NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1071/2012
ze dne 14. listopadu 2012,
kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovoz příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházejícího z Čínské lidové republiky a Thajska
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. ŘÍZENÍ
1. Zahájení
(1)
Dne 16. února 2012 informovala Evropská komise (dále jen „Komise“) prostřednictvím zveřejnění oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházejícího z Čínské lidové republiky, Thajska a Indonésie (dále jen „dotčené země“).
(2)
Řízení bylo zahájeno v důsledku podnětu, který podal dne 3. ledna 2012 Výbor na obranu výrobního odvětví Evropské unie vyrábějícího příslušenství (fitinky) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 50 % celkové výroby příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem (dále jen „fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem“) v Unii. Podnět obsahoval prima facie důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení šetření.
2. Strany dotčené řízením
(3)
Komise o zahájení řízení úředně vyrozuměla žadatele, výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce, kteří nejsou ve spojení, uživatele a zástupce vyvážejících zemí. Komise rovněž vyrozuměla výrobce v Argentině, neboť byla navržena coby možná srovnatelná země. Zúčastněné strany měly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
Vzhledem k vysokému počtu vyvážejících výrobců v ČLR, výrobců v Unii a dovozců, kteří nejsou ve spojení, byl v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení navržen výběr vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda bude výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci v ČLR, výrobci v Unii a dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se přihlásili a ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení poskytli Komisi základní informace o své činnosti související s fitinkami z kujné (tvárné) litiny se závitem (jak je vymezeno v části B níže) od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011. Pokud jde o další dvě dotčené země, Thajsko a Indonésii, sestavení vzorku nebylo pro vyvážející výrobce navrženo.
(6)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti čínským orgánům a vyvážejícím výrobcům v ČLR, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká. Dvě společnosti požádaly v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení o zacházení jako v tržním hospodářství a čtyři společnosti požádaly v souladu s čl. 9 odst. 5 základního nařízení o individuální zacházení.
(7)
Komise dotčeným vyvážejícím výrobcům v ČLR, čínským orgánům a žadateli oficiálně sdělila výsledky zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. Tito měli možnost písemně sdělit své připomínky.
(8)
Pokud jde o výrobce v Unii, a jak je blíže uvedeno v 29. bodě odůvodnění, požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo šest výrobců v Unii. Na základě informací získaných od spolupracujících výrobců v Unii vybrala Komise podle výše objemu jejich prodeje vzorek tří výrobců v Unii.
(9)
Jak je uvedeno níže v 31. bodě odůvodnění, požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo 33 dovozců, kteří nejsou ve spojení. Na základě informací poskytnutých těmito stranami Komise vybrala vzorek devíti dovozců, a to podle největšího objemu dovozu a jejich geografického umístění v Unii. Konečný vzorek se však skládal pouze z osmi dovozců, neboť jeden z dovozců nepředložil odpovědi na předložený dotazník.
(10)
Jak je uvedeno níže v 30. bodě odůvodnění, požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo dvanáct vyvážejících výrobců z ČLR. Na základě informací poskytnutých těmito stranami Komise vybrala vzorek tří vyvážejících výrobců z ČLR s největším objemem vývozu do Unie.
(11)
Komise zaslala dotazníky třem vybraným výrobcům v Unii, třem čínským vybraným vyvážejícím výrobcům, třem thajským vyvážejícím výrobcům, třem indonéským vyvážejícím výrobcům, devíti vybraným dovozcům, kteří nejsou ve spojení, a sedmi uživatelům.
(12)
Vyplněné dotazníky byly obdrženy od tří výrobců v Unii zařazených do vzorku, tří čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, dvou thajských vyvážejících výrobců, jednoho indonéského vyvážejícího výrobce a od osmi dovozců, kteří nejsou ve spojení. Žádný z uživatelů nepředložil vyplněný dotazník.
(13)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
výrobci v Unii
-
ATUSA Accesorios de Tuberia S.A., Salvatierra (Alava), Španělsko
-
Berg Montana Fittings EAD, Montana, Bulharsko
-
Georg Fischer Fittings GmbH, Traisen, Rakousko
b)
vyvážející výrobci v ČLR
-
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd., Yutian County, Hebei, ČLR
-
Jinan Meide Casting Co., Ltd., Pingyin, Shandong, ČLR
-
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd., Jimo, Shandong, ČLR
c)
vyvážející výrobci v Thajsku
-
Siam Fittings Co., Ltd., Samutsakorn, Thajsko
-
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd, Samutsakorn, Thajsko
d)
vyvážející výrobce v Indonésii
-
PT. Tri Sinar Purnama, Semarang, Indonésie
e)
dovozci v Unii, kteří nejsou ve spojení
-
Crane Limited, Ipswich, Spojené království
-
GEBO Armaturen GmbH, Schwelm, Německo
-
Hitachi Metals Europe GmbH, Düsseldorf, Německo
-
MegaGroup Trade Holding B.V., Veghel, Nizozemsko
-
Raccorditalia s.r.l., Brugherio(MB), Itálie
(14)
Vzhledem k nutnosti stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v ČLR, kterým není zacházení jako v tržním hospodářství přiznáno, proběhla inspekce na místě s cílem stanovit běžnou hodnotu na základě údajů z Indie jako srovnatelné země v prostorách této společnosti:
-
Jainson Industries, Jalandhar, Paňdžáb, Indie
3. Období šetření a posuzované období
(15)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011 (dále jen „období šetření“). Průzkum trendů významných pro posouzení újmy se týkal období od roku 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(16)
Dotčeným výrobkem popsaným v oznámení o zahájení šetření je příslušenství (fitinky) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódu KN ex 7307 19 10.
(17)
Hlavními vstupními surovinami jsou kovový šrot, koks/elektřina, písek (pro tvarování) a zinek (pro pozinkování). V první fázi výroby se kovový šrot taví v tavících pecích. Poté následuje tvarování a odlévání různých tvarů, které jsou následně odděleny na jednotlivé kusy. Výrobky musí projít zdlouhavým procesem žíhání, který má zajistit, že jsou dostatečně tvárné k použití pro následné úpravy, kde je např. vyžadována odolnost vůči nárazům, vibracím a náhlým změnám teplot. Je-li zapotřebí, mohou být fitinky pozinkovány. Poté dochází k řezání závitů.
(18)
Fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem se používají ke spojení dvou či více trubek nebo trub, připojení trubek k přístroji, změně toku kapaliny či k uzavření trubky. Fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem se používají zejména v plynových, vodních a topných rozvodech obytných a neobytných budov. Rovněž se používají v potrubních systémech ropných rafinérií. Fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem se vyrábějí v řadě podob, nejběžnější jsou devadesátistupňová kolena, profily tvaru T, spojky, křížení a napojení. Jsou vyráběny jak v černé (nepozinkované), tak i v pozinkované podobě.
2. Obdobný výrobek
(19)
Dotčený výrobek a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR, Thajsku a Indonésii a na domácím trhu v Indii, která sloužila jako srovnatelná země, jakož i výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie mají stejné fyzické a technické vlastnosti. Předběžně se proto pokládají za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení (dále jen „obdobný výrobek“).
(20)
Několik tvrzení, která uvedli dovozci, ale i orgány členského státu, se týkalo vymezení výrobku. Tato jednotlivá tvrzení jsou posouzena níže.
(21)
Jeden z dovozců uváděl, že „elektricky pozinkované fitinky“ by měly být z definice fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem vyňaty. Opíral se při tom o tvrzení, že výroba elektricky pozinkovaných fitinek vyžaduje další výrobní kroky po vyřezání závitu, jako je např. mytí a následné elektrické pozinkování. To údajně vede k řadě kvalitativních zlepšení a výhodám oproti běžným fitinkám. Je však zjevné, že elektricky pozinkované fitinky jsou zcela zaměnitelné s běžnými, a tudíž mají totožné základní fyzikální a technické vlastnosti. Proto jsou považovány za dotčený výrobek.
(22)
Totožný dovozce dováží části kompresních fitinek, z nichž společně s dalšími díly sestavuje konečné kompresní fitinky. Zpochybnil, zda části kompresních fitinek náleží do definice dotčeného výrobku. I když tyto části vypadají obdobně jako fitinky a jsou opatřeny závitem, nelze je ke spojování potrubí použít přímo, neboť je nutné, aby byly předtím, než je možné spojit potrubí takto smontovanou fitinkou, sestaveny. I když jsou dražší, jsou zaměnitelné s jinými fitinkami se závitem, neboť se rovněž používají ke spojování trubek a trub, i když zejména při opravách, a nikoliv při montáži nového systému. Vzhledem k tomu byl učiněn předběžný závěr, že kompresní fitinky a jejich části spadají do definice dotčeného výrobku.
(23)
Některé strany uváděly, že fitinky z kujné (tvárné) litiny vyráběné a prodávané výrobci v Unii není možno považovat za srovnatelné s fitinkami, které jsou vyráběny a vyváženy do Unie dotčenými vyvážejícími zeměmi, neboť v případě výroby v Unii se používá materiál s jakostí bílého lomu, zatímco v případě materiálu vyvážených fitinek, jde o kujnou (tvárnou) litinu s černým lomem.
(24)
Jak již bylo vyřčeno v závěru uvedeném v nařízení Rady (ES) č. 1784/2000 (3) ohledně stejného výrobku, šetření prozatím prokázalo, že pokud jde o vnímání trhu, není rozdílů mezi fitinkami s bílým lomem a fitinkami s černým lomem, neboť kromě obsahu uhlíku mají velmi podobné vlastnosti, totožné koncové uživatele, a tudíž jsou zaměnitelné. To potvrdila skutečnost, kdy dovozci/obchodníci, kteří nakupují jak fitinky z tvárné (kujné) litiny s černým lomem z dotčených zemí, tak i fitinky z tvárné (kujné) litiny s bílým lomem vyráběné výrobním odvětvím Unie, prodávají tyto výrobky uživatelům, aniž by rozlišovali mezi oběma jakostmi materiálu. Pokud jde o uživatele dotyčného výrobku, šetření potvrdilo, že nedělají žádný podstatný rozdíl mezi fitinkami s bílým a černým lomem.
(25)
O tom napovídá rovněž skutečnost, že jak fitinky s bílým, tak i s černým lomem jsou zařazeny do evropské normy EN 10242 a mezinárodní normy ISO 49, které stanoví požadavky na návrh a provedení kujných (tvárných) fitinek. Co se konkrétně týče jakosti použitého materiálu, je přípustná tvárná litina s bílým i černým lomem.
(26)
Vzhledem k výše uvedenému se vyvozuje prozatímní závěr, že fitinky z kujné (tvárné) litiny vyráběné a prodávané výrobci z Unie by měly být považovány za výrobek srovnatelný s fitinkami z kujné (tvárné) litiny s černým lomem, které jsou vyráběny a vyváženy do Unie dotčenými vyvážejícími zeměmi.
(27)
Jeden dovozce dováží omezené množství nedokončených fitinek, které nejsou opatřeny závitem. Závit je vyřezán později dovozcem. Vzhledem k tomu, že dovážené zboží není opatřeno závitem, není považováno za dotčený výrobek.
(28)
Orgány jednoho členského státu uvedly, že podle vysvětlujících poznámek ke kombinované nomenklatuře (4) zahrnuje výraz „kujné (tvárné)“ litinu s kuličkovým grafitem (shodná s tvárnou litinou). I když během období šetření žádná ze zúčastněných stran neuvedla prodej fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem, existují indicie, že k tomu mohlo dojít. Vzhledem k tomu, že tyto fitinky mají stejné základní vlastnosti jako fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem, na něž se šetření vztahuje, považuje se za vhodné upřesnit, že řízení a opatření se vztahují rovněž na tvárné výrobky ze železa.
C. VÝBĚR VZORKU
1. Výběr vzorku výrobců v Unii
(29)
V souladu s článkem 17 základního nařízení vybrala Komise vzorek na základě největšího reprezentativního objemu prodeje fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem určeného zákazníkům v Unii, kteří nejsou v spojení, který lze ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřit. Vybraný vzorek se sestává ze tří výrobců, kteří jsou součástí dvou skupin společností, které představují 81 % prodeje fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem zákazníkům v Unii, z celkového počtu šesti výrobců v Unii, o nichž je známo, že obdobný výrobek vyrábějí. Podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení byli v Unii konzultováni všichni výrobci a žadatelé a veškeré zúčastněné strany byly vyzvány, aby se k navrhovanému vzorku vyjádřily. K výběru vzorku nebyly vzneseny žádné připomínky.
2. Výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR
(30)
V souladu s článkem 17 základního nařízení vybrala Komise vzorek na základě největšího reprezentativního objemu vývozu, který lze ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřit. Dvanáct vyvážejících výrobců, kteří představují 51 % čínského vývozu do Unie během období šetření, předložilo informace pro účely výběru vzorku požadované podle přílohy A oznámení o zahájení řízení. Vybraný vzorek tvoří tři společnosti představující 88 % objemu vývozu spolupracujících stran z ČLR do Unie. Podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení proběhly konzultace se všemi dotčenými vyvážejícími výrobci a s čínskými orgány. K výběru vzorku nebyly vzneseny žádné připomínky.
3. Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(31)
V souladu s článkem 17 základního nařízení vybrala Komise vzorek na základě největšího reprezentativního objemu dovozu do Unie a geografické polohy společností, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. Informace pro účely výběru vzorku požadované podle přílohy B oznámení o zahájení řízení předložilo celkem 33 dovozců, kteří nejsou ve spojení. Prvotní vybraný vzorek tvořilo šest dovozců z pěti členských států, kteří představují 59 % dovozu fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem do Unie od spolupracujících dovozců. Podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení proběhly konzultace se všemi dovozci. Po připomínkách byly do vzorku doplněny další tři společnosti, a tudíž se konečný vzorek skládal z devíti dovozců ze šesti členských států, kteří představují 67 % dovozu fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem do Unie od spolupracujících dovozců. K rozšířenému vzorku nebyly obdrženy žádné další připomínky. Konečný vzorek se však skládal pouze z osmi dovozců, neboť jeden z dovozců nepředložil odpovědi na předložený dotazník.
D. DUMPING
1. Čínská lidová republika
1.1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(32)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se v rámci antidumpingového šetření dovozu z ČLR určí běžná hodnota podle čl. 2 odst. 1 až 6 pro výrobce, kteří splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(33)
Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
1.
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních podmínek bez významných zásahů státu a náklady odrážejí tržní hodnoty;
2.
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech;
3.
nedochází k žádnému podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství;
4.
právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zajišťují právní jistotu a stabilitu; a
5.
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kurzů.
(34)
Dva vyvážející výrobci požádali o status zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovených lhůtách odpověděli na formulář žádosti o status tržního hospodářství.
(35)
Komise si vyžádala všechny informace, které považovala za nezbytné, a ověřila informace uvedené v žádosti o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství v prostorách dotčených společností.
(36)
Na základě ověření bylo zjištěno, že ani jeden z vyvážejících výrobců, kteří žádají o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství, nesplňuje podmínky stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(37)
Auditovaná účetní závěrka v případě obou vývozců nesplňovala mezinárodní účetní standardy a u jednoho z vývozců nebyla auditovaná účetní závěrka kompletní, neboť neobsahovala výkaz peněžních toků. Je tudíž zjevné, že tito vývozci nesplnili kritérium č. 2.
(38)
Jeden z vývozců nemohl doložit řádné ocenění kapitálových vkladů během jeho privatizace a druhý obdržel státní zvýhodnění v podobě preferenční sazby daně z příjmu. Proto nesplňují podmínky podle kritéria č. 3.
(39)
Jedna ze společností žádající o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství uvedla připomínky týkající se oznámení prozatímních zjištění. Nezpochybnila žádnou ze skutečností uvedených v prozatímním zjištění, avšak ve svých připomínkách uvedla tři zásadní důvody.
(40)
Zaprvé uvedla, že určení týkající se zacházení jako v tržním hospodářství je protiprávní, neboť k němu došlo téměř dva měsíce po lhůtě stanovené v právních předpisech. V tomto ohledu je třeba uvést, že toto zpoždění bylo způsobeno tím, že k ověření přiznání zacházení jako v tržním hospodářství nemohlo dojít dříve, neboť čínští vývozci nebyli v uvedeném okamžiku k dispozici. Mělo by být zdůrazněno, že okamžik určení přiznání zacházení jako v tržním hospodářství neměl žádný dopad na výsledek.
(41)
Druhým uváděným důvodem bylo, že nedodržení podmínky auditovaných účetních závěrek bylo stanoveno výlučně na základě formálních důvodů. Dále bylo argumentováno tím, že „účetní postupy, které nejsou formálně zcela v souladu s mezinárodními účetními standardy, nejsou porušením druhého kritéria pro přiznání tržního zacházení, nebyly-li dotčeny finanční výsledky společnosti.“ V tomto ohledu je třeba uvést, že druhé kritérium neobsahuje žádný odkaz k finančním výsledkům společnosti. Výše zmíněné tvrzení je tedy nepodložené. Příslušné kritérium, které stanoví, že „účetní záznamy, které jsou ověřeny nezávislým auditem podle mezinárodních účetních standardů,“ je skutečně formálním požadavkem. Je však třeba uvést, že v případě všech porušení se jednalo o porušení závažné povahy, a to buď v důsledku rozsahu dotčených množství, nebo z důvodu závažnosti porušení (tj. nebyla provedena ani povinná analýza).
(42)
Bylo rovněž uvedeno, že zvýhodnění obdržené v podobě preferenční sazby daně z příjmu nebylo v minulosti použito k zamítnutí žádosti o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství. V této souvislosti je třeba uvést, že každý případ je posuzován jednotlivě s ohledem na jeho specifické okolnosti. Podle kritéria č. 3 týkajícího se žádosti o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství se posuzuje, zda se čínských vývozců týkají podstatná zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství. V tomto případě k tomu došlo z důvodu státních zvýhodnění v podobě zvýhodněné daňové sazby. Obecné připomínky vycházející z takových tvrzení, které předložil čínský vývozce, nejsou proto dostatečně odůvodněné.
(43)
Závěrem je, že ani jedním z vyvážejících výrobců nebylo prokázáno splnění kritérií č. 2 a 3 pro udělení zacházení jako v tržním hospodářství. Zacházení jako v tržním hospodářství proto těmto společnostem nemůže být uděleno.
1.2. Individuální zacházení
(44)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod uvedené ustanovení případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
(45)
Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
1.
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk;
2.
vývozní ceny a množství a prodejní podmínky jsou svobodně určeny;
3.
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby. Státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce jsou buď v menšině, nebo musí být prokázáno, že společnost je dostatečně nezávislá na státních zásazích; většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby a buď jsou státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce v menšině, nebo je společnost dostatečně nezávislá na státních zásazích;
4.
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů; a
5.
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení opatření, pokud se jednotlivým vývozcům uloží rozdílné celní sazby.
(46)
Všichni vyvážející výrobci, kteří nesplnili kritéria udělení zacházení jako v tržním hospodářství, jakož i třetí výrobce zařazený do vzorku, požádali o individuální zacházení. Na základě dostupných informací bylo předběžně rozhodnuto, že tito všichni vyvážející výrobci zařazení do vzorku splňují požadavky stanovené v čl. 9 odst. 5 základního nařízení, a tudíž jim lze přiznat individuální zacházení.
1.3. Srovnatelná země
(47)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se u vyvážejících výrobců, kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, určí běžná hodnota na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím (srovnatelné země).
(48)
V oznámení o zahájení šetření Komise uvedla svůj záměr použít Argentinu jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR a vyzvala všechny zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily.
(49)
K výběru srovnatelné země předložila vyjádření řada vývozců a dovozců, přičemž uváděli, že Argentina nebude vhodnou srovnatelnou zemí, a to zejména v důsledku nízké konkurence na argentinském domácím trhu a na ni navazující vysoké cenové hladiny na tomto trhu. Indicie opravdu svědčí o tomto rozdělení argentinského trhu mezi tři domácí výrobce. Podle argentinských statistických výkazů je dovoz na argentinský trh zanedbatelný, neboť Brazílie a Čína, tradičně největší zahraniční dodavatelé, podléhají vysokému antidumpingovému clu.
(50)
Titíž vývozci a dovozci navrhli, že vhodnější srovnatelné země budou představovat Thajsko, Indie a Indonésie. Vzhledem k připomínkám zúčastněných stran byli o spolupráci požádání výrobci z Argentiny a Indie, přičemž následně se spoluprací souhlasili jeden argentinský a jeden indický výrobce.
(51)
Analýza těchto odpovědí prokázala, že domácí ceny uvedené jediným spolupracujícím výrobcem z Argentiny byly opravdu velmi vysoké a značnou měrou převyšovaly cenu prodeje u vzorku vybraných výrobců v Unii a jejich cenu, v jejímž důsledku nedochází k žádné újmě.
(52)
Na druhou stranu se ukázalo, že v případě indického trhu se jedná o trh se silným konkurenčním prostředím, přičemž na něm podle odhadů působí 300 výrobců. Vzhledem k tomu lze považovat domácí ceny uvedené spolupracujícím výrobcem z Indie za přiměřené.
(53)
Stejné šetření se týká i Thajska a Indonésie, avšak v obou těchto zemích působí velmi nízký počet výrobců, a proto je na jejich domácích trzích oproti Indii slabší konkurenční prostředí. Proto bylo předběžně rozhodnuto, že Indie je vhodnou srovnatelnou zemí v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
1.4. Běžná hodnota
(54)
Vzhledem k tomu, že žádnému z čínských vývozců nebylo uděleno zacházení jako v tržním hospodářství, byla stanovena podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení běžná hodnota, přičemž Indie byla použita coby srovnatelná třetí země s tržním hospodářstvím.
(55)
Nejprve bylo u každého dotčeného vyvážejícího výrobce stanoveno, zda celkové domácí prodeje fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem výrobce ze srovnatelné země byly dostatečně reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval u každého vyvážejícího výrobce minimálně 5 % celkového objemu prodeje u vývozu dotčeného výrobku do Unie během období šetření. K tomu došlo v případě dvou ze tří vyvážejících výrobců zařazených do vzorku.
(56)
Následně byly určeny druhy výrobku prodávané na domácím trhu společnostmi, měl-li odpovídají výrobce ze srovnatelné země celkový reprezentativní domácí prodej stejný nebo přímo srovnatelný s druhy výrobků prodávanými na vývoz do Unie.
(57)
U každého typu výrobku, který výrobce ve srovnatelné zemi prodává na svém domácím trhu a u něhož byla zjištěna přímá srovnatelnost s druhem fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem prodávaným na vývoz do Unie, bylo stanoveno, zda je prodej na domácím trhu dostatečně reprezentativní. Prodej určitého druhu výrobku na tuzemském trhu byl považován za dostatečně reprezentativní tehdy, když objem prodeje tohoto typu výrobku na tuzemském trhu nezávislým odběratelům během období šetření představoval u vyvážejícího výrobce nejméně 5 % z celkového objemu prodeje srovnatelného druhu výrobku na vývoz do Unie.
(58)
Komise následně ve vztahu k výrobci ze srovnatelné země přezkoumala, zda by bylo možné domácí prodej každého srovnatelného výrobku prodávaného na domácím trhu v reprezentativním množství považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku. Toto ověření proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje každého druhu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu v průběhu období šetření.
(59)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu odpovídající vypočteným výrobním nákladům nebo vyšší představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku a pokud se vážená průměrná cena tohoto typu rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu. Tato cena byla vypočítána coby vážený průměr veškerého domácího prodeje tohoto typu během období šetření.
(60)
Jestliže objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval 80 % nebo méně z celkového objemu prodeje tohoto typu, nebo byla-li vážená průměrná cena tohoto typu nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr pouze ziskového prodeje daného typu.
(61)
Pokud byly všechny typy výrobků prodány se ztrátou, mělo se za to, že nebyly prodány v běžném obchodním styku.
(62)
U prodeje těch typů výrobků, které se neuskutečnily v běžném obchodním styku, i u typů výrobků, které nebyly prodány v reprezentativním množství na domácím trhu, bylo třeba běžnou hodnotu vypočítat.
(63)
Za účelem početního zjištění běžné hodnoty byly k vlastním průměrným výrobním nákladům v průběhu období šetření připočteny vynaložené prodejní, správní a režijní náklady a vážený průměrný zisk dosažený v období šetření jediným spolupracujícím výrobcem ze srovnatelné země u domácího prodeje obdobného výrobku v běžném obchodním styku. Pro veškeré typy výrobku prodávané na domácím trhu v nereprezentativním množství byl ke stanovení běžné hodnoty použit vážený průměr zisku a prodejní, správní a režijní náklady na tento nereprezentativní prodej v běžném obchodním styku. V případě potřeby byly výrobní náklady a prodejní, správní a režijní náklady před posouzením běžného obchodního styku a při početním zjištění běžné hodnoty upraveny.
1.5. Vývozní cena
(64)
Protože výrobcům, kteří byli vybráni ve vzorku, bylo uděleno individuální zacházení a veškerý vývoz dotyčného výrobku do Unie byl uskutečněn přímo nezávislým odběratelům v Unii, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, zejména na základě vývozních cen skutečně zaplacených či splatných.
1.6. Srovnání
(65)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(66)
Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(67)
Příslušné úpravy týkající se charakteristických vlastností, nepřímých daní, dopravy, nakládky, pojištění, manipulačních a vedlejších nákladů, balení, úvěrových a bankovních poplatků byly provedeny ve všech případech, kdy byly přiměřené, přesné a podložené ověřenými podklady.
1.7. Dumpingová rozpětí
(68)
U společností zařazených do vzorku byla vážená průměrná běžná hodnota každého typu obdobného výrobku stanovená pro srovnatelnou zemi srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(69)
Na tomto základě prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Hebei Jianzhi
67,8 %
Jinan Meide
39,3 %
Qingdao Madison
32,1 %
(70)
Vážené průměrné dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku bylo vypočítáno podle ustanovení čl. 9 odst. 6 základního nařízení. Toto rozpětí bylo stanoveno na základě rozpětí stanovených pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku.
(71)
Na tomto základě bylo dumpingové rozpětí pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku předběžně stanoveno na hodnotu 42,3 %.
(72)
Pokud jde o všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR, byla dumpingová rozpětí stanovena na základě dostupných skutečností v souladu s článkem 18 základního nařízení. Za tímto účelem byla nejprve stanovena úroveň spolupráce srovnáním objemu vývozu spolupracujících vyvážejících výrobců do Unie s odpovídajícími statistickými údaji Eurostatu o dovozu.
(73)
Vzhledem k tomu, že spolupráce představuje více než 50 % celkového čínského vývozu do Unie a průmyslové odvětví lze považovat za roztříštěné, neboť v ČLR působí značný počet vyvážejících výrobců, lze úroveň spolupráce považovat za vysokou. Vzhledem k tomu, že nebyl žádný důvod se domnívat, že by se jakýkoli vyvážející výrobce spolupráce neúčastnil, bylo zbývající dumpingové rozpětí stanoveno na úrovni společnosti vybrané ve vzorku s nejvyšším dumpingovým rozpětím. Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici žádné indicie, které by prokazovaly, že se dumping společností, které nespolupracovaly, pohybuje na nižší úrovní, a rovněž tak v zájmu zajištění účinnosti jakýchkoli opatření, bylo takové stanovení rozpětí považováno za odpovídající.
(74)
Na tomto základě prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Hebei Jianzhi
67,8 %
Jinan Meide
39,3 %
Qingdao Madison
32,1 %
Ostatní spolupracující společnosti
42,3 %
Všechny ostatní společnosti
67,8 %
2. Thajsko a Indonésie
2.1. Běžná hodnota
(75)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise u každého ze spolupracujících vyvážejících výrobců nejdříve stanovila, zda je jejich celkový domácí prodej obdobného výrobku reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představuje alespoň 5 % jejich celkového objemu prodeje dotčeného výrobku na vývoz do Unie. Šetření stanovilo, že domácí prodej obdobného výrobku byl u všech spolupracujících vyvážejících výrobců v Thajsku a Indonésii reprezentativní.
(76)
Komise následně určila ty typy výrobků prodávané na domácím trhu společnostmi s celkově reprezentativním domácím prodejem, které byly shodné s typy prodávanými na vývoz do Unie nebo jim byly velmi podobné.
(77)
Dále bylo pro každý typ obdobného výrobku, který prodali vyvážející výrobci na svém domácím trhu a který je srovnatelný s typem dotčeného výrobku, jenž je prodáván na vývoz do Unie, zjištěno, zda byl domácí prodej dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej určitého typu výrobku na tuzemském trhu byl považován za dostatečně reprezentativní tehdy, když objem prodeje tohoto typu výrobku na tuzemském trhu nezávislým odběratelům během období šetření představoval nejméně 5 % z celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku na vývoz do Unie.
(78)
Komise následně přezkoumala, zda by bylo možné domácí prodej každého typu obdobného výrobku prodávaného na domácím trhu v reprezentativním množství považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Tento přezkum proběhl tak, že byl pro každý typ výrobku stanoven podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření.
(79)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu nejméně ve výši vypočítaných výrobních nákladů představoval více než 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku a pokud vážený průměr prodejní ceny dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle typu výrobku vypočítána jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje daného typu výrobku.
(80)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážený průměr ceny daného typu výrobku nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku.
(81)
Pokud byly všechny typy výrobků prodány se ztrátou, mělo se za to, že nebyly prodány v běžném obchodním styku.
(82)
U prodeje těch typů výrobků, které se neuskutečnily v běžném obchodním styku, i u typů výrobků, které nebyly prodány v reprezentativním množství na domácím trhu, bylo třeba běžnou hodnotu vypočítat.
(83)
Za účelem početního zjištění běžné hodnoty byly k vlastním průměrným výrobním nákladům v průběhu období šetření připočteny vynaložené prodejní, správní a režijní náklady a vážený průměrný zisk dosažený v období šetření dotčenými spolupracujícími vyvážejícími výrobci u domácího prodeje obdobného výrobku v běžném obchodním styku. Pro veškeré typy výrobku prodávané na domácím trhu v nereprezentativním množství byl ke stanovení běžné hodnoty použit vážený průměr zisku a prodejní, správní a režijní náklady na tento nereprezentativní prodej v běžném obchodním styku.
2.2. Vývozní cena
(84)
Protože byl veškerý vývoz dotčeného výrobku ze strany spolupracujících thajských a indonéských vývozců uskutečněn přímo nezávislým odběratelům v Unii, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, zejména na základě vývozních cen skutečně zaplacených či splatných.
2.3. Srovnání
(85)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(86)
Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(87)
Příslušné úpravy týkající se objemu obchodu, dopravy, nakládky, pojištění, manipulačních a vedlejších nákladů, balení, úvěrových a bankovních poplatků byly provedeny ve všech případech, kdy byly přiměřené, přesné a podložené ověřenými podklady.
2.4. Dumpingová rozpětí
a) Thajsko
(88)
U dvou spolupracujících společností v Thajsku byla vážená průměrná běžná hodnota každého typu obdobného výrobku srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(89)
Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce byla považována za vysokou (objem vývozu dvou spolupracujících thajských společností představoval více než 80 % celkového thajského vývozu do Unie během období šetření), bylo dumpingové rozpětí stanoveno pro všechny vyvážející výrobce z Thajska na úrovni nejvyššího dumpingového rozpětí u dvou spolupracujících společností.
(90)
Na tomto základě prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí pro thajské společnosti, vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením, činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,9 %
Siam Fittings Co., Ltd
50,7 %
Všechny ostatní společnosti
50,7 %
b) Indonésie
(91)
U jediné spolupracující společnosti byla vážená průměrná běžná hodnota každého typu obdobného výrobku srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(92)
Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce byla považována za vysokou (objem vývozu jediné spolupracující indonéské společnosti představoval více než 80 % celkového indonéského vývozu do Unie během období šetření), bylo dumpingové rozpětí stanoveno pro všechny vyvážející výrobce z Indonésie na stejné úrovni jako u spolupracující společnosti.
(93)
Na tomto základě prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí
PT. Tri Sinar Purnama
11,0 %
Všechny ostatní společnosti
11,0 %
E. ÚJMA
1. Výroba v Unii
(94)
V průběhu období šetření vyrábělo obdobný výrobek šest výrobců v Unii. Jak bylo uvedeno v 29. bodě odůvodnění, do vzorku byli zařazeni tři výrobci z Unie, kteří jsou součástí dvou skupin společností, které představují 81 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii.
2. Definice výrobního odvětví Unie
(95)
Všech šest stávajících výrobců v Unii vyrábějících obdobný výrobek v období šetření představuje výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a bude tudíž dále souhrnně označováno jako „výrobní odvětví Unie“.
3. Spotřeba v Unii
(96)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a objemu dovozu, který vykázal Eurostat, a byla upravena podle zjištění učiněných během šetření.
(97)
Spotřeba v Unii mezi roky 2008 a 2009 poklesla o 21 % a následně vzrostla o dvanáct procentních bodů na úroveň o 9 % nižší, než byla spotřeba na začátku posuzovaného období.
Spotřeba Unie (v tunách)
2008
2009
2010
OŠ
Spotřeba v Unii
72 231
57 398
59 190
65 460
Index
100
79
82
91
Zdroj:
údaje v podnětu, Eurostat a odpovědi na dotazník
4. Dovoz z dotčených zemí
4.1. Souhrnné posouzení účinků dovozu z dotčených zemí
(98)
Komise zjišťovala, zda lze dovoz fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházejících z dotčených zemí hodnotit souhrnně v souladu s čl. 3 odst. 4 základního nařízení.
(99)
Dumpingová rozpětí stanovená ve vztahu k dovozu z každé dotčené země byla na úrovni minimální hranice definované v čl. 9 odst. 3 základního nařízení (viz 74., 90. a 93. bod odůvodnění výše).
(100)
Pokud jde o objem dumpingového dovozu z Indonésie, bylo zjištěno, že tvořil přibližně pouze 2,5 % veškerého dovozu obdobného výrobku do Unie během období šetření. Proto jej lze považovat za dovoz, který nepůsobí výrobnímu odvětví Unie závažnou újmu ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení nebo ve smyslu ustanovení antidumpingové dohody WTO (5).
(101)
V této předběžné fázi šetření rovněž stanovilo, že většina dovozu z Indonésie mohla být rovněž vykazována pod jiným kódem KN, konkrétně pod 7307 99 10 místo 7307 19 10, jenž je obvykle používán pro příslušenství (fitinky) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem. Všechen nebo přinejmenším převážná většina tohoto pravděpodobně nesprávně vykázaného dovozu však již je zahrnuta v údaji 2,5 %, který je uveden v předchozím bodě odůvodnění.
(102)
Vzhledem k výše uvedenému bylo prozatímně rozhodnuto, že tento dovoz nebude přičítán k dumpingovému dovozu z Thajska a ČLR.
(103)
Pokud jde o objem dumpingového dovozu z Thajska a ČLR, nelze jej považovat za zanedbatelný, neboť v období šetření dosahuje tržního podílu 5,4 %, resp. 47,3 %.
(104)
Vzhledem ke srovnatelným podmínkám konkurenčního prostředí u dovozu z těchto dvou zemí a obdobného výrobku z Unie, tj. stejných prodejních kanálů a určení pro stejné kategorie zákazníků, bylo považováno za vhodné provést souhrnné posouzení. V řadě případů se skutečně prokázalo, že výrobky dovážené z ČLR a Thajska byly prodávány prostřednictvím stejných distributorů.
(105)
S ohledem na výše uvedené byl stanoven předběžný závěr, že všechna kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení jsou splněna. Dovoz z Thajska a ČLR byl proto posuzován souhrnně. Dále se na něj odkazuje jako na „dovoz ze dvou dotčených zemí“.
4.2. Objem dovozu ze dvou dotčených zemí a jeho podíl na trhu
(106)
Objem dovozu dotčeného výrobku z dotčených zemí na trh Unie v posuzovaném období vzrostl o 15 %. Zatímco dovoz nejprve v rozmezí let 2008 a 2009 v důsledku poklesu spotřeby poklesl o 16 %, jak je uvedeno v 97. bodě odůvodnění, došlo následně do období šetření k podstatnému nárůstu o 31 procentních bodů.
Objem dovozu do Unie (v tunách)
2008
2009
2010
OŠ
ČLR
26 188
22 413
22 065
30 786
Index
100
86
84
118
Thajsko
3 723
2 681
3 331
3 485
Index
100
72
89
94
Dvě dotčené země
29 911
25 094
25 396
34 271
Index
100
84
85
115
Zdroj:
Eurostat a zjištění v rámci šetření
(107)
Tržní podíl dumpingového dovozu ze dvou dotčených zemí vzrostl během posuzovaného období o 11 procentních bodů z 41,7 % na 52,7 %. K tomuto růstu tržního podílu došlo zejména mezi rokem 2010 a obdobím šetření, v němž došlo k oživení poptávky.
Podíl na trhu Unie
2008
2009
2010
OŠ
ČLR
36,5 %
39,3 %
37,7 %
47,3 %
Index
100
108
103
129
Thajsko
5,2 %
4,7 %
5,7 %
5,4 %
Index
100
91
110
103
Dvě dotčené země
41,7 %
44,0 %
43,4 %
52,7 %
Index
100
106
104
126
Zdroj:
údaje v podnětu, Eurostat a odpovědi na dotazník
4.3. Ceny dovozu ze dvou dotčených zemí a cenové podbízení
a) Vývoj cen
(108)
Níže uvedená tabulka udává průměrnou cenu dumpingového dovozu ze dvou dotčených zemí s dodáním na hranice Unie před proclením, a to na základě údajů Eurostatu. Během posuzovaného období průměrná cena dovozu ze dvou dotčených zemí průběžně rostla, a to celkem o 14 %.
Dovozní ceny (v EUR/t)
2008
2009
2010
OŠ
ČLR
1 428
1 557
1 631
1 676
Index
100
109
114
117
Thajsko
2 126
2 208
2 036
2 148
Index
100
104
96
101
Dvě dotčené země
1 515
1 626
1 679
1 721
Index
100
107
111
114
Zdroj:
Eurostat
b) Cenové podbízení
(109)
Bylo provedeno srovnání jednotlivých typů výrobků z hlediska prodejních cen vyvážejících výrobců a prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku v Unii. Za tímto účelem byly porovnány ceny účtované výrobci v Unii zařazenými do vzorku nezávislým odběratelům a ceny vyvážejících výrobců ze dvou dotčených zemí zařazených do vzorku. V případě potřeby byly provedeny úpravy zohledňující rozdíly v úrovni obchodu (zejména prodej na trhu výrobců původních výrobků) a v nákladech vynaložených po dovozu.
(110)
Z tohoto srovnání vyplynulo, že v období šetření se dotčené výrobky dovezené z Thajska a ČLR prodávaly v Unii za ceny, které se podbízely cenám výrobního odvětví Unie v procentním vyjádření ve vztahu k těmto cenám o 25 % až 55 %.
5. Situace výrobního odvětví Unie
(111)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských činitelů, které v posuzovaném období ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie. Níže uvedené údaje se týkají všech výrobců v Unii, pokud jde o výrobu, výrobní kapacitu, využití kapacity, prodej a tržní podíly, a výrobců v Unii zařazených do vzorku, pokud jde o zbývající ukazatele. Pokud jde o ukazatele vycházející od výrobců zařazených do vzorku, nemohly být z důvodu důvěrné povahy zveřejněny agregované údaje v příslušných níže uvedených tabulkách, neboť vzorek byl složen pouze ze dvou skupin výrobců. Místo toho jsou uvedeny pouze indexy, které dokládají vývoj těchto ukazatelů.
5.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(112)
Mezi rokem 2008 a 2009 došlo k prudkému poklesu objemu výroby v Unii o 39 %, po němž následoval opět mírný pokles i přes nárůst spotřeby o 12 procentních bodů v následujících letech, jak je uvedeno v 97. bodě odůvodnění výše.
Objem výroby v Unii (v tunách)
Všichni výrobci
2008
2009
2010
OŠ
Spotřeba v Unii
55 726
33 780
32 303
32 646
Index
100
61
58
59
Zdroj:
údaje v podnětu a odpovědi na dotazník
(113)
Během posuzovaného období, a zejména mezi rokem 2008 a 2009, poklesla výrobní kapacita průmyslového odvětví Unie o 21 %. Hlavním důvodem pro pokles výrobní kapacity bylo uzavření provozu u tří výrobců v Unii, ke kterému došlo v rámci posuzovaného období.
Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie (v tunách)
Všichni výrobci
2008
2009
2010
OŠ
Výrobní kapacita
90 400
75 440
71 440
71 440
Index
100
83
79
79
Zdroj:
údaje v podnětu a odpovědi na dotazník
(114)
Kromě poklesu výrobní kapacity došlo v Unii i k poklesu využití kapacity výrobního odvětví Unie o 26 %, a to zejména mezi rokem 2008 a 2009.
Využití výrobní kapacity výrobního odvětví Unie
Všichni výrobci
2008
2009
2010
OŠ
Využití výrobní kapacity
62 %
45 %
45 %
46 %
Index
100
73
73
74
Zdroj:
údaje v podnětu a odpovědi na dotazník
5.2. Stav zásob
(115)
Během posuzovaného období poklesl objem zásob o 23 % ve shodě s poklesem objemu prodeje a výroby výrobního odvětví Unie.
Zásoby (v tunách)
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Index
100
91
75
77
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
5.3. Objem prodeje a podíl na trhu
(116)
V důsledku poklesu poptávky došlo mezi rokem 2008 a 2009 na trhu Unie ke značnému poklesu objemu prodeje u všech výrobců v Unii, a to o 25 %. Po roce 2009 však došlo ke značnému nárůstu poptávky v Unii, jak je uvedeno v 97. bodě odůvodnění výše, avšak prodej v Unii zůstal až do konce posuzovaného období na nízké úrovni roku 2009.
Objem prodeje v Unii (v tunách)
Všichni výrobci
2008
2009
2010
OŠ
Prodej v Unii
34 210
25 702
26 717
25 333
Index
100
75
78
74
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
(117)
Tržní podíl výrobního odvětví Unie v posuzovaném období trvale klesal o 9 procentních bodů, nebo jinak vyjádřeno o 18 %, zatímco dumpingový dovoz narostl ve stejném období o 11 procentních bodů, jak je uvedeno výše ve 107. bodě odůvodnění.
Podíl na trhu Unie
Všichni výrobci
2008
2009
2010
OŠ
Prodej v Unii
47,7 %
45,1 %
45,6 %
38,9 %
Index
100
95
96
82
Zdroj:
údaje v podnětu, Eurostat a odpovědi na dotazník
5.4. Ceny a faktory ovlivňující ceny
(118)
Během posuzovaného období mohli výrobci Unie zařazení do vzorku zvýšit své prodejní ceny pouze nepatrně, a to o 4 %. Tento nárůst ceny byl v důsledku narůstajícího množství dumpingového dovozu, který vstupoval na trh Unie, nižší než nárůst nákladů.
Průměrná cena za tunu v Unii
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Index
100
103
103
104
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
5.5. Ziskovost, návratnost investic a peněžní tok
(119)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, před zdaněním byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. Zatímco ziskovost výrobního odvětví Unie byla na začátku posuzovaného období dostatečná, v roce 2009 nebyla téměř žádná. I když následně došlo k jejímu nárůstu, zůstala ziskovost během zbývající části posuzovaného období hluboko pod úrovní, jež by nezpůsobovala újmu.
(120)
Co se týká návratnosti investic, vyjádřené jako zisk v procentech z čisté účetní hodnoty investic, sledoval tento ukazatel stejnou tendenci jako ziskovost.
Ziskovost a návratnost investic
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Ziskovost (index)
100
8
38
37
Návratnost investic (index)
100
1
36
40
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
(121)
Během posuzovaného období čisté peněžní toky z provozních činností trvale klesaly, a to o 64 %, a během období šetření klesly na velmi nízkou úroveň.
Peněžní tok (v EUR)
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Index
100
55
58
36
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
5.6. Růst
(122)
Jak je uvedeno v 97. bodě odůvodnění výše, došlo mezi rokem 2009 a obdobím šetření ke značnému nárůstu spotřeby v Unii, a to o 8 000 tun, zatímco objem dumpingového dovozu narostl ve stejném období o 9 000 tun, jak je uvedeno výše ve 106. bodě odůvodnění. Celkový růst trhu Unie mezi rokem 2009 a obdobím šetření byl tudíž zcela absorbován dumpingovým dovozem, zatímco prodej výrobního odvětví Unie v Unii zůstal na velmi nízké úrovni roku 2009. Z toho plyne, že výrobní odvětví Unie nemohlo těžit z nedávného růstu spotřeby v Unii v důsledku narůstajícího tržního podílu dumpingového dovozu ze dvou dotčených zemí.
5.7. Investice a schopnost získávat kapitál
(123)
Během posuzovaného období se investice výrobců v Unii zařazených do vzorku vyvíjely takto:
Čisté investice (v EUR)
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Index
100
65
41
76
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
(124)
Jak ukazuje výše uvedená tabulka, došlo u výrobců v Unii mezi rokem 2008 a 2010 ke značnému snížení investic. Tento vývoj byl zvrácen během období šetření, v němž došlo ke značnému oživení investic, avšak ani tak nebylo dosaženo úrovně z počátku posuzovaného období.
5.8. Schopnost získat kapitál
(125)
Někteří z výrobců v Unii zaznamenali v důsledku nedostatečné ziskovosti popsané výše ve 119. bodě odůvodnění těžkosti při získávání kapitálu pro další investice za stávajících podmínek. Obtíže při získávání kapitálu dále rovněž prohlubuje neuspokojivá návratnost investic.
5.9. Zaměstnanost, produktivita a mzdové náklady
(126)
Zaměstnanost počítaná v ekvivalentu plného pracovního úvazku z valné většiny sledovala vývoj objemu výroby (viz 112. bod odůvodnění výše), což naznačuje, že se výrobní odvětví Unie pokoušelo snížit své výrobní náklady, pokud to bylo nutné. Výrobní odvětví Unie se pokoušelo přizpůsobit svou pracovní sílu zhoršující se situaci na trhu, což vedlo během posuzovaného období k trvalému celkovému poklesu zaměstnanosti o 36 %.
Zaměstnanost (v ekvivalentech plného pracovního úvazku, FTE)
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Index
100
75
67
64
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
(127)
Mezi rokem 2008 a 2009 i přes snahu výrobního odvětví Unie o přizpůsobení zaměstnanosti zhoršující se situaci na trhu značně poklesl výstup ekvivalentů plného pracovního úvazku u výrobců v Unii, a to o 19 %. Tento stav se průběžně následně zlepšil, avšak oproti začátku posuzovaného období byl o 9 % nižší.
Produktivita (t/FTE)
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Index
100
81
87
91
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
(128)
Během posuzovaného období průměrné mzdové náklady u výrobního odvětví Unie trvale rostly, celkově o 12 %.
Mzdové náklady (EUR/FTE)
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Index
100
106
112
112
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
5.10. Velikost dumpingového rozpětí
(129)
Dumpingové rozpětí u dovozu ze dvou dotčených zemí, jak je blíže uvedeno v 74. a 90. bodě odůvodnění, je vysoké. Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dumpingového dovozu nelze dopad dumpingových rozpětí pokládat za zanedbatelný.
5.11. Překonání účinků dřívějšího dumpingu
(130)
Na fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházející z Brazílie, České republiky, Japonska, ČLR, Korejské republiky a Thajska se již v období 2000 až 2005 (6) vztahovala příslušná opatření (7) (dřívější opatření). Uspokojivá ziskovost výrobního odvětví Unie na počátku posuzovaného období (viz 119. bod odůvodnění výše) svědčí o tom, že tato opatření přinesla výrobnímu odvětví Unie dočasnou úlevu. Rostoucí objem dumpingového dovozu však toto převážně příznivé období ukončil. Rovněž se uvádí, že společný tržní podíl šesti zemí, na které se vztahovala předcházející opatření, nikdy nepřekročil 29 % (8), zatímco dvě země, na které se vztahuje stávající šetření, zaujímají během období šetření tržní podíl o velikosti 52,7%, jak je uvedeno ve 107. bodě odůvodnění.
6. Závěr ohledně újmy
(131)
Ukazatele újmy se v posuzovaném období vyvíjely negativně. To je obzvláště patrné u ukazatelů ziskovosti, objemů výroby, využití kapacity, objemů prodeje a podílu na trhu, které všechny vykazovaly jednoznačně se zhoršující tendenci.
(132)
Dovozy fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházející ze dvou dotčených zemí zároveň cenovým podbízením ohrožovaly ceny výrobního odvětví Unie, a to během období šetření až o 55 % (viz 110. bod odůvodnění výše) a současně v jejich důsledku došlo ke značnému nárůstu jejich podílu na trhu (viz výše uvedený 107. bod odůvodnění).
(133)
S ohledem na výše uvedené se dospělo k prozatímnímu závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
F. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Úvod
(134)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo předmětem šetření, zda dumpingový dovoz z ČLR a Thajska způsobil podstatnou újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a to v míře, kterou lze považovat za podstatnou. Byly zkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
2. Účinek dumpingového dovozu
(135)
Mezi rokem 2008 a obdobím šetření vzrostl objem dumpingového dovozu ze dvou dotčených zemí o 15 %, a to na trhu, který se zmenšil o 9 %, což mělo za následek zvýšení podílu na trhu Unie z 41,7 % na 52,7 %.
(136)
Nárůst dumpingového dovozu dotčeného výrobku ze dvou dotčených zemí v posuzovaném období se časově shodoval s klesající tendencí u většiny ukazatelů újmy výrobního odvětví Unie. Výrobní odvětví Unie utrpělo ztrátu 8,7 procentního bodu, pokud jde o jeho podíl na trhu, a bylo nuceno snížit svou výrobu o 41 %. Značné cenové podbízení znemožnilo výrobnímu odvětví Unie promítnout do prodejních cen v přijatelné míře vyšší výrobní náklady, což po většinu posuzovaného období vedlo k velmi nízké míře ziskovosti.
(137)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že levný dumpingový dovoz ze dvou dotčených zemí, který v průběhu celého posuzovaného období vstupoval na trh Unie ve velkém a rostoucím objemu a jehož ceny byly podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Unie, způsobuje výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu.
3. Účinky jiných činitelů
3.1. Dovoz z dalších třetích zemí
(138)
I když během celého posuzovaného období Eurostat uvádí značný dovoz z Indie za velmi nízké ceny, existují indicie svědčící o tom, že tento dovoz se netýká dotčeného výrobku, ale rozdílných výrobků vykázaných pod stejným kódem KN.
(139)
Pokud jde o další třetí země, byl v rámci celého posuzovaného období dovoz na velmi nízké úrovni. Celkový podíl dovozu z jiných zemí než dvou dotčených zemí na trhu se snížil o 2,1 procentního bodu, z 10,5 % na 8,4 %.
(140)
Druhým největším zdrojem dovozu byly během období šetření Indonésie, Brazílie a Turecko, jejichž podíl na trhu byl mezi 1,3 % a 1,6 %, a u všech těchto zemí došlo během posuzovaného období k poklesu podílu na trhu.
Podíl dovozu na trhu
2008
2009
2010
OŠ
Brazílie
3,6 %
3,8 %
4,0 %
1,5 %
Indonésie
1,8 %
2,5 %
1,9 %
1,6 %
Turecko
1,6 %
2,0 %
1,9 %
1,3 %
Ostatní země
3,6 %
2,5 %
3,2 %
4,0 %
Celkem
10,5 %
1 074,8 %
11,0 %
8,4 %
Index
100
105
104
80
Zdroj:
Eurostat
(141)
Vzhledem k malému objemu a klesajícím trendům lze dospět k závěru, že nelze u dovozu ze třetích zemí jiných než dotčených zemí předpokládat, že přispěl k újmě, kterou během období šetření utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.2. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(142)
Pokud jde o vývoj prodeje vývozu výrobního odvětví Unie, vývoz během posuzovaného období trvale klesal, a to celkem o 34 %.
Objem prodeje vývozu (v tunách)
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Objem prodeje vývozu
7 134
5 043
4 969
4 700
Index
100
71
70
66
Zdroj:
odpovědi výrobců v EU zařazených do vzorku na dotazník
(143)
Během celého posuzovaného období však prodej vývozu představoval pouze 13 až 15 % výroby výrobního odvětví Unie. Vzhledem k tomu se nezdá, že by podstatným způsobem přispěl k jakékoli závažné míře újmy, kterou během období šetření utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.3. Vývoj spotřeby v Unii
(144)
Jak je uvedeno v 97. bodě odůvodnění výše, mezi roky 2008 a 2009 poklesla spotřeba v Unii o 21 %, což vedlo ve stejném období k poklesu prodeje výrobního odvětví Unie o 25 %. Po roce 2009 však došlo ke značnému nárůstu spotřeby v Unii, a to přibližně o 8 000 tun, zatímco objem dumpingového dovozu narostl ve stejném období o 9 000 tun, jak je uvedeno výše ve 106. bodě odůvodnění. Celkový růst trhu Unie mezi rokem 2009 a obdobím šetření byl tudíž zcela absorbován dumpingovým dovozem, zatímco prodej výrobního odvětví Unie v Unii zůstal na velmi nízké úrovni roku 2009.
(145)
Zúčastněné strany uváděly, že významnou příčinou újmy byla krize španělského trhu v oblasti stavebnictví, která údajně podstatnou měrou dopadla na španělskou společnost ATUSA, která je jedním z hlavních žadatelů. Společnost ATUSA však uskutečňuje prodej ve většině členských států EU, a proto se vlastní dopad španělské krize ve stavebnictví projevil pouze u prodeje této společnosti ve Španělsku, přičemž tento prodej nikdy nezaujímal většinový podíl veškerého prodeje společnosti. Vysledovaný rozsah újmy je kromě toho jasný jak ve vztahu ke skupinám společností vybraných do vzorku, tak ve vztahu ke všem žadatelům, jakož i ve vztahu k celému výrobnímu odvětví Unie. Analýza újmy se proto netýkala pouze výsledků jednoho výrobce v Unii či jednoho národního trhu, ale vzala v úvahu celé výrobní odvětví Unie.
(146)
Zúčastněné strany rovněž uváděly, že újma způsobená záporným vývojem spotřeby v Unii nebyla způsobena dumpingovým dovozem, ale došlo k ní v důsledku substituce. V tomto ohledu se uvádí, že záporný vývoj spotřeby v Unii mohl způsobit újmu výrobcům v Unii. Tato újma však byla prohloubena trvalým nárůstem dumpingového dovozu na zmenšující se trh. Jak je uvedeno výše, z nedávného oživení spotřeby Unie těžil výlučně dumpingový dovoz, zatímco výrobci Unie nemohly dosáhnout nárůstu svého objemu prodeje.
3.4. Strukturální problémy výrobců Unie
(147)
Zúčastněné strany uváděly skutečnost, že společnost Georg Fischer („GF“) i přes své vyšší ceny byla i nadále zisková, zatímco jiní výrobci v Unii nedosáhli úspěšných výsledků, což svědčí o tom, že újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, nezpůsobil dumpingový dovoz, ale strukturální problémy. Nepříznivými dopady však byla postižena i společnost GF, neboť ztratila podíl na trhu a určitou část ze své ziskové marže. Došlo u ní k poklesu zaměstnanosti, jakož i k poklesu výroby. Tvrzení, že společnost GF újmu neutrpěla, tudíž nelze přijmout.
(148)
Tlaku na ceny vyvolanému dumpingovým dovozem byli dále vystaveni všichni výrobci v Unii, včetně společnosti GF.
(149)
Obdobně zúčastněné strany uváděly, že újmu nezpůsobil dumpingový dovoz, ale jiné příčiny, neboť společnost Berg Montana, bulharská dceřiná společnost skupiny ATUSA, rovněž i nadále vykazovala ziskovost. Společnost Berg Montana však byla rovněž nepříznivě dotčena čínským dovozem, neboť u ní došlo ke značnému poklesu výroby, využití kapacity a zaměstnanosti. Vzhledem k tomu, že většina prodeje společnosti Berg Montana směřuje spřízněným společnostem v rámci skupiny ATUSA, není možné tuto záležitost posuzovat výlučně pohledem na ziskovost společnosti Berg Montana, aniž by byly vzaty v úvahu finanční výsledky celé skupiny, neboť ziskovost společnosti Berg Montana je ovlivněna cenovými přesuny, přičemž ve skutečnosti vykazuje skupina ATUSA celkově ztrátu. Tvrzení, že společnost Berg Montana újmu neutrpěla, tudíž rovněž nelze přijmout.
(150)
Je možné tvrdit, že 9% pokles produktivity práce mezi rokem 2008 a obdobím šetření, jak je uvedeno ve 127. bodě odůvodnění, svědčí o strukturálním problému. K tomuto poklesu však došlo v období, v němž výrobní odvětví Unie snížilo celkově pracovní sílu o 36 % a výrobu o 41 %. Tato snížení svědčí o tom, že výrobci v Unii byli neustále nuceni přizpůsobovat své činnosti tržnímu tlaku, který byl vyvoláván dumpingovým dovozem a dočasným oslabením poptávky. S ohledem na tyto nepříznivé hospodářské podmínky lze považovat 9% snížení produktivity práce za velmi mírné.
4. Závěr týkající se příčinné souvislosti
(151)
Závěrem se uvádí, že výše uvedená analýza prokázala, že dovoz ze dvou dotčených zemí v posuzovaném období vzrostl, pokud jde o množství, a získal značný podíl na trhu. Toto vyšší množství se mimoto dostávalo na trh Unie za dumpingové ceny, které byly podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(152)
Analyzovány byly rovněž jiné faktory, které mohly výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu. V této záležitosti bylo zjištěno, že dovoz z dalších třetích zemí, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie a vývoj spotřeby v Unii pravděpodobně nedosáhly takového významu, aby mohly přerušit příčinnou souvislost, která byla zjištěna mezi dumpingovým dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie v období šetření.
(153)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dumpingový dovoz z ČLR a Thajska způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
G. ZÁJEM UNIE
1. Předběžná poznámka
(154)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat prozatímní antidumpingová opatření. Za tímto účelem byl v souladu s čl. 21 odst. 1 základního nařízení posouzen pravděpodobný dopad možných opatření na všechny strany, které jsou účastníky tohoto řízení, jakož i pravděpodobné důsledky nepřijetí opatření, a to na základě veškerých předložených důkazů.
2. Výrobní odvětví Unie
(155)
Všichni známí výrobci v Unii podporují uložení antidumpingových opatření. Připomíná se, že většina ukazatelů újmy vykazovala negativní tendenci a že velmi nepříznivě byly dotčeny zejména ukazatele újmy týkající se objemu výroby a prodeje a podílu na trhu, a rovněž i finanční situace výrobního odvětví Unie, jako je ziskovost a návratnost investic.
(156)
V případě uložení opatření se očekává, že se pokles cen a úbytek podílu na trhu zmírní a že se prodejní ceny výrobního odvětví Unie začnou zvyšovat, což povede k významnému zlepšení finanční situace výrobního odvětví Unie.
(157)
Pokud by na druhou stranu antidumpingová opatření uložena nebyla, je pravděpodobné, že bude pokračovat zhoršování tržní a finanční situace výrobního odvětví Unie. Při takovém vývoji by výrobní odvětví Unie dále ztrácelo podíl na trhu, jelikož není schopno držet krok s tržními cenami určovanými dumpingovým dovozem ze dvou dotčených zemí. Pravděpodobným dopadem by bylo další omezování výroby a zavírání výrobních zařízení v Unii a následný značný úbytek pracovních míst.
(158)
S přihlédnutím ke všem výše uvedeným činitelům se vyvozuje předběžný závěr, že by uložení antidumpingových opatření bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Dovozci
(159)
Jak je uvedeno výše ve 31. bodě odůvodnění, v rámci vyšetřování spolupracovalo 32 dovozců, kteří nejsou ve spojení, jejichž dovoz představuje přibližně 45 % celkového dovozu ze dvou dotčených zemí. Dovozci jsou obecně proti uložení antidumpingových opatření. Ve většině případů se však dopad opatření jeví jako nízký. V řadě případů však z hlediska veškerých podnikatelských činností dovozce představuje dotčený výrobek pouze menšinový podíl. Někteří dovozci rovněž již nakoupili fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem z jiných zdrojů a dovozci, kteří v současnosti nakupují pouze ze dvou dotčených zemí, mohou rovněž využít jiné zdroje, včetně výrobního odvětví Unie. Na základě těchto skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že uložení prozatímních opatření nebude mít na zájem dovozců významné nepříznivé dopady.
4. Uživatelé
(160)
Jak je uvedeno výše v 18. bodě odůvodnění, fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem se používají zejména v plynových, vodních a topných rozvodech obytných a jiných budov. Fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem tedy používají převážně instalatéři. V rámci šetření však nespolupracovala žádná sdružení uživatelů či spotřebitelů. Hodnota fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem rovněž představuje pouze malou část celkových nákladů na rozvody plynu, vody či topné soustavy. Na základě těchto skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že uložení prozatímních opatření nebude mít na zájem uživatelů významné nepříznivé dopady.
(161)
Při posouzení celkových dopadů antidumpingových opatření se zdá, že kladné dopady na výrobní odvětví Unie jednoznačně vyvažují možné negativní dopady na ostatní zájmové skupiny. Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení antidumpingových cel není v rozporu se zájmem Unie.
5. Aspekty hospodářské soutěže
(162)
Zúčastněné strany tvrdí, že v případě zavedení antidumpingových opatření se na trhu Unie může vytvořit duopol, který by byl ovládán dvěma hlavními žadateli, tj. společností ATUSA a GF. V této souvislosti by mělo být nejprve uvedeno, že stávající podíl těchto dvou skupin na trhu je po porovnání malý, neboť údajný „duopol“ by zaujímal podíl na trhu o poměrně umírněné velikosti 30 %. To by mělo být srovnáno s podílem dvou dotčených zemí na trhu, který dosahuje 52,7 %, zatímco dovoz z jiných třetích zemí představuje podíl na trhu o velikosti 8,4 %. Další výrobci v Unii rovněž zaujímají podíl na trhu o velikosti 7,5 %.
(163)
Účelem antidumpingového cla dále není zakázat veškerý dovoz, ale obnovit rovné podmínky. Je třeba uvést, že předcházející opatření, která platila v období 2000 až 2005, dovoz nezastavila. ČLR naopak vyvážela v letech 2002, 2003 a 2004 vyšší množství než před uložením opatření, kterým bylo antidumpingové clo ve výši 49,4 %. Skutečnost, že na trhu Unie působí značné množství aktérů, kromě toho svědčí o tom, že riziko duopolu zabraňujícího hospodářské soutěži, jenž by ovládl trh Unie, je velmi nízké.
6. Závěr ohledně zájmu Unie
(164)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že celkově neexistují podle dostupných informací o zájmu Unie žádné přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházejících z ČLR a Thajska.
H. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(165)
S ohledem na závěry týkající se dumpingu, výsledné újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní opatření, aby se zabránilo působení další újmy výrobnímu odvětví Unie dumpingovým dovozem ze dvou dotčených zemí.
(166)
Pro účely stanovení úrovně těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytného pro odstranění újmy způsobené výrobcům v Unii.
(167)
Při výpočtu výše cla nezbytného pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že případná opatření by měla výrobcům v Unii umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého by mohli v tomto odvětví výrobci tohoto druhu výrobku přiměřeně dosáhnout z prodeje obdobného výrobku v Unii za běžných podmínek hospodářské soutěže, tzn. bez dumpingového dovozu.
(168)
V předcházejícím šetření, které se týkalo totožného výrobku, byl tento přiměřený zisk stanoven na úrovni 7 % (9). Vzhledem k tomu, že výrobci v Unii zařazení do vzorku tento zisk na počátku posuzovaného období mohli dosáhnout, nic nenasvědčuje tomu, že by toto ziskové rozpětí nebylo již přiměřené.
(169)
Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobcům v Unii. Cena, která nepůsobí újmu, byla získána připočtením výše uvedeného ziskového rozpětí ve výši 7 % k výrobním nákladům.
(170)
Nezbytné zvýšení cen pak bylo stanoveno na základě srovnání váženého průměru dovozní ceny s váženým průměrem ceny nepůsobící újmu obdobného výrobku prodávaného výrobním odvětvím Unie na trhu Unie. Všechny rozdíly vyplývající z tohoto srovnání byly pak vyjádřeny jako procento vážené průměrné dovozní CIF hodnoty.
2. Prozatímní opatření
(171)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla uložit prozatímní antidumpingová opatření z dovozu pocházejícího z ČLR a Thajska, a to na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(172)
Vzhledem k vysoké úrovni spolupráce od spolupracujících vyvážejících výrobců z Číny a Thajska bylo clo pro ostatní společnosti v obou zemích stanoveno na úrovni nejvyššího cla, jež má být uloženo společnostem, které byly buď v rámci příslušné země zařazeny do vzorku nebo během šetření spolupracovaly. Clo pro všechny ostatní společnosti bude použito na společnosti, které v rámci šetření nespolupracovaly.
(173)
Pro spolupracující čínské společnosti nezařazené do vzorku, které jsou uvedeny v příloze, je prozatímní sazba cla stanovena jako vážený průměr sazeb pro společnosti zařazené do vzorku.
(174)
Navrhují se proto tyto sazby prozatímního antidumpingového cla:
Čínská lidová republika
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Celní sazba
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd.
67,8 %
136,5 %
67,8 %
Jinan Meide Casting Co., Ltd.
39,3 %
122,4 %
39,3 %
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd.
32,1 %
128,4 %
32,1 %
Ostatní spolupracující společnosti
42,3 %
124,7 %
42,3 %
Všechny ostatní společnosti
67,8 %
Thajsko
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Celní sazba
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,9 %
86,2 %
15,9 %
Siam Fittings Co., Ltd
50,7 %
39,7 %
39,7 %
Všechny ostatní společnosti
39,7 %
(175)
Výše uvedená antidumpingová opatření se prozatímně stanoví ve formě valorických cel.
(176)
Individuální sazby antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky a Thajska vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Dovezené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, jejíž název není konkrétně uveden v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s konkrétně uvedenými subjekty, nemohou tyto sazby využívat a podléhají celní sazbě uplatňované na „všechny ostatní společnosti“.
(177)
S veškerými žádostmi o použití těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se neprodleně obrátit na Komisi (10) a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak o jakékoli změně v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím a vývozním prodejem, která je spojena například s takovou změnou názvu nebo takovou změnou výrobních či prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(178)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se výše cla stanovená pro všechny ostatní společnosti vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, nýbrž rovněž na výrobce, kteří během období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(179)
Pokud však v případě Thajska posledně jmenované společnosti splní požadavky stanovené v čl. 11 odst. 4 druhém pododstavci základního nařízení, mohou podle uvedeného článku předložit žádost o přezkum, aby byla jejich situace posouzena individuálně.
I. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(180)
V zájmu řádného úředního postupu se stanoví lhůta, ve které mohou zúčastněné strany, jež se samy přihlásily ve lhůtě uvedené v nařízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Dále je třeba uvést, že závěry o uložení cla učiněné pro účely tohoto nařízení jsou prozatímní a mohou být přezkoumány za účelem uložení jakéhokoliv konečného cla,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem, v současnosti kódu KN ex 7309 19 10 (kód TARIC 7307191010), pocházejícího z Čínské lidové republiky a Thajska.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi činí:
Země
Společnost
Celní sazba
Doplňkový kód TARIC
Čínská lidová republika
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd. - Yutian County
67,8 %
B335
Jinan Meide Casting Co., Ltd. - Jinan
39,3 %
B336
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd. -Qingdao
32,1 %
B337
Hebei XinJia Casting Co., Ltd. - XuShui County
42,3 %
B338
Shijiazhuang Donghuan Malleable Iron Castings Co., Ltd. - Xizhaotong Town
42,3 %
B339
Linyi Oriental Pipe Fittings Co., Ltd. - Linyi City
42,3 %
B340
China Shanxi Taigu County Jingu Cast Co., Ltd. - Taigu County
42,3 %
B341
Yutian Yongli Casting Factory Co., Ltd. - Yutian County
42,3 %
B342
Langfang Pannext Pipe Fitting Co., Ltd. - LangFang, Hebei
42,3 %
B343
Tangshan Daocheng Casting Co., Ltd. -Hongqiao Town, Yutian County
42,3 %
B344
Tangshan Fangyuan Malleable Steel Co., Ltd. - Tangshan
42,3 %
B345
Taigu Tongde Casting Co., Ltd. - Nanyang Village, Taigu
42,3 %
B346
Všechny ostatní společnosti
67,8 %
B999
Thajsko
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd - Samutsakorn
15,9 %
B347
Siam Fittings Co., Ltd - Samutsakorn
39,7 %
B348
Všechny ostatní společnosti
39,7 %
B 999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se zúčastněné strany mohou vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 14. listopadu 2012.
A BIZOTTSÁG 1071/2012/EU RENDELETE
(2012. november 14.)
Értesítés a Kínai Népköztársaságból és Thaiföldről származó menetelt temperöntvény csőszerelvények és -illesztések behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 7. cikkére,
a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,
mivel:
A. AZ ELJÁRÁS
1. Az eljárás megindítása
(1)
2012. február 16-án az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) az Európai Unió Hivatalos Lapjában kihirdetett értesítésben (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína), Thaiföldről és Indonéziából (a továbbiakban: érintett országok) származó menetelt temperöntvény csőszerelvények és -illesztések Európai Unióba történő behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindítását.
(2)
A dömpingellenes eljárás megindításának alapját az a panasz képezte, amelyet 2012. január 3-án a Defence Committee of Tube or Pipe Cast Fittings, of Malleable Cast Iron of the European Union (temperöntvény csőszerelvények és -illesztések európai uniós iparágának érdekvédelmi bizottsága, a továbbiakban: panaszos) nyújtott be olyan temperöntvény csőszerelvények és -illesztések (a továbbiakban: menetelt temperöntvény csőszerelvények) gyártói nevében, amelyek termelése a teljes uniós gyártás jelentős részét, ebben az esetben több mint 50%-át teszi ki. A panasz prima facie bizonyítékot tartalmazott az említett termék dömpingjére és az ebből eredő jelentős kárra, és ez elegendőnek bizonyult a vizsgálat megindításához.
2. Az eljárásban érintett felek
(3)
A Bizottság a vizsgálat megindításáról hivatalosan értesítette a panaszost, az uniós gyártókat, az exportáló gyártókat, a független importőröket, a felhasználókat és az exportáló országok képviselőit. A Bizottság Argentína termelőit is tájékoztatta, mivel ezt az országot lehetséges analóg országnak tekinti. A Bizottság az érdekelt feleknek lehetőséget biztosított arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, és meghallgatást kérjenek az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül.
(4)
A Bizottság minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tette a meghallgatást, aki kérelmezte, és aki ismertette azokat a különleges okokat, amelyek meghallgatását indokolják.
(5)
Tekintettel a kínai exportáló gyártók, uniós gyártók és független importőrök nagy számára az eljárás megindításáról szóló értesítésben az alaprendelet 17. cikke szerint mintavételt irányoztak elő. A Bizottság - annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát - felkért minden kínai exportáló gyártót, valamint minden uniós gyártót és független importőrt arra, hogy jelentkezzen a Bizottságnál és az eljárás megindításáról szóló értesítésben foglaltaknak megfelelően nyújtson alapvető információkat az (alábbi B. szakaszban meghatározott) menetelt temperöntvény csőszerelvényekkel kapcsolatos, 2011. január 1. és 2011. december 31. közötti időszakra vonatkozó tevékenységéről. A másik két érintett ország, Thaiföld és Indonézia tekintetében az exportáló gyártók körében nem irányoztak elő mintavételt.
(6)
Annak érdekében, hogy a kínai exportáló gyártók - amennyiben ez szándékukban áll - piacgazdasági elbánás vagy egyéni elbánás iránti kérelmet nyújthassanak be, a Bizottság formanyomtatványokat küldött az ismert érintett kínai exportáló gyártóknak és a kínai hatóságoknak. Az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése alapján két vállalat kért piacgazdasági elbánást, az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdése alapján pedig négy vállalat kért egyéni elbánást.
(7)
A Bizottság hivatalosan közzétette a piacgazdasági elbánással kapcsolatos megállapításokat a kínai érintett exportáló gyártók, a kínai hatóságok és a panaszos számára. Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt álláspontjuk írásbeli ismertetésére.
(8)
A (29) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint hat uniós gyártó adta meg a kért információkat, és járult hozzá ahhoz, hogy szerepeljen a mintában. Az együttműködő uniós gyártóktól kapott információk alapján a Bizottság az értékesítési mennyiség alapján három uniós gyártóból álló mintát választott ki.
(9)
A (31) preambulumbekezdésben leírtak szerint 33 független importőr szolgáltatott információkat és járult hozzá ahhoz, hogy szerepeljen a mintában. A tőlük kapott információk alapján a Bizottság a mintába azt a kilenc importőrt vette fel, amely a legnagyobb mennyiségben importál az Unióba és földrajzilag is az Unióban található. Mivel az egyik importőr nem nyújtott be kitöltött kérdőívet, a mintába végül a fennmaradó nyolc importőr került be.
(10)
A (30) preambulumbekezdésben leírtak szerint 12 kínai exportáló gyártó adta meg a kért információkat, és járult hozzá ahhoz, hogy szerepeljen a mintában. Az exportáló gyártóktól kapott információk alapján a Bizottság azt a három kínai exportáló gyártót vette fel a mintába, amely az Unióba irányuló legnagyobb exportvolumennel rendelkezik.
(11)
A Bizottság kérdőíveket küldött a mintába felvett három uniós gyártónak, a mintába felvett három kínai exportáló gyártónak, három thaiföldi exportáló gyártónak, három indonéz exportáló gyártónak, a mintába felvett kilenc független importőrnek és hét felhasználónak.
(12)
A mintába felvett három uniós gyártó, három kínai exportáló gyártó, két thaiföldi exportáló gyártó, egy indonéz exportáló gyártó és nyolc független importőr küldött vissza kitöltött kérdőívet. A felhasználók közül egy sem nyújtott be kitöltött kérdőívet.
(13)
A Bizottság összegyűjtötte és ellenőrizte a dömping, az abból következő kár és az uniós érdek ideiglenes megállapításához szükséges valamennyi információt. A következő vállalatok telephelyén került sor ellenőrző látogatásra:
a)
Uniós gyártók
-
ATUSA Accesorios de Tuberia S.A., Salvatierra (Alava), Spanyolország
-
Berg Montana Fittings EAD, Montana, Bulgária
-
Georg Fischer Fittings GmbH, Traisen, Ausztria
b)
Kínai exportáló gyártók
-
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd., Yutian County, Hebei, Kína
-
Jinan Meide Casting Co., Ltd., Pingyin, Shandong, Kína
-
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd., Jimo, Shandong, Kína
c)
Thaiföldi exportőr gyártók
-
Siam Fittings Co., Ltd., Samutsakorn, Thaiföld;
-
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd, Samutsakorn, Thaiföld;
d)
Indonéz exportáló gyártó
-
PT. Tri Sinar Purnama, Semarang, Indonézia
e)
Független uniós importőrök
-
Crane Limited, Ipswich, Egyesült Királyság
-
GEBO Armaturen GmbH, Schwelm, Németország
-
Hitachi Metals Europe GmbH, Düsseldorf, Németország
-
MegaGroup Trade Holding B.V., Veghel, Hollandia
-
Raccorditalia s.r.l., Brugherio(MB), Olaszország
(14)
Annak érdekében, hogy a piacgazdasági elbánásban nem részesíthető kínai exportőr gyártók részére a rendes értéket megállapítsák, a következő vállalat telephelyén a rendes értéknek az Indiából, mint analóg országból származó adatok alapján történő megállapítása céljából ellenőrző látogatásra került sor:
-
Jainson Industries, Jalandhar, Punjab, India
3. Vizsgálati időszak és figyelembe vett időszak
(15)
A dömpingre és a kárra vonatkozó vizsgálat a 2011. január 1. és 2011. december 31. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjedt ki. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2008-tól a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.
B. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
1. Érintett termék
(16)
Az érintett terméket az eljárás megindításáról szóló értesítés szerint azon menetelt temperöntvény csőszerelvények és -illesztések (a továbbiakban: az érintett termék) alkotják, amelyek jelenleg az ex 7307 19 10 KN-kód alá tartoznak.
(17)
Az elsődleges nyersanyagok a fémhulladékok, a koksz és a villamos energia, homok (az öntéshez) és cink (a galvanizáláshoz). A gyártási eljárás első lépése a fémhulladék kupolókemencében való olvasztása. Ezt az öntési eljárás követi, amely során a folyékony fémet különböző formákba öntik, majd ezeket később darabolják. A termékeket hosszadalmas temperálási folyamatnak kell alávetni annak érdekében, hogy a megfelelő képlékenységet biztosítsák olyan területeken történő felhasználáshoz, ahol például lökés- és rezgésállóság szükséges, továbbá ahol a termékeknek gyors hőmérséklet-változást kell kibírniuk. Ezt követően a szerelvények szükség esetén galvanizálhatók. Ezután történik a menetvágás.
(18)
A menetelt temperöntvény csőszerelvényeket két vagy több cső csatlakoztatására, egy cső berendezéshez történő csatlakoztatására, a folyadékáramlás irányának megváltoztatására vagy egy cső lezárására használják. A menetelt temperöntvény csőszerelvényeket főleg lakóépületek és nem lakás céljára szolgáló épületek gáz-, víz- és fűtési rendszereihez használják. Olajfinomítók csővezeték-rendszereiben is alkalmazzák őket. A temperöntvény csőszerelvények többféle kialakításban kaphatók: a leggyakoribbak a 90 fokos könyökidomok, T-idomok, kapcsolókarmantyúk, keresztidomok és csatlakozók. Fekete (nem galvanizált) és galvanizált kivitelben is készülnek.
2. Hasonló termék
(19)
Az érintett termék és a Kínában, Thaiföldön és Indonéziában, valamint az analóg országnak tekintett Indiában gyártott és ezen országok belföldi piacain értékesített termékek, továbbá az Unióban az uniós gazdasági ágazat által gyártott és értékesített termékek esetében megállapítható, hogy alapvető fizikai és műszaki tulajdonságaik azonosak. Ezért ezeket a termékeket az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében ideiglenesen hasonló terméknek (a továbbiakban: hasonló termék) kell tekinteni.
(20)
A termékkörrel kapcsolatban számos kérelmet nyújtottak be. Legtöbbjük az importőröktől érkezett, azonban egy tagállam hatóságai is nyújtottak be kérelmeket. A kérelmekkel a Bizottság az alábbiak szerint egyenként foglalkozott.
(21)
Az egyik importőr kérelme szerint az „elektrogalvanizált csőszerelvényeket” ki kellene zárni a menetelt temperöntvény csőszerelvények fogalommeghatározásából. Az érvelés szerint az elektrogalvanizált csőszerelvények előállításához a menetvágáson kívül további lépések, például mosás és további elektrogalvanizálás is szükséges. Vitatható, hogy a hagyományos csőszerelvényekhez képest a termékek minősége szempontjából ezek az eljárások magasabb minőséget vagy minőségi fejlesztést jelentenek-e. Az azonban teljesen egyértelmű, hogy az elektrogalvanizált csőszerelvények a hagyományos csőszerelvényekkel teljes mértékben felcserélhetők, így azok fizikai és műszaki jellemzői megegyeznek. Ezért ezeket a termékeket érintett terméknek kell tekinteni.
(22)
Ugyanez az importőr roppantógyűrűs idomtesteket is importál, amelyek egyéb alkatrészekkel összeszerelve roppantógyűrűs csőszerelvény késztermékké alakít. Felmerült a kérdés, hogy a roppantógyűrűs idomtestek is az érintett termék fogalommeghatározása alá tartoznak-e. Noha ezek az idomtestek hasonlóak a szerelvényekhez és menettel is rendelkeznek, csövek csatlakoztatására közvetlenül nem alkalmazhatók: a teljes csőszerelvényt össze kell állítani ahhoz, hogy csatlakozóként alkalmazható legyen. Ezek az idomtestek jóval drágábbak, azonban - főleg javítások esetén, ritkábban új szereléseknél - ezeket is csövek és csővezetékek összeillesztésére használják, tehát más menetelt csőszerelvényekkel felcserélhetők. Ezért a Bizottság ideiglenesen megállapította, hogy a roppantógyűrűs csőszerelvények és a roppantógyűrűs idomtestek is az érintett termék fogalommeghatározása alá tartoznak.
(23)
Néhány fél állítása szerint az uniós gyártók által előállított és értékesített temperöntvény csőszerelvényeket, illetve az érintett exportáló országokban gyártott és az Unió területére exportált temperöntvény csőszerelvényeket nem lehet hasonló termékeknek tekinteni, mivel az Unióban előállított termékekhez általában fehér töretű, az exportált termékekhez viszont fekete töretű temperöntvényt használnak.
(24)
Amint azt az 1784/2000/EK tanácsi rendelet (3) ugyanezen termék vonatkozásában megállapította, a vizsgálat ideiglenesen azt mutatta ki, hogy a fehér, illetve fekete töretű szerelvények piaci megítélésében nincs számottevő különbség, mivel a széntartalomtól eltekintve a két típus minden tekintetben hasonló jellemzőkkel bír, felhasználásuk azonos, és emiatt felcserélhetők. Ezt az a tény is megerősítette, hogy az érintett országokból fekete töretű temperöntvény csőszerelvényeket, illetve az uniós gazdasági ágazat által gyártott fehér töretű temperöntvény csőszerelvényeket egyaránt beszerző importőrök/kereskedők a két anyag közötti különbségre való tekintet nélkül értékesítik vásárlóik számára az említett termékeket. Az érintett termék felhasználóit illetően a vizsgálat megerősítette, hogy a felhasználók nem különböztetik meg jelentős mértékben a fehér, illetve a fekete töretű szerelvényeket.
(25)
A fentieket bizonyítja az is, hogy a fehér és a fekete töretű szerelvények egyaránt a temperöntvény csőszerelvények konstrukciójára és teljesítményére vonatkozó előírásokról szóló EN 10242 európai, illetve ISO 49 nemzetközi szabvány alá tartoznak. A felhasználható anyagok besorolását illetően ki kell emelni, hogy a fehér és a fekete töretű temperöntvény egyaránt elfogadott.
(26)
A fentiek figyelembevételével ideiglenesen azt a következtetést lehet levonni, hogy az uniós gyártók egy része által előállított és értékesített fehér töretű temperöntvény csőszerelvényeket és az érintett exportáló országban gyártott és az Unióba exportált fekete töretű temperöntvény csőszerelvényeket hasonló terméknek kell tekinteni.
(27)
Az egyik importőr kis mennyiségben importál félkész, menet nélküli szerelvényeket. A menetvágást az importőr végzi. Mivel az importáruk menet nélküli termékek, ezért nem tekinthetők érintett terméknek.
(28)
Az egyik tagállam hatóságai azt a tényt emelték ki, hogy a Kombinált Nómenklatúra magyarázata (4) szerint a „temper-” kifejezés magában foglalja a (duktil öntöttvassal megegyező) gömbgrafitos öntöttvasat is. Ugyan egyik érdekelt fél sem jelentette, hogy a vizsgálati időszakban duktil öntöttvasból készült menetelt csőszerelvényt értékesített volna, ezt a lehetőséget bizonyítékok támasztják alá. Mivel ezek a szerelvények ugyanazokkal az alapvető fizikai jellemzőkkel rendelkeznek, mint a vizsgált menetelt temperöntvény csőszerelvények, helyénvalónak tekinthető az a megállapítás, hogy a duktil öntöttvasból készült termékek az eljárás és az intézkedések hatálya alá tartoznak.
C. MINTAVÉTEL
1. Mintavétel az uniós gyártók körében
(29)
A Bizottság az alaprendelet 17. cikke alapján a mintát a menetelt temperöntvény csőszerelvények független uniós vevők részére történő értékesítésének azon legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján választotta ki, amely a rendelkezésre álló idő alatt megfelelően megvizsgálható. A kiválasztott minta két olyan vállalatcsoporthoz tartozó három gyártóból áll, amelyek értékesítése a menetelt temperöntvény csőszerelvények hat ismert uniós gyártója által a független uniós vevők részére történő értékesítésének a 81 %-át képviseli. Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdése értelmében a Bizottság valamennyi uniós gyártóval és a panaszossal konzultált, és valamennyi érdekelt felet felkérte, hogy a javasolt mintával kapcsolatban tegye meg észrevételeit. A minta kiválasztásával kapcsolatban nem érkezett észrevétel.
2. Mintavétel a kínai exportáló gyártók körében
(30)
A Bizottság az alaprendelet 17. cikke értelmében a mintát a kivitel azon legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján választotta ki, amely a rendelkezésre álló idő alatt megfelelően megvizsgálható. A mintavétellel kapcsolatban tizenkét exportáló gyártó küldte be az eljárás megindításáról szóló értesítés A. mellékletében kért információkat. A szóban forgó gyártók a vizsgálati időszakban az Unióba irányuló kínai export 51 %-át képviselték. A kiválasztott minta az együttműködő felek által a Kínából az Unióba exportált mennyiség több mint 88 %-át képviselő három vállalatból áll. Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdése alapján a Bizottság konzultált valamennyi érintett exportáló gyártóval és a kínai hatóságokkal. A minta kiválasztásával kapcsolatban nem érkezett észrevétel.
3. Mintavétel a független importőrök körében
(31)
A Bizottság az alaprendelet 17. cikke alapján a mintát a vállalatok földrajzi elhelyezkedése, valamint az Unióba történő behozatal azon legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján választotta ki, amely a rendelkezésre álló idő alatt megfelelően megvizsgálható. A mintavétellel kapcsolatban összesen harminchárom független importőr küldte be az eljárás megindításáról szóló értesítés B. mellékletében kért információkat. A kezdetben kiválasztott minta öt tagállam hat importőréből állt, akik az együttműködő importőrök által az Unióba behozott menetelt temperöntvény csőszerelvények importjának 59 %-át képviselik. Az alaprendelet 17. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság minden importőrrel konzultált. Az észrevételeket követően további három vállalatot vettek fel a mintába, így a végleges minta hat tagállam kilenc importőréből állt, akik az együttműködő importőrök által az Unióba behozott menetelt temperöntvény csőszerelvények importjának 67 %-át képviselik. A kibővített mintával kapcsolatban további észrevételek nem érkeztek. Mivel az egyik importőr nem nyújtott be kitöltött kérdőívet, a mintába végül a fennmaradó nyolc importőr került be.
D. DÖMPING
1. Kínai Népköztársaság
1.1. Piacgazdasági elbánás
(32)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése b) pontjának megfelelően a Kínából származó importra vonatkozó dömpingellenes vizsgálatokban a rendes értéket a 2. cikk (1)-(6) bekezdésében foglaltak szerint kell megállapítani azon gyártók esetében, amelyek az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában foglalt kritériumoknak megfelelnek.
(33)
Kizárólag tájékoztatás céljából az alábbiak röviden összefoglalják ezeket a feltételeket:
1.
a vállalkozás döntéseit piaci jelzések alapján, jelentős állami beavatkozás nélkül hozzák meg, továbbá a költségek a piaci viszonyokat tükrözik;
2.
a vállalkozás egy átlátható könyvelést vezet, amelyet a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően független könyvvizsgálat alá vetnek, és amelyet minden területen alkalmaznak;
3.
nem állnak fenn a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulások;
4.
a csődre és a tulajdonjogra vonatkozó jogszabályok jogbiztonságot és stabilitást biztosítanak; valamint
5.
a valutaátváltásokat piaci árfolyamon végzik.
(34)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja alapján két exportáló gyártó igényelt piacgazdasági elbánást, akik a megadott határidőn belül benyújtották a piacgazdasági elbánás iránti kérelemre vonatkozó formanyomtatványt.
(35)
A Bizottság megvizsgált minden szükségesnek ítélt információt, és a szóban forgó vállalatok telephelyén ellenőrizte a piacgazdasági elbánás iránti kérelemben benyújtott adatokat.
(36)
A vizsgálat során megállapították, hogy a piacgazdasági elbánást igénylő két exportáló gyártó egyike sem teljesítette az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában előírt követelményeket.
(37)
Az exportőrök könyvvizsgálat alá vont könyvelése nem felelt meg a nemzetközi számviteli standardoknak és az egyik exportőr könyvelése nem is volt teljes, mivel nem tartalmazott cash flow-kimutatást. Ezért egyértelmű, hogy a második feltételnek nem feleltek meg.
(38)
Az egyik exportőr nem tudta bizonyítani, hogy a privatizáció során biztosított tőke-hozzájárulást megfelelően könyvelték, a másik exportőr pedig főleg nyereségadó-kedvezmény formájában állami juttatásban részesült. Így a harmadik feltételnek sem feleltek meg.
(39)
A piacgazdasági elbánást igénylő egyik vállalat a közzététellel kapcsolatban észrevételeket tett. A közzétételben szereplő tények egyikét sem vitatta, azonban három fő észrevételt nyújtott be.
(40)
Először is azzal érvelt, hogy a piacgazdasági elbánásra vonatkozó megállapítás nem jogszerű, mivel arra a jogszabályban foglalt határidőt követően mintegy két hónappal került sor. Ezzel összefüggésben meg kell említeni, hogy ez a késedelem főleg annak volt köszönhető, hogy a piacgazdasági elbánáshoz kapcsolódó ellenőrzésre korábban nem kerülhetett sor, mivel a kínai exportőrök akkor még nem álltak rendelkezésre. Hangsúlyozni kell, hogy a megállapítás időpontja annak eredményét egyáltalán nem befolyásolta.
(41)
Az említett fél másodsorban azzal érvelt, hogy a könyvvizsgálat alá vont könyvelés nem megfelelőségét kizárólag formai okokra hivatkozva állapították meg. Érvei között az is szerepelt, hogy „a nemzetközi számviteli standardoknak formai szempontból nem teljes mértékben megfelelő számviteli gyakorlat nem tekinthető a piacgazdasági elbánásra vonatkozó második feltétel megszegésének mindaddig, amíg az nem befolyásolja a vállalat pénzügyi eredményét”. Ezzel kapcsolatban érdemes megjegyezni, hogy a második feltételben egyáltalán nem szerepel a vállalat pénzügyi eredménye. Ennélfogva az állítás megalapozatlan. A szóban forgó feltétel, azaz hogy „a vállalkozás egy átlátható könyvelést vezet, amelyet a nemzetközi számviteli szabályoknak megfelelően független könyvvizsgálat alá vetnek” valójában egy formai követelmény. Mindazonáltal érdemes megemlíteni, hogy a vállalatok minden esetben jelentős mértékben megszegték az előírásokat: vagy az érintett összegek nagyságrendjében való eltérés, vagy a követelmények megszegésének súlya volt jelentős. (például egy kötelezően előírt elemzést egyszerűen nem végeztek el).
(42)
Végül azt állították, hogy nyereségadó-kedvezmény formájában biztosított állami juttatás miatt korábban nem tagadták meg a piacgazdasági elbánást. Ezzel összefüggésben meg kell jegyezni, hogy a Bizottság minden esetet egyedileg vizsgál. A piacgazdasági elbánásra vonatkozó harmadik feltétellel összefüggésben azt vizsgálják, hogy a kínai exportőröknél megfigyelhetők-e a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulások. Ebben az esetben éppen ez a helyzet az állami juttatások miatt, amelyekben a vállalatok főleg nyereségadó-kedvezmény formájában részesülnek. Ezért a kínai exportőrök által benyújtott általános megjegyzések nem kellőképpen megalapozottak.
(43)
Végezetül megállapítható, hogy az exportáló gyártók egyike sem bizonyította, hogy megfelelne a piacgazdasági elbánásra vonatkozó második és harmadik feltételnek, ezért ezeket a vállalatokat nem lehet piacgazdasági elbánásban részesíteni.
1.2. Egyéni elbánás
(44)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alapján az említett rendelkezés hatálya alá tartozó országok vonatkozásában adott esetben országos vámot állapítanak meg, kivéve azokat az eseteket, amikor a vállalatok bizonyítani tudják, hogy az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott valamennyi feltételnek megfelelnek.
(45)
Kizárólag tájékoztatás céljából az alábbiak röviden összefoglalják ezeket a feltételeket:
1.
teljes mértékben vagy részben külföldi tulajdonban lévő vállalkozás vagy vegyes vállalat esetén az exportőrök szabadon hazatelepíthetik a tőkét és a nyereséget;
2.
az exportárakat és exportmennyiségeket, valamint az értékesítési feltételeket szabadon határozzák meg;
3.
a részvények többsége magánszemélyek tulajdonában van. Azoknak az állami tisztviselőknek, akik az igazgatótanácsban foglalnak helyet, vagy kulcsfontosságú vezetői pozíciót töltenek be, kisebbségben kell lenniük, illetve bizonyítani kell, hogy a vállalat kellőképpen független az állami befolyástól;
4.
az árfolyamok átváltása piaci árfolyamon történik; és
5.
az állami beavatkozás nem olyan mértékű, amely lehetővé teszi az intézkedések kijátszását olyan esetben, amikor egyedi exportőrökre eltérő vámtételeket határoznak meg.
(46)
Azok az exportáló gyártók, amelyek nem feleltek meg a piacgazdasági elbánás feltételeinek, illetve a mintába felvett harmadik gyártó egyéni elbánást igényelt. A Bizottság a rendelkezésre álló információk alapján ideiglenesen megállapította, hogy a mintába felvett valamennyi exportáló gyártó megfelel az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében foglalt követelményeknek, ezért egyéni elbánásban részesíthető.
1.3. Analóg ország
(47)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint a rendes értéket a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló gyártók esetében egy piacgazdasággal rendelkező harmadik országban (analóg ország) megállapított ár vagy számtanilag képzett érték alapján kell megállapítani.
(48)
A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte azt a szándékát, hogy Argentínát használja megfelelő analóg országként a Kína részére megállapítandó rendes érték tekintetében, és felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg az ezzel kapcsolatos észrevételeiket.
(49)
Az analóg ország kiválasztásával kapcsolatban számos exportőr és importőr nyújtott be észrevételt azzal érvelve, hogy Argentína - főleg a gyenge belföldi verseny és az argentin belső piacon ennek következtében uralkodó magas árszínvonal miatt - nem lenne megfelelő analóg ország. Valóban vannak arra utaló jelek, hogy az argentin piac legnagyobb részén három belföldi gyártó osztozik. Az argentin statisztikák szerint az argentin piacra érkező import elhanyagolható, mivel a hagyományosan legnagyobb külföldi beszállítók, Brazília és Kína termékeit magas dömpingellenes vámok sújtják.
(50)
Ugyanezek az exportőrök és importőrök Thaiföldet, Indiát és Indonéziát javasolták alkalmasabb analóg országnak. A Bizottság az érdekelt felektől érkezett észrevételek figyelembevételével argentin és indiai gyártókkal vette fel a kapcsolatot, és végül egy argentin és egy indiai gyártó vállalta az együttműködést.
(51)
Az adatok elemzése azt mutatta, hogy az egyetlen együttműködő argentin gyártó belföldi árai valóban nagyon magasak: jóval magasabbak, mint a mintába felvett uniós gyártók eladási, illetve kárt nem okozó árai.
(52)
Másrészről kiderült, hogy az indiai piacon jelenlévő mintegy háromszáz gyártó miatt rendkívül erős a verseny. Ennek eredményeként az együttműködő indiai exportőr által bejelentett belföldi árakat ésszerűnek lehet tekinteni.
(53)
A vizsgálatban Thaiföld és Indonézia is érintett, azonban mindkét ország piacán kevés gyártó van jelen, így a belföldi piacaikon Indiához képest jóval kisebb a verseny. A Bizottság ezért ideiglenesen megállapította, hogy India az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alapján megfelelő analóg ország.
1.4. Rendes érték
(54)
Mivel a mintába felvett egyik kínai exportőrt sem lehetett piacgazdasági elbánásban részesíteni, a Bizottság a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alapján állapította meg és analóg országnak Indiát - mint piacgazdasággal rendelkező harmadik országot - választotta.
(55)
Először is mindegyik érintett exportáló gyártó vonatkozásában megállapította, hogy az analóg ország gyártói által a belföldi piacon értékesített menetelt temperöntvény csőszerelvények eladása reprezentatív volt-e, azaz a vizsgálati időszakban ezen értékesítések teljes mennyisége legalább 5 %-a volt-e az egyes exportáló gyártók által az Unióban értékesített érintett termékek teljes mennyiségének. A mintába felvett három exportáló gyártó közül kettő esetében ez volt a helyzet.
(56)
Ezt követően megállapította, hogy melyek azok az egyes vállalatok által belföldön értékesített terméktípusok, amelyek az Unióba exportált típusokkal megegyeznek vagy azzal közvetlenül összehasonlíthatók, és amelyeket az analóg országbeli gyártó általában reprezentatív mennyiségben értékesíti a belföldi piacon.
(57)
Az analóg országbeli gyártó által a belföldi piacon értékesített és az exportáló gyártók által az Unióba exportált menetelt temperöntvény csőszerelvényekkel közvetlenül összehasonlíthatónak minősített típusok esetében megállapította, hogy a belföldi értékesítés kellőképpen reprezentatívnak tekinthető-e. A terméktípus belföldi értékesítése akkor minősül kellően reprezentatívnak, ha a vizsgálati időszakban a terméktípus belföldön független vevőknek értékesített mennyisége legalább 5 %-a volt az exportáló gyártó által uniós exportra értékesített összehasonlítható terméktípus teljes mennyiségének.
(58)
A Bizottság ezt követően az analóg országbeli gyártó vonatkozásában megvizsgálta, hogy a belföldi piacon reprezentatív mennyiségben értékesített hasonló termék egyes típusai rendes kereskedelmi forgalomban eladott terméknek voltak-e tekinthetők. Ez úgy történt, hogy a Bizottság minden terméktípus esetében megvizsgálta, hogy mekkora volt a vizsgálati időszakban a belföldi piacon független vevőknek történő nyereséges értékesítés aránya.
(59)
Amennyiben egy bizonyos terméktípus a kiszámított előállítási költséggel megegyező vagy azt meghaladó nettó eladási áron értékesített mennyisége az adott típus teljes értékesítésének több mint 80 %-át képviselte, és ha az említett típus súlyozott átlagára megegyezett az egységnyi előállítási költséggel, vagy meghaladta azt, a rendes értéket a tényleges belföldi ár alapján állapították meg. Ezt az árat az adott típusból a vizsgálati időszak során történt összes belföldi értékesítés árainak súlyozott átlagaként számították ki.
(60)
Azokban az esetekben, amikor egy terméktípus nyereséges értékesítése legfeljebb a típus teljes értékesítési mennyiségének 80 %-át tette ki, vagy amikor a típus súlyozott átlagára nem érte el az előállítási költséget, a rendes érték meghatározása a tényleges belföldi ár alapján történt, amelyet a szóban forgó típus kizárólag nyereséges értékesítéseinek súlyozott átlagáraként számítottak ki.
(61)
Amennyiben valamennyi terméktípust veszteséggel értékesítettek, akkor a Bizottság ezeket nem a rendes kereskedelmi forgalomban megvalósuló értékesítésnek tekintette.
(62)
Azon terméktípusoknál, amelyek értékesítésére a rendes kereskedelmi forgalmon kívül vagy a belföldi piacon nem reprezentatív mennyiségben került sor, a rendes értéket számtanilag képezték.
(63)
A rendes érték kiszámításához a felmerült értékesítési, általános és adminisztratív költségeket (a továbbiakban: SGA-költségek) és az analóg országbeli egyetlen együttműködő exportáló gyártó hasonló termékének - a vizsgálati időszakban rendes kereskedelmi forgalomban bonyolított - belföldi értékesítéséből származó nyereségének súlyozott átlagát hozzáadták az adott exportáló gyártó vizsgálati időszakban felmerült saját átlagos előállítási költségéhez. A belföldi piacon nem reprezentatív mennyiségben értékesített terméktípusok esetében a rendes érték kiszámításához a nyereség súlyozott átlagát, valamint ezen nem reprezentatív, rendes kereskedelmi forgalomban bonyolított értékesítések SGA-költségeit használták fel. Az előállítási, valamint az SGA-költségeket még azelőtt kiigazították, hogy a rendes kereskedelmi forgalom szempontjából vizsgálták volna, és a rendes értékeket kiszámították volna.
1.5. Exportár
(64)
Mivel a mintába felvett gyártók egyéni elbánásban részesültek és az érintett terméket közvetlenül független uniós vásárlók részére értékesítették, a Bizottság az exportárat az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően, azaz a ténylegesen kifizetett vagy fizetendő árak alapján állapította meg.
1.6. Összehasonlítás
(65)
A Bizottság a rendes értéket és az exportárakat a gyártelepi ár alapján hasonlította össze.
(66)
A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében - az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően - kiigazítások formájában biztosította az árakat érintő különbségek és az ár összehasonlíthatóságának a figyelembevételét.
(67)
Adott esetben kiigazításokat alkalmazott a fizikai jellemzők, a közvetett adók, a szállítási, biztosítási, kezelési, rakodási és járulékos költségek, csomagolási, bank- és hitelköltségek, valamint a jutalékok esetében, amennyiben úgy ítélte meg, hogy azok ésszerűek, pontosak és bizonyítékokkal alátámasztottak.
1.7. Dömpingkülönbözetek
(68)
A mintába felvett vállalatok esetében az analóg ország minden egyes hasonló termékére megállapított rendes érték súlyozott átlagát - az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésében előírtaknak megfelelően - összehasonlította az érintett termék megfelelő típusára vonatkozó exportár súlyozott átlagával.
(69)
Ez alapján az ideiglenes, súlyozott átlagú dömpingkülönbözetek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következő:
Vállalat
Dömpingkülönbözet
Hebei Jianzhi
67,8 %
Jinan Meide
39,3 %
Qingdao Madison
32,1 %
(70)
A mintában nem szereplő többi együttműködő kínai exportőr gyártók súlyozott átlagú dömpingkülönbözetét az alaprendelet 9. cikkének (6) bekezdése alapján a mintába felvett exportőr gyártók átlaga alapján számították ki. Ezt a dömpingkülönbözetet a mintába felvett exportáló gyártók vonatkozásában megállapított különbözet alapján számították ki.
(71)
Ennek alapján a mintába fel nem vett együttműködő vállalatok esetében a dömpingkülönbözetet ideiglenesen 42,3 %-on állapították meg.
(72)
A dömpingkülönbözetet az összes többi kínai exportáló gyártó esetében - az alaprendelet 18. cikke alapján - a rendelkezésre álló tények alapján állapították meg. Ennek érdekében először az együttműködés szintjét határozták meg oly módon, hogy az Unióba irányuló export együttműködő exportáló gyártók által bejelentett volumenét összehasonlították az Eurostat importstatisztikáiban szereplő, erre vonatkozó adatokkal.
(73)
Mivel az együttműködés meghaladta az Unióba irányuló összes kínai export 50 %-át és a gazdasági ágazat a kínai exportáló gyártók nagy száma miatt tagoltnak tekinthető, az együttműködés mértéke magasnak minősíthető. Mivel semmi sem utalt arra, hogy bármely exportáló gyártó szándékosan nem működött volna együtt, a Bizottság a maradványvámszintet a mintába felvett vállalatok közül a legmagasabb dömpingkülönbözettel rendelkező vállalat szintjén állapította meg. Ezt a szintet megfelelőnek tartotta, mivel semmi nem utalt arra, hogy az együtt nem működő vállalatok dömpingkülönbözete alacsonyabb lett volna, továbbá az intézkedések hatékonyságát így kívánta biztosítani.
(74)
Ez alapján az ideiglenes, súlyozott átlagú dömpingkülönbözetek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következő:
Vállalat
Dömpingkülönbözet
Hebei Jianzhi
67,8 %
Jinan Meide
39,3 %
Qingdao Madison
32,1 %
Más együttműködő vállalatok
42,3 %
Minden más vállalat
67,8 %
2. Thaiföld és Indonézia
2.1. Rendes érték
(75)
Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében a Bizottság az együttműködő exportáló gyártók vonatkozásában először azt állapította meg, hogy a hasonló termék teljes belföldi értékesítése reprezentatív volt-e, azaz hogy az ilyen értékesítések mennyisége kitette-e az érintett termék Unióba irányuló összes exportértékesítésének legalább 5 %-át. A vizsgálat arra a következtetésre jutott, hogy a hasonló termék thaiföldi és indonéziai belföldi értékesítése valamennyi együttműködő exportáló gyártó esetében reprezentatívnak tekinthető.
(76)
Ezt követően a Bizottság meghatározta az általános belföldi reprezentatív értékesítéssel rendelkező exportáló gyártók által a belföldi piacon eladott azon terméktípusokat, amelyek megegyeztek vagy nagyon hasonlóak voltak az Unióba irányuló kivitel keretében értékesített típusokkal.
(77)
Az exportáló gyártók belföldi piacon értékesített valamennyi olyan hasonló terméktípusánál, amelyet össze lehetett hasonlítani az érintett termék Unióba irányuló kivitel révén értékesített típusával, felmérte, hogy az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében az adott típus belföldi értékesítése kellően reprezentatívnak tekinthető-e. A terméktípus belföldi értékesítése akkor minősült kellően reprezentatívnak, ha a vizsgálati időszakban a terméktípus belföldön független vevőknek értékesített mennyisége legalább 5 %-a volt az uniós exportra értékesített összehasonlítható terméktípus teljes mennyiségének.
(78)
A Bizottság az alaprendelet 2. cikke (4) bekezdésének megfelelően ezt követően megvizsgálta, hogy a belföldi piacon reprezentatív mennyiségben értékesített hasonló termék egyes típusai rendes kereskedelmi forgalomban eladott terméknek voltak-e tekinthetők. Ez úgy történt, hogy a Bizottság minden terméktípus esetében megállapította, hogy mekkora volt a vizsgálati időszakban a belföldi piacon független vevőknek történő nyereséges értékesítés aránya.
(79)
Azokban az esetekben, amikor az előállítási költségek kiszámított értékével azonos vagy annál magasabb nettó eladási áron értékesített terméktípus értékesítési mennyisége meghaladta az adott típus teljes értékesítési mennyiségének 80 %-át, és amikor az adott típus súlyozott átlagára az egységnyi költség értékével egyenlő vagy annál nagyobb volt, a terméktípusonkénti rendes értéket az adott terméktípus teljes belföldi értékesítési árának súlyozott átlagaként számították ki.
(80)
Azokban az esetekben, amikor egy terméktípus nyereséges értékesítésének mennyisége az adott terméktípus teljes értékesítési mennyiségében 80 %-ot vagy ennél kevesebbet képviselt, és amikor az adott terméktípus súlyozott átlagára az egységnyi költség értékénél alacsonyabb volt, a rendes érték alapját a tényleges belföldi ár képezte, amelyet az adott terméktípus kizárólag nyereséges belföldi értékesítésének súlyozott átlagáraként számítottak ki.
(81)
Amennyiben valamennyi terméktípust veszteséggel értékesítettek, akkor a Bizottság ezeket nem a rendes kereskedelmi forgalomban megvalósuló értékesítésnek tekintette.
(82)
Azon terméktípusoknál, amelyek értékesítésére a rendes kereskedelmi forgalmon kívül vagy a belföldi piacon nem reprezentatív mennyiségben került sor, a rendes értéket számtanilag képezték.
(83)
A rendes érték kiszámításához a felmerült SGA-költségeket és az érintett együttműködő exportáló gyártók hasonló termékének - a vizsgálati időszakban rendes kereskedelmi forgalomban bonyolított - belföldi értékesítéséből származó nyereségének súlyozott átlagát hozzáadták az adott exportáló gyártók vizsgálati időszakban felmerült saját átlagos előállítási költségeihez. A belföldi piacon nem reprezentatív mennyiségben értékesített terméktípusok esetében a rendes érték kiszámításához a nyereség súlyozott átlagát, valamint ezen nem reprezentatív, rendes kereskedelmi forgalomban bonyolított értékesítések SGA-költségeit használták fel.
2.2. Exportár
(84)
Mivel az együttműködő thaiföldi és indonéz exportőrök érintett termékeit független uniós vásárlók részére értékesítették, a Bizottság az exportárat az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően, azaz a ténylegesen kifizetett vagy fizetendő árak alapján állapította meg.
2.3. Összehasonlítás
(85)
A Bizottság a rendes értéket és az exportárakat a gyártelepi ár alapján hasonlította össze.
(86)
A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében - az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően - kiigazítások formájában biztosította az árakat érintő különbségek és az ár összehasonlíthatóságának a figyelembevételét.
(87)
Adott esetben kiigazításokat alkalmazott a kereskedelem szintje, a szállítási, biztosítási, kezelési, rakodási és járulékos költségek, csomagolási, bank- és hitelköltségek, valamint a jutalékok esetében, amennyiben úgy ítélte meg, hogy azok ésszerűek, pontosak és bizonyítékokkal alátámasztottak.
2.4. Dömpingkülönbözetek
a) Thaiföld
(88)
A Bizottság az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésében előírtaknak megfelelően az együttműködő thaiföldi vállalatok esetében a hasonló termék minden egyes típusára vonatkozó rendes érték súlyozott átlagát összehasonlította az érintett termék megfelelő típusára vonatkozó exportár súlyozott átlagával.
(89)
Mivel az együttműködés mértékét magasnak tekintette (a két együttműködő thaiföldi vállalat exportvolumene a vizsgálati időszak alatt meghaladta az Unióba irányuló összes thaiföldi export 80%-át), a dömpingkülönbözetet az összes többi thaiföldi exportáló gyártó esetében a két együttműködő vállalat dömpingkülönbözete közül a magasabbik szintjén állapította meg.
(90)
Ez alapján a thaiföldi vállalatok vonatkozásában az ideiglenes, súlyozott átlagú dömpingkülönbözetek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:
Vállalat
Dömpingkülönbözet
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd.
15,9 %
Siam Fittings Co., Ltd.
50,7 %
Minden más vállalat
50,7 %
b) Indonézia
(91)
A Bizottság az egyetlen együttműködő vállalat esetében a hasonló termék minden egyes típusára vonatkozó rendes érték súlyozott átlagát - az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésében előírtaknak megfelelően - összehasonlította az érintett termék megfelelő típusára vonatkozó exportár súlyozott átlagával.
(92)
Mivel az együttműködés mértékét magasnak tekintette (az egyetlen együttműködő indonéz vállalat exportvolumene a vizsgálati időszak alatt meghaladta az Unióba irányuló összes indonéz export 80%-át), a dömpingkülönbözetet az összes többi indonéz exportáló gyártó esetében az együttműködő vállalat vonatkozásában megállapított dömpingkülönbözet szintjén határozta meg.
(93)
Ez alapján az ideiglenes, súlyozott átlagú dömpingkülönbözetek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következő:
Vállalat
Dömpingkülönbözet
PT. Tri Sinar Purnama
11,0 %
Minden más vállalat
11,0 %
E. A KÁR
1. Uniós termelés
(94)
A vizsgálati időszak alatt hasonló terméket hat gyártó állított elő az Unióban. A fenti (29) preambulumbekezdésben említettek szerint a mintába az uniós gyártók két csoportjából három gyártó került be, amelyek a hasonló termék teljes uniós termelésének 81 %-át képviselik.
2. Az uniós gazdasági ágazat meghatározása
(95)
Az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdése és 5. cikke (4) bekezdése értelmében az uniós gazdasági ágazatot a hasonló terméket a vizsgálati időszakban előállító, hat uniós gyártó mindegyike alkotja (a továbbiakban: uniós gazdasági ágazat).
3. Uniós felhasználás
(96)
Az uniós felhasználást az uniós gazdasági ágazat uniós piacon megvalósuló értékesítési mennyisége, valamint az Eurostat importvolumenre vonatkozó és a vizsgálat megállapításai szerint kiigazított adatai alapján határozták meg.
(97)
Az uniós felhasználás 2008 és 2009 között jelentősen, 21 %-kal visszaesett, majd 12 százalékponttal emelkedett, a figyelembe vett időszak elején mért felhasználási szintnél 9 %-kal alacsonyabb szintre.
Uniós felhasználás (tonna)
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Uniós felhasználás
72 231
57 398
59 190
65 460
Index
100
79
82
91
Forrás:
a panaszban szereplő adatok, Eurostat és a kérdőívre adott válaszok
4. Az érintett országokból érkező behozatal
4.1. Az érintett országokból származó behozatal hatásainak összesített értékelése
(98)
A Bizottság megvizsgálta, hogy az érintett országokból származó menetelt temperöntvény csőszerelvények behozatalát az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdése értelmében lehet-e összesítve értékelni.
(99)
A dömpingkülönbözet minden egyes érintett országból származó behozatal esetén meghaladta az alaprendelet 9. cikkének (3) bekezdésében meghatározott de minimis küszöbértéket (lásd a (74), (90) és (93) preambulumbekezdéseket).
(100)
Az Indonéziából származó dömpingelt behozatal mennyiségét illetően a Bizottság azt állapította meg, hogy a vizsgálati időszakban a hasonló termék Unióba irányuló összes behozatalának mindössze a 2,5 %-át képviselte. Így ez a behozatal az alaprendelet 9. cikkének (3) bekezdése, továbbá a Kereskedelmi Világszervezet dömpingellenes megállapodásának rendelkezései értelmében az uniós gazdasági ágazatnak nem okozhatott jelentős kárt. (5)
(101)
A vizsgálat ugyanakkor ebben az ideiglenes szakaszban megállapította, hogy az Indonéziából származó behozatal többsége esetében a termékeket helytelenül a menetelt temperöntvény csőszerelvényekre és -illesztésekre rendszerint vonatkozó 7307 19 10 helyett a 7307 99 10 KN-kód alá sorolták. Ezeket a feltehetően helytelenül más kód alá sorolt importtermékeket, vagy azok nagy részét azonban már beleszámították az előző preambulumbekezdésben említett 2,5 %-os mennyiségbe.
(102)
A fentiekre tekintettel a Bizottság ideiglenesen úgy határozott, hogy ezeket az importokat nem kezeli együtt a Thaiföldről és a Kínából származó dömpingelt behozatallal.
(103)
A Thaiföldről és Kínából származó dömpingelt behozatalt nem lehet elhanyagolhatónak tekinteni, mivel a vizsgálati időszakban a Thaiföldről származó behozatal piaci részesedése eléri az 5,4 %-ot, a Kínából származó import pedig a 47,3 %-ot.
(104)
A Bizottság az összesített értékelést ideiglenesen megfelelőnek tartotta, mivel hasonló versenyfeltételek érvényesek az említett két országból származó behozatal és az uniós hasonló termék tekintetében, azaz a forgalmazás ugyanazon értékesítési csatornákon keresztül történik ugyanazon kategóriákba tartozó vevők számára. Számos esetben bebizonyosodott, hogy a Kínából és Thaiföldről származó importtermékeket is ugyanazon forgalmazók értékesítették.
(105)
A fentiek alapján a Bizottság ideiglenesen úgy ítélte meg, hogy az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésében foglalt valamennyi feltétel teljesül, ezért a Thaiföldről és a Kínából származó behozatalt (a továbbiakban: a két érintett országból származó behozatal) összesítve értékelték.
4.2. A két érintett országból származó behozatal mennyisége és piaci részesedése
(106)
Az érintett termék két érintett országból származó, uniós piacra irányuló behozatalának mennyisége a figyelembe vett időszakban 15 %-kal nőtt. Míg a behozatal kezdetben 2008 és 2009 között a felhasználás a (97) preambulumbekezdésben említett visszaesése miatt 16 %-kal csökkent, később a vizsgálati időszakig 31 százalékponttal emelkedett.
Uniós importvolumen (tonna)
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Kína
26 188
22 413
22 065
30 786
Index
100
86
84
118
Thaiföld
3 723
2 681
3 331
3 485
Index
100
72
89
94
Két érintett ország
29 911
25 094
25 396
34 271
Index
100
84
85
115
Forrás:
Eurostat és a vizsgálat megállapításai
(107)
A két érintett országból származó dömpingelt behozatal piaci részesedése a figyelembe vett időszakban 11 százalékponttal, 41,7 %-ról 52,7 %-ra emelkedett. A piaci részesedés főleg 2010 és a vizsgálati időszak között nőtt, amikor a kereslet fellendült.
Uniós piaci részesedés
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Kína
36,5 %
39,3 %
37,7 %
47,3 %
Index
100
108
103
129
Thaiföld
5,2 %
4,7 %
5,7 %
5,4 %
Index
100
91
110
103
Két érintett ország
41,7 %
44,0 %
43,4 %
52,7 %
Index
100
106
104
126
Forrás:
a panaszban szereplő adatok, Eurostat és a kérdőívre adott válaszok
4.3. A két érintett országból származó behozatal árai és áralákínálás
a) Az árak alakulása
(108)
Az alábbi táblázat az Eurostat adatai alapján mutatja az érintett két országból érkező dömpingelt behozatal vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított átlagárát. A két érintett országból származó behozatal átlagára a figyelembe vett időszakban folyamatosan, összesen 14 %-kal nőtt.
Importár (EUR/tonna)
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Kína
1 428
1 557
1 631
1 676
Index
100
109
114
117
Thaiföld
2 126
2 208
2 036
2 148
Index
100
104
96
101
Két érintett ország
1 515
1 626
1 679
1 721
Index
100
107
111
114
Forrás:
Eurostat.
b) Áralákínálás
(109)
Típusok közötti ár-összehasonlítás készült az exportáló gyártók értékesítési árai és a mintába felvett uniós gyártók unión belüli értékesítési árai között. A Bizottság ehhez a mintába felvett uniós gyártók által a független vevők felé érvényesített árakat hasonlították össze a két érintett ország mintába felvett exportáló gyártóinak áraival. A kereskedelmi szint különbségei (nevezetesen az OEM-értékesítések) és a behozatal utáni költségek figyelembevétele céljából szükség szerint kiigazításokat kellett alkalmazni.
(110)
Az összehasonlítás szerint a vizsgálati időszak során a Thaiföldről és Kínából származó behozott érintett termékeket az Unióban az uniós gazdasági ágazat áraihoz képest 25-55 %-os áralákínálással értékesítették.
5. Az uniós gazdasági ágazat helyzete
(111)
A dömpingelt import uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően magában foglalta valamennyi olyan gazdasági tényező értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére. Az alább ismertetett adatok a termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, valamint az értékesítés és a piaci részesedés tekintetében a teljes uniós gazdasági ágazatra, az összes többi mutató tekintetében pedig a mintába felvett gyártókra vonatkoznak. Ami a mintába felvett gyártók alapján megállapított mutatószámokat illeti, figyelembe véve, hogy a mintát csak két gyártói csoport alkotta, üzleti titoktartás miatt az alábbi kapcsolódó táblázatokban nem lehetett a tényleges összesített adatokat közölni, ezért a Bizottság csak az indexeket adta meg annak érdekében, hogy érzékeltetni tudja ezeknek a mutatóknak a trendjét.
5.1. Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás
(112)
Az uniós termelési mennyiség 2008 és 2009 között 39 %-kal esett vissza és az egyébként is alacsony szintről még a felhasználás következő években végbemenő 12 százalékpontos emelkedése ellenére is némiképp tovább csökkent, ahogyan azt a (97) preambulumbekezdés is mutatja.
Uniós termelési mennyiség (tonna)
összes gyártó
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Uniós felhasználás
55 726
33 780
32 303
32 646
Index
100
61
58
59
Forrás:
a panaszban szereplő adatok és a kitöltött kérdőívek.
(113)
Az uniós gazdasági ágazat termelési kapacitása a figyelembe vett időszakban, főként 2008 és 2009 között 21 %-kal csökkent. Ennek az volt a fő oka, hogy a figyelembe vett időszakban három uniós gyártó zárta be az üzemeit.
Uniós termelési kapacitás (tonna)
összes gyártó
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Termelési kapacitás
90 400
75 440
71 440
71 440
Index
100
83
79
79
Forrás:
a panaszban szereplő adatok és a kitöltött kérdőívek.
(114)
Az uniós gazdasági ágazat kapacitáskihasználása a termelési kapacitás csökkenése ellenére is 26 %-kal visszaesett, főként 2008 és 2009 között.
Uniós termelésikapacitás-kihasználás
összes gyártó
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Termelési kapacitás-kihasználás
62 %
45 %
45 %
46 %
Index
100
73
73
74
Forrás:
a panaszban szereplő adatok és a kitöltött kérdőívek.
5.2. Készletek
(115)
A készletek mennyisége a figyelembe vett időszakban 23 %-kal csökkent, ami összhangban volt az uniós gazdasági ágazat termelési és értékesítési mennyiségének visszaesésével.
Készletek (tonna)
minta
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Index
100
91
75
77
Forrás:
a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívek.
5.3. Az értékesítési mennyiség és a piaci részesedés
(116)
Az uniós piacon jelen lévő valamennyi uniós gyártó értékesítési mennyisége a csökkenő kereslet miatt jelentősen, 25 %-kal esett vissza 2008 és 2009 között. A kereslet 2009 után - a (97) preambulumbekezdésben említettek szerint - fellendült, az uniós értékesítések azonban egészen a figyelembe vett időszak végéig a 2009-es alacsony szinten maradtak.
Uniós értékesítési mennyiség (tonna)
összes gyártó
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Uniós értékesítések
34 210
25 702
26 717
25 333
Index
100
75
78
74
Forrás:
a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívek.
(117)
Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 9 százalékponttal, a figyelembe vett időszakban összesen 18 %-kal folyamatosan csökkent, míg a dömpingelt behozatal piaci részesedése ugyanebben az időszakban 11 százalékponttal emelkedett, amint azt a (107) preambulumbekezdés is mutatja.
Uniós piaci részesedés
összes gyártó
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Uniós értékesítések
47,7 %
45,1 %
45,6 %
38,9 %
Index
100
95
96
82
Forrás:
a panaszban szereplő adatok, Eurostat és a kérdőívre adott válaszok
5.4. Értékesítési árak és az árakat befolyásoló tényezők
(118)
A mintába felvett uniós gyártók a figyelembe vett időszakban csak csekély, mindössze 4 %-os áremelést tudtak elérni. Az Unió piacát egyre nagyobb mennyiségben elárasztó dömpingelt behozatal miatt ez az áremelés nem tudta meghaladni a költségek növekedését.
Átlagos uniós ár/tonna
minta
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Index
100
103
103
104
Forrás:
a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívek.
5.5. Nyereségesség, a befektetések megtérülése és pénzforgalom
(119)
A Bizottság az uniós gazdasági ágazat nyereségességét a hasonló termék uniós piacon, független vevők részére történő értékesítéséből származó, adózás előtti nettó nyereség említett értékesítések forgalmi százalékában kifejezve állapította meg. Míg az uniós gazdasági ágazat nyereségessége a figyelembe vett időszak kezdetén még kielégítő volt, 2009-ben már szinte teljesen megszűnt. Noha a későbbiek során a nyereségesség némiképp helyreállt, a figyelembe vett időszak fennmaradó részében még mindig jóval a kárt nem okozó szint alatt maradt.
(120)
A befektetések megtérülése - a befektetések könyv szerinti nettó értékének százalékában kifejezett nyereség - tekintetében úgy tűnik, hogy ez a mutató a nyereségesség tendenciáját követte.
Nyereségesség és a befektetések megtérülése („ROI”)
minta
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Nyereségesség (indexálva)
100
8
38
37
Befektetések megtérülése (indexálva)
100
1
36
40
Forrás:
a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívek.
(121)
A működési tevékenységekből származó nettó pénzforgalom a figyelembe vett időszakban folyamatosan, összesen 64 %-kal csökkent és a vizsgálati időszakban nagyon alacsony szintet ért el.
Pénzforgalom (EUR)
minta
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Index
100
55
58
36
Forrás:
a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívek.
5.6. Növekedés
(122)
Az uniós felhasználás 2009 és a vizsgálati időszak között a (97) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint jelentősen, 8 000 tonnával emelkedett, míg a dömpingelt behozatal mennyisége ugyanebben az időszakban a (106) preambulumbekezdésben említettek szerint 9 000 tonnával nőtt. Az uniós piac 2009 és a vizsgálati időszak között végbement teljes növekedését a dömpingelt behozatal szolgálta ki, ugyanakkor az uniós gazdasági ágazat uniós piacon megvalósuló értékesítései a 2009-es alacsony szinten maradtak. Ebből látszik, hogy az uniós gazdasági ágazat a két érintett országból származó dömpingelt behozatal piaci részesedésének emelkedése miatt nem tudta kihasználni az uniós felhasználás növekedéséből származó előnyöket.
5.7. Beruházások és tőkebevonási képesség
(123)
A figyelembe vett időszak alatt a mintába felvett uniós gyártók beruházásai az alábbiak szerint alakultak:
Nettó beruházások (EUR)
minta
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Index
100
65
41
76
Forrás:
a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívek.
(124)
Amint azt a fenti táblázat is mutatja, az uniós gyártók beruházásai 2008 és 2010 között jelentősen visszaestek. Ez a tendencia a vizsgálati időszakban megfordult és a beruházások ismét jelentősen nőttek, azonban azok nem érték el a figyelembe vett időszak kezdetén megfigyelhető szintet.
5.8. Tőkebevonási képesség
(125)
A (120) preambulumbekezdésben leírt elégtelen nyereségesség miatt néhány uniós gyártó nehézségekbe ütközött, amikor a jövőbeli beruházásaihoz ilyen körülmények között kívánt tőkét bevonni. A befektetések nem megfelelő megtérülése szintén hozzájárult a tőkebevonási problémákhoz.
5.9. Foglalkoztatás, termelékenység és munkaerőköltség
(126)
A foglalkoztatási szint teljes munkaidős egyenértékben nagy vonalakban a gyártási mennyiség alakulását követte (lásd a (112) preambulumbekezdést), ami azt jelzi, hogy az uniós gazdasági ágazatban megpróbálták racionalizálni az előállítási költségeket, amikor ez szükségessé vált. Az uniós gazdasági ágazat megpróbálta a foglalkoztatási szintjét a romló piaci helyzethez igazítani, ami azt eredményezte, hogy a foglalkoztatás a figyelembe vett időszakban folyamatosan, összesen 36 %-kal csökkent.
Foglalkoztatás teljes munkaidős egyenértékben
minta
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Index
100
75
67
64
Forrás:
a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívek.
(127)
Annak ellenére, hogy az uniós gazdasági ágazat a foglalkoztatást a romló piaci helyzethez próbálta igazítani, az uniós gyártók teljes munkaidős egyenértékre vonatkoztatott teljesítménye 2008 és 2009 között jelentősen, 19 %-kal csökkent. A helyzet ezt követően folyamatosan javult, azonban a figyelembe vett időszak kezdetén mért szintnél 9 %-kal alacsonyabb szinten maradt.
Termelékenység (tonna/teljes munkaidős egyenérték)
minta
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Index
100
81
87
91
Forrás:
a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívek.
(128)
Az uniós gazdasági ágazatban a munkaerő átlagköltsége a figyelembe vett időszakban folyamatosan, összesen 12 %-kal emelkedett.
Munkaerőköltség (EUR/teljes munkaidős egyenérték)
minta
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Index
100
106
112
112
Forrás:
a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívek.
5.10. A dömpingkülönbözet nagysága
(129)
A két érintett országból származó behozatal dömpingkülönbözete a (74) és (90) preambulumbekezdésben leírtak szerint nagyon magas. Figyelembe véve a dömpingelt behozatal mennyiségét, piaci részesedését és értékesítési árát, a dömpingkülönbözetek hatása jelentősnek tekinthető.
5.11. Felépülés a korábbi dömping hatása alól
(130)
A Brazíliából, a Cseh Köztársaságból, Japánból, Kínából, a Koreai Köztársaságból és Thaiföldről származó menetelt temperöntvény csőszerelvények behozatalával összefüggésben 2000 és 2005 között (6) már voltak érvényben intézkedések (7) (a továbbiakban: korábbi intézkedések). Az uniós gazdasági ágazat figyelembe vett időszak kezdetén elért kielégítő nyereségessége (lásd a (120) preambulumbekezdést) arra utal, hogy az említett intézkedések átmenetileg könnyebbséget eredményeztek az uniós gazdasági ágazat számára. A növekvő mennyiségű dömpingelt behozatal azonban véget vetett ennek a kedvező időszaknak. Meg kell jegyezni továbbá, hogy a korábbi intézkedésekkel érintett hat ország együttes piaci részesedése soha nem haladta meg a 29 %-ot (8), míg a jelenlegi vizsgálat alá vont két érintett ország a vizsgálati időszakban 52,47 %-os piaci részesedést tudott elérni, amint az a (107) preambulumbekezdésből is kiderül.
6. A kárra vonatkozó következtetés
(131)
A figyelembe vett időszak során a kármutatók kedvezőtlenül alakultak. Ez különösen azokon a mutatókon vehető észre, amelyek a nyereségességgel, a gyártási mennyiségekkel, a kapacitáskihasználással, az értékesítési mennyiséggel és a piaci részesedéssel kapcsolatosak: ezek mindegyike egyértelműen hanyatló tendenciát mutatott.
(132)
A két érintett országból származó menetelt temperöntvény csőszerelvények behozatala ugyanakkor a vizsgálati időszakban mintegy 55 %-kal kínált alá az uniós gazdasági ágazat árainak (lásd a (110) preambulumbekezdést), amellyel egyben a piaci részesedését is jelentősen növelte (lásd a (107) preambulumbekezdést).
(133)
A fentiek figyelembevételével ideiglenesen azt a következtetést lehet levonni, hogy az uniós gazdasági ágazatot az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében jelentős kár érte.
F. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS
1. Bevezetés
(134)
A Bizottság az alaprendelet 3. cikke (6) és (7) bekezdésének megfelelően megvizsgálta, hogy a Kínából és Thaiföldről származó dömpingelt behozatal olyan mértékű kárt okozott-e az uniós gazdasági ágazatnak, amely jelentősnek tekinthető. A dömpingelt behozatal mellett azokat az ismert tényezőket is vizsgálta, amelyek ugyanabban az időben okozhattak kárt az uniós gazdasági ágazatnak azért, hogy elkerülje, hogy az egyéb tényezők által okozott esetleges kárt a dömpingelt behozatalnak tulajdonítsák.
2. A dömpingelt behozatal hatása
(135)
2008 és a vizsgálati időszak között a két érintett országból származó dömpingelt behozatal mennyisége 15 %-kal nőtt, ami azt eredményezte, hogy egy 9 %-kal zsugorodó piacon 41,47 %-ról 52,47 %-ra növelték uniós piaci részesedésüket.
(136)
A két érintett országból származó érintett termék dömpingelt behozatalának a figyelembe vett időszakban bekövetkezett növekedése egybeesett az uniós gazdasági ágazat legtöbb kármutatójának egyre inkább romló tendenciájával. Az uniós gazdasági ágazat 8,7 százalékpontot veszített piaci részesedéséből és termelését 41 %-kal kellett csökkentenie. A jelentős áralákínálás megakadályozta, hogy az uniós gazdasági ágazat az eladási áraiban elfogadható mértékben továbbhárítsa a megnövekedett előállítási költségeket, ami a figyelembe vett időszak túlnyomó részében nagyon alacsony nyereségességi szintet eredményezett.
(137)
A fentiek alapján a Bizottság ideiglenesen azt a következtetést vonja le, hogy a két érintett országból származó, alacsony árú, dömpingelt behozatal, amely a figyelembe vett időszak alatt nagy és folyamatosan növekedő mennyiségben lépett be az uniós piacra és amely jelentősen alákínálta az uniós gazdasági ágazat árait, jelentős mértékű kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak.
3. További tényezők hatása
3.1. Egyéb harmadik országokból érkező behozatal
(138)
Míg az Eurostat adatai szerint a figyelembe vett teljes időszakban Indiából jelentős mennyiségben érkeztek alacsony áron importtermékek, egyes jelek arra utalnak, hogy ezek a termékek nem tartoznak az érintett termékek körébe, hanem ugyanazon KN-kód alá besorolt, attól eltérő termékek.
(139)
A többi harmadik országból a figyelembe vett teljes időszakban kis mennyiségű import érkezett. A két érintett országon kívüli más országokból érkező behozatal teljes piaci részesedése 2,1 százalékponttal 10,5 %-ról 8,4 %-ra csökkent.
(140)
A vizsgálati időszakban ezt követően legnagyobb mennyiségben Indonéziából, Brazíliából és Törökországból érkezett import, melynek piaci részesedése egyenként 1,3 %-ot, valamint 1,6 %-ot tett ki, és a figyelembe vett időszakban ezen országok mindegyike veszített piaci részesedéséből.
A behozatal piaci részesedése
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Brazília
3,6 %
3,8 %
4,0 %
1,5 %
Indonézia
1,8 %
2,5 %
1,9 %
1,6 %
Törökország
1,6 %
2,0 %
1,9 %
1,3 %
más országok
3,6 %
2,5 %
3,2 %
4,0 %
Összesen
10,5 %
10,8 %
11,0 %
8,4 %
Index
100
105
104
80
Forrás:
Eurostat.
(141)
Az alacsony mennyiség és a csökkenő tendencia miatt megállapítható, hogy az érintett országokon kívüli harmadik országokból származó behozatal láthatóan nem járult hozzá azokhoz a károkhoz, amelyeket az uniós gazdasági ágazat szenvedett el a vizsgálati időszak során.
3.2. Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye
(142)
Az uniós gazdasági ágazat exportértékesítésének alakulása a figyelembe vett időszakban folyamatosan, összesen 34 %-kal csökkent.
Exportértékesítések (tonna)
minta
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Exportértékesítések
7 134
5 043
4 969
4 700
Index
100
71
70
66
Forrás:
a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívek.
(143)
Az exportértékesítés ugyanakkor a teljes figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat termelésének mindössze 13-15 %-át képviselte. Ennélfogva úgy tűnik, hogy ez jelentősen nem járulhatott hozzá az uniós gazdasági ágazat által a vizsgálati időszak alatt elszenvedett kárhoz.
3.3. Az uniós felhasználás alakulása
(144)
Amint az a (97) preambulumbekezdésből is kiderül, az uniós felhasználás 2008 és 2009 között 21 %-kal csökkent, ami azt eredményezte, hogy az uniós gazdasági ágazat uniós piacon megvalósuló értékesítése ugyanezen időszakban 25 %-kal esett vissza. Az uniós felhasználás 2009 után jelentősen, mintegy 8 000 tonnával emelkedett, míg a dömpingelt behozatal mennyisége ugyanebben az időszakban - a (106) preambulumbekezdésben említettek szerint - 9 000 tonnával nőtt. Az uniós piac 2009 és a vizsgálati időszak között végbement teljes növekedését a dömpingelt behozatal szolgálta ki, ugyanakkor az uniós gazdasági ágazat uniós piacon megvalósuló értékesítései a 2009-es alacsony szinten maradtak.
(145)
Érdekelt felek azt állították, hogy a spanyol építőipari piacon bekövetkezett válság jelentős mértékben hozzájárult a kárhoz, amely állítólag nagyban érintette az egyik fő panaszost, az ATUSA nevű spanyol vállalatot. Az ATUSA ugyanakkor az uniós tagállamok legtöbbjének piacán értékesíti termékeit és a spanyol építőipari válság a vállalat spanyol piacra irányuló értékesítéseit valójában igen csekély mértékben befolyásolta, mivel soha nem ezek az értékesítések jelentették a vállalat eladásainak nagy részét. Ezenkívül a kárról kialakult kép a mintába felvett két vállalatcsoportot, az összes panaszost és az uniós gazdasági ágazat egészét illetően egyértelmű. A kárelemzés az uniós gazdasági ágazat egészére kiterjedt, nem korlátozódott egy uniós gyártó teljesítményére vagy egyetlen nemzeti piacra.
(146)
Érdekelt felek azt is állították, hogy az uniós felhasználás kedvezőtlen alakulása által okozott kár nem a dömpingelt behozatal, hanem más hatások miatt következett be. Ezzel összefüggésben meg kell jegyezni, hogy az uniós felhasználás kedvezőtlen alakulása valóban okozhatott kárt az uniós gyártóknak. Ezt a kárt azonban súlyosbította az a tény, hogy egy zsugorodó piacon folyamatosan nőtt a dömpingelt behozatal. A fent említettek alapján az uniós felhasználás közelmúltban bekövetkezett fellendüléséből kizárólag a dömpingelt behozatal húzott hasznot, míg az uniós gyártók nem tudták növelni értékesítési mennyiségüket.
3.4. Az uniós gyártók strukturális problémái
(147)
Érdekelt felek azt állították, hogy az a tény, hogy a Georg Fischer vállalat a magas árai ellenére is nyereséges maradt, míg a többi uniós gyártó nem tudott megfelelő eredményt elérni, arra utal, hogy az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárt nem a dömpingelt behozatal, hanem strukturális problémák okozták. Ugyanakkor a Georg Fischer vállalat helyzete is kedvezőtlenül alakult: veszített piaci részesedéséből és a haszonkulcsa is csökkent. A vállalat foglalkoztatási szintje és teljesítménye is visszaesett. Ezért azt az állítást, hogy a Georg Fischer vállalat nem szenvedett kárt, el kell utasítani.
(148)
Ezenkívül valamennyi uniós gyártó, többek között a Georg Fischer vállalat is ki volt téve a dömpingelt behozatal által kifejtett árleszorító hatásnak.
(149)
Az érdekelt felek azzal is érveltek, hogy mivel az ATUSA csoport bulgáriai leányvállalata, a Berg Montana szintén képes volt arra, hogy nyereséges maradjon, szintén arra utal, hogy a kár nem a dömpingelt behozatalra, hanem más okokra vezethető vissza. A Berg Montana vállalatot ugyanakkor szintén kedvezőtlenül érintette a kínai behozatal: termelése és kapacitáskihasználása jelentősen visszaesett, csakúgy, mint a foglalkoztatási szintje. Mivel a Berg Montana értékesítéseinek többsége az ATUSA csoport kapcsolt vállalkozásai felé irányul, önmagában a Berg Montana nyereségességének vizsgálata az egész csoport pénzügyi eredményének figyelembevétele nélkül nem ad reális képet, mivel a Berg Montana nyereségességét a transzferárak befolyásolják és az ATUSA csoport összességében véve veszteséges. Ezért azt az állítást, hogy a Berg Montana nem szenvedett kárt, szintén el kell utasítani.
(150)
Egyik állítás szerint a munkatermelékenység 2008 és a vizsgálati időszak közötti - a (127) preambulumbekezdésben kifejtett - 9 %-os visszaesése strukturális problémát jelez. Az említett visszaesés azonban abban az időszakban következett be, amikor az uniós gazdasági ágazat a teljes munkaerő-állományát 36 %-kal, teljesítményét pedig 41 %-kal csökkentette. Ezek a csökkentések azt jelzik, hogy az uniós gyártók folyamatosan arra voltak kényszerítve, hogy a dömpingelt behozatalból eredő piaci nyomáshoz és az átmenetileg gyengülő kereslethez igazítsák tevékenységeiket. Az ilyen zord gazdasági körülményeket figyelembe véve a munkatermelékenység 9 %-os visszaesése viszonylag enyhének tekinthető.
4. Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés
(151)
Következtetésképpen a fenti elemzés megmutatta, hogy a két érintett országból származó behozatal mennyiségét tekintve nőtt, és jelentős piaci részesedést szerzett a figyelembe vett időszak során. Ezenkívül ezek a megnövekedett mennyiségek, amelyek az uniós piacot dömpingelt áron árasztották el, és jelentősen alákínáltak az uniós gazdasági ágazat árainak.
(152)
A Bizottság más olyan tényezőket is megvizsgált, amelyek kárt okozhattak volna az uniós gazdasági ágazatnak. E tekintetben megállapította, hogy az egyéb harmadik országokból érkező behozatal, az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye és az uniós felhasználás alakulása nem tűnnek olyan jelentősnek, hogy megtörnék a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által a vizsgálati időszakban elszenvedett kár között megállapított okozati összefüggést.
(153)
A fenti elemzés alapján - amely egyértelműen elkülönítette az összes ismert tényező uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásait a behozatal káros hatásaitól -, ideiglenesen azt a következtetést lehet levonni, hogy a Kínából és Thaiföldről származó behozatal az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése értelmében jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak.
G. AZ UNIÓS ÉRDEK
1. Előzetes megjegyzés
(154)
A Bizottság az alaprendelet 21. cikke alapján megvizsgálta, hogy a kárt okozó dömpingre vonatkozó ideiglenes következtetés ellenére fennáll-e olyan kényszerítő erejű ok, amely alapján úgy tűnik, hogy ebben a konkrét esetben az ideiglenes dömpingellenes intézkedések elfogadása nem szolgálná az Unió érdekét. A Bizottság e célból az alaprendelet 21. cikkének (1) bekezdése szerint az előterjesztett összes bizonyíték alapján valamennyi érintett fél esetében megvizsgálta a lehetséges intézkedések, illetve az intézkedések elmaradásának várható hatását.
2. Az uniós gazdasági ágazat
(155)
Valamennyi ismert uniós gyártó támogatja a dömpingellenes intézkedések bevezetését. Emlékeztetni kell arra, hogy a legtöbb kármutató kedvezőtlen tendenciát mutatott, valamint hogy ez különösen az uniós gazdasági ágazat gyártási és értékesítési mennyiségére, piaci részesedésére és pénzügyi teljesítményére vonatkozó kármutatókat - például a nyereségességet, a befektetések megtérülését - súlyosan befolyásolta.
(156)
Intézkedések bevezetése esetén az árak esése és a piaci részesedés elvesztése várhatóan megáll és az uniós gazdasági ágazat eladási árai várhatóan elkezdenek helyreállni, ami az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzetének jelentős javulásához vezet majd.
(157)
Másfelől valószínű, hogy az uniós gazdasági ágazat piacának és pénzügyi helyzetének romlása dömpingellenes intézkedések bevezetése nélkül tovább folytatódna. Ilyen forgatókönyv esetén az uniós gazdasági ágazat várhatóan továbbra is veszítene piaci részesedéséből és már nem lenne képes követni a Kínából érkező dömpingelt behozatal által meghatározott piaci árakat. A várható hatás az lenne, hogy a termelés mennyisége tovább csökkenne, és uniós termelőkapacitásokat zárnának be, ami jelentős számú munkahely megszűnéséhez vezetne.
(158)
Ennek megfelelően a Bizottság ideiglenesen azt a következtetést vonta le, hogy a dömpingellenes intézkedések elrendelése az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálja.
3. Importőrök
(159)
A (31) preambulumbekezdésben említettek szerint a vizsgálat során 32 független importőr működött együtt, amelyeknek a két érintett országból származó behozatala az összes import 45 %-át képviselte. Az importőrök általában véve ellenzik a dömpingellenes intézkedések bevezetését. A legtöbb esetben azonban az intézkedések hatása csekélynek tűnik. Az érintett termék forgalma legtöbbször az importőrök teljes üzleti forgalmának mindössze kis hányadát teszi ki. Néhány importőr más forrásokból is vásárol menetelt temperöntvény csőszerelvényeket és azok az importőrök is tudnak más beszerzési forrást találni - többek között az uniós gazdasági ágazat gyártói közül -, amelyek jelenleg csak a két érintett országból szereznek be ilyen terméket. Ideiglenesen tehát megállapítható, hogy az ideiglenes intézkedések elrendelése nem gyakorol jelentős kedvezőtlen hatást az importőrök érdekeire.
4. Felhasználók
(160)
A menetelt temperöntvény csőszerelvényeket a (18) preambulumbekezdésben említettek szerint főleg lakóépületek és nem lakás céljára szolgáló épületek gáz-, víz- és fűtési rendszereihez használják. A menetelt temperöntvény csőszerelvények felhasználói tehát a vízvezeték-szerelők. A vizsgálatban felhasználói és fogyasztói szövetségek nem vettek részt. Ezenkívül a menetelt temperöntvény csőszerelvények értéke a víz-, gáz- és fűtési rendszerek összes költségének mindössze kis részét teszi ki. Ideiglenesen tehát megállapítható, hogy az ideiglenes intézkedések elrendelése nem gyakorol jelentős kedvezőtlen hatást a felhasználók érdekeire.
(161)
A dömpingellenes intézkedések általános hatásának vizsgálata során összességében úgy tűnik, hogy az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt kedvező hatások egyértelműen meghaladják a többi érdekcsoportra gyakorolt potenciális kedvezőtlen hatásokat. Ezért ideiglenesen az állapítható meg, hogy a dömpingellenes vámok nem sértik az Unió érdekét.
5. Versenyszempontok
(162)
Érdekelt felek azzal érveltek, hogy a dömpingellenes intézkedések bevezetése duopol helyzetet eredményezhet az uniós piacon, amelyet a két fő panaszos, az ATUSA és a Georg Fischer vállalat uralna. Ezzel kapcsolatban először is meg kell jegyezni, hogy az említett két csoport jelenlegi piaci részesedése viszonylag alacsony, így az állítólagos „duopóliumnak” meglehetősen szerény, hozzávetőleg 30 %-os piaci részesedése lenne. Ezt az értéket kell összehasonlítani a két érintett ország 52,7 %-os piaci részesedésével, emellett az egyéb harmadik országokból származó behozatal is további 8,4 %-os piaci részesedéssel bír. A többi uniós gyártó piaci részesedése 7,5 %.
(163)
Ezenkívül a dömpingellenes vámok célja nem az összes behozatal megakadályozása, hanem az egyenlő versenyfeltételek visszaállítása. Érdemes megjegyezni, hogy a 2000 és 2005 között hatályos korábbi intézkedések sem állították le a behozatalt. Éppen ellenkezőleg, Kína a 49,4 %-os dömpingellenes vámot elrendelő intézkedések bevezetését követően 2002-ben, 2003-ban és 2004-ben nagyobb mennyiségben exportált az Unióba. Mindent egybevetve az uniós piacon jelen lévő versenytársak jelentős száma arra utal, hogy egy, az uniós piacot uraló versenyellenes duopólium létrejöttének kockázata meglehetősen alacsony.
6. Az uniós érdekre vonatkozó következtetés
(164)
A fenti szempontokat figyelembe véve a Bizottság ideiglenesen megállapította, hogy az uniós érdekre vonatkozó, rendelkezésre álló információk alapján összességében nincsenek kényszerítő erejű okok a Kínából és Thaiföldről származó menetelt csőszerelvények behozatalára vonatkozó ideiglenes intézkedések elrendelése ellen.
H. IDEIGLENES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
1. A kár megszüntetéséhez szükséges szint
(165)
A dömpinggel, a dömpingből származó kárral, az okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetéseket figyelembe véve ideiglenes intézkedéseket kell bevezetni annak megakadályozása érdekében, hogy a két érintett országból származó dömpingelt behozatal további kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatnak.
(166)
A Bizottság ezen intézkedések mértékének megállapításához a meglévő dömpingkülönbözeteket és az uniós gyártókat ért kár megszüntetéséhez szükséges vám összegét vette figyelembe.
(167)
A káros dömping hatásainak felszámolásához szükséges vám mértékének kiszámításakor úgy ítélte meg, hogy az intézkedések lehetővé kell, hogy tegyék, hogy az uniós gyártók fedezzék előállítási költségeiket és olyan adózás előtti nyereségre tegyenek szert, amelyet egy hasonló ágazatban működő gyártó rendes versenyfeltételek mellett, vagyis dömpingelt behozatal nélkül elérhetne.
(168)
Az ugyanezt a terméket érintő korábbi vizsgálat során a Bizottság ezt az ésszerű nyereségszintet 7 %-ban állapította meg (9). Mivel a mintába felvett uniós gyártók a figyelembe vett időszak kezdetén hasonló nyereségszintet tudtak elérni, semmi nem utal arra, hogy ez a haszonkulcs már ne lenne ésszerű.
(169)
A Bizottság ez alapján az uniós gyártók tekintetében kiszámította a hasonló termék kárt nem okozó árát. Ezen ár kiszámítása úgy történt, hogy a fent említett 7 %-os haszonkulcsot hozzáadták az előállítási költségekhez.
(170)
A szükséges áremelést a súlyozott import átlagárnak az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon értékesített hasonló termékek kárt nem okozó árának súlyozott átlagával való összehasonlítása alapján határozta meg. Az összehasonlításból származó bármely különbséget ezt követően a súlyozott átlagos CIF-importár százalékában fejezte ki.
2. Ideiglenes intézkedések
(171)
A fentiek alapján és az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdése értelmében a Kínából és Thaiföldről származó behozatalra ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket kell bevezetni, az alacsonyabb vámtétel szabályával összhangban a dömping és kárkülönbözet szintje közül az alacsonyabbat figyelembe véve.
(172)
Mivel a kínai és thaiföldi exportáló gyártók igen magas arányban működtek együtt, a Bizottság a minden más vállalatra érvényes vámtételt az adott ország mintába felvett vagy a vizsgálatban együttműködő vállalataira kiszabott legmagasabb vámtétel szintjén határozta meg. A minden más vállalatra érvényes vámtétel azokra a vállalatokra vonatkozik, amelyek a vizsgálat során nem működtek együtt.
(173)
A Bizottság a mellékletben felsorolt és a mintában nem szereplő együttműködő kínai vállalatok esetében a vám ideiglenes mértékét a mintába felvett vállalatokra alkalmazott vámtételek súlyozott átlagának szintjén állapította meg.
(174)
A javasolt ideiglenes dömpingellenes vámtételek a következők:
Kínai Népköztársaság
Vállalat
Dömpingkülönbözet
Kárkülönbözet
Vámtétel
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd.
67,8 %
136,5 %
67,8 %
Jinan Meide Casting Co., Ltd.
39,3 %
122,4 %
39,3 %
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd.
32,1 %
128,4 %
32,1 %
Más együttműködő vállalatok
42,3 %
124,7 %
42,3 %
Minden más vállalat
67,8 %
Thaiföld
Vállalat
Dömpingkülönbözet
Kárkülönbözet
Vámtétel
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd.
15,9 %
86,2 %
15,9 %
Siam Fittings Co., Ltd.
50,7 %
39,7 %
39,7 %
Minden más vállalat
39,7 %
(175)
A Bizottság a fenti dömpingellenes intézkedéseket ideiglenesen értékvám formájában állapítja meg.
(176)
Az e rendeletben előírt, az egyes vállalatokra alkalmazandó dömpingellenes vámtételeket a Bizottság e vizsgálat megállapításai alapján határozta meg. Így ezek az értékek a vizsgálat során a vállalatokkal kapcsolatban feltárt helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek (a „minden más vállalatra” alkalmazandó országos vámmal szemben) így kizárólag a Kínából és Thaiföldről származó, az említett vállalatok - így konkrét jogi személyek - által előállított termékek behozatalára alkalmazandók. Az e rendelet rendelkező részében név szerint nem említett vállalatok - beleértve a névvel és címmel felsorolt vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatokat - által előállított importált termékekre nem vonatkozhatnak ezek a vámtételek; ezekre a termékekre a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételeket kell alkalmazni.
(177)
A vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek alkalmazására irányuló kérelmeket (például a jogalany nevében bekövetkezett változást követően, illetve új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) a Bizottsághoz (10) kell benyújtani, és mellékelni kell hozzá minden vonatkozó információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, a belföldi értékesítéshez és az exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függenek össze. Adott esetben a rendeletet ennek megfelelően módosítják az egyedi vámtételekben részesülő vállalatok listájának aktualizálásával.
(178)
A dömpingellenes vám megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében a minden más vállalatra alkalmazandó vám szintje nemcsak a nem együttműködő exportáló gyártókra vonatkozik, hanem azokra a gyártókra is, amelyek a vizsgálati időszak során egyáltalán nem exportáltak az Unióba.
(179)
Thaiföld vonatkozásában ugyanakkor az utóbbi vállalatok - amennyiben megfelelnek az alaprendelet 11. cikke (4) bekezdésének második albekezdésében megfogalmazott követelményeknek - helyzetük egyéni elbírálása érdekében kérelmet nyújthatnak be az említett cikk szerinti felülvizsgálatra.
I. ZÁRÓ RENDELKEZÉS
(180)
A felelősségteljes ügyvitel érdekében meg kell határozni azt az időszakot, amelyen belül a rendeletben megadott határidőn belül jelentkező érdekelt felek írásban ismertethetik álláspontjukat, illetve meghallgatást kérhetnek. Emellett fontos kijelenteni, hogy a vámok kivetése tekintetében az e rendelet céljait szolgáló megállapítások ideiglenesek, amelyeket végleges vám meghatározása esetén valószínűleg újra mérlegelni kell,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) A jelenleg az ex 7307 19 10 KN-kód (TARIC-kód 7307191010) alá tartozó, a Kínai Népköztársaságból és Thaiföldről származó menetelt temperöntvény csőszerelvények és -illesztések behozatalára ideiglenes dömpingellenes vám kerül kivetésre.
(2) Az alább felsorolt vállalatok által gyártott, az (1) bekezdésben meghatározott termék vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson megállapított árára alkalmazandó ideiglenes dömpingellenes vámtételek a következők:
Ország
Vállalat
Vámtétel
TARIC-kiegészítő kód
Kínai Népköztársaság
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd. - Yutian County
67,8 %
B335
Jinan Meide Casting Co., Ltd. - Jinan
39,3 %
B336
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd. -Qingdao
32,1 %
B337
Hebei XinJia Casting Co., Ltd. - XuShui County
42,3 %
B338
Shijiazhuang Donghuan Malleable Iron Castings Co., Ltd. - Xizhaotong Town
42,3 %
B339
Linyi Oriental Pipe Fittings Co., Ltd. - Linyi City
42,3 %
B340
China Shanxi Taigu County Jingu Cast Co., Ltd. - Taigu County
42,3 %
B341
Yutian Yongli Casting Factory Co., Ltd. - Yutian County
42,3 %
B342
Langfang Pannext Pipe Fitting Co., Ltd. - LangFang, Hebei
42,3 %
B343
Tangshan Daocheng Casting Co., Ltd. -Hongqiao Town, Yutian County
42,3 %
B344
Tangshan Fangyuan Malleable Steel Co., Ltd. - Tangshan
42,3 %
B345
Taigu Tongde Casting Co., Ltd. - Nanyang Village, Taigu
42,3 %
B346
Minden más vállalat
67,8 %
B999
Thaiföld
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd - Samutsakorn
15,9 %
B347
Siam Fittings Co., Ltd - Samutsakorn
39,7 %
B348
Minden más vállalat
39,7 %
B999
(3) Az (1) bekezdésben említett termék Európai Unión belüli szabad forgalomba bocsátásának feltétele az ideiglenes vám összegével megegyező vámbiztosíték nyújtása.
(4) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
Az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 20. cikkének sérelme nélkül az érdekelt felek kérhetik azon lényeges tényeket és megállapításokat alátámasztó részletes információk kiadását, amelyek alapján ezt a rendeletet elfogadták, írásban ismertethetik véleményüket, és szóbeli meghallgatásra jelentkezhetnek a Bizottságnál az e rendelet hatálybalépésének időpontját követő egy hónapon belül.
Az 1225/2009/EK rendelet 21. cikkének (4) bekezdése alapján az érintett felek e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított egy hónapon belül észrevételeket tehetnek e rendelet alkalmazására vonatkozóan.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
E rendelet 1. cikkét hat hónapig kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2012. november 14-én.