NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 876/2013
ze dne 28. května 2013,
kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012, pokud jde o regulační technické normy týkající se kolegií pro ústřední protistrany
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 ze dne 4. července 2012 o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů (1), a zejména na čl. 18 odst. 6 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V zájmu zajištění jednotného a soudržného fungování kolegií v celé Unii je nezbytné stanovit opatření pro účast ústředních protistran v kolegiích s cílem usnadnit provádění úkolů stanovených v nařízení (EU) č. 648/2012.
(2)
Vyloučením centrální banky emitující příslušnou měnu Unie, na niž znějí finanční nástroje, jejichž clearing ústřední protistrana provádí, nejsou dotčena práva takové emisní centrální banky žádat a přijímat informace v souladu s čl. 18 odst. 3 a článkem 84 nařízení (EU) č. 648/2012.
(3)
Činnost ústřední protistrany může být relevantní i pro konkrétní emisní centrální banku s ohledem na objemy, u nichž ústřední protistrana provádí clearing v měně emitované touto centrální bankou. Význam měny pro účast emisní centrální banky v kolegiu ústředních protistran by však měl být určen podílem, který tato měna představuje v rámci průměrných otevřených pozic, u nichž ústřední protistrana provádí clearing, aby byla zachována přiměřená velikost kolegia.
(4)
Aby bylo zajištěno, že na zasedáních kolegia bude dosaženo efektivního výsledku, měl by příslušný orgán ústřední protistrany po konzultaci se členy kolegia jasně určit cíle každého zasedání nebo činnosti kolegia. Tyto cíle by měly být účastníkům k dispozici v dostatečném předstihu spolu s dokumenty vypracovanými příslušným orgánem ústřední protistrany nebo dalšími členy kolegia tak, aby došlo k efektivní diskuzi.
(5)
Funkcí kolegií je usnadnit plnění úkolů stanovených v nařízení (EU) č. 648/2012; úkoly svěřené členům kolegia, jakož i složení, ustavení a řízení kolegií byly zákonodárcem v nařízení vyjádřeny jako právní povinnosti, a proto jsou závazné a přímo použitelné ve všech členských státech. Z důvodu praktického fungování kolegia by mezi jeho členy měla být uzavřena písemná dohoda. Aby se zajistilo používání standardních písemných dohod napříč kolegii ústředních protistran, které by obsahovaly osvědčenou praxi z práce kolegií, a jednotný přístup příslušných orgánů a usnadnilo rychlé ustavení kolegií ústředních protistran ve lhůtě stanovené v čl. 18 odst. 1 písm. c) nařízení (EU) č. 648/2012, měl by Evropský orgán pro cenné papíry a trhy vydat obecné pokyny a doporučení v souladu s postupem stanoveným v článku 16 nařízení (EU) č. 1095/2010 (2).
(6)
Žádným z ustanovení tohoto nařízení by neměla být dotčena pravomoc Komise zahájit řízení o nesplnění povinnosti podle článku 258 Smlouvy o fungování Evropské unie, jakož i možnost podání žalob uvedených v článcích 265 a 271 písm. d) Smlouvy o fungování Evropské unie.
(7)
Pro zajištění včasné a aktuální výměny informací mezi členy kolegia by se kolegium mělo scházet pravidelně a mělo by umožnit svým členům, aby projednali přezkum příslušného orgánu týkající se dohod, strategií, postupů a mechanismů, které ústřední protistrana používá, aby dodržela nařízení (EU) č. 648/2012, a předložili k němu připomínky i to, aby projednali hodnocení rizik, kterým ústřední protistrana je nebo může být vystavena a která by mohla zapříčinit, ze strany příslušného orgánu.
(8)
S cílem zajistit, aby byla všechna stanoviska členů kolegia plně zohledněna, by příslušný orgán měl učinit maximum pro to, aby bylo zabezpečeno, že se jakékoli neshody mezi orgány, které se mají stát členy kolegia, vyřeší před konečným zpracováním písemné dohody pro vznik a fungování kolegia. Evropský orgán pro cenné papíry a trhy by měl případně usnadnit završení této dohody díky své zprostředkovatelské roli.
(9)
Toto nařízení vychází z návrhu regulačních technických norem předložených Komisi Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy.
(10)
Před vlastním předložením návrhů technických norem, z nichž toto nařízení vychází, vedl Evropský orgán pro cenné papíry a trhy v případech, kde to bylo vhodné, konzultace s Evropským orgánem pro bankovnictví (EBA), Evropským výborem pro systémová rizika a členy Evropského systému centrálních bank (ESCB). V souladu s článkem 10 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010 ze dne 24. listopadu 2012 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy) vedl Evropský orgán pro cenné papíry a trhy otevřené veřejné konzultace o návrzích regulačních technických norem, provedl analýzu potenciálních souvisejících nákladů a přínosů a vyžádal si stanovisko skupiny subjektů působících v oblasti cenných papírů a trhů zřízené v souladu s článkem 37 nařízení (EU) č. 1095/2010,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Určení nejrelevantnějších měn
1. Nejrelevantnější měny Unie se určí na základě relativního podílu každé měny v průměrných otevřených pozicích ústřední protistrany ke konci dne ve všech finančních nástrojích, u nichž ústřední protistrana provádí clearing, počítáno po dobu jednoho roku.
2. Nejrelevantnější měny Unie jsou tři měny s nejvyšším relativním podílem vypočítaným podle odstavce 1 za předpokladu, že každý jednotlivý podíl přesahuje 10 %.
3. Výpočet relativního podílu měn se provádí za období jednoho roku.
Článek 2
Funkční organizace kolegií
1. Příslušný orgán ústřední protistrany poté, co posoudí, zda je žádost v souladu s čl. 17 odst. 3 nařízení (EU) č. 648/2012 úplná, předloží k diskuzi členům kolegia určeným podle čl. 18 odst. 2 uvedeného nařízení návrh písemné dohody podle čl. 18 odst. 5 téhož nařízení. Uvedená písemná dohoda obsahuje postup každoročního přezkumu. Zahrnuje také pozměňovací postup, v jehož rámci může změny kdykoli navrhnout příslušný orgán ústřední protistrany nebo jiní členové kolegia, a to se souhlasem kolegia, v souladu s postupem stanoveným v tomto článku.
2. Pokud členové kolegia uvedení v odstavci 1 nesdělí své připomínky do deseti kalendářních dnů, přistoupí příslušný orgán ústřední protistrany k přijetí písemné dohody kolegiem a ke zřízení kolegia v souladu s čl. 18 odst. 1 nařízení (EU) č. 648/2012.
3. Pokud členové kolegia vyjádří připomínky k návrhu písemné dohody předloženému podle odstavce 1, předloží tyto připomínky spolu s důkladným vysvětlením příslušnému orgánu ústřední protistrany ve lhůtě deseti kalendářních dnů. Je-li to nutné, připraví příslušný orgán ústřední protistrany revidovaný návrh a svolá zasedání za účelem projednání konečné písemné dohody, přičemž zohlední lhůtu uvedenou v čl. 18 odst. 1 nařízení (EU) č. 648/2012.
4. Kolegium se považuje za zřízené přijetím písemné dohody.
5. Všichni členové kolegia budou písemnou dohodou přijatou v souladu s odstavci 1 až 3 tohoto článku vázáni.
Článek 3
Účast v kolegiích
1. Pokud příslušný orgán členského státu, který není členem kolegia v souladu s čl. 18 odst. 3 nařízení (EU) č. 648/2012, požádá kolegium o informace, příslušný orgán ústřední protistrany po konzultaci s kolegiem rozhodne o nejvhodnějším způsobu, jak poskytnout informace orgánům, které nejsou členy kolegia, a jak si informace od nich vyžádat.
2. Každý člen kolegia jmenuje jednoho zástupce, který se bude účastnit zasedání kolegia, a může jmenovat jednoho náhradníka, s výjimkou příslušného orgánu ústřední protistrany, který si může vyžádat další účastníky bez hlasovacích práv.
3. Pokud centrální bance emitující jednu z nejrelevantnějších měn Unie odpovídá více než jedna centrální banka, příslušné centrální banky určí jednoho zástupce, který se bude účastnit kolegia.
4. Pokud má orgán právo účastnit se kolegia podle více než jednoho z písmen c) až h) čl. 18 odst. 2 nařízení (EU) č. 648/2012, může navrhnout další účastníky bez hlasovacích práv.
5. Pokud podle tohoto článku vysílá člen kolegia více účastníků než jednoho nebo z téhož členského státu pochází více členů kolegia, než je počet hlasů, které mohou být těmito členy kolegia uplatněny podle čl. 19 odst. 3 nařízení (EU) č. 648/2012, potom tento člen nebo členové kolegia informují kolegium o tom, kteří účastníci mají hlasovací práva.
Článek 4
Řízení kolegií
1. Příslušný orgán ústřední protistrany zajistí, aby práce kolegia usnadňovala plnění úkolů, které se provádějí podle nařízení (EU) č. 648/2012.
2. Kolegium informuje Evropský orgán pro cenné papíry a trhy o veškerých úkolech, plní v souladu s odstavcem 1. Evropský orgán pro cenné papíry a trhy má při monitorování úkolů plněných kolegiem koordinační úlohu a zajistí, aby jeho cíle byly v souladu s cíli ostatních kolegií, jak jen to je možné.
3. Příslušný orgán ústřední protistrany zajistí přinejmenším, aby:
a)
cíle všech zasedání nebo činností kolegia byly jasně stanoveny;
b)
zasedání kolegia nebo jeho činnost byla efektivní a dále zajistí, aby všichni členové kolegia byli plně informováni o činnosti kolegia, která je pro ně relevantní;
c)
časový harmonogram zasedání nebo činnosti kolegia byl vymezen tak, aby jejich výstup napomohl dohledu nad ústřední protistranou;
d)
ústřední protistrana a další klíčové zainteresované strany jasně porozuměly úloze a fungování kolegia;
e)
činnost kolegia byla pravidelně přezkoumávána a byla přijata nápravná opatření, jestliže kolegium nepracuje efektivně;
f)
byl pro členy kolegia ve spolupráci s ústřední protistranou, je-li to nezbytné, stanoven program jednání ročního zasedání týkajícího se plánování krizového řízení.
4. S cílem zajistit účinné a účelné fungování kolegia vystupuje příslušný orgán ústřední protistrany jako ústřední kontaktní místo pro všechny záležitosti spojené s praktickou organizací kolegia. Příslušný orgán ústřední protistrany plní přinejmenším následující úkoly:
a)
vypracování, aktualizaci a rozesílání seznamu s kontaktními údaji členů kolegia;
b)
rozesílání programu jednání i dokumentů pro zasedání nebo činnost kolegia;
c)
zápisy z jednání a formalizaci bodů opatření;
d)
správu internetových stránek kolegia nebo jiného mechanismu pro elektronické sdílení informací, pokud existuje;
e)
pokud je to možné, případné poskytnutí informačních a specializovaných týmů s cílem pomoci kolegiu v jeho úkolech;
f)
adekvátní sdílení informací mezi členy kolegia.
5. Četnost zasedání kolegia určí příslušný orgán ústřední protistrany s ohledem na velikost, povahu, rozsah a komplexnost ústřední protistrany, systémové důsledky ústřední protistrany v jednotlivých jurisdikcích a měnách, potenciální dopady činnosti ústřední protistrany, vnější okolnosti a potenciální žádosti členů kolegia. Zasedání kolegia se koná nejméně jednou ročně, a pokud to příslušný orgán ústřední protistrany považuje za nutné, zasedání se koná pokaždé, kdy je třeba přijmout rozhodnutí podle nařízení (EU) č. 648/2012. Příslušný orgán ústřední protistrany pravidelně organizuje zasedání členů kolegia a vrcholného vedení ústřední protistrany.
6. V písemné dohodě uvedené v článku 2 se upřesní, že kolegium je schopno se usnášet za přítomnosti alespoň dvou třetin členů.
7. Příslušný orgán ústřední protistrany usiluje o to, aby každé zasedání kolegia bylo usnášeníschopné, a mohlo tak přijímat rozhodnutí. V případě, že usnášeníschopné není, zajistí předsedající, aby veškerá rozhodnutí, která je třeba přijmout, byla odložena, až usnášeníschopnost nastane, přičemž zohlední příslušné lhůty stanovené nařízením (EU) č. 648/2012.
Článek 5
Výměna informací mezi orgány
1. Každý člen kolegia včas poskytne příslušnému orgánu ústřední protistrany veškeré informace, které jsou nezbytné pro operační fungování kolegia a pro plnění hlavních činností, na kterých se člen podílí. Příslušný orgán ústřední protistrany včas poskytne členům kolegia obdobné informace.
2. Příslušný orgán ústřední protistrany poskytne kolegiu přinejmenším tyto informace:
a)
významné změny struktury a vlastnictví skupiny ústřední protistrany;
b)
významné změny výše kapitálu ústřední protistrany;
c)
změny v organizaci, vrcholném vedení, postupech nebo dohodách v případech, kdy mají tyto změny významný dopad na řízení nebo řízení rizik;
d)
seznam členů clearingového systému ústřední protistrany;
e)
podrobnosti o orgánech, které se účastní dohledu nad ústřední protistranou, včetně všech změn v jejich odpovědnosti;
f)
informace o jakémkoli podstatném ohrožení schopnosti ústřední protistrany dodržovat nařízení (EU) č. 648/2012 a příslušná nařízení v přenesené pravomoci a prováděcí nařízení;
g)
potíže, které jsou spojeny s potenciálně významnými efekty přelévání;
h)
faktory, které naznačují, že existuje potenciálně vysoké riziko nákazy;
i)
významný vývoj finanční pozice ústřední protistrany;
j)
včasné varování před možnými problémy s likviditou nebo závažnými podvody;
k)
případy selhání členů a veškerá návazná opatření;
l)
sankce a výjimečná opatření dohledu;
m)
zprávy o problémech týkající se výkonnosti nebo o mimořádných událostech, k nimž došlo, a o přijatých nápravných opatřeních;
n)
pravidelné údaje o činnosti ústřední protistrany, jejich rozsah a četnost se schválí v rámci písemné dohody popsané v článku 2;
o)
přehled hlavních obchodních návrhů, včetně nových produktů nebo služeb, které budou nabízeny;
p)
změny týkající se modelu rizik ústřední protistrany, zátěžového a zpětného testování;
q)
případné změny dohod o interoperabilitě ústřední protistrany.
3. Výměna informací mezi členy kolegia odráží jejich povinnosti a informační potřeby. Aby se předešlo zbytečným informačním tokům, je výměna informací přiměřená a zaměřená na riziko.
4. Členové kolegia zváží nejúčinnější způsoby sdělování informací, aby byla zajištěna nepřetržitá, včasná a přiměřená výměna informací.
5. Zpráva o posouzení rizik, kterou připraví příslušný orgán ústřední protistrany v souladu s čl. 19 odst. 1 nařízení (EU) č. 648/2012, bude předložena kolegiu v lhůtě přiměřené k tomu, aby členové kolegia byli schopni tuto zprávu přezkoumat a přispět k ní, pokud je to nezbytné.
Článek 6
Dobrovolné sdílení a delegování úkolů
1. Členové kolegia se dohodnou na podrobných podmínkách veškerých konkrétních dohod o delegování a dohod o dobrovolném svěření úkolů jiným členům, zejména v případě delegování, jehož výsledkem bude delegování hlavních úkolů dohledu člena.
2. Strany konkrétních dohod o delegování a dohod o dobrovolném svěření úkolů se dohodnou na podrobných podmínkách, které se vztahují přinejmenším na tyto oblasti:
a)
konkrétní činnosti v jasně vymezených oblastech, které budou svěřeny nebo delegovány;
b)
postupy a procesy, které se použijí;
c)
úloha a povinnosti každé ze stran;
d)
druh informací, které se mezi stranami vyměňují.
3. Sdílení a delegování úkolů nesmí budit dojem změny rozdělení rozhodovacích pravomocí příslušného orgánu ústřední protistrany.
Článek 7
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 28. května 2013.
A BIZOTTSÁG 876/2013/EU FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE
(2013. május 28.)
a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a központi szerződő felek kollégiumairól szóló szabályozási technikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló, 2012. július 4-i 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 18. cikke (6) bekezdésére,
mivel:
(1)
A kollégiumok Unión belüli következetes és koherens működése érdekében helyénvaló megállapítani a központi szerződő feleknek a 648/2012/EU rendeletben foglalt feladatok elvégzésének megkönnyítése céljából létrehozott kollégiumaiban való részvételre vonatkozó szabályokat.
(2)
A központi szerződő fél által elszámolt pénzügyi eszközök valamely érintett uniós pénznemét kibocsátó központi bank kizárása nem érinti a szóban forgó központi bank arra vonatkozó jogait, hogy a 648/2012/EU rendelet 18. cikkének (3) bekezdésével és 84. cikkével összhangban információt kérhessen és kaphasson.
(3)
Egy adott központi bank által kibocsátott pénznemben történt elszámolások volumene fényében e központi bank számára jelentőséggel bírhat egy központi szerződő fél tevékenysége. Ugyanakkor a kollégium méretének arányos szinten tartása végett helyénvaló, hogy egy adott központi bank által kibocsátott pénznemnek a központi szerződő fél kollégiumában való részvételének súlya az alapján kerüljön meghatározásra, hogy e pénznemnek mekkora a részesedése a központi szerződő fél által elszámolt nyitott pozíciók átlagát tekintve.
(4)
Annak érdekében, hogy a kollégiumi ülések eredményesek legyenek helyénvaló, hogy a központi szerződő fél illetékes hatósága - a kollégium tagjaival egyeztetve - pontosan beazonosítsa a kollégium egyes üléseinek és tevékenységeinek a céljait. Az eredményes tárgyalások előmozdítása céljából indokolt ezeket a célokat és a központi szerződő fél illetékes hatósága, illetve a kollégium más tagjai által összeállított dokumentumokat kellő időben megküldeni a résztvevőknek.
(5)
A kollégiumok szerepe a 648/2012/EU rendeletben foglalt feladatok elvégzésének a megkönnyítése; a kollégiumi tagokra rótt feladatokat, a kollégiumok összetételét, létrehozását és vezetését a jogalkotó a rendeletben jogi kötelemként határozta meg, így azok kötelezők és közvetlenül alkalmazandók valamennyi tagállamban. A kollégium megfelelő működése céljából a kollégium tagjainak írásbeli megállapodást kell elfogadniuk. Biztosítandó, hogy a központi szerződő felek kollégiumai egyöntetűen a kollégiumok működésével kapcsolatos bevált gyakorlatokat magában foglaló, szabványos írásbeli megállapodást alkalmazzák, valamint az illetékes hatóságok általi megközelítések következetessége és a központi szerződő felek kollégiumainak a 648/2012/EU rendelet 18. cikkének (1) bekezdésében foglalt határidőn belüli gyors létrehozása érdekében az EÉPH-nak az 1095/2010/EU (2) rendelet 16. cikkében meghatározott eljárással összhangban iránymutatásokat és ajánlásokat kell kibocsátania.
(6)
E jogi aktus egyetlen eleme sem érintheti a Bizottság arra vonatkozó hatáskörét, hogy az EUMSZ 258. cikkével összhangban kötelezettségszegési eljárást indítson, vagy az EUMSZ 265. cikke, illetőleg a 271. cikkének d) pontja szerinti lépéseket kezdeményezzen.
(7)
A kollégium tagjai közötti időszerű és naprakész információcsere érdekében a kollégiumnak helyénvaló rendszeresen üléseznie és tagjai számára lehetőséget biztosítania ahhoz, hogy megvitassák és észrevételezzék a központi szerződő fél által a 648/2012/EU rendelet rendelkezéseinek való megfelelés érdekében bevezetett intézkedéseket, stratégiákat, folyamatokat és mechanizmusokat, továbbá ahhoz, hogy megvitassák azoknak a kockázatoknak az értékelését, amelyeknek a központi szerződő fél ki van vagy ki lehet téve, illetve azok lehetséges hatásait.
(8)
Biztosítandó, hogy a kollégiumi tagok minden véleménye megfelelően figyelembe legyen véve, az illetékes hatóságnak helyénvaló mindent megtennie annak érdekében, hogy a kollégium tagjaivá váló hatóságok közötti minden nézeteltérés a kollégium létrehozására és működésére vonatkozó írásbeli megállapodás véglegesítése előtt rendeződjön. Az EÉPH-nak, szükség esetén, mediációs szerepe révén elő kell mozdítania a megállapodás véglegesítését.
(9)
Ez a rendelet az Európai Értékpapírpiaci Hatóság (EÉPH) által a Bizottságnak benyújtott szabályozási technikaistandard-tervezeten alapul.
(10)
Az e rendelet alapját képező technikaistandard-tervezetek benyújtása előtt az EÉPH szükség szerint konzultált az Európai Bankhatósággal (EBH), az Európai Rendszerkockázati Testülettel (ERKT) és a Központi Bankok Európai Rendszerének (KBER) tagjaival. Az EÉPH az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapírpiaci Hatóság) létrehozásáról szóló, 2010. november 24-i 1095/2010/EU rendelet 10. cikkével összhangban nyilvános konzultációkat folytatott le e szabályozási technikaistandard-tervezetek kapcsán, elemezte a lehetséges kapcsolódó költségeket és hasznokat, és kikérte az 1095/2010/EU rendelet 37. cikke szerint létrehozott Értékpapírpiaci Érdekképviseleti Csoport véleményét,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A legfontosabb pénznemek meghatározása
(1) A legfontosabb uniós pénznemeket az egyes pénznemeknek a központi szerződő fél által - az összes pénzügyi eszközre vonatkozóan - elszámolt napvégi nyitott pozíciók éves átlagához viszonyított relatív részesedése alapján kell meghatározni.
(2) Az a három pénznem minősül a legfontosabb uniós pénznemeknek, amelyek az (1) bekezdés alapján számított legnagyobb relatív részesedést érik el, feltéve, ha az egyes részesedések mértéke meghaladja a 10 %-ot.
(3) A pénznemek relatív részesedésének számítása éves alapon történik.
2. cikk
A kollégiumok működésének megszervezése
(1) Azt követően, hogy a 648/2012/EU rendelet 17. cikkének (3) bekezdésében leírtaknak megfelelően megállapította, hogy a kérelem hiánytalan, a központi szerződő fél illetékes hatósága megküldi a 648/2012/EU rendelet 18. cikkének (5) bekezdése szerinti írásbeli megállapodás tervezetét a 648/2012/EU rendelet 18. cikkének (2) bekezdése szerint meghatározott kollégiumi tagoknak. Az említett írásbeli megállapodásnak éves felülvizsgálati eljárásra is ki kell térnie. Az írásbeli megállapodásnak ki kell térnie továbbá egy olyan módosítási eljárásra is, amely szerint a központi szerződő fél illetékes hatósága vagy a kollégium többi tagja bármikor kezdeményezhet változtatásokat a kollégium e cikkben meghatározott eljárással összhangban lévő jóváhagyásának függvényében.
(2) Amennyiben a kollégium (1) bekezdésben említett tagjai nem tesznek észrevételt tíz naptári napon belül, a központi szerződő fél illetékes hatósága további lépéseket tesz az írásbeli megállapodás kollégium általi elfogadását és a kollégiumnak a 648/2012/EU rendelet 18. cikkének (1) bekezdése szerinti létrehozását illetően.
(3) Amennyiben a kollégiumi tagok észrevétellel élnek az írásbeli megállapodás (1) bekezdés értelmében megküldött tervezetével kapcsolatban, ezeket az észrevételeket részletes magyarázat kíséretében tíz naptári napon belül benyújtják a központi szerződő fél illetékes hatósága részére. A központi szerződő fél illetékes hatósága a 648/2012/EU rendelet 18. cikkének (1) bekezdésében foglalt határidőre figyelemmel adott esetben módosítja a tervezetet és ülést hív össze a végleges írásbeli megállapodás elfogadása céljából.
(4) A kollégium az írásbeli megállapodás elfogadását követően létrejön.
(5) Az e cikk (1)-(3) bekezdésével összhangban elfogadott írásbeli megállapodás a kollégium minden tagjára nézve kötelező.
3. cikk
Részvétel a kollégiumokban
(1) Amennyiben valamely tagállam olyan illetékes hatósága, amely nem tagja a kollégiumnak, a 648/2012/EU rendelet 18. cikkének (3) bekezdésével összhangban információkéréssel fordul egy adott kollégiumhoz, a központi szerződő fél illetékes hatósága a kollégiummal folytatott egyeztetést követően meghatározza a legmegfelelőbb módját annak, miként nyújtson információt azon hatóságok részére, illetve miként kérjen információt azon hatóságoktól, amelyek nem tagjai a kollégiumnak.
(2) A kollégium ülésein való részvétel céljából a kollégium minden tagja kijelöl egy fő résztvevőt; a tagok továbbá egy helyettest is kijelölhetnek a központi szerződő fél illetékes hatósága kivételével, amely további, szavazati jog nélküli résztvevőket is igényelhet.
(3) Amennyiben az egyik legfontosabb uniós pénznemet kibocsátó központi bank egynél több központi banknak felel meg, a vonatkozó központi bankok egyetlen képviselőt jelölnek ki a kollégiumban való részvételre.
(4) Ha egy hatóság a 648/2012/EU rendelet 18. cikke (2) bekezdésének c)-h) pontja közül több pont alapján is jogosult a kollégiumban való részvételre, akkor további, szavazati jog nélküli résztvevőket jelölhet.
(5) Amennyiben e cikkel összhangban egy kollégiumi tagot egynél több résztvevő képvisel, vagy egyazon tagállamhoz a 648/2012/EU rendelet 19. cikkének (3) bekezdése értelmében az e kollégiumi tagok által gyakorolható szavazatok számánál több kollégiumi tag tartozik, az érintett kollégiumi tag vagy kollégiumi tagok tájékoztatják a kollégiumot arról, mely résztvevők gyakorolják a szavazati jogokat.
4. cikk
A kollégiumok irányítása
(1) A központi szerződő fél illetékes hatósága gondoskodik arról, hogy a kollégium tevékenysége megkönnyítse a 648/2012/EU rendelet értelmében ellátandó feladatokat.
(2) A kollégium értesíti az EÉPH-t minden olyan feladatról, amelyet a kollégium az (1) bekezdés alapján lát el. Az EÉPH koordinációs szerepet tölt be egy adott kollégium által ellátott feladatok nyomon követése terén, és gondoskodik arról, hogy a kollégium céljai - a lehetőségekhez képest - a legnagyobb összhangban legyenek a többi kollégium céljaival.
(3) A központi szerződő fél illetékes hatósága ellátja legalább a következőket:
a)
pontosan beazonosítja a kollégium egyes üléseinek és tevékenységeinek a céljait;
b)
gondoskodik arról, hogy a kollégium ülései és tevékenységei eredményesek maradjanak, és biztosítja, hogy az összes kollégiumi tag teljes körűen értesüljön a számára jelentőséggel bíró kollégiumi tevékenységekről;
c)
a kollégium üléseinek és tevékenységeinek időbeosztását oly módon határozza meg, hogy azok eredményei segítsék a központi szerződő fél felügyeletét;
d)
biztosítja, hogy a központi szerződő félnek és más főbb érdekelteknek pontos képük legyen a kollégium szerepéről és működéséről;
e)
biztosítja a kollégium tevékenységeinek rendszeres felülvizsgálatát, valamint azt, hogy a kollégium eredménytelen működése esetén korrekciós intézkedések meghozatalára kerüljön sor;
f)
gondoskodik a kollégiumi tagok válságkezelési tervezéssel kapcsolatos éves üléséhez kapcsolódó napirend elkészítéséről, szükség esetén a központi szerződő fél együttműködésével.
(4) A kollégium eredményességének és hatékonyságának biztosítása érdekében a központi szerződő fél illetékes hatósága központi kapcsolattartóként jár el a kollégium gyakorlati szervezésével kapcsolatos minden kérdésben. A központi szerződő fél illetékes hatósága ellátja legalább a következő feladatokat:
a)
a kollégiumi tagok kapcsolattartási adatait tartalmazó lista összeállítása, aktualizálása és körbeküldése;
b)
a kollégium üléseihez és tevékenységeihez kapcsolódó napirendek és dokumentumok körbeküldése;
c)
az ülések jegyzőkönyveinek vezetése és intézkedési pontok formába öntése;
d)
a kollégium internetes oldalának vagy más, információmegosztást szolgáló elektronikus mechanizmusának (ha van ilyen) a kezelése;
e)
célszerűség esetén információ és adott esetben szakmai csoportok biztosítása, segítve a kollégiumot feladatainak ellátásában;
f)
megfelelő módon történő információmegosztás a kollégium tagjai között.
(5) A kollégium üléseinek gyakoriságát a központi szerződő fél illetékes hatósága határozza meg figyelemmel a központi szerződő fél méretére, jellegére, nagyságrendjére és összetettségére, a központi szerződő fél joghatóságokat és pénznemeket illető rendszerszintű kockázataira, tevékenységeinek lehetséges hatásaira, valamint a külső körülményekre és a kollégiumi tagok esetleges kéréseire. A kollégium évente legalább egyszer ülésezik, és amennyiben a központi szerződő fél illetékes hatósága szükségesnek tartja, a kollégium ülést tart minden egyes alkalommal, amikor a 648/2012/EU rendelet értelmében döntést kell hozni. A központi szerződő fél illetékes hatósága időszakos üléseket szervez a kollégium tagjai és a központi szerződő fél felső vezetése között.
(6) A 2. cikkben említett írásbeli megállapodás a kollégium üléseinek határozatképességét illetően kétharmados jelenlétet határoz meg.
(7) A központi szerződő fél illetékes hatósága törekszik annak biztosítására, hogy a kollégium minden ülése határozatképes legyen. Amennyiben nem teljesülnek a határozatképesség feltételei, az elnök a szükséges döntések meghozatalát a határozatképesség teljesüléséig elhalasztja, figyelemmel a 648/2012/EU rendeletben megállapított vonatkozó határidőkre.
5. cikk
Információcsere a hatóságok között
(1) A kollégium minden tagja megfelelő időben ellátja a központi szerződő fél illetékes hatóságát a kollégium operatív működéséhez, valamint azoknak a kulcstevékenységeknek az ellátásához szükséges összes információval, amelyekben a tag részt vesz. A központi szerződő fél illetékes hatósága a kollégium tagjait megfelelő időben hasonló információkkal látja el.
(2) A központi szerződő fél illetékes hatósága a kollégiumot legalább a következő információkkal látja el:
a)
a központi szerződő fél csoportjának szerkezetében és tulajdonlásában bekövetkezett lényeges változások;
b)
a központi szerződő fél tőkeszintjében bekövetkezett lényeges változások;
c)
a szervezetben, felső vezetésben, eljárásokban vagy szabályokban bekövetkezett változások, ha azok jelentős befolyást gyakorolnak az irányításra vagy kockázatkezelésre;
d)
a központi szerződő fél klíringtagjainak jegyzéke;
e)
a központi szerződő fél felügyeletében részt vevő hatóságokra vonatkozó részletek, ezen belül a felelősségi körükben történt bármely változás;
f)
tájékoztatás minden olyan lényeges kockázatról, amely veszélyezteti a központi szerződő félnek a 648/2012/EU rendeletnek és a vonatkozó felhatalmazáson alapuló jogi aktusoknak és végrehajtási rendeleteknek való megfelelési képességét;
g)
esetlegesen lényeges továbbgyűrűző hatásokat előidéző nehézségek;
h)
esetlegesen jelentős továbbterjedési kockázatot sejtető tényezők;
i)
a központi szerződő fél pénzügyi helyzetében történt jelentős fejlemények;
j)
lehetséges likviditási nehézségek vagy jelentős csalás korai előrejelzése;
k)
tagi nemteljesítések és a kapcsolódó intézkedések;
l)
szankciók és kivételes felülvizsgálati intézkedések;
m)
végrehajtással kapcsolatos problémák és váratlan események, valamint a meghozott korrekciós intézkedések;
n)
a központi szerződő fél tevékenységére vonatkozó rendszeres adatok, amelyek körét és gyakoriságát a 2. cikkben említett írásbeli megállapodás keretében kell meghatározni;
o)
a jelentős üzleti javaslatok felülvizsgálata, beleértve a nyújtandó új termékekre és szolgáltatásokra vonatkozókat is;
p)
a központi szerződő fél kockázati modelljének, stressztesztjének és utótesztelésének változásai;
q)
a központi szerződő fél interoperabilitási megállapodásainak változásai (adott esetben).
(3) A kollégiumi tagok közötti információcserének felelősségi körüket és információs szükségleteiket kell tükröznie. A szükségtelen információáramlás elkerülése érdekében az információcserének arányosnak és kockázatorientáltnak kell lennie.
(4) A folyamatos, megfelelő időben történő és arányos információcsere érdekében a kollégium tagjai az információközlés legeredményesebb módozatait alkalmazzák.
(5) A központi szerződő fél illetékes hatósága által a 648/2012/EU rendelet 19. cikkének (1) bekezdése alapján elvégzendő kockázatelemzésről készített jelentést megfelelő időben kell a kollégium számára benyújtani ahhoz, hogy tagjai azt áttekinthessék és szükség esetén észrevételezhessék.
6. cikk
A feladatok önkéntes megosztása és átruházása
(1) A kollégium tagjai részletes feltételekben állapodnak meg minden egyedi átruházási megállapodás és a feladatok más tagok részére történő önkéntes átadásáról szóló minden megállapodás esetében, különösen olyan átruházás esetén, amely egy tag főbb felügyeleti feladatainak átruházásával jár.
(2) Az egyedi átruházási megállapodások vagy a feladatok önkéntes átadásáról szóló megállapodások felei részletes feltételekben állapodnak meg, amelyek kitérnek legalább az alábbiakra:
a)
az átadás vagy átruházás tárgyát képező, pontosan meghatározott területeken belüli konkrét tevékenységek;
b)
az alkalmazandó eljárások és folyamatok;
c)
az egyes felek szerepe és felelősségi köre;
d)
a felek között cserélendő információk típusa.
(3) A feladatok átruházása és megosztása nem eredményezhet változást a központi szerződő fél illetékes hatósága számára biztosított döntéshozatali befolyás mértékében.
7. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2013. május 28-án.