PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 409/2013
ze dne 3. května 2013
o definici společných projektů, vytvoření správy a identifikaci pobídek podporujících provádění evropského hlavního plánu uspořádání letového provozu
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 550/2004 ze dne 10. března 2004 o poskytování letových navigačních služeb v jednotném evropském nebi (1), a zejména na článek 15a uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Regulační rámec jednotného evropského nebe zahrnuje opatření uvedená v čl. 3 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 (2).
(2)
Uplatněním regulačního rámce jednotného evropského nebe není dotčena odpovědnost členských států v souladu s čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 549/2004.
(3)
Ve sdělení ze dne 22. prosince 2011 (3) Komise oznámila svůj záměr vytvořit správní a pobídkové mechanismy pro zavádění programu SESAR (výzkum uspořádání letového provozu jednotného evropského nebe) na základě článku 15a nařízení (ES) č. 550/2004. Mezi tyto mechanismy patří společné projekty, jež by měly napomoci úspěšné realizaci hlavního plánu uspořádání letového provozu (ATM), pokyny ke společným projektům, které by měly vytvořit závazný rámec pro podporu této realizace ze strany společných projektů, a správní mechanismy, jež by měly zajistit včasné, koordinované a synchronizované zavádění díky jasnému rozdělení odpovědnosti mezi jednotlivé zúčastněné strany.
(4)
Nařízení (ES) č. 550/2004 má za cíl pomoci uživatelům vzdušného prostoru a poskytovatelům letových navigačních služeb zdokonalit společnou infrastrukturu letové navigace, poskytování letových navigačních služeb a užívání vzdušného prostoru tím, že budou spolupracovat na společných projektech. Cílem je rovněž urychlit zavádění projektu výzkumu uspořádání letového provozu jednotného evropského nebe (SESAR).
(5)
Projekt SESAR byl zřízen za účelem modernizace evropského systému uspořádání letového provozu. Je technologickým pilířem iniciativy jednotné evropské nebe.
(6)
SESAR se skládá ze tří fází: definiční fáze má vymezit obsah nové generace systémů ATM, fáze vývoje má vyvíjet a validovat novou generaci technologických systémů, součástí a provozních postupů a fáze zavádění spočívá v industrializaci a realizaci nových systémů uspořádání letového provozu.
(7)
Evropský hlavní plán uspořádání letového provozu (dále jen „hlavní plán ATM“), vytvořený během definiční fáze SESAR, představuje schválený plán, jak výzkum a vývoj v oblasti ATM dovést do fáze zavádění.
(8)
Hlavní plán ATM nastiňuje základní provozní změny, které jsou nezbytné k tomu, aby se napomohlo dosažení výkonnostních cílů jednotného evropského nebe. Představuje klíčový nástroj pro zavádění programu SESAR a poskytuje základ pro včasné, koordinované a synchronizované zavádění nových funkcí ATM.
(9)
Cíle a priority pro zavádění by měly zohledňovat také aspekty operací sítě definovaných ve strategickém plánu sítě, jenž obsahuje výkonnostní cíle, které jsou v souladu s výkonnostními cíli celé Evropské unie a opatřeními plánovanými za účelem splnění cílů, a v operačním plánu sítě definovaném v nařízení Komise (EU) č. 677/2011 (4).
(10)
Včasné, koordinované a synchronizované zavádění programu SESAR má zásadní význam pro dosažení výkonnostních cílů jednotného evropského nebe a celkového ekonomického přínosu očekávaného díky modernizaci ATM.
(11)
Společné projekty podle článku 15a nařízení (ES) č. 550/2004 by měly pomoci posílit výkonnost Evropské sítě uspořádání letového provozu (EATMN) a v analýze nákladů a přínosů prokázat celkově pozitivní výsledek s ohledem na případné negativní dopady na určité regiony nebo zúčastněné strany.
(12)
Aby se zajistilo včasné, koordinované a synchronizované zavádění a monitorování společných projektů za optimálního využití nástrojů a subjektů identifikovaných v regulačním rámci jednotného evropského nebe, měla by být vytvořena správa zavádění programu SESAR.
(13)
V zájmu efektivní správy zavádění programu SESAR a zajištění důvěryhodnosti procesu zavádění by se do správy zavádění měli zapojit provozní uživatelé, odpovědní za výkonnost systému ATM.
(14)
Provozní uživatelé, kteří investují do zavádění programu SESAR, by měli mít vedoucí úlohu při řízení a realizaci zaváděcích činností, pokud možno prostřednictvím jediného subjektu, přičemž se zamezí jakémukoli střetu zájmů.
(15)
Výrobní průmysl by měl mít při zavádění programu SESAR poradní úlohu, aby se zajistil soulad s industrializací a včasná dostupnost zařízení.
(16)
Komise by měla dohlížet na zaváděcí činnosti a zajišťovat, aby dodržovaly cíle jednotného evropského nebe a chránily veřejný zájem, a to tím, že vytvoří vhodné mechanismy podávání zpráv a monitorování za co nejlepšího využití stávajících nástrojů, jako je Realizace jednotného nebe na evropské a místní úrovni (plán a zpráva ESSIP a dokumenty LSSIP).
(17)
Komise by měla Výboru pro jednotné nebe poskytovat veškeré informace o procesech výběru zaváděcího manažera, schvalování zaváděcího programu a výběru realizačních projektů. Výbor pro jednotné nebe by měl být o těchto otázkách konzultován, aniž jsou dotčena pravidla a postupy stanovené v příslušných programech financování Unie.
(18)
Evropská organizace pro vybavení civilního letectví (Eurocae), která vyrábí technický materiál a vykonává přípravné a doplňkové práce v souvislosti s evropskou normalizací, by měla být Komisi nápomocna při sledování a usnadňování normalizačních procesů a při podpoře používání evropských norem.
(19)
Zavádění projektů SESAR ve vztahu k ozbrojeným silám zůstává v pravomoci dotčených států; měla by nicméně probíhat koordinace s ozbrojenými silami, aby se zamezilo jakýmkoli nepříznivým dopadům na obranné schopnosti.
(20)
V zájmu podpory raných investic zúčastněných stran a zmírnění účinků těch aspektů zavádění, pro něž je analýza nákladů a přínosů méně pozitivní, by měly být realizační projekty určené k zavedení společných projektů způsobilé k financování z prostředků Unie a pro další pobídky v souladu s příslušnými pravidly a postupy programů financování Unie a systémů pobídek.
(21)
V maximální možné míře se bude usilovat o dosažení synergií mezi zaváděním programu SESAR a funkčními bloky vzdušného prostoru.
(22)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro jednotné nebe,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÉ ZÁSADY
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto nařízení definuje společné projekty uvedené v článku 15a nařízení (ES) č. 550/2004, vysvětluje jejich správu a stanoví pobídky pro jejich zavádění.
2. Toto nařízení se vztahuje na Evropskou síť uspořádání letového provozu (EATMN).
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí definice uvedené v článku 2 nařízení (ES) č. 549/2004 a v článku 2 nařízení (EU) č. 677/2011.
Kromě toho se použijí tyto definice:
1)
„společným podnikem SESAR“ se rozumí subjekt zřízený nařízením Rady (ES) č. 219/2007 (5), který je pověřen řízením a koordinací vývojové fáze projektu SESAR;
2)
„systémem poplatků“ se rozumí systém zavedený nařízením Komise (ES) č. 1794/2006 (6);
3)
„funkcí ATM“ se rozumí skupina provozních funkcí nebo služeb ATM souvisejících s uspořádáním trajektorie, vzdušného prostoru a povrchu nebo se sdílením informací v rámci traťového, letištního a přibližovacího nebo síťového provozního prostředí.
4)
„zaváděním programu SESAR“ se rozumí činnosti a procesy související s industrializací a realizací funkcí ATM identifikovaných v hlavním plánu ATM;
5)
„industrializací“ funkcí ATM se rozumí validované činnosti a procesy zahrnující normalizaci, osvědčování a výrobu v rámci výrobního průmyslu (výrobci pozemního a palubního vybavení);
6)
„realizací“ funkcí ATM se rozumí nákup, instalace a uvedení do provozu zařízení a systémů, včetně souvisejících provozních postupů, prováděné provozními uživateli;
7)
„zásadní provozní změnou“ se rozumí provozní změna uspořádání letového provozu (ATM), která provozním uživatelům zajišťuje významná zlepšení výkonnosti sítě, jak je uvedeno v hlavním plánu ATM;
8)
„systémem sledování výkonnosti“ se rozumí systém zavedený nařízením Komise (EU) č. 691/2010 (7);
9)
„výkonnostními cíli celé Evropské unie“ se rozumí cíle uvedené v článku 9 nařízení (EU) č. 691/2010;
10)
„provozními uživateli“ se rozumí civilní i vojenští uživatelé vzdušného prostoru, poskytovatelé letových navigačních služeb a provozovatelé letišť.
Článek 3
Hlavní plán ATM
1. Hlavní plán ATM je plán, kterým se řídí modernizace evropského systému ATM a propojuje se výzkum a vývoj programu SESAR s jeho zaváděním. Je to klíčový nástroj jednotného evropského nebe pro hladký provoz EATMN a včasné, koordinované a synchronizované zavádění programu SESAR.
2. Aktualizace hlavního plánu ATM přispějí k dosažení výkonnostních cílů celé Evropské unie a udržují soulad mezi těmito cíli, zaváděním programu SESAR a výzkumem, vývojem, inovacemi a validací programu SESAR. Za tímto účelem aktualizace hlavního plánu ATM zohledňují strategický plán sítě a operační plán sítě.
KAPITOLA II
SPOLEČNÉ PROJEKTY
Článek 4
Účel a obsah
1. Cílem společných projektů je včas, koordinovaně a synchronizovaně zavést funkce ATM, které dosáhnou zásadních provozních změn.
2. Společné projekty jsou v souladu s výkonnostními cíli celé Evropské unie a přispívají k jejich dosažení.
3. Společné projekty identifikují funkce ATM, které:
a)
dosáhly vhodné úrovně industrializace, a tudíž jsou připraveny k realizaci;
b)
vyžadují synchronizované zavádění.
4. Připravenost funkcí ATM musí být prokázána, mimo jiné na základě výsledků validace provedené společným podnikem SESAR, statusem normalizačních a certifikačních procesů a posouzením jejich interoperability, rovněž ve vztahu k celosvětovému plánu letecké navigace ICAO a souvisejícím materiálům ICAO.
5. Potřebu synchronizovaného zavádění funkcí ATM se posoudí na základě:
a)
definice jejich zeměpisné oblasti působnosti a plánování, včetně cílových termínů zavedení;
b)
identifikace provozních uživatelů, kteří je musí zavádět;
c)
přechodných opatření pro jejich postupné zavádění.
6. Společné projekty rovněž:
a)
na základě nezávislé analýzy nákladů a přínosů prokáží ekonomické opodstatnění ve vztahu k EATMN a identifikují případný místní nebo regionální negativní dopad pro jakoukoli konkrétní kategorii provozních uživatelů;
b)
identifikují pobídky pro zavádění, uvedené v oddíle 3 kapitoly III, zejména za účelem zmírnění negativních dopadů na určitou zeměpisnou oblast nebo kategorii provozních uživatelů;
c)
odkazují na prováděcí pravidla pro interoperabilitu a bezpečnost podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 552/2004 (8) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 (9). Zejména se uvede odkaz na specifikace Společenství podle nařízení (ES) č. 552/2004 a na specifikace přijatelných způsobů shody a osvědčení podle nařízení (ES) č. 216/2008;
d)
identifikují veškeré potřeby nových prováděcích pravidel pro interoperabilitu a bezpečnost, specifikace Společenství a civilní normy na podporu jejich zavádění a jejich použitelnosti v ozbrojených silách, s ohledem na rovnocennost civilních a vojenských systémů, a
e)
zohledňují relevantní prvky zavádění uvedené ve strategickém plánu sítě a v operačním plánu sítě manažera struktury vzdušného prostoru.
Článek 5
Stanovení, přijetí a realizace
1. Komise stanoví návrhy společných projektů v souladu s požadavky článku 4.
2. Komisi jsou podle svých příslušných úloh a pravomocí definovaných regulačním rámcem jednotného evropského nebe nápomocni manažer struktury vzdušného prostoru, Evropská agentura pro bezpečnost letectví a orgán pro kontrolu výkonnosti, jakož i společný podnik SESAR, Eurocontrol, evropské normalizační organizace, Eurocae a zaváděcí manažer. Tyto subjekty zahrnují provozní uživatele a výrobní průmysl.
3. Komise v souladu s články 6 a 10 nařízení (ES) č. 549/2004 konzultuje své návrhy společných projektů s uživateli, rovněž prostřednictvím Evropské obranné agentury v rámci její působnosti a s cílem usnadnit koordinaci stanovisek ozbrojených sil, a s poradní skupinou odborníků pro sociální rozměr jednotného evropského nebe.
4. Komise zajistí, aby návrhy společných projektů byly schváleny uživateli vzdušného prostoru a pozemními provozními uživateli, kteří musí konkrétní společný projekt zavádět. Za tímto účelem uživatelé vzdušného prostoru zřídí skupinu složenou ze zástupců uživatelů vzdušného prostoru.
5. Komise přijme společné projekty a veškeré jejich změny v souladu s postupem uvedeným v čl. 15a odst. 3 nařízení (ES) č. 550/2004.
6. Společné projekty se realizují prostřednictvím realizačních projektů a v souladu se zaváděcím programem definovaným v kapitole III oddíle 2.
Článek 6
Sledování
1. Komise sleduje realizaci společných projektů a jejich vliv na výkonnost EATMN prostřednictvím zvláštních požadavků na podávání zpráv. Tyto požadavky stanoví Komise na základě rámcového partnerství podle čl. 9 odst. 5.
2. Při sledování efektivity společných projektů s ohledem na výkonnost EATMN Komise co nejlépe využívá stávající nástroje sledování a podávání zpráv; jsou jí nápomocni zejména manažer struktury vzdušného prostoru a orgán pro kontrolu výkonnosti v souladu s nařízeními (EU) č. 677/2011 a 691/2010 a Evropská agentura pro bezpečnost letectví, pokud jde o bezpečnostní aspekty.
3. O realizaci společných projektů je informován Výbor pro jednotné nebe.
KAPITOLA III
SPRÁVA A POBÍDKY ZAVÁDĚNÍ
ODDÍL 1
Správa zavádění
Článek 7
Obecné zásady
1. Správa zavádění zajišťuje včasné, koordinované a synchronizované zavádění společných projektů, propojení s industrializací a její usnadnění.
2. Správa zavádění se skládá ze tří úrovní: politické úrovně, řídící úrovně a prováděcí úrovně.
Článek 8
Politická úroveň
1. Politická úroveň odpovídá za dohled nad zaváděním programu SESAR a zajištění toho, aby bylo v souladu s regulačním rámcem jednotného evropského nebe a chránilo veřejný zájem.
2. Za politickou úroveň zodpovídá Komise, a to zejména za:
a)
stanovení a přijetí společných projektů v souladu s článkem 5;
b)
výběr zaváděcího manažera, schválení zaváděcího programu a výběr realizačních projektů;
c)
řízení prostředků Unie na podporu zaváděcího manažera a realizačních projektů;
d)
identifikaci pobídek pro zavádění programu SESAR a prosazování rámcové dohody o partnerství uzavřené se zaváděcím manažerem v souladu s čl. 9 odst. 5 a jakýchkoli relevantních dohod pro realizační projekty;
e)
podporu účasti civilních a vojenských uživatelů;
f)
rozvoj spolupráce a koordinace s třetími zeměmi;
g)
koordinaci s normalizačními a certifikačními organizacemi a subjekty s cílem usnadnit industrializaci a podporu interoperability funkcí ATM;
h)
sledování zavádění společných projektů a jejich přínosu k dosažení výkonnostních cílů celé Evropské unie;
i)
vydávání doporučení provozním uživatelům a členským státům.
3. Komisi jsou podle svých příslušných úloh a pravomocí definovaných regulačním rámcem jednotného evropského nebe nápomocni Výbor pro jednotné nebe, poradní orgán odvětví, poradní skupina odborníků pro sociální rozměr jednotného evropského nebe, vnitrostátní dozorové orgány a orgán pro kontrolu výkonnosti. Komise může s Výborem pro jednotné nebe konzultovat jakoukoli záležitost týkající se použití tohoto nařízení.
4. Komise v souladu s jejich příslušnými úlohami a pravomocemi rovněž zapojí:
a)
Eurocontrol prostřednictvím ujednání o spolupráci mezi Eurocontrolem a Unií, aby plně využila jeho odborných znalostí a jeho civilně-vojenských a celoevropských pravomocí;
b)
Evropskou obrannou agenturu s cílem usnadnit koordinaci stanovisek ozbrojených sil členských států a na jejich podporu a koordinaci s příslušnými mezinárodními vojenskými organizacemi ohledně zavádění programu SESAR a informovat vojenské plánovací mechanismy o požadavcích vyplývajících ze zavádění programu SESAR;
c)
Evropskou agenturu pro bezpečnost letectví s cílem zajistit integraci bezpečnostních otázek do realizace společných projektů, zejména při vypracovávání požadovaných technických pravidel, například pravidel týkajících se projektování, výroby a údržby systémů a součástí uspořádání letového provozu a letových navigačních služeb, jakož i pravidel pro dotčený personál a organizace;
d)
společný podnik SESAR, aby se zajistilo trvalé spojení mezi výzkumem, vývojem, inovacemi a validací programu SESAR a jeho zaváděním a s cílem zajistit, aby byly společné projekty a zaváděcí program v souladu s hlavním plánem ATM.
e)
evropské normalizační organizace a Eurocae; posledně jmenovanou organizaci zejména pro účely usnadňování a sledování procesů průmyslové normalizace a využití výsledných norem.
Článek 9
Řídící úroveň
1. Za řídící úroveň odpovídá zaváděcí manažer.
2. Zaváděcí manažer zodpovídá zejména za:
a)
vývoj, navrhování, udržování a realizaci zaváděcího programu v souladu s oddílem 2;
b)
sdružování provozních uživatelů, kteří musí zavádět společné projekty;
c)
vytváření mechanismů a rozhodovacích procesů, které zajistí efektivní synchronizaci a celkovou koordinaci realizačních projektů a souvisejících investic v souladu se zaváděcím programem;
d)
zajištění účinného řízení rizik a střetů zájmů;
e)
poradenství pro Komisi ohledně otázek souvisejících s realizací společných projektů a vytváření nových společných projektů;
f)
provádění rozhodnutí Komise, zajištění jejich provádění na prováděcí úrovni a příslušnou kontrolu;
g)
identifikaci nejvhodnějších mechanismů financování kombinujících veřejné a soukromé finanční prostředky;
h)
sledování realizace zaváděcího programu;
i)
podávání zpráv Komisi;
j)
zajištění náležité koordinace s vnitrostátními dozorovými orgány.
3. Zaváděcí manažer je tvořen seskupeními provozních uživatelů nebo jednotlivými provozními uživateli, včetně uživatelů ze třetích zemí, za podmínek stanovených v příslušných programech financování Unie. Provozní uživatelé se mohou činnosti zaváděcího manažera účastnit prostřednictvím struktur funkčních bloků vzdušného prostoru.
4. Zaváděcí manažer musí mimo jiné prokázat, že je schopen:
a)
zastupovat provozní uživatele, kteří musí zavádět společné projekty;
b)
řídit realizační programy ve více státech;
c)
porozumět mechanismům financování a řízení programů financování a
d)
využít existující struktury k zapojení všech provozních uživatelů.
5. Výběr členů zaváděcího manažera Komisí má podobu udělení rámcového partnerství na základě výzvy k předkládání návrhů v souladu s článkem 178 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 ze dne 29. října 2012 o prováděcích pravidlech k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie (10) (prováděcí pravidla). Výzva k předkládání návrhů definuje cíle, požadavky a kritéria pro výběr členů zaváděcího manažera v souladu s prováděcími pravidly. O procesu výběru zaváděcího manažera je informován Výbor pro jednotné nebe.
6. Členové zaváděcího manažera provedou alespoň jeden realizační projekt nebo jeho část.
7. Zaváděcí manažer přijme příslušná ujednání o spolupráci s manažerem struktury vzdušného prostoru, společným podnikem SESAR a ozbrojenými silami. Příslušná ujednání o spolupráci se předkládají Komisi ke schválení. Spolupráce probíhá následovně:
a)
zaváděcí manažer a manažer struktury vzdušného prostoru spolupracují s cílem zajistit, aby jejich úkoly byly splněny bez jakéhokoli zdvojování či soutěže, zejména u aspektů zavádění, které mají dopad na síťovou infrastrukturu, organizaci a výkonnost vzdušného prostoru, jakož i soudržnost se strategickým plánem sítě a operačním plánem sítě; manažer struktury vzdušného prostoru v rámci svého mandátu rovněž podporuje členy zaváděcího manažera v souladu s čl. 4 odst. 1 písm. i) a čl. 4 odst. 3 písm. b) nařízení (EU) č. 677/2011;
b)
zaváděcí manažer spolupracuje se společným podnikem SESAR v zájmu zajištění nezbytného propojení mezi výzkumem, vývojem, inovacemi a validací programu SESAR a jeho zaváděním a konzultuje se společným podnikem SESAR priority a pokrok, jehož bylo dosaženo v průběhu vývojové fáze v otázkách týkajících se industrializace, a dále rovněž za účelem zajištění soudržnosti s hlavním plánem ATM;
c)
zaváděcí manažer koordinuje svou činnost s ozbrojenými silami, aby se zamezilo jakémukoli negativnímu dopadu na státní a kolektivní obranné schopnosti.
8. Zaváděcí manažer náležitě zohlední stanovisko subjektů uvedených v odstavci 7 ve svých rozhodnutích, která mohou mít dopad na činnosti uvedených subjektů.
9. V případě neshody mezi zaváděcím manažerem a subjekty uvedenými v odstavci 7 předloží zaváděcí manažer záležitost k rozhodnutí Komisi. Zaváděcí manažer se řídí rozhodnutím Komise.
10. Zaváděcí manažer si vyžádá, mimo jiné za účelem získání informací o industrializaci produktů, pomoc výrobního průmyslu prostřednictvím ujednání o spolupráci, která se oznámí Komisi.
11. V závislosti na dostupnosti finančních prostředků a za podmínek stanovených v příslušném programu financování Unie poskytne Komise zaváděcímu manažerovi finanční podporu, a to výhradně pro plnění jeho úkolů uvedených v odstavci 2.
Článek 10
Prováděcí úroveň
1. Prováděcí úroveň spočívá v realizačních projektech vybraných Komisí k realizaci společných projektů v souladu se zaváděcím programem.
2. Komise na základě výzev k předkládání návrhů a v souladu s pravidly a postupy příslušných programů financování Unie vybere realizační projekty pro realizaci zaváděcího programu.
3. Návrhy realizačních projektů náležitě zohledňují připravenost procesů industrializace pro tyto projekty na základě informací poskytnutých výrobním průmyslem, zejména pokud jde o dopad realizačních projektů na dříve zavedené systémy ATM, technickou proveditelnost, odhady nákladů a plány technických řešení.
4. Realizační projekty a jejich plnění musí být v souladu s podmínkami dohodnutými s Komisí.
ODDÍL 2
Zaváděcí program
Článek 11
Účel
1. Zaváděcí program poskytuje komplexní a strukturovaný pracovní plán všech činností nezbytných k zavádění technologií, procedur a osvědčených postupů nezbytných pro realizaci společných projektů. Organizuje tyto činnosti při realizaci projektů, přičemž identifikuje související rizika a zmírňující opatření, zeměpisnou oblast působnosti, časový rámec a provozní uživatele, kteří za realizaci projektů zodpovídají.
2. Zaváděcí program představuje referenční rámec pro práci řídící a prováděcí úrovně.
3. Zaváděcí program je součástí rámcové dohody o partnerství, a členové zaváděcího manažera tudíž přijmou závazek k jeho realizaci.
Článek 12
Vytvoření a realizace
1. Zaváděcí manažer předloží návrh zaváděcího programu a veškeré návrhy na jeho změny Komisi ke schválení.
2. Při přípravě návrhu zaváděcího programu nebo návrhů na jeho změnu koordinuje zaváděcí manažer svou činnost s manažerem struktury vzdušného prostoru, společným podnikem SESAR a ozbrojenými silami v souladu s čl. 9 odst. 7.
3. Po přijetí každého společného projektu požádá Komise zaváděcího manažera, aby zaváděcí program přizpůsobil.
ODDÍL 3
Pobídky
Článek 13
Financování Unie
1. Financování Unie na podporu zavádění programu SESAR se zaměří na realizační projekty stanovené v článku 10 vybrané pro financování z prostředků Unie v souladu s pravidly a postupy stanovenými v příslušných programech financování Unie.
2. Komise přijme smluvní ujednání týkající se realizačních projektů vybraných pro financování z prostředků Unie. Tato ujednání vymezí sankce za neplnění zaváděcího programu a neplnění realizačních projektů.
Článek 14
Další pobídky
1. Při vytváření společných projektů mohou být identifikovány pobídky pro zavádění programu SESAR v souladu s nařízením (ES) č. 1794/2006 a nařízením (EU) č. 691/2010.
2. Financování z prostředků Unie poskytnuté v souladu s článkem 13 se považuje za „jiné příjmy“ v souladu s čl. 2 písm. k) nařízení (ES) č. 1794/2006.
KAPITOLA IV
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 15
Přezkum
Komise přezkoumá realizaci společných projektů do konce druhého referenčního období stanoveného článkem 7 nařízení (EU) č. 691/2010.
Článek 16
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 3. května 2013.
A BIZOTTSÁG 409/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2013. május 3.)
a közös projektek meghatározásáról, az európai légiforgalmi szolgáltatási főterv irányítási struktúrájának létrehozásáról, valamint a főterv kivitelezését támogató ösztönzők megállapításáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a légtérnek a léginavigációs szolgálatoknak az egységes európai égbolt keretében történő ellátásáról szóló, 2004. március 10-i 550/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 15a. cikkére,
mivel:
(1)
Az egységes európai égboltra vonatkozó keretszabályozás magában foglalja az 549/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 3. cikkének (1) bekezdésében említett intézkedéseket.
(2)
Az egységes európai égboltra vonatkozó keretszabályozás nem érinti a tagállamok 549/2004/EK rendelet 1. cikkének (2) bekezdése szerinti illetékességi köreit.
(3)
A Bizottság 2011. december 22-én kiadott közleményében (3) bejelentette, hogy az 550/2004/EK rendelet 15a. cikke alapján szándékában áll kidolgozni a SESAR (az egységes európai égbolt légiközlekedés-irányító kutatási projekt és fejlesztés) üzemeltetésének irányítási és ösztönző mechanizmusait. E mechanizmusok közé tartoznak például azok a közös projektek, amelyek feladata hozzájárulni az európai légiforgalmi szolgáltatási főterv (a továbbiakban: ATM-főterv) sikeres végrehajtásához; a közös projektekre vonatkozó iránymutatások, amelyek a végrehajtás közös projektek általi támogatási lehetőségeinek jogilag kötelező keretét hivatottak megteremteni; továbbá azok az irányítási mechanizmusok, amelyeknek a feladatok érdekelt felek közötti egyértelmű megosztása révén kell biztosítaniuk a megfelelő időben, valamint koordinált és összehangolt módon történő üzemeltetést.
(4)
Az 550/2004/EK rendelet célja, hogy a közös projektekben való együttműködésen keresztül segítse a légtérfelhasználókat és a léginavigációs szolgáltatókat a közös léginavigációs infrastruktúrák, a léginavigációs szolgálatok és a légtérfelhasználás fejlesztésében. A rendelet emellett az egységes európai égbolt légiközlekedés-irányító kutatási projekt és fejlesztés (a továbbiakban: SESAR) bevezetésének felgyorsítására irányul.
(5)
A SESAR létrehozására az európai légiforgalmi-irányítási rendszerek korszerűsítése érdekében került sor. A projekt az egységes európai égbolt kezdeményezés alapvető technikai pillérét képezi.
(6)
A SESAR három szakaszból áll: a légiforgalmi szolgáltatási rendszerek (a továbbiakban: ATM-rendszerek) következő generációjának tartalmát megállapító meghatározási szakasz; a technológiai rendszerek, összetevők és operatív eljárások új generációjának kialakítását és jóváhagyását szolgáló kiépítési szakasz, valamint az üzemeltetési szakasz, amely az új légiforgalmi-irányítási rendszerek iparosítását és kivitelezését foglalja magában.
(7)
A SESAR meghatározási szakaszában kidolgozott ATM-főterv a légiforgalmi szolgáltatással (ATM) összefüggő kutatások és fejlesztések üzemeltetési szakaszba történő átvezetésének elfogadott menetrendje.
(8)
Az ATM-főterv felvázolja azokat a legalapvetőbb működési változtatásokat, amelyek hiányában nem sikerülhet elérni az egységes európai égbolt teljesítménycéljait. A főterv kulcsfontosságú szerepet játszik a SESAR üzemeltetésében, és alapot teremt az új ATM-funkciók megfelelő időben, továbbá koordinált és összehangolt módon történő bevezetéséhez.
(9)
Az üzemeltetési célkitűzések és prioritások meghatározása során figyelembe kell venni az - uniós teljesítménycélokkal és e célok elérését szolgáló intézkedésekkel összhangban lévő teljesítménycélokat megállapító - hálózatstratégiai terv, valamint a 677/2011/EU bizottsági rendeletben (4) meghatározott hálózatműködtetési terv szerinti hálózatüzemeltetés szempontjait.
(10)
A SESAR megfelelő időben, koordinált és összehangolt módon történő bevezetésének elengedhetetlen feltétele az egységes európai égboltra vonatkozó teljesítménycélok és az ATM korszerűsítésétől remélt általános gazdasági előnyök elérésének.
(11)
Az 550/2004/EK rendelet 15a. cikke szerinti közös projekteknek elő kell segíteniük az Európai Légiforgalmi Szolgáltatási Hálózat (EATMN) teljesítményének növelését és az egyes régiókat, illetve érdekelt feleket érintő esetleges negatív hatásokkal számoló átfogó pozitív költség-haszon elemzést kell adniuk.
(12)
Annak érdekében, hogy az egységes európai égboltra vonatkozó keretszabályozásban megállapított eszközök és szervek optimális alkalmazásával biztosítani lehessen a közös projektek megfelelő időben, továbbá koordinált és összehangolt módon történő végrehajtását és nyomon követését, meg kell teremteni a SESAR üzemeltetésének irányítási struktúráját.
(13)
A SESAR hatékony üzemeltetése és az erre szolgáló eljárások hitelessége érdekében az ATM-rendszerek teljesítményéért felelős operatív érdekelt feleknek részt kell venniük az üzemeltetés irányításában.
(14)
A SESAR üzemeltetésébe beruházó operatív érdekelt feleknek ennek megfelelően vezető szerepet kell játszaniuk az irányításban és az üzemeltetési tevékenységek végrehajtásában, lehetőség szerint egyetlen szervként fellépve, az érdekek ütközését elkerülve.
(15)
A feldolgozóiparnak tanácsadói minőségben kell segíteni a SESAR üzemeltetését, ezzel együtt gondoskodva az iparosítással meglévő összhangról és a berendezések megfelelő időben történő rendelkezésre állításáról.
(16)
A Bizottság feladata meggyőződni arról, hogy az üzemeltetési tevékenységek során szem előtt tartják az egységes európai égboltra vonatkozó célkitűzéseket, a meglévő eszközöket a lehető leghatékonyabb módon felhasználó, megfelelő jelentéstételi és nyomonkövetési mechanizmusok létrehozása révén.
(17)
A Bizottságnak folyamatos tájékoztatást kell adnia az egységes égbolttal foglalkozó bizottság számára az üzemeltetési vezető és a végrehajtási projektek kiválasztásának, valamint az üzemeltetési program jóváhagyásának terén elért eredményekről. Egyeztetéseket kell folytatni az egységes égbolttal foglalkozó bizottsággal a vonatkozó uniós támogatási programokban meghatározott szabályok és eljárások sérelme nélkül.
(18)
A technikai anyagokat előállító és az európai szabványosítással kapcsolatos előkészítő vagy kiegészítő munkát végző Polgári Repülési Berendezésekkel Foglalkozó Európai Szervezetnek (Eurocae) támogatnia kell a Bizottságot a szabványosítási eljárások nyomon követésében és előmozdításában, valamint az európai szabványok alkalmazásának népszerűsítésében.
(19)
Jóllehet a SESAR üzemeltetésének honvédséget érintő kérdéseiben továbbra is az adott állam illetékes, mindvégig együtt kell működni a honvédséggel annak érdekében, hogy el lehessen kerülni bármely, a védelmi képességeket kedvezőtlenül befolyásoló hatást.
(20)
Az érdekelt felek részéről történő mielőbbi befektetések ösztönzésére és az üzemeltetéssel járó, a költség-haszon elemzés alapján kevésbé kedvező szempontok mérséklése érdekében a közös projektek megvalósítását célzó végrehajtási projekteknek jogosultnak kell lenniük uniós finanszírozásra, az uniós támogatási és ösztönzési programok szabályaival és eljárásaival összhangban.
(21)
A lehetőségekhez mérten keresni kell a SESAR üzemeltetése és a funkcionális légtérblokkok közötti szinergiákat.
(22)
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az egységes égbolttal foglalkozó bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. FEJEZET
ALAPELVEK
1. cikk
A rendelet tárgya és hatálya
(1) Ez a rendelet meghatározza az 550/2004/EK rendelet 15a. cikkében említett közös projekteket, ismerteti e projektek irányításának megfelelő módját és beazonosítja a kivitelezést elősegítő ösztönzőket.
(2) Ez a rendelet az Európai Légiforgalmi Szolgáltatási Hálózatra (EATMN) vonatkozik.
2. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában az 549/2004/EK rendelet 2. cikkének és a 677/2011/EU rendelet 2. cikkének fogalommeghatározásait kell alkalmazni.
Ezen túlmenően az alábbi fogalommeghatározások alkalmazandók:
1. „SESAR Közös Vállalkozás”: a 219/2007/EK tanácsi rendelettel (5) felállított szervezet, amelynek feladata a SESAR-program kiépítési szakaszának irányítása és koordinálása;
2. „díjszámítási rendszer”: az 1794/2006/EK bizottsági rendelettel (6) kialakított rendszer;
3. „ATM-funkció”: az útvonallal, a légtérrel és a földi irányításhoz, vagy az információk fedélzet, terminál, repülőtér és hálózatüzemeltetők közötti cseréjéhez kapcsolódó ATM működési funkciók vagy szolgáltatások egy csoportja;
4. „a SESAR üzemeltetése”: az ATM-főtervben meghatározott ATM-funkciók iparosításával és kivitelezésével összefüggő tevékenységek és eljárások;
5. „ATM-funkciók iparosítása”: a jóváhagyást követő azon tevékenységek és eljárások, amelyek közé tartozik a szabványosítás, a tanúsítás és a feldolgozóiparhoz (földi és fedélzeti berendezéseket gyártó vállalkozásokhoz) köthető előállítás;
6. „ATM-funkciók kivitelezése”: a berendezések és rendszerek beszerzése, felszerelése és működésbe helyezése, beleértve az operatív érdekelt felek kapcsolódó üzemeltetési eljárásait is;
7. „alapvető működési változtatás”: az ATM-főtervben foglalt, az ATM működését érintő olyan változtatás, amely jelentős hálózati teljesítménynövekedést eredményez az operatív érdekelt felek javára;
8. „teljesítményrendszer”:: a 691/2010/EK bizottsági rendelettel (7) kialakított rendszer;
9. „európai uniós teljesítménycélok”: a 691/2010/EU rendelet 9. cikkében említett célok;
10. „operatív érdekelt felek”: polgári és katonai légtérfelhasználók, léginavigációs szolgálatok és repülőtér-üzemeltetők.
3. cikk
Az ATM-főterv
(1) Az ATM-főterv az európai ATM-rendszerek korszerűsítését ösztönző, valamint a SESAR kutatási és fejlesztési eredményei és a kivitelezés szakasza közötti összeköttetést biztosító menetrend. A főterv az EATMN folytonos működésének és a SESAR megfelelő időben, valamint koordinált és összehangolt módon történő üzemeltetésének kulcsfontosságú eszköze.
(2) Az ATM-főterv naprakésszé tétele hozzájárul az európai uniós teljesítménycélok eléréséhez, továbbá biztosítja az e célok, a SESAR üzemeltetése és a SESAR-hoz kapcsolódó kutatási, fejlesztési, innovációs és jóváhagyási tevékenységek közötti összhangot. Ennek érdekében az ATM-főterv aktualizálása során mindig figyelembe kell venni a hálózatstratégiai tervet és a hálózatüzemeltetési tervet.
II. FEJEZET
KÖZÖS PROJEKTEK
4. cikk
A közös projektek célja és tartalma
(1) A közös projektek célja az alapvető működési változtatások érdekében szükséges ATM-funkciók megfelelő időben, koordinált és összehangolt módon történő üzembe helyezése.
(2) A közös projektek összhangban vannak az európai uniós teljesítménycélokkal, és segítik azok elérését.
(3) A közös projektek olyan ATM-funkciókat teremtenek, amelyek:
a)
iparosítása már megfelelő szinten tart, és meg lehet kezdeni a kivitelezésüket;
b)
összehangolt üzemeltetést igényelnek.
(4) Az ATM-funkciók fejlettségét többek között a SESAR Közös Vállalkozás által végzett jóváhagyás eredménye, a szabványosítás és a tanúsítási eljárások helyzete, továbbá átjárhatóságuk értékelése alapján kell igazolni, az ICAO Globális Léginavigációs Tervével és más dokumentumával összefüggésben is.
(5) Az ATM-funkciók összehangolt módon történő üzembe helyezésének szükségessége az alábbi szempontok alapján kerül értékelésre:
a)
földrajzi hatályuk és a tervezés meghatározása, beleértve az üzembe helyezés tervezett dátumait;
b)
az üzembe helyezésre kötelezett operatív érdekelt felek megállapítása;
c)
fokozatos üzembe helyezésükre szolgáló nemzeti intézkedések.
(6) A közös projekteknek:
a)
független költség-haszon elemzés alapján be kell mutatniuk az EATMN üzleti jövedelmezőségét, valamint az operatív érdekelt felek bármely kategóriájának szempontjából kedvezőtlen, helyi és regionális szinten jelentkező potenciális hatásokat;
b)
fel kell tárniuk az üzemeltetést elősegítő, a III. fejezet 3. szakaszában említett, különösen a valamely meghatározott földrajzi területre vagy operatív érdekelt félre nézve káros hatások enyhítésére alkalmas ösztönzőket;
c)
hivatkozniuk kell az 552/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) és a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) szerinti átjárhatóságra és biztonságra vonatkozó végrehajtási szabályokra. Különösen az 552/2004/EK rendelet szerinti közösségi műszaki előírásokra és 216/2008/EK rendelet szerinti, a megfelelés elfogadható eszközeire és a típusalkalmassági előírásokra kell hivatkozni;
d)
fel kell mérniük, hogy szükség van-e az átjárhatóságra és a biztonságra vonatkozó új végrehajtási szabályokra, közösségi műszaki előírásokra és polgári repülésbiztonsági szabványokra a közös projektek katonai célú megvalósítása és alkalmazhatósága érdekében, tekintettel a polgári és a katonai rendszerek egyenértékűségére, továbbá
e)
figyelme kell venniük az üzemeltetés szempontjából releváns, a hálózatstratégiai tervben és a hálózatirányító hálózatüzemeltetési tervében ismertetett elemeket.
5. cikk
Kidolgozás, elfogadás és kivitelezés
(1) A Bizottság a 4. cikk követelményeinek megfelelően kidolgozza a közös projektekre vonatkozó javaslatokat.
(2) A Bizottság munkáját a hálózatirányító, az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség, az egységes európai égboltra vonatkozó keretszabályozásban meghatározott feladatai és hatásköre szerint eljáró teljesítmény-felülvizsgáló szerv, a SESAR Közös Vállalkozás, az Eurocontrol, az európai szabványügyi szervezetek, az Eurocae és az üzemetetési vezető segíti. E szervek gondoskodnak az operatív érdekelt felek és a feldolgozóipar bevonásáról.
(3) Az 549/2004/EK rendelet 6. és 10. cikkével összhangban a Bizottság konzultációt folytat az érdekelt felekkel a közös projektek tekintetében, többek között az Európai Védelmi Ügynökségen keresztül, amely katonai szempontok koordinációját elősegítő hatáskörén belül jár el, valamint az egységes európai égbolt társadalmi dimenziójával foglalkozó, szakértőkből álló tanácsadói csoporton keresztül.
(4) A Bizottság biztosítja a közös projektekre vonatkozó javaslatok légtérfelhasználók és a konkrét közös projekt kivitelezésére kötelezett földi operatív érdekelt felek általi jóváhagyását. A légtérfelhasználók erre a célra a légtérfelhasználók képviselőiből álló csoportot állítanak fel.
(5) A Bizottság az 550/2004/EK rendelet 15a. cikkének (3) bekezdésében említett eljárás alapján elfogadja a közös projekteket és annak későbbi módosításait.
(6) A közös projektek kivitelezését végrehajtási projektek segítségével és a III. fejezet 2. szakaszában ismertetett üzemeltetési programmal összhangban kell végezni.
6. cikk
Nyomon követés
(1) A Bizottság a közös projektek kivitelezését és azoknak az EATMN teljesítményére gyakorolt hatását egyedi jelentéstételi követelményeken keresztül követi nyomon. A szóban forgó követelményeket a Bizottság a 9. cikk (5) bekezdésében említett partnerségi keretmegállapodásban rögzíti.
(2) A Bizottság a közös projektek EATMN-teljesítménnyel összefüggő hatékonyságának nyomon követése során a lehető leghatékonyabban felhasználja a rendelkezésre álló nyomonkövetési és jelentéstételi eszközöket, munkáját pedig a 667/2011/EU és a 691/2010/EU rendelet értelmében a hálózatirányító és a teljesítmény-felülvizsgáló szerv, míg repülésbiztonsági kérdésekben az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség segíti.
(3) Az egységes égbolttal foglalkozó bizottságot rendszeresen tájékoztatni kell a közös projektek kivitelezéséről.
III. FEJEZET
AZ ÜZEMELTETÉS IRÁNYÍTÁSA ÉS ÖSZTÖNZŐI
1. SZAKASZ
Az üzemeltetés irányítása
7. cikk
Általános elvek
(1) Az üzemeltetési irányítás feladata gondoskodni a közös projektek megfelelő időben, valamint koordinált és összehangolt módon történő kivitelezéséről, összekapcsolva mindezt az iparosítási folyamattal, annak előmozdítása érdekében.
(2) Az üzemeltetés irányítását három szinten kell megteremteni: politikai szinten, vezetési szinten és kivitelezési szinten.
8. cikk
Politikai szint
(1) A politikai szint felelős a SESAR üzemeltetésének felügyeletéért, az egységes európai égboltra vonatkozó keretszabályozással meglévő összhang biztosításáért és a lakosság érdekeinek szem előtt tartásáért.
(2) A Bizottság politikai szinten különösen az alábbiakért felel:
a)
a közös projektek 5. cikk szerinti kidolgozása és elfogadása;
b)
az üzemeltetési vezető és a végrehajtási projektek kiválasztása, valamint az üzemeltetési program jóváhagyása;
c)
az üzemeltetési vezető munkáját és a végrehajtási projekteket támogató uniós források kezelése;
d)
a SESAR üzemeltetését felgyorsító ösztönzők feltárása és a 9. cikk (5) bekezdése értelmében az üzemeltetési vezetővel kötött partnerségi keretmegállapodások, illetve bármely más, a végrehajtási projektekre nézve releváns megállapodás érvényesítése;
e)
polgári és katonai érdekelt felek közreműködésének ösztönzése;
f)
együttműködés és egyeztetés kidolgozása a harmadik országokkal;
g)
együttműködés kialakítása a szabványosítási és tanúsítási szervezetekkel és szervekkel az iparosítás és az ATM-funkciók átjárhatóságának előmozdítása érdekében;
h)
a közös projektek kivitelezésének és azok európai uniós teljesítménycélok elérésében játszott szerepének nyomon követése;
i)
ajánlások kidolgozása az operatív érdekelt felek és a tagállamok részére.
(3) A Bizottság munkáját az egységes európai égbolt keretszabályzatában meghatározott feladataik és illetékességi körük alapján az egységes égbolttal foglalkozó bizottság, az ágazati konzultációs testület, az egységes európai égbolt társadalmi dimenziójával foglalkozó, szakértőkből álló tanácsadói csoport, a nemzeti felügyeleti hatóságok és a teljesítmény-felülvizsgáló szerv segíti. A Bizottság konzultálhat az egységes égbolttal foglalkozó bizottsággal az e rendelet alkalmazásával kapcsolatos bármely ügyben.
(4) A Bizottság emellett - az alábbi szervek hatás- és feladatkörén belül - együttműködik:
a)
az Eurocontrollal, mellyel együttműködési megállapodásokat kötve ki kívánja aknázni az annak szakértelmében, valamint polgári-katonai és páneurópai illetékességi körében rejlő lehetőségeket;
b)
az Európai Védelmi Ügynökséggel annak érdekében hogy, elősegítse a tagállamok katonai elképzeléseinek koordinációját, támogassa a tagállamokat és a releváns nemzetközi katonai szervezeteket a SESAR üzemeltetése tekintetében, továbbá tájékoztassa a katonai tervezési mechanizmusokat a SESAR üzemeltetésével életbe lépő követelményekről;
c)
az Európai Repülésbiztonsági Ügynökséggel annak biztosítására, hogy érvényesüljenek a biztonsági szempontok a közös projektek kivitelezésekor, különösen pedig azon kötelező műszaki szabályok kidolgozása során, amelyek a légiforgalmi szolgáltatás és a léginavigációs szolgálatok, valamint az abban érintett személyzet és szervezetek által használt rendszerek és alkotóelemek tervezésére, gyártására és fenntartására vonatkoznak;
d)
a SESAR Közös Vállalkozással a SESAR keretében folytatott kutatási, fejlesztési, innovációs és jóváhagyási tevékenységek és a SESAR üzemeltetése közötti összhang folyamatos biztosítása, továbbá a közös projektek és az üzemeltetési program ATM-főtervvel meglévő összhangjának biztosítása érdekében.
e)
az európai szabványügyi szervezetekkel és az Eurocae-vel - utóbbi különösen az iparosítással összefüggő szabványosítási eljárások előmozdítását és nyomon követését, valamint az eljárások nyomán született szabványok felhasználását illetően szolgálhat segítséggel.
9. cikk
Vezetési szint
(1) A vezetési szint felelőse az üzemeltetési vezető.
(2) Az üzemeltetési vezető különösen az alábbiakért felel:
a)
az üzemeltetési program kidolgozása, javaslata, működtetése és végrehajtása a 2. szakaszban foglaltaknak megfelelően;
b)
a közös projektek végrehajtására kötelezett operatív érdekelt felekkel történő együttműködés;
c)
a végrehajtási projektek és kapcsolódó befektetések hatékony összehangolását és azok általános koordinációját biztosító mechanizmusok és döntéshozatali eljárások kidolgozása az üzemeltetési programmal összhangban;
d)
a hatékony kockázat- és érdekellentét-kezelés biztosítása;
e)
tanácsadás a Bizottság számára a közös projektek végrehajtását és új közös programok felállítását érintő kérdésekben;
f)
a bizottsági határozatok végrehajtása és a végrehajtás kivitelezési szinten történő biztosítása és nyomon követése;
g)
az állami és magánszektorbeli támogatási forrásokat egyesítő, legmegfelelőbb finanszírozási mechanizmusok felismerése;
h)
az üzemeltetési program végrehajtásának nyomon követése;
i)
jelentéstétel a Bizottságnak;
j)
a nemzeti felügyeleti hatóságokkal való megfelelő együttműködés biztosítása.
(3) Az üzemeltetési vezető az operatív érdekelt felek csoportjaiból, illetve egyéni operatív érdekelt felekből áll - beleértve a harmadik országok érdekelt feleit is - a vonatkozó uniós finanszírozási programokban meghatározott feltételek mellett. Az operatív érdekelt felek a funkcionális légtérblokkok szerint vehetik ki részüket az üzemeltetési vezetői feladatokból.
(4) Az üzemeltetési vezetőnek igazolnia kell többek között, hogy képes:
a)
ellátni a közös projektek végrehajtására kötelezett operatív érdekelt felek képviseletét;
b)
kezelni a több nemzet együttműködését igénylő végrehajtási programokat;
c)
átlátni a finanszírozási mechanizmusokat és jártas a pénzügyi programirányítás terén, és
d)
felhasználni a rendelkezésre álló struktúrákat az operatív érdekelt felekkel való együttműködés érdekében.
(5) Az üzemeltetési vezető tagjainak Bizottság általi kiválasztása - ajánlattételi felhívást követően - az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályairól szóló, 2012. október 29-i 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (10) (az alkalmazási szabályokról szóló rendelet) 178. cikke szerinti keretpartnerségek odaítélésén keresztül történik. Az ajánlattételi felhívásban ismertetni kell a célkitűzéseket, a követelményeket és az üzemeltetési vezetői tagság kiválasztásának feltételeit az alkalmazási szabályokról szóló rendelettel összhangban. Az egységes égbolttal foglalkozó bizottságot tájékoztatni kell az üzemeltetési vezető kiválasztásának folyamatáról.
(6) Az üzemeltetési vezetői tagok legalább egy végrehajtási projektet vagy annak egy részét kötelesek végrehajtani.
(7) Az üzemeltetési vezető együttműködési megállapodásokat köt a hálózatirányítóval, a SESAR Közös Vállalkozással és a honvédséggel. E megfelelő együttműködési megállapodásokat jóváhagyás céljából el kell juttatni a Bizottsághoz. Az együttműködés az alábbiak szerint történik:
a)
az üzemeltetési vezető és a hálózatirányító oly módon működik együtt, amely biztosítja, hogy feladataik ellátása a kettős munkavégzés vagy az egymás közötti verseny bármely formájának kizárásával történik, különösen az üzemeltetést érintő azon kérdések tekintetében, amelyek hatással vannak a hálózati infrastruktúrára, a légtérszervezésre, a teljesítményre és a hálózatstratégiai és a hálózatirányítási tervvel meglévő összhangra. A hálózatirányító a 677/2011/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének i) pontja és 4. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében - illetékességi körén belül - segíti az üzemeltető vezetői tagok munkáját is;
b)
az üzemeltetési vezető együttműködik a SESAR Közös Vállalkozással annak érdekében, hogy biztosítani lehessen a SESAR keretében végzett kutatási, fejlesztési, innovációs és jóváhagyási tevékenységek és a SESAR bevezetése közötti szükséges összekapcsolódást, továbbá egyeztet a SESAR Közös Vállalkozással a prioritásokról és a kiépítési szakaszban az iparosítással összefüggő kérdések vonatkozásában elért eredményekről, az ATM-főtervvel meglévő összhang érdekében.
c)
az üzemeltetési vezető köteles egyeztetni a honvédséggel a nemzeti és közös védelmi képességekre gyakorolt bármely kedvezőtlen hatás elkerülésének céljából.
(8) Az üzemeltetési vezető teljes mértékben figyelembe veszi a (7) bekezdésben említett szervezetek véleményét azon határozatai tekintetében, amelyek hatással lehetnek a szóban forgó szervezetek tevékenységére.
(9) Az üzemeltetési vezető és a (7) bekezdésben említett szervezetek közötti egyet nem értés esetén az üzemeltetési vezető döntés céljából a Bizottság elé tárja a kérdést. Az üzemeltetési vezető a Bizottság döntésének megfelelően jár el.
(10) Az üzemeltetési vezető segítséget kér a feldolgozóipar képviselőitől - a Bizottságnak bejelentendő együttműködési megállapodásokon keresztül - többek között az egyes termékek iparosítására vonatkozó információszerzés érdekében.
(11) A rendelkezésre álló finanszírozási források függvényében és a vonatkozó uniós támogatási program feltételei szerint a Bizottság pénzügyi támogatásban részesíti az üzemeltetési vezetőt, kizárólag a (2) bekezdésben említett feladatok ellátását érintően.
10. cikk
Kivitelezési szint
(1) A kivitelezési szintet a közös projektek üzemeltetési programmal összhangban történő kivitelezésére kiválasztott végrehajtási projektek képezik.
(2) A végrehajtási projekteket a Bizottság választja ki az üzemeltetési terv kivitelezésére meghirdetett ajánlattételi felhívás útján, a vonatkozó uniós finanszírozási programok szabályainak és eljárásainak megfelelően.
(3) A végrehajtási projektekre vonatkozó javaslatok teljes mértékben figyelembe veszik az e projekteket érintő iparosítási folyamatok előrehaladottságát, amelyről a feldolgozóipar szolgál információkkal, különösen a végrehajtási projekteknek a meglévő ATM-rendszerekre, valamint a műszaki megoldások technikai megvalósíthatóságára, költségbecsléseire és ütemezésére gyakorolt hatását illetően.
(4) A végrehajtási projekteknek és azok kivitelezésének meg kell felelnie a Bizottsággal egyetértésben megállapított feltételeknek.
2. SZAKASZ
Üzemeltetési program
11. cikk
A program célja
(1) Az üzemeltetési programnak átfogó és strukturált munkatervet kell tartalmaznia a közös projektek kivitelezéséhez szükséges technológiák, eljárások és bevált gyakorlatok végrehajtásához elengedhetetlen tevékenységekre vonatkozóan. E tevékenységeket végrehajtási projektekbe kell rendeznie, megállapítva a kapcsolódó kockázatokat és az azok mérsékléséhez szükséges intézkedéseket, a földrajzi hatályt, valamint a végrehajtási projektek kivitelezésére rendelkezésre álló időkeretet és az azért felelős operatív érdekelt feleket.
(2) A kivitelezési programban hivatkozni kell az irányítási és kivitelezési szinten végzett munkára.
(3) Az üzemeltetési program a keretpartnerségről szóló megállapodások részét képezi, ennek megfelelően végrehajtását az üzemeltetési vezetői tagok vállalják.
12. cikk
A program kidolgozása és végrehajtása
(1) Az üzemeltetési vezető a Bizottság felé továbbítja jóváhagyásra az üzemeltetési programra és annak bármely módosítására vonatkozó javaslatokat.
(2) Az üzemeltetési programra és annak módosítására vonatkozó javaslatok elkészítése során a 9. cikk (7) bekezdésével összhangban az üzemeltetési vezető együttműködik a hálózatirányítóval, a SESAR Közös Vállalkozással és a honvédséggel.
(3) A Bizottság minden közös projekt elfogadása alkalmával felszólítja az üzemeltetési vezetőt az üzemeltetési program kiigazítására.
3. SZAKASZ
Ösztönzők
Article 13
Uniós finanszírozás
(1) A SESAR üzemeltetéséhez rendelkezésre bocsátott uniós finanszírozás azon, a 10. cikkben foglaltak szerinti közös projektekre irányul, amelyek a vonatkozó uniós támogatási programok szabályaival és eljárásaival összhangban uniós finanszírozásra ki lettek választva.
(2) A Bizottság szerződéses megállapodásokban rögzíti az uniós támogatásban részesülő végrehajtási projektekre vonatkozó szabályokat. E megállapodások rendelkeznek az üzemeltetési program és a végrehajtási projektek nem teljesítése esetén alkalmazandó szankciókról.
14. cikk
Egyéb ösztönzők
(1) A közös projektek létrehozásakor meg lehet jelölni a SESAR üzemeltetését elősegítő, az 1794/2006/EK és a 691/2010/EU rendelet szerinti ösztönzőket.
(2) A 13. cikk alapján nyújtott uniós finanszírozás az 1794/2006/EK rendelet 2. cikkének k) pontja szerinti „egyéb bevétel”-nek minősül.
IV. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
15. cikk
Felülvizsgálat
A Bizottság a 691/2010/EU rendelet 7. cikkében meghatározott második referencia-időszak végéig felülvizsgálja a közös projektek végrehajtását.
16. cikk
Hatályba lépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2013. május 3-án.