnuje zpracování osobních údajů, mají k těmto údajům přístup pouze subjekty IMI zapojené do tohoto postupu.
Článek 10
Důvěrnost
1. Každý členský stát použije v souladu s vnitrostátními právními předpisy nebo v souladu s právními předpisy Unie svá pravidla zachovávání služebního tajemství nebo jiné srovnatelné povinnosti zachování důvěrnosti pro své subjekty IMI a uživatele IMI.
2. Subjekty IMI zajistí, aby uživatelé IMI spadající pod jejich pravomoc respektovali žádosti jiných subjektů IMI o zachování důvěrnosti informací vyměňovaných prostřednictvím systému IMI.
Článek 11
Postupy správní spolupráce
Systém IMI je založen na postupech správní spolupráce, jimiž se provádějí ustanovení stanovená v příslušných aktech Unie uvedených v příloze. V případě potřeby může Komise přijmout prováděcí akty ke konkrétnímu aktu Unie uvedenému v příloze nebo pro určitý druh postupu správní spolupráce, a stanovit tak klíčové technické funkce a procesní podmínky potřebné k tomu, aby příslušné postupy správní spolupráce mohly fungovat, v příslušných případech rovněž komunikací mezi vnějšími subjekty a systémem IMI podle článku 12. Tyto prováděcí akty se přijímají poradním postupem podle čl. 24 odst. 2.
Článek 12
Vnější subjekty
Vnějším subjektům lze poskytnout technické prostředky, jež jim umožní komunikovat se systémem IMI, je-li tato interakce
a)
stanovena aktem Unie;
b)
stanovena v prováděcím aktu podle článku 11 v zájmu usnadnění správní spolupráce mezi příslušnými orgány v členských státech pro uplatňování ustanovení aktů Unie uvedených v příloze; nebo
c)
nezbytná pro podávání žádostí v zájmu výkonu jejich práv jakožto subjektů údajů v souladu s článkem 19.
Všechny tyto technické prostředky musí být odděleny od systému IMI a nesmějí vnějším subjektům umožňovat přístup do systému IMI.
KAPITOLA III
ZPRACOVÁNÍ OSOBNÍCH ÚDAJŮ A BEZPEČNOST
Článek 13
Omezení účelu
Subjekty IMI si vyměňují a zpracovávají osobní údaje pouze pro účely vymezené v příslušných ustanoveních aktů Unie uvedených v příloze.
Údaje předložené systému IMI subjekty údajů se využívají pouze k účelům, k nimž byly poskytnuty.
Článek 14
Uchování osobních údajů
1. Osobní údaje zpracovávané v systému IMI jsou v něm zablokovány, jakmile již nejsou nezbytné pro účely, pro které byly shromážděny, v závislosti na zvláštnostech jednotlivých druhů správní spolupráce a obecně nejpozději šest měsíců po formálním ukončení postupu správní spolupráce.
Je-li však v některém z platných aktů Unie uvedených v příloze stanovena delší doba, lze osobní údaje zpracované v systému IMI uchovávat nejdéle osmnáct měsíců po formálním ukončení postupu správní spolupráce.
2. Pokud je některým závazným aktem Unie uvedeným v příloze vyžadováno úložiště informací pro účely jejich budoucího použití subjekty IMI, mohou být osobní údaje uložené v těchto úložištích zpracovávány po dobu nezbytnou pro tyto účely, a to buď se souhlasem subjektu údajů, nebo stanoví-li tak zmíněný akt Unie.
3. Osobní údaje zablokované podle tohoto článku smějí být, s výjimkou svého uložení, zpracovávány pouze jako důkaz o výměně informací prostřednictvím systému IMI se souhlasem subjektu údajů, ledaže je zpracování potřebné s ohledem na naléhavé důvody obecného zájmu.
4. Zablokované údaje jsou v systému IMI automaticky vymazány po uplynutí tří let od formálního ukončení postupu správní spolupráce.
5. Na výslovnou žádost příslušného orgánu a se souhlasem subjektu údajů lze v konkrétním případě osobní údaje vymazat před skončením příslušné doby uchování.
6. Komise pomocí technických prostředků zajistí zablokování a vymazání osobních údajů a jejich vyhledávání v souladu s odstavcem 3.
7. Zavedou se technické prostředky, jimiž budou subjekty IMI motivovány, aby postupy správní spolupráce formálně uzavíraly co nejdříve po završení výměny informací, a díky nimž budou subjekty IMI moci zapojit příslušné koordinátory IMI do kteréhokoli postupu, jenž zůstává bez opodstatnění neaktivní po dobu přesahující dva měsíce.
Článek 15
Uchovávání osobních údajů uživatelů IMI
1. Odchylně od článku 14 se pro uchovávání osobních údajů uživatelů IMI použijí odstavce 2 a 3 tohoto článku. K těmto osobním údajům patří jméno a příjmení a veškeré údaje o elektronickém nebo jiném kontaktu nezbytné pro účely tohoto nařízení.
2. Osobní údaje týkající se uživatelů IMI jsou v systému IMI uloženy tak dlouho, dokud jsou tyto osoby uživateli IMI, a mohou být zpracovány pro účely slučitelné s cíli tohoto nařízení.
3. Pokud fyzická osoba přestane být uživatelem IMI, jsou její osobní údaje pomocí technických prostředků zablokovány po dobu tří let. S výjimkou uložení jsou tyto údaje zpracovávány pouze jako důkaz o výměně informací prostřednictvím systému IMI a po uplynutí tří let se vymaží.
Článek 16
Zpracování zvláštních kategorií údajů
1. Zpracování zvláštních kategorií údajů uvedených v čl. 8 odst. 1 směrnice 95/46/ES a čl. 10 odst. 1 nařízení (ES) č. 45/2001 prostřednictvím systému IMI se povoluje pouze na základě konkrétního důvodu uvedeného v čl. 8 odst. 2 a 4 uvedené směrnice a čl. 10 odst. 2 uvedeného nařízení a s výhradou vhodných ochranných opatření stanovených v uvedených článcích v zájmu zajištění práv jednotlivců, jejichž osobní údaje jsou zpracovány.
2. Systém IMI lze použít pro zpracování údajů týkajících se protiprávního jednání, rozsudků v trestních věcech nebo bezpečnostních opatření uvedených v čl. 8 odst. 5 směrnice 95/46/ES a čl. 10 odst. 5 nařízení (ES) č. 45/2001, s výhradou ochranných opatření stanovených v uvedených článcích, včetně informací o disciplinárních či správních sankcích nebo trestech nebo jiných informací nezbytných k prokázání bezúhonnosti fyzické nebo právnické osoby, pokud je zpracování těchto údajů stanoveno v aktu Unie, který je základem pro zpracování, nebo s výslovným souhlasem subjektu údajů, s výhradou zvláštních ochranných opatření uvedených v čl. 8 odst. 5 směrnice 95/46/ES.
Článek 17
Bezpečnost
1. Komise zajistí, aby v systému IMI byla dodržována pravidla pro ochranu údajů přijatá Komisí podle článku 22 nařízení (ES) č. 45/2001.
2. Komise zavede nezbytná opatření k zajištění bezpečnosti osobních údajů zpracovávaných v systému IMI, včetně vhodné kontroly přístupu k údajům a bezpečnostního plánu, který musí být průběžně aktualizován.
3. Komise zajistí, aby v případě mimořádné bezpečnostní události bylo možné ověřit, které údaje byly v systému IMI zpracovány, kdy, kým a pro jaký účel.
4. Subjekty IMI přijmou veškerá procesní a organizační opatření nezbytná k zajištění bezpečnosti osobních údajů jimi zpracovávaných v systému IMI v souladu s článkem 17 směrnice 95/46/ES.
KAPITOLA IV
PRÁVA SUBJEKTŮ ÚDAJŮ A DOHLED
Článek 18
Informace poskytované subjektům údajů a transparentnost
1. Subjekty IMI zajistí, aby subjekty údajů byly co nejdříve informovány o zpracování svých osobních údajů v systému IMI a aby měly přístup k informacím o svých právech a o tom, jak je vykonávat, včetně totožnosti a kontaktních údajů správce a popřípadě jeho zástupce, v souladu s článkem 10 nebo 11 směrnice 95/46/ES a s vnitrostátními právními předpisy, které jsou v souladu s uvedenou směrnicí.
2. Komise zpřístupní veřejnosti snadno dostupným způsobem
a)
informace o systému IMI v souladu s články 11 a 12 nařízení (ES) č. 45/2001 v jasné a srozumitelné formě;
b)
informace o aspektech ochrany údajů u postupů správní spolupráce v systému IMI podle článku 11 tohoto nařízení;
c)
informace o výjimkách nebo omezeních práv subjektů údajů uvedených v článku 20 tohoto nařízení;
d)
druhy postupů správní spolupráce, klíčové funkce systému IMI a kategorie údajů, které mohou být v systému IMI zpracovávány;
e)
úplný seznam všech prováděcích aktů nebo aktů v přenesené pravomoci týkajících se systému IMI, přijatých na základě tohoto nařízení nebo jiného aktu Unie, a konsolidovanou verzi přílohy tohoto nařízení a její následné změny jinými akty Unie.
Článek 19
Právo na přístup, opravu a vymazání
1. Subjekty IMI zajistí, aby subjekt údajů mohl účinně uplatňovat právo na přístup k údajům, které se ho v systému IMI týkají, jakož i právo na opravu nesprávných nebo neúplných údajů a vymazání neoprávněně zpracovaných údajů, v souladu s vnitrostátními právními předpisy. Opravu nebo vymazání údajů provede odpovědný subjekt IMI co nejdříve a nejpozději 30 dnů od obdržení žádosti subjektu údajů.
2. Pokud subjekt údajů napadne správnost nebo zákonnost údajů zablokovaných podle čl. 14 odst. 1, je třeba tuto skutečnost zaznamenat a uvést i správné, opravené informace.
Článek 20
Výjimky a omezení
Pokud členské státy v souladu s článkem 13 směrnice 95/46/ES ve vnitrostátních právních předpisech stanoví výjimky z práv nebo omezení práv, jež pro subjekty údajů stanoví tato kapitola, uvědomí o tom Komisi.
Článek 21
Dohled
1. Vnitrostátní orgán nebo orgány dozoru určené v každém členském státě, jimž byly svěřeny pravomoci uvedené v článku 28 směrnice 95/46/ES („vnitrostátní orgán dozoru“), kontrolují nezávislým způsobem zákonnost zpracování osobních údajů subjekty IMI svého členského státu a zejména zajistí, aby byla práva subjektů údajů stanovená v této kapitole chráněna v souladu s tímto nařízením.
2. Evropský inspektor ochrany údajů sleduje a snaží se zajistit, aby činnosti, které Komise ve své úloze subjektu IMI provádí při zpracování osobních údajů, byly prováděny v souladu s tímto nařízením. Odpovídajícím způsobem se použijí povinnosti a pravomoci uvedené v článku 46 a 47 nařízení (ES) č. 45/2001.
3. Vnitrostátní orgány dozoru a evropský inspektor ochrany údajů, z nichž každý jedná v rozsahu svých pravomocí, zajistí koordinovaný dohled nad systémem IMI a jeho používáním subjekty IMI.
4. Evropský inspektor ochrany údajů může vnitrostátní orgány dozoru vyzvat, aby se v případě nutnosti sešly za účelem zajištění koordinovaného dohledu nad systémem IMI a jeho používáním subjekty IMI podle odstavce 3. Náklady na tato setkání nese evropský inspektor ochrany údajů. Pro tento účel mohou být společně dle potřeby zavedeny další pracovní metody, včetně jednacího řádu. Evropskému parlamentu, Radě a Komisi se alespoň jednou za tři roky zasílá společná zpráva o činnostech.
KAPITOLA V
ZEMĚPISNÁ PŮSOBNOST SYSTÉMU IMI
Článek 22
Vnitrostátní používání systému IMI
1. Členský stát může používat systém IMI pro účely správní spolupráce mezi příslušnými orgány na svém území v souladu s vnitrostátním právem, jsou-li splněny tyto podmínky:
a)
nejsou vyžadovány žádné podstatné změny stávajících postupů správní spolupráce;
b)
vnitrostátnímu orgánu dozoru bylo předloženo oznámení plánovaného použití systému IMI, pokud to vyžaduje vnitrostátní právo, a
c)
nemá to negativní dopad na účinné fungování systému IMI, pokud jde o jeho uživatele.
2. Pokud členský stát zamýšlí systematicky využívat systém IMI pro vnitrostátní účely, oznámí svůj záměr Komisi a požádá ji předem o schválení. Komise posoudí, zda jsou splněny podmínky uvedené v odstavci 1. Je-li to nezbytné, uzavřou členské státy s Komisí v souladu s tímto nařízením dohodu, která mimo jiné stanoví technická, finanční a organizační opatření pro vnitrostátní použití, včetně závazků subjektů IMI.
Článek 23
Výměna informací se třetími zeměmi
1. Subjekty IMI v rámci Unie si mohou v souladu s tímto nařízením se svými protějšky ve třetí zemi vyměňovat v systému IMI informace, včetně osobních údajů, pouze jsou-li splněny tyto podmínky:
a)
informace jsou zpracovávány podle ustanovení aktu Unie uvedeného v příloze a podle rovnocenných právních předpisů dané třetí země;
b)
informace jsou vyměňovány nebo zpřístupňovány v souladu s mezinárodní dohodou, která stanoví
i)
použití ustanovení aktu Unie uvedeného v příloze danou třetí zemí,
ii)
využití systému IMI a
iii)
zásady a postupy takové výměny a
c)
dotyčná třetí země zajišťuje odpovídající ochranu osobních údajů v souladu s čl. 25 odst. 2 směrnice 95/46/ES, včetně vhodných ochranných opatření, podle nichž se údaje zpracovávané v systému IMI použijí pouze pro účely, pro které byly původně vyměněny, a Komise přijala rozhodnutí v souladu s čl. 25 odst. 6 směrnice 95/46/ES.
2. Pokud je Komise subjektem IMI, použije se pro jakoukoli výměnu osobních údajů, které jsou zpracovány v systému IMI, s jejími protějšky ve třetí zemi čl. 9 odst. 1 a 7 nařízení (ES) č. 45/2001.
3. Komise zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie a průběžně aktualizuje seznam třetích zemí oprávněných k výměně informací, včetně osobních údajů, v souladu s odstavcem 1.
KAPITOLA VI
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 24
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen výbor. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 4 nařízení (EU) č. 182/2011.
3. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 25
Sledování a podávání zpráv
1. Komise předloží každoročně Evropskému parlamentu a Radě zprávu o fungování systému IMI.
2. Do 5 prosince 2017 a každých pět let poté podá Komise evropskému inspektorovi ochrany údajů zprávu o aspektech, které se týkají ochrany osobních údajů v systému IMI, včetně bezpečnosti údajů.
3. Pro účely vypracování zpráv uvedených v odstavcích 1 a 2 poskytnou členské státy Komisi veškeré informace týkající se uplatňování tohoto nařízení, včetně informací o praktickém uplatňování požadavků na ochranu údajů, které jsou v tomto nařízení stanoveny.
Článek 26
Náklady
1. Náklady na vývoj, propagaci, provoz a údržbu systému IMI se hradí ze souhrnného rozpočtu Evropské unie, aniž jsou dotčena opatření podle čl. 22 odst. 2.
2. Pokud není stanoveno jinak v aktu Unie, hradí jednotlivé členské státy náklady na provoz systému IMI na své úrovni, včetně lidských zdrojů nezbytných pro poskytování odborné přípravy, propagaci a technickou pomoc (asistenční službu), jakož i pro správu systému IMI na vnitrostátní úrovni.
Článek 27
Zrušení
Rozhodnutí 2008/49/ES se zrušuje.
Článek 28
Účinné uplatňování
Členské státy přijmou veškerá nezbytná opatření, aby zajistily účinné uplatňování tohoto nařízení svými subjekty IMI.
Článek 29
Výjimky
1. Bez ohledu na článek 4 tohoto nařízení může pilotní projekt systému IMI zahájený dne 16. května 2011, jehož cílem je vyzkoušet vhodnost systému IMI pro provádění článku 4 směrnice Evropského parlamentu a Rady 96/71/ES ze dne 16. prosince 1996 o vysílání pracovníků v rámci poskytování služeb (12), nadále probíhat na základě postupů stanovených před vstupem tohoto nařízení v platnost.
2. Aby se prostřednictvím systému IMI provedla ustanovení o správní spolupráci obsažená v doporučení SOLVIT, může bez ohledu na čl. 8 odst. 3 a čl. 12 první pododstavec písm. a) a b) tohoto nařízení a na základě postupů stanovených před vstupem tohoto nařízení v platnost pokračovat zapojení Komise do postupů správní spolupráce a fungování stávajícího nástroje pro vnější subjekty. Lhůta uvedená v čl. 14 odst. 1 tohoto nařízení pro osobní údaje zpracovávané v systému IMI pro účely doporučení SOLVIT činí osmnáct měsíců.
3. Bez ohledu na čl. 4 odst. 1 tohoto nařízení může Komise zahájit pilotní projekt, jehož cílem bude posoudit, zda je systém IMI účinným, nákladově efektivním a uživatelsky vstřícným nástrojem pro provedení čl. 3 odst. 4, 5 a 6 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/31/ES ze dne 8. června 2000 o některých právních aspektech služeb informační společnosti, zejména elektronického obchodu, na vnitřním trhu („směrnice o elektronickém obchodu“) (13). Nejpozději dva roky po zahájení takového pilotního projektu Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě hodnocení uvedené v čl. 4 odst. 2 tohoto nařízení, v němž bude rovněž zahrnuta i interakce mezi správní spoluprací v rámci systému spolupráce v oblasti ochrany spotřebitele, která byla zavedena nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2006/2004 ze dne 27. října 2004 o spolupráci mezi vnitrostátními orgány příslušnými pro vymáhání dodržování zákonů na ochranu zájmů spotřebitele („nařízení o spolupráci v oblasti ochrany spotřebitele“) (14), a v rámci systému IMI.
4. Bez ohledu na čl. 14 odst. 1 tohoto nařízení se v této oblasti nadále uplatňují veškeré lhůty v délce nepřesahující osmnáct měsíců, o nichž bylo rozhodnuto podle článku 36 směrnice 2006/123/ES s ohledem na správní spolupráci podle kapitoly VI zmíněné směrnice.
Článek 30
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 25. října 2012.
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 1024/2012/EU RENDELETE
(2012. október 25.)
a belső piaci információs rendszer keretében történő igazgatási együttműködésről és a 2008/49/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (az IMI-rendelet)
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
rendes jogalkotási eljárás keretében (2),
mivel:
(1)
A belső piacon az áruk, a személyek, a szolgáltatások és a tőke szabad mozgását szabályozó egyes uniós jogi aktusok alkalmazása szükségessé teszi, hogy a tagállamok hatékonyabban működjenek együtt, és információt cseréljenek egymással és a Bizottsággal. Mivel ezek a jogi aktusok gyakran nem határozzák meg részletesen az információcsere gyakorlati végrehajtásának módját, megfelelő gyakorlati intézkedésekre van szükség.
(2)
A belső piaci információs rendszer (a továbbiakban: az IMI) a Bizottság által a tagállamok közreműködésével együtt kidolgozott, az interneten keresztül elérhető szoftveralkalmazás, amelynek célja, hogy a határokon átnyúló információcserét és a kölcsönös segítségnyújtást megkönnyítő, központosított kommunikációs mechanizmus biztosításával segítséget nyújtson a tagállamoknak az uniós jogi aktusokban az információcserére vonatkozó követelmények gyakorlati végrehajtásához. Az IMI különösen segíti az illetékes hatóságokat a másik tagállamban lévő partnerhatóság azonosításában, az információk - ideértve a személyes adatokat is - egységesített eljárások alapján történő cseréjének véghezvitelében, valamint a nyelvi akadályok előre meghatározott és lefordított munkafolyamatok alkalmazása révén való leküzdésében. A Bizottságnak, amennyiben lehetséges, további olyan rendelkezésre álló fordítási funkciókkal kell ellátnia az IMI felhasználóit, amelyek kielégítik azok igényeit, megfelelnek az IMI keretében folytatott információcsere biztonsági és titoktartási követelményeinek, és amelyek ésszerű áron biztosíthatók.
(3)
A nyelvi akadályok leküzdése érdekében az IMI-nek elvben az Unió valamennyi hivatalos nyelvén rendelkezésre kell állnia.
(4)
Az IMI-nek a belső piac működésének javítására kell irányulnia, mégpedig azáltal, hogy olyan hatékony és felhasználóbarát eszközt biztosít, amely a tagállamok egymás közötti, valamint a tagállamok és a Bizottság közötti igazgatási együttműködésének végrehajtását szolgálja, és így megkönnyíti az e rendelet mellékletében felsorolt uniós jogi aktusok alkalmazását.
(5)
„Az egységes piac jobb irányítása nagyobb fokú adminisztratív együttműködés révén: Stratégia a belső piaci információs rendszer (IMI) kiterjesztésére és fejlesztésére” című 2011. február 21-i közleményében a Bizottság az IMI más uniós jogi aktusokra való lehetséges kiterjesztésének tervét vázolja fel. Az „Egységes piaci intézkedéscsomag - Tizenkét mozgatórugó a növekedés serkentéséhez és a bizalom növeléséhez - Együtt egy újfajta növekedésért” című, 2011. április 13-i bizottsági közlemény hangsúlyozza az IMI fontosságát a résztvevők közötti - többek között helyi szintű - együttműködés erősítése tekintetében, hozzájárulva ezzel az egységes piac jobb irányításához. Ezért szükséges az IMI szilárd jogi keretének és az IMI hatékony működését biztosító közös szabályoknak a létrehozása.
(6)
Amennyiben egy uniós jogi aktus valamely rendelkezésének alkalmazása személyes adatok cseréjét teszi szükségessé a tagállamok között, és meghatározza azok feldolgozásának célját, az ilyen rendelkezést - figyelemmel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 8. és 52. cikkében meghatározott feltételekre is - megfelelő jogalapnak kell tekinteni a személyes adatok feldolgozásához. Az IMI-t elsősorban olyan, információk cseréjéhez - ideértve a személyes adatokat is - használt eszköznek kell tekinteni, amely egyébként más eszközök - ideértve a postai levelet, a fax vagy az elektronikus levelet - használatával történne valamely, a tagállamok hatóságai és szervei számára az uniós jogi aktusokban előírt jogi kötelezettség alapján. Az IMI-ben átadott személyes adatok kizárólag olyan célból gyűjthetők, dolgozhatók és használhatók fel, amelyek összhangban vannak az eredeti adatgyűjtés céljával, és az ilyen adatokra megfelelő biztosítékoknak kell vonatkozniuk.
(7)
A beépített adatvédelem elve alapján az IMI-t az adatvédelmi jogszabályok által támasztott követelmények figyelembevételével fejlesztették ki, és az kezdettől fogva megfelel az adatvédelmi szempontoknak, különösen az IMI-ben átadott személyes adatokhoz való hozzáférés korlátozása miatt. Az IMI ezáltal lényegesen magasabb szintű védelmet és biztonságot kínál, mint az információcsere egyéb módszerei, például a postai levél, a telefon, a fax vagy az elektronikus levél.
(8)
A tagállamok egymás közötti, valamint a Bizottsággal folytatott, elektronikus úton történő igazgatási együttműködésének meg kell felelnie a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (3), továbbá a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (4) a személyes adatok védelmére vonatkozó szabályoknak. A 95/46/EK irányelv és a 45/2001/EK rendelet szerinti fogalommeghatározásokat e rendelet tekintetében is alkalmazni kell.
(9)
A Bizottság biztosítja és kezeli az IMI szoftverét és informatikai infrastruktúráját, biztosítja az IMI biztonságát, igazgatja a nemzeti IMI-koordinátorok hálózatát, valamint részt vesz az IMI-felhasználók képzésében és a számukra történő technikai segítségnyújtásban. Ennek érdekében célszerű, hogy a Bizottság csak azokhoz a személyes adatokhoz rendelkezzen hozzáféréssel, amelyek feltétlenül szükségesek az e rendeletben meghatározott feladatkörébe tartozó feladatainak - például a nemzeti IMI-koordinátorok regisztrálásának - ellátásához. A Bizottságnak hozzáféréssel kell rendelkeznie személyes adatokhoz az IMI-ben zárolt olyan adatok - egy másik IMI-szereplő kérésére történő - lehívásakor is, amelyekhez az adatalany hozzáférést kért. Elő kell írni továbbá, hogy a Bizottság az IMI-ben folytatott igazgatási együttműködés keretében átadott személyes adatokhoz csak abban az esetben férhessen hozzá, ha valamely uniós jogi aktus szerepet biztosít a Bizottságnak az ilyen együttműködésben.
(10)
Az átláthatóság - különösen az adatalanyok esetében való - biztosítása érdekében e rendelet mellékletében fel kell sorolni az uniós jogi aktusok azon rendelkezéseit, amelyek tekintetében az IMI-t használni kell.
(11)
A technikai megvalósíthatóság és az IMI-re gyakorolt átfogó hatás figyelembevételével a jövőben sor kerülhet az IMI olyan más területekre történő kiterjesztésére, ahol költséghatékony és felhasználóbarát módon elősegítheti valamely uniós jogi aktus eredményes végrehajtásának biztosítását. A Bizottságnak el kell végeznie a szükséges vizsgálatokat annak megállapítása érdekében, hogy a rendszer technikailag alkalmas-e bármilyen tervezett kiterjesztésre. Az IMI további uniós jogi aktusokra való kiterjesztéséről rendes jogalkotási eljárás keretében kell határozni.
(12)
Mielőtt döntés születne arról, hogy az IMI-t kiterjesszék-e új területekre, a kísérleti projektek hasznosak annak megvizsgálására, hogy indokolt-e az IMI kiterjesztése, valamint arra, hogy hozzáigazítsák a technikai funkciókat és az eljárási szabályokat az IMI-felhasználók igényeihez. Annak biztosítása érdekében, hogy a kísérleti projekt tükrözze az IMI-felhasználók igényeit, és teljes mértékben megfeleljen a személyes adatok feldolgozására vonatkozó rendelkezéseknek, teljes mértékben be kell vonni a tagállamokat annak eldöntésébe, hogy mely uniós jogi aktusokra vonatkozzon a kísérleti projekt, továbbá a kísérleti projekt szabályainak meghatározásába. E szabályokat minden egyes kísérleti projekt esetében külön kell meghatározni.
(13)
E rendelet rendelkezései nem akadályozhatják a tagállamokat és a Bizottságot abban, hogy személyes adatok feldolgozásával nem járó információcsere esetében az IMI használata mellett döntsenek.
(14)
E rendeletben meg kell határozni az IMI igazgatási együttműködés céljából történő használatára vonatkozó szabályokat, ami magában foglalhatja többek között a közvetlen információcserét, a bejelentési eljárásokat, a riasztási mechanizmusokat, a kölcsönös segítségnyújtási megállapodásokat és a problémamegoldást.
(15)
E rendelet nem érintheti a tagállamok annak eldöntésére vonatkozó jogát, hogy mely nemzeti hatóságok teljesítsék az e rendeletből eredő kötelezettségeket. A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy belső közigazgatási szervezetükhöz igazítsák az IMI-hez kapcsolódó feladatokat és hatásköröket, valamint hogy figyelembe vegyék valamely adott IMI-munkafolyamat sajátos igényeit. A tagállamoknak arra is lehetőséget kell kapniuk, hogy további IMI-koordinátorokat jelöljenek ki a nemzeti IMI-koordinátori feladatok egyedül vagy más koordinátorokkal közösen történő ellátására a belső piac egy adott területe, valamely közigazgatási ág vagy földrajzi régió tekintetében, vagy egyéb szempont alapján. A tagállamoknak tájékoztatniuk kell a Bizottságot az általuk kijelölt IMI-koordinátorokról, de nem kötelezhetők arra, hogy további IMI-koordinátorokat is külön megjelöljenek az IMI-ben, amennyiben ez az IMI megfelelő működéséhez nem szükséges.
(16)
Annak érdekében, hogy az IMI révén hatékony igazgatási együttműködés jöjjön létre, a tagállamoknak és a Bizottságnak gondoskodniuk kell arról, hogy IMI-szereplőik rendelkezzenek az e rendelet szerinti kötelezettségeik teljesítéséhez szükséges forrásokkal.
(17)
Jóllehet az IMI alapvetően az illetékes hatóságok közötti igazgatási együttműködést szolgáló, a nyilvánosság számára nem hozzáférhető kommunikációs eszköz, olyan technikai eszközök kifejlesztésére lehet szükség, amelyek lehetővé teszik külső szereplők, például polgárok, vállalkozások és szervezetek számára, hogy információnyújtás és adatlehívás céljából kapcsolatba lépjenek az illetékes hatóságokkal, valamint hogy adatalanyként gyakorolhassák az erre vonatkozó jogaikat. Ezeknek a technikai eszközöknek az adatvédelem megfelelő biztosítására is ki kell terjedniük. A magas fokú biztonság megvalósítása érdekében bármely ilyen nyilvános felületet úgy kell kifejleszteni, hogy az a kizárólag az IMI-felhasználók által hozzáférhető IMI-től technikailag teljesen el legyen különítve.
(18)
A „SOLVIT” - belső piaci problémamegoldó hálózat alkalmazásának alapelveiről szóló 2001. december 7-i bizottsági ajánlással (5) (SOLVIT-ajánlás) összhangban az IMI-nek a SOLVIT-hálózat technikai támogatására való alkalmazása nem érintheti a tagállamok önkéntes vállalásán alapuló SOLVIT-eljárás nem hivatalos jellegét. Annak érdekében, hogy a SOLVIT-hálózat továbbra is a jelenlegi működési keretek között láthassa el feladatait, a nemzeti IMI-koordinátor feladatai közül egyet vagy többet a SOLVIT-központokra lehet ruházni feladatkörükkel összhangban, hogy azok a nemzeti IMI-koordinátortól függetlenül működhessenek. A személyes adatok és bizalmas információk SOLVIT-eljárások keretében történő feldolgozása során az e rendeletben meghatározott valamennyi biztosítékot érvényesíteni kell anélkül, hogy ez a SOLVIT-ajánlás nem kötelező jellegét érintené.
(19)
Jóllehet az IMI-nek része egy, a felhasználók rendelkezésére álló, internet alapú felület, bizonyos esetekben és az érintett tagállam kérésére indokolt lehet olyan technikai megoldásokat mérlegelni, amelyekkel az adatok közvetlenül továbbíthatók a nemzeti rendszerekből az IMI-be, amennyiben ilyen nemzeti rendszereket - különösen a bejelentési eljárások tekintetében - már kifejlesztettek. Az ilyen technikai megoldások bevezetését a megvalósíthatóságuk, a költségek és a várható előnyök értékelésétől kell függővé tenni. Az említett megoldások nem érinthetik a meglévő struktúrákat és a hatáskörök nemzeti rendjét.
(20)
Amennyiben a tagállamok a műszaki szabványok és szabályok terén történő információszolgáltatási eljárás és az információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 1998. június 22-i 98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) szerinti eljárás alkalmazásával teljesítették a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) 15. cikkének (7) bekezdésében megállapított értesítési kötelezettségüket, nem kötelezhetők arra, hogy ugyanazt az értesítést az IMI-n keresztül is elküldjék.
(21)
Az IMI-ben zajló információcsere a tagállami hatóságok kölcsönös segítségnyújtásra vonatkozó jogi kötelezettségéből következik. Ha valamely illetékes hatóság egy másik tagállamtól az IMI-n keresztül információt kap, a belső piac megfelelő működésének biztosítása érdekében az a közigazgatási eljárásban bizonyító erejű, függetlenül attól, hogy másik tagállamból származik, vagy hogy átadása elektronikus úton történt, és azt az említett illetékes hatóságnak ugyanúgy kell kezelnie, mint a saját tagállamából származó hasonló dokumentumot.
(22)
A magas színvonalú adatvédelem biztosítása érdekében meg kell állapítani az IMI-ben kezelt személyes adatok megőrzésére vonatkozó maximális időtartamot. Az említett időszakok hosszának megállapításakor azonban kellően figyelembe kell venni az IMI-rendszer megfelelő működésének szükségességét, valamint az adatalanyok azon jogát, hogy jogaikat maradéktalanul gyakorolhassák, például akként, hogy egy határozat elleni fellebbezés érdekében bizonyítékot kapnak arról, hogy információcserére került sor. Mindazonáltal a megőrzési időszak nem lehet hosszabb az e rendelet célkitűzéseinek megvalósításához szükséges időtartamnál.
(23)
Lehetővé kell tenni az IMI-felhasználók nevének és elérhetőségi adatainak az e rendelet célkitűzéseinek megfelelő célból történő feldolgozását, ideértve a rendszer IMI-koordinátorok és Bizottság általi használatának nyomon követését, kommunikációs, képzési, illetve a tájékoztatást célzó kezdeményezéseket, valamint a belső piaci igazgatási együttműködésre vagy kölcsönös segítségnyújtásra vonatkozó információk gyűjtését.
(24)
Az európai adatvédelmi biztosnak - többek között a nemzeti adatvédelmi hatóságokkal fenntartott kapcsolatok révén - nyomon kell követnie e rendelet alkalmazását és törekednie kell e rendelet alkalmazásának biztosítására, ideértve az adatbiztonságra vonatkozó rendelkezéseket is.
(25)
Az IMI működése és az e rendelet alkalmazása hatékony ellenőrzésének és az ezekre vonatkozó jelentéstételnek a biztosítása érdekében a tagállamoknak a Bizottság rendelkezésére kell bocsátaniuk a releváns információkat.
(26)
Az adatalanyokat tájékoztatni kell a személyes adataiknak az IMI-ben történő feldolgozásáról, valamint arról, hogy e rendeletnek és a 95/46/EK irányelvet átültető nemzeti jogszabályoknak megfelelően joguk van a velük kapcsolatos adatokhoz való hozzáféréshez, valamint a pontatlan adatok helyesbíttetésére és a jogtalanul feldolgozott adatok töröltetésére.
(27)
Annak érdekében, hogy a tagállamok illetékes hatóságai számára lehetséges legyen az igazgatási együttműködésre vonatkozó jogszabályi rendelkezések végrehajtása és az IMI révén történő hatékony információcsere, gyakorlati intézkedések megállapítására lehet szükség ezen információcserét illetően. Ezeket az intézkedéseket a Bizottságnak kell elfogadnia külön végrehajtási jogi aktus formájában a mellékletben felsorolt egyes uniós jogi aktusok, vagy az igazgatási együttműködési eljárás egyes típusai tekintetében. A gyakorlati intézkedéseknek ki kell terjedniük azokra a lényeges technikai funkciókra és eljárási szabályokra, amelyek a vonatkozó igazgatási együttműködési eljárások IMI-n keresztüli végrehajtásához szükségesek. A Bizottságnak biztosítania kell az IMI-hez szükséges szoftver és informatikai infrastruktúra karbantartását és fejlesztését.
(28)
A kellő átláthatóságnak az adatalanyok számára való biztosítása érdekében közzé kell tenni az IMI-n belüli igazgatási együttműködési eljárásokhoz kapcsolódó, előre meghatározott munkafolyamatokat, a kérdés- és válaszsorokat, a formanyomtatványokat, valamint az egyéb intézkedéseket.
(29)
Amennyiben a tagállamok a 95/46/EK irányelv 13. cikkével összhangban korlátozásokat vagy kivételeket vezetnek be az adatalanyok jogai tekintetében, az ilyen korlátozásokra vagy kivételekre vonatkozó tájékoztatást közzé kell tenni az adatalanyok számára biztosítandó teljes átláthatóság érdekében. Ezeknek a korlátozásoknak vagy kivételeknek indokoltnak és a kitűzött céllal arányosnak kell lenniük és figyelemmel kell lenniük a megfelelő garanciákra.
(30)
Amennyiben az Unió és harmadik országok között olyan nemzetközi megállapodások megkötésére kerül sor, amelyek az e rendelet mellékletében felsorolt uniós jogi aktusokban foglalt rendelkezések alkalmazására is kiterjednek, lehetővé kell tenni az IMI-szereplők harmadik országbeli partnereinek az IMI által támogatott igazgatási együttműködési eljárásokban való részvételét, amennyiben megállapítást nyert, hogy az érintett harmadik ország a személyes adatok 95/46/EK irányelv rendelkezéseivel összhangban álló, megfelelő szintű védelmét biztosítja.
(31)
A belső piaci információs rendszernek (IMI) a személyes adatok védelme tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2007. december 12-i 2008/49/EK bizottsági határozatot (8) hatályon kívül kell helyezni. A belső piaci szolgáltatásokról szóló 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv VI. fejezete alapján, a tagállamok közötti, elektronikus úton történő információcserével kapcsolatos gyakorlati intézkedések megállapításáról szóló, 2009. október 2-i 2009/739/EK bizottsági határozatot (9) továbbra is alkalmazni kell olyan kérdések esetében, amelyek a 2006/123/EK irányelv szerinti információcseréhez kapcsolódnak.
(32)
E rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Ezeket a hatásköröket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (10) megfelelően kell gyakorolni.
(33)
Az IMI működéséről szóló, az IMI-ből nyert statisztikai adatokon és más vonatkozó adatokon alapuló éves jelentésben meg kell vizsgálni a tagállamok e rendelet hatékony alkalmazására vonatkozó teljesítményét. A tagállamok teljesítményét többek között az átlagos válaszadási idő alapján kell megítélni a gyors és jó minőségű válaszok biztosítása érdekében.
(34)
Mivel e rendelet célját, nevezetesen az IMI igazgatási együttműködésre történő alkalmazására vonatkozó szabályok meghatározását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért annak léptéke és hatásai miatt az uniós szinten jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.
(35)
A 45/2001/EK rendelet 28. cikkének (2) bekezdésével összhangban sor került az európai adatvédelmi biztossal folytatandó konzultációra, és a biztos 2011. november 22-én véleményt (11) nyilvánított,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
1. cikk
Tárgy
Ez a rendelet meghatározza a belső piaci információs rendszer (a továbbiakban: az IMI) alkalmazására vonatkozó szabályokat a tagállamok illetékes hatóságainak egymás közötti, valamint a tagállamok illetékes hatóságai és a Bizottság közötti igazgatási együttműködés tekintetében, ideértve a személyes adatok feldolgozását is.
2. cikk
Az IMI létrehozása
E rendelettel hivatalosan létrejön a belső piaci információs rendszer.
3. cikk
Hatály
(1) Az IMI-t a tagállamok egymás közötti, valamint a tagállamok és a Bizottság közötti igazgatási együttműködést igénylő - ideértve a személyes adatok átadását is -, az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 26. cikkének (2) bekezdése szerinti belső piacra vonatkozó uniós jogi aktusok végrehajtásához szükséges, a tagállamok illetékes hatóságai közötti, valamint a tagállamok illetékes hatóságai és a Bizottság közötti igazgatási együttműködés tekintetében kell alkalmazni. Ezen uniós jogi aktusok felsorolása a mellékletben található.
(2) E rendelet egyetlen rendelkezése sem bír olyan hatással, amely a nem kötelező erejű uniós jogi aktusok rendelkezéseit kötelezővé tenné.
4. cikk
Az IMI kiterjesztése
(1) A Bizottság kísérleti projektek keretében értékelheti, hogy az IMI hatékony eszköz lenne-e a mellékletben fel nem sorolt uniós jogi aktusok igazgatási együttműködésre vonatkozó rendelkezéseinek végrehajtására. A Bizottság végrehajtási jogi aktust fogad el annak meghatározása érdekében, hogy a kísérleti projektek az uniós jogi aktusok mely rendelkezéseire vonatkozzanak, valamint minden egyes projekt szabályainak, különösen a vonatkozó igazgatási együttműködési rendelkezések végrehajtásához szükséges alapvető technikai funkcióknak és eljárási szabályoknak a meghatározására. Az említett végrehajtási jogi aktust a 24. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.
(2) A Bizottság a kísérleti projekt eredményeinek értékelését - ideértve az adatvédelmi kérdéseket és a hatékony fordítási funkciókat - benyújtja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. Az említett értékelést adott esetben a melléklet arra irányuló módosítására vonatkozó jogalkotási javaslat kísérheti, hogy az IMI alkalmazása az uniós jogi aktusok érintett rendelkezéseire is kiterjedjen.
5. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában a 95/46/EK irányelv és a 45/2001/EK rendelet fogalommeghatározásait kell alkalmazni.
Ezenkívül a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:
a) „IMI”: a Bizottság által biztosított elektronikus eszköz a tagállamok illetékes hatóságainak egymás közötti, valamint a tagállamok illetékes hatóságai és a Bizottság közötti igazgatási együttműködés megkönnyítésére;
b) „igazgatási együttműködés”: a tagállamok illetékes hatóságainak egymás közötti, vagy a tagállamok illetékes hatóságai és a Bizottság közötti, az uniós jogszabályok jobb alkalmazása érdekében folytatott együttműködése információcsere és -feldolgozás révén - ideértve a bejelentéseket és a riasztásokat is - vagy kölcsönös segítségnyújtás révén, ideértve a problémamegoldást is;
c) „belső piaci terület”: a belső piac jogalkotási vagy funkcionális területe az EUMSZ 26. cikke (2) bekezdésének értelmében, amely területen az IMI-t az e rendelet 3. cikkének megfelelően használják;
d) „igazgatási együttműködési eljárás”: az IMI számára biztosított, előre meghatározott munkafolyamat, amely lehetővé teszi, hogy az IMI-szereplők strukturált módon lépjenek kapcsolatba és kommunikáljanak egymással;
e) „IMI-koordinátor”: a valamely tagállam által az IMI e rendeletnek megfelelő, hatékony működéséhez szükséges támogatási feladatok végrehajtására kijelölt szerv;
f) „illetékes hatóság”: nemzeti, regionális vagy helyi szinten létrehozott és az IMI-ben regisztrált szerv, amely egy vagy több belső piaci területen a nemzeti jog vagy a mellékletben felsorolt uniós jogi aktusok alkalmazása tekintetében meghatározott hatáskörrel rendelkezik;
g) „IMI-szereplők”: az illetékes hatóságok, az IMI-koordinátorok és a Bizottság;
h) „IMI-felhasználó”: valamely IMI-szereplő által felhatalmazott természetes személy, akit az említett IMI-szereplő nevében az IMI-ben regisztráltak;
i) „külső szereplő”: az IMI-felhasználóktól eltérő természetes vagy jogi személy, aki/amely kizárólag külön technikai eszközök révén használhatja az IMI-t, az e célra biztosított, előre meghatározott külön munkafolyamattal összhangban;
j) „zárolás”: technikai eszközök alkalmazása, amelynek révén a személyes adatok az IMI szokásos felületén keresztül elérhetetlenné válnak az IMI-felhasználók számára;
k) „hivatalos lezárás”: az IMI keretében valamely igazgatási együttműködési eljárás lezárása céljából biztosított technikai eszköz alkalmazása.
II. FEJEZET
AZ IMI-HEZ KAPCSOLÓDÓ FELADAT- ÉS HATÁSKÖRÖK
6. cikk
IMI-koordinátorok
(1) Minden tagállam kijelöl egy nemzeti IMI-koordinátort, amelynek feladatai többek között a következők:
a)
regisztrálja az IMI-koordinátorokat és az illetékes hatóságokat vagy hitelesíti regisztrációjukat;
b)
fő kapcsolattartó pont szerepét tölti be az IMI-hez kapcsolódó kérdésekben a tagállamok IMI-szereplői számára, ideértve a személyes adatok e rendeletnek megfelelő védelmével kapcsolatos szempontokra vonatkozó tájékoztatást;
c)
kapcsolatot tart a Bizottsággal az IMI-vel kapcsolatos kérdésekben, ideértve a személyes adatok e rendeletnek megfelelő védelmével kapcsolatos szempontokra vonatkozó tájékoztatást;
d)
ismereteket, képzést és támogatást nyújt a tagállamok IMI-szereplői számára, ideértve az alapvető technikai segítségnyújtást is;
e)
hatáskörének keretein belül biztosítja az IMI hatékony működését, ideértve az igazgatási együttműködésre irányuló megkeresésekre a tagállamok IMI-szereplői által időben és megfelelő módon adandó válaszok biztosítását.
(2) Az (1) bekezdésben említett valamely feladat ellátására - belső közigazgatási szerkezetének megfelelően - minden tagállam kijelölhet további egy vagy több IMI-koordinátort.
(3) A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot az (1) és a (2) bekezdéssel összhangban kijelölt IMI-koordinátorokról és a koordinátorok hatáskörébe tartozó feladatokról. Ezeket az információkat a Bizottság továbbítja a többi tagállamnak.
(4) Valamennyi IMI-koordinátor eljárhat illetékes hatóságként. Ebben az esetben az IMI-koordinátor az illetékes hatóságot megillető hozzáférési jogokkal rendelkezik. IMI-szereplőként végzett saját adatfeldolgozási tevékenysége tekintetében minden IMI-koordinátor adatkezelő.
7. cikk
Illetékes hatóságok
(1) Az IMI keretében történő együttműködés során az illetékes hatóságok - az igazgatási együttműködési eljárásokkal összhangban és az IMI-felhasználók közreműködésével - az alkalmazandó uniós jogi aktusnak megfelelően a lehető legrövidebb időn belül, de minden esetben az adott jogi aktusban meghatározott határidőn belül gondoskodnak a megfelelő válaszadásról.
(2) Az illetékes hatóságok az adatgyűjtés eredeti céljával összeegyeztethető célból a saját országukban gyűjtött hasonló információkkal azonos módon bizonyítékként hivatkozhatnak bármely, az IMI-n keresztül elektronikus módon kapott információra, dokumentumra, megállapításra, nyilatkozatra vagy hitelesített másolatra.
(3) Minden illetékes hatóság adatkezelőnek minősül az általa felhatalmazott IMI-felhasználók által végzett saját adatfeldolgozási tevékenysége tekintetében, és - szükség esetén a Bizottsággal együttműködve - biztosítja, hogy az adatalanyok a III. és a IV. fejezetnek megfelelően gyakorolhassák jogaikat.
8. cikk
A Bizottság
(1) A Bizottság felelős a következő feladatok végrehajtásáért:
a)
biztosítja az IMI-hez szükséges szoftver és informatikai infrastruktúra biztonságát, rendelkezésre állását, karbantartását és fejlesztését;
b)
többnyelvű rendszert, beleértve a meglévő fordítási funkciókat, a tagállamokkal együttműködve szervezett képzést, valamint információs segítségnyújtó szolgálatot biztosít, amely segít a tagállamoknak az IMI használatában;
c)
nyilvántartásba veszi a nemzeti IMI-koordinátorokat, és biztosítja az IMI-hez való hozzáférésüket;
d)
amennyiben e rendelet előírja, személyes adatokat feldolgozó műveleteket hajt végre az IMI-ben, a mellékletben felsorolt, alkalmazandó uniós jogi aktusokban meghatározott célokkal összhangban;
e)
nyomon követi e rendelet alkalmazását, és a 25. cikkel összhangban jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az európai adatvédelmi biztosnak.
(2) Az (1) bekezdésben felsorolt feladatainak teljesítése, valamint statisztikai jelentések készítése céljából a Bizottság hozzáféréssel rendelkezik az ahhoz szükséges, az IMI-ben végrehajtott feldolgozási műveletekhez kapcsolódó információhoz.
(3) A Bizottság csak abban az esetben vesz részt személyes adatok feldolgozását magában foglaló igazgatási együttműködési eljárásokban, amennyiben valamely, a mellékletben felsorolt uniós jogi aktus rendelkezése ezt előírja.
9. cikk
Az IMI-szereplők és -felhasználók hozzáférési jogai
(1) Az IMI-hez csak IMI-felhasználók rendelkeznek hozzáféréssel.
(2) A tagállamok jelölik ki az IMI-koordinátorokat és az illetékes hatóságokat, valamint azokat a belső piaci területeket, amelyek tekintetében azok hatáskörrel rendelkeznek. A Bizottság konzultatív szerepet játszhat e folyamatban.
(3) Valamennyi IMI-szereplő megfelelő hozzáférési jogokat biztosít az IMI-felhasználói részére azon belső piaci területek vonatkozásában, amelyeken hatáskörrel rendelkezik, illetve szükség esetén visszavonja ezeket a jogokat.
(4) A Bizottság és a tagállamok megfelelő eszközökkel biztosítják, hogy az IMI-felhasználók csak a szükséges mértékig férhessenek hozzá az IMI-ben feldolgozott személyes adatokhoz, és csak azon a belső piaci területen vagy területeken, amelyre vagy amelyekre vonatkozóan a (3) bekezdés szerint hozzáférési jogot kaptak.
(5) Tilos az IMI-ben egy adott célból feldolgozott adatok olyan módon történő felhasználása, amely nem egyeztethető össze ezzel az eredeti céllal, kivéve, ha azt az uniós joggal összhangban lévő nemzeti jogszabály kifejezetten előírja.
(6) Amennyiben egy igazgatási együttműködési eljárás személyes adatok feldolgozásával jár, csak az adott eljárásban részt vevő IMI-szereplők rendelkezhetnek hozzáféréssel az ilyen személyes adatokhoz.
10. cikk
Titoktartás
(1) Minden tagállam a nemzeti vagy uniós jogszabályokkal összhangban alkalmazza a szakmai titoktartásra, illetve az azzal egyenértékű titoktartási kötelezettségekre vonatkozó szabályait országa IMI-szereplői és -felhasználói tekintetében.
(2) Az IMI-szereplőknek gondoskodniuk kell arról, hogy az általuk felhatalmazott IMI-felhasználók betartsák más IMI-szereplőknek az IMI-ben átadott információk bizalmas kezelésére vonatkozó megkereséseit.
11. cikk
Igazgatási együttműködési eljárások
Az IMI a mellékletben felsorolt uniós jogi aktusok rendelkezéseit végrehajtó igazgatási együttműködési eljárásokon alapul. A Bizottság adott esetben valamely, a mellékletben felsorolt uniós jogi aktus vagy az igazgatási együttműködési eljárások valamely típusa tekintetében végrehajtási jogi aktusokat fogadhat el, amelyekben meghatározza a vonatkozó igazgatási együttműködési eljárások alkalmazásához szükséges alapvető technikai funkciókat és eljárási szabályokat, ideértve adott esetben a külső szereplők és az IMI közötti, a 12. cikkben említett kölcsönös viszonyt. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 24. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárás keretében kell elfogadni.
12. cikk
Külső szereplők
Az IMI igénybevételéhez akkor bocsáthatók technikai eszközök külső szereplők rendelkezésére, amennyiben:
a)
arról uniós jogi aktus rendelkezik;
b)
arról a 11. cikkben említett végrehajtási jogi aktus rendelkezik annak érdekében, hogy megkönnyítse a tagállamok illetékes hatóságai között a mellékletben felsorolt uniós jogi aktusok rendelkezéseinek alkalmazása tekintetében folytatott igazgatási együttműködést; vagy
c)
az ahhoz szükséges, hogy az adatalanyok a jogaik gyakorlása érdekében kérelmeket nyújthassanak be, a 19. cikkel összhangban.
Az ilyen technikai eszközök elkülönülnek az IMI-től, és nem teszik lehetővé a külső szereplők számára az IMI-hez való hozzáférést.
III. FEJEZET
SZEMÉLYES ADATOK FELDOLGOZÁSA ÉS ADATBIZTONSÁG
13. cikk
A célok korlátozása
Az IMI-szereplők csak a mellékletben felsorolt uniós jogi aktusok vonatkozó rendelkezéseiben meghatározott célból adhatnak át és dolgozhatnak fel személyes adatokat.
Az adatalanyok által az IMI-hez benyújtott adatok csak azon célokra használhatók fel, amelyekre benyújtották azokat.
14. cikk
Személyes adatok megőrzése
(1) Amint az IMI-ben feldolgozott személyes adatokra már nincs szükség abból a célból, amelyre összegyűjtötték őket, az igazgatási együttműködés egyes típusainak sajátosságai szerint zárolni kell azokat az IMI-ben az igazgatási együttműködési eljárás hivatalos lezárását követően, általános szabályként hat hónapon belül.
Amennyiben azonban a mellékletben felsorolt valamely alkalmazandó uniós jogi aktus hosszabb időszakot ír elő, az IMI-ben feldolgozott személyes adatok az igazgatási együttműködési eljárás hivatalos lezárását követően legfeljebb tizennyolc hónapig megőrizhetők.
(2) Amennyiben a mellékletben felsorolt, valamely kötelező erejű uniós jogi aktus adattár létrehozását írja elő az IMI-szereplők általi jövőbeli felhasználás céljából, az adattárban levő személyes adatok az adatalany hozzájárulásával vagy az említett uniós jogi aktus rendelkezései alapján mindaddig feldolgozhatók, amíg arra a szóban forgó célból szükség van.
(3) Az e cikk értelmében zárolt személyes adatok - tárolásuk kivételével - csak az IMI révén történő információcsere bizonyítása céljából, az adatalany hozzájárulásával dolgozhatók fel, kivéve ha a feldolgozást közérdeken alapuló kényszerítő indokból kérik.
(4) A zárolt adatokat az igazgatási együttműködési eljárás hivatalos lezárását követő három év elteltével automatikusan törölni kell az IMI-ből.
(5) A személyes adat egyedi esetben, valamely illetékes hatóság kifejezett kérésére és az adatalany hozzájárulásával még az előírt megőrzési időszak lejárta előtt törölhető.
(6) A Bizottság technikai eszközökkel biztosítja a személyes adatok zárolását és törlését, valamint a (3) bekezdés szerinti lehívását.
(7) Technikai eszközökről kell gondoskodni az IMI-szereplők arra való ösztönzése érdekében, hogy az információcsere lebonyolítását követően a lehető legrövidebb időn belül hivatalosan lezárhassák az igazgatási együttműködési eljárásokat, továbbá annak érdekében, hogy az IMI-szereplők a felelős IMI-koordinátorok közbelépését kérhessék bármely olyan eljárás esetében, amely több mint két hónapja indokolás nélkül szünetel.
15. cikk
Az IMI-felhasználókra vonatkozó személyes adatok megőrzése
(1) A 14. cikktől eltérve, e cikk (2) és (3) bekezdése alkalmazandó az IMI-felhasználók személyes adatainak megőrzésére. Az említett személyes adatok körébe tartozik a teljes név és az e rendelet alkalmazásában szükséges valamennyi elektronikus és egyéb elérhetőség.
(2) Az IMI-felhasználókra vonatkozó személyes adatokat addig kell tárolni az IMI-ben, amíg az érintettek IMI-felhasználók maradnak és az adatok az e rendelet célkitűzéseivel összeegyeztethető célokból dolgozhatók fel.
(3) Amennyiben egy természetes személy IMI-felhasználói státusa megszűnik, a hozzá kapcsolódó személyes adatokat technikai eszközökkel hároméves időtartamra zárolni kell. Az említett adatok - tárolásuk kivételével - csak az IMI keretében történő információcsere bizonyítása céljából használhatók fel, és a hároméves időszak elteltével törölni kell azokat.
16. cikk
Különleges adatkategóriák feldolgozása
(1) A 95/46/EK irányelv 8. cikkének (1) bekezdésében és a 45/2001/EK rendelet 10. cikkének (1) bekezdésében említett különleges adatkategóriáknak az IMI keretében történő feldolgozása csak az említett irányelv 8. cikkének (2) és (4) bekezdésében és az említett rendelet 10. cikkének (2) bekezdésében említett meghatározott indok alapján, továbbá az említett cikkekben előírt olyan megfelelő biztosítékok mellett engedélyezett, amelyek biztosítják azon egyének jogait, akiknek a személyes adatait feldolgozzák.
(2) Az IMI akkor használható a 95/46/EK irányelv 8. cikkének (5) bekezdésében és a 45/2001/EK rendelet 10. cikkének (5) bekezdésében említett, bűncselekményekre, büntetőítéletekre vagy biztonsági intézkedésekre vonatkozó adatoknak - ideértve a fegyelmi, közigazgatási vagy büntetőjogi szankciókra vonatkozó adatokat - vagy egyéb, egy természetes vagy jogi személy hírnevének megállapításához szükséges információnak az említett cikkekben előírt biztosítékok mellett történő feldolgozása céljából - a 95/46/EK irányelv 8. cikkének (5) bekezdésében említett meghatározott biztosítékokra is figyelemmel -, ha az ilyen adatok feldolgozását a feldolgozás alapjául szolgáló uniós jogi aktus előírja, vagy ahhoz az adatalany kifejezetten hozzájárul.
17. cikk
Adatbiztonság
(1) A Bizottság biztosítja, hogy az IMI megfeleljen a Bizottság által a 45/2001/EK rendelet 22. cikke értelmében elfogadott adatbiztonsági szabályoknak.
(2) A Bizottság megteszi a szükséges intézkedéseket az IMI-ben feldolgozott személyes adatok védelmének biztosítására, ideértve az adatokhoz való hozzáférés megfelelő ellenőrzését és egy naprakészen tartandó adatbiztonsági tervet.
(3) A Bizottság gondoskodik arról, hogy a biztonságot érintő események előfordulásakor ellenőrizni lehessen, hogy milyen személyes adatokat dolgoztak fel az IMI-ben, mikor és ki végezte a feldolgozást, továbbá milyen célból.
(4) Az IMI-szereplők a 95/46/EK irányelv 17. cikkének megfelelően megteszik az általuk az IMI-ben feldolgozott személyes adatok védelmének biztosítása érdekében szükséges valamennyi eljárási és szervezeti intézkedést.
IV. FEJEZET
AZ ADATALANYOK JOGAI ÉS FELÜGYELET
18. cikk
Az adatalanyok tájékoztatása és átláthatóság
(1) Az IMI-szereplők biztosítják, hogy az adatalanyok a lehető legrövidebb időn belül tájékoztatást kapjanak a személyes adataiknak az IMI-ben történő feldolgozásáról, továbbá a jogaikról és e jogok gyakorlásának módjáról információhoz jussanak, beleértve az adatkezelőnek és - amennyiben létezik ilyen - az adatkezelő képviselőjének a személyazonosságát és elérhetőségét is, a 95/46/EK irányelv 10. vagy 11. cikkével és az említett irányelvnek megfelelő nemzeti jogszabályokkal összhangban.
(2) A Bizottság a nyilvánosság számára könnyen elérhető módon hozzáférhetővé teszi a következőket:
a)
az IMI-re vonatkozó, világosan és érthetően megfogalmazott tájékoztatás a 45/2001/EK rendelet 11. és 12. cikkének megfelelően;
b)
az e rendelet 11. cikkében említett, az IMI-ben végrehajtott igazgatási együttműködési eljárás adatvédelmi szempontjaira vonatkozó tájékoztatás;
c)
az adatalanyok jogaival összefüggő, az e rendelet 20. cikkében említett kivételekre vagy korlátozásokra vonatkozó tájékoztatás;
d)
az igazgatási együttműködési eljárások típusai, valamennyi alapvető IMI-funkció és adatkategória, amely feldolgozható az IMI-ben;
e)
az IMI-re vonatkozó - e rendelet vagy más uniós jogi aktus alapján elfogadott - végrehajtási vagy felhatalmazáson alapuló jogi aktusok teljes körű felsorolása, valamint az e rendelet mellékletének egységes szerkezetbe foglalt változata, amely más uniós jogi aktusok általi későbbi módosításait is tartalmazza.
19. cikk
Az adatokhoz kapcsolódó betekintési, helyreigazítási és törlési jog
(1) Az IMI-szereplők biztosítják, hogy az adatalanyok a nemzeti jogszabályoknak megfelelően hatékonyan gyakorolhassák az IMI-ben kezelt rájuk vonatkozó adatokhoz kapcsolódó hozzáférési, valamint azon jogukat, hogy a pontatlan vagy hiányos adatok helyreigazítását kérjék, és a jogellenesen feldolgozott adatokat töröltessék. A helyreigazításokat és a törléseket a felelős IMI-szereplő a lehető leghamarabb, de legkésőbb az adatalany kérelmének kézhezvételét követő 30 napon belül elvégzi.
(2) Amennyiben az adatalany vitatja a 14. cikk (1) bekezdése szerint zárolt adatok pontosságát vagy jogszerűségét, a vitatás tényét, valamint a pontos, helyreigazított információt rögzíteni kell.
20. cikk
Kivételek és korlátozások
Amennyiben a tagállamok a 95/46/EK irányelv 13. cikkével összhangban a nemzeti jogszabályokban korlátozzák az adatalanyok e fejezetben meghatározott jogait, vagy azokra vonatkozóan kivételeket állapítanak meg, erről tájékoztatniuk kell a Bizottságot.
21. cikk
Felügyelet
(1) Az egyes tagállamokban kijelölt, és a 95/46/EK irányelv 28. cikkében említett hatáskörrel felruházott nemzeti felügyeleti hatóság vagy hatóságok (a továbbiakban: a nemzeti felügyeleti hatóság) független módon nyomon követik a tagállamaik IMI-szereplői által végzett személyesadat-feldolgozás jogszerűségét és különösen biztosítják az adatalanyok e fejezetben meghatározott jogai e rendeletnek megfelelő védelmét.
(2) Az európai adatvédelmi biztos nyomon követi és törekszik annak biztosítására, hogy a Bizottság IMI-szereplőként a személyes adatok feldolgozásával kapcsolatos tevékenységeit e rendelettel összhangban végezze. A 45/2001/EK rendelet 46. és 47. cikkében említett feladatok és hatáskörök megfelelően alkalmazandók.
(3) A nemzeti felügyeleti hatóságok és az európai adatvédelmi biztos saját hatáskörükön belül eljárva biztosítják az IMI és annak az IMI-szereplők általi alkalmazása koordinált felügyeletét.
(4) Az európai adatvédelmi biztos szükség esetén megbeszélésre hívhatja a nemzeti felügyeleti hatóságokat az IMI és annak az IMI-szereplők általi használata (3) bekezdésben említett koordinált felügyeletének biztosítása érdekében. Az ilyen megbeszélések költségei az európai adatvédelmi biztost terhelik. E cél érdekében szükség esetén közösen kidolgozhatnak további munkamódszereket, többek között eljárási szabályokat. A tevékenységekről legalább háromévente együttes jelentést kell küldeni az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak.
V. FEJEZET
AZ IMI FÖLDRAJZI HATÁLYA
22. cikk
Az IMI nemzeti használata
(1) A tagállamok a területükön belüli illetékes hatóságok közötti igazgatási együttműködés céljából a nemzeti jogszabályaiknak megfelelően csak az alábbi feltételek teljesülése esetén használhatják az IMI-t:
a)
nincs szükség a hatályos igazgatási együttműködési eljárások lényeges módosítására;
b)
az IMI tervezett használatáról értesítették a nemzeti felügyeleti hatóságot, amennyiben ezt a nemzeti jogszabályok előírják; és
c)
az IMI-felhasználók számára az IMI hatékony működése tekintetében nincs kedvezőtlen hatása.
(2) Amennyiben egy tagállam az IMI-t rendszeresen kívánja nemzeti célokra használni, e szándékáról értesíti a Bizottságot, és a Bizottság előzetes jóváhagyását kéri. A Bizottság megvizsgálja, hogy teljesülnek-e az (1) bekezdésben foglalt feltételek. Szükség esetén és e rendelettel összhangban a tagállam és a Bizottság megállapodást köt, amelyben többek között meghatározzák a nemzeti használatra vonatkozó technikai, pénzügyi és szervezeti intézkedéseket, beleértve az IMI-szereplők kötelezettségeit is.
23. cikk
Harmadik országokkal folytatott információcsere
(1) E rendeletnek megfelelően az IMI-ben csak akkor kerülhet sor információk, így személyes adatok átadására az Unión belüli IMI-szereplők és az azoknak megfelelő harmadik országbeli partnereik között, ha teljesülnek a következő feltételek:
a)
az információkat a mellékletben szereplő uniós jogi aktus rendelkezése és a harmadik ország jogának ezzel egyenértékű előírása szerint dolgozzák fel;
b)
az információk átadására vagy rendelkezésre bocsátására olyan nemzetközi megállapodással összhangban kerül sor, amely előírja:
i.
a mellékletben szereplő uniós jogi aktus rendelkezésének a harmadik ország általi alkalmazását;
ii.
az IMI alkalmazását; és
iii.
az említett átadásra vonatkozó elveket és szabályokat; valamint
c)
a szóban forgó harmadik ország a 95/46/EK irányelv 25. cikkének (2) bekezdésével összhangban biztosítja a személyes adatok megfelelő védelmét, beleértve a megfelelő biztosítékokat arra vonatkozóan, hogy az IMI-ben feldolgozott adatokat csak olyan célra használják fel, amely célból átadásukra eredetileg sor került, továbbá amennyiben a Bizottság a 95/46/EK irányelv 25. cikkének (6) bekezdése szerinti határozatot fogadott el.
(2) Amennyiben a Bizottság IMI-szereplő, az IMI-ben feldolgozott személyes adatok az annak megfelelő harmadik országbeli partnereivel való valamennyi átadására a 45/2001/EK rendelet 9. cikkének (1) és (7) bekezdése alkalmazandó.
(3) A Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzéteszi és naprakészen tartja azon harmadik országok jegyzékét, amelyek az (1) bekezdéssel összhangban jogosultak a személyi adatokat is tartalmazó információk cseréjére.
VI. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
24. cikk
Bizottsági eljárás
(1) A Bizottság munkáját egy bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül.
(2) Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 4. cikkét kell alkalmazni.
(3) Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.
25. cikk
Nyomon követés és jelentéstétel
(1) A Bizottság évente jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az IMI működéséről.
(2) A Bizottság 2017. december 5-i és ezt követően ötévente jelentést nyújt be az európai adatvédelmi biztosnak a személyes adatok IMI-ben való védelméhez kapcsolódó szempontokról, beleértve az adatbiztonságot is.
(3) Az (1) és a (2) bekezdésben említett jelentések elkészítése céljából a tagállamok biztosítják a Bizottság számára az e rendelet alkalmazása szempontjából releváns információkat, beleértve az e rendeletben meghatározott adatvédelmi követelmények gyakorlati alkalmazására vonatkozó információkat is.
26. cikk
Költségek
(1) Az IMI fejlesztésével, népszerűsítésével, működésével és karbantartásával kapcsolatban felmerülő költségek az Európai Unió általános költségvetését terhelik, a 22. cikk (2) bekezdésében foglalt rendelkezések sérelme nélkül.
(2) Amennyiben uniós jogi aktus másként nem rendelkezik, az IMI-műveletek tagállami szintű költségeit - ideértve a képzési, népszerűsítési tevékenységekhez és technikai segítségnyújtáshoz (ügyfélszolgálat), valamint az IMI nemzeti szintű igazgatásához szükséges emberi erőforrások költségét - az egyes tagállamok viselik.
27. cikk
Hatályon kívül helyezés
A 2008/49/EK határozat hatályát veszti.
28. cikk
Hatékony alkalmazás
A tagállamok meghoznak valamennyi, az e rendelet IMI-szereplőik általi hatékony alkalmazásának biztosításához szükséges intézkedést.
29. cikk
Kivételek
(1) E rendelet 4. cikkének sérelme nélkül, az IMI kísérleti projekt - amelyet 2011. május 16-án indítottak el annak megvizsgálására, hogy az IMI megfelelő-e a munkavállalók szolgáltatások nyújtása keretében történő kiküldetéséről szóló, 1996. december 16-i 96/71/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (12) 4. cikkének végrehajtására - az e rendelet hatálybalépését megelőzően hozott intézkedések alapján tovább működhet.
(2) E rendelet 8. cikke (3) bekezdésének, valamint 12. cikke első bekezdése a) és b) pontjának sérelme nélkül, a SOLVIT-ajánlásban foglalt igazgatási együttműködési rendelkezések IMI-n keresztüli végrehajtása tekintetében a Bizottság továbbra is részt vehet igazgatási együttműködési eljárásokban, és a külső szereplőknek létrehozott infrastruktúra az e rendelet hatálybalépését megelőzően hozott intézkedések alapján továbbra is használatban maradhat. Az e rendelet 14. cikkének (1) bekezdésében említett időszak az IMI-ben a SOLVIT-ajánlás céljaira feldolgozott személyes adatok esetében 18 hónap.
(3) E rendelet 4. cikkének (1) bekezdésének sérelme nélkül, a Bizottság kísérleti projektet indíthat annak megállapítására, hogy az IMI eredményes, költséghatékony és felhasználóbarát eszköze a belső piacon az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások, különösen az elektronikus kereskedelem, egyes jogi vonatkozásairól szóló, 2000. június 8-i 2000/31/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (Elektronikus kereskedelemről szóló irányelv) (13) 3. cikke (4), (5) és (6) bekezdésének végrehajtása céljából. A Bizottság a kísérleti projekt indítását követő két éven belül benyújtja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az e rendelet 4. cikkének (2) bekezdésében említett értékelést, amelynek a fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről szóló, 2004. október 27-i 2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (14) megfelelően létrehozott fogyasztóvédelmi együttműködési rendszeren belüli és az IMI-n belüli igazgatási együttműködés kapcsolatára is ki kell terjednie.
(4) E rendelet 14. cikkének (1) bekezdésének sérelme nélkül, bármely olyan legfeljebb 18 hónapos időtartam, amelyet a 2006/123/EK irányelv 36. cikke alapján határoztak meg az említett irányelv VI. fejezete szerinti igazgatási együttműködésre vonatkozóan, az adott területen tovább folytatódik.
30. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Strasbourgban, 2012. október 25-én.