PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1343/2013
ze dne 12. prosince 2013,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz peroxosíranů (persíranů) pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Nařízením Rady (ES) č. 1184/2007 (2) bylo uloženo konečné antidumpingové clo z dovozu peroxosíranů (persíranů) pocházejících ze Spojených států amerických, Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a Tchaj-wanu (dále jen „původní šetření“ a „původní opatření“). Opatření měla podobu valorického cla v sazbě 71,8 % pro všechny společnosti s výjimkou dvou čínských vyvážejících výrobců, jimž bylo přiznáno individuální clo.
2. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(2)
Dne 10. října 2012 informovala Komise prostřednictvím oznámení (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) (3) zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz persíranů pocházejících z ČLR.
(3)
Přezkum byl zahájen na základě odůvodněné žádosti, kterou podali dva evropští výrobci (RheinPerChemie GmbH & Co. KG a United Initiators GmbH & Co. KG) (dále jen „žadatelé“) představující 100 % celkové výroby persíranů v Unii.
(4)
Žádost byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti opatření by mělo pravděpodobně za následek obnovení dumpingu a újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
3. Šetření
3.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(5)
Šetření týkající se přetrvání nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. října 2011 do 30. září 2012 (dále jen „období přezkumného šetření“). Zkoumání tendencí, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2009 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
3.2 Strany dotčené šetřením
(6)
Komise oficiálně vyrozuměla o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti žadatele, vyvážející výrobce v ČLR, dovozce, kteří nejsou ve spojení, a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, výrobce v potenciálních srovnatelných zemích a zástupce ČLR. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost písemně předložit svá stanoviska a podat žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(7)
S ohledem na potenciálně velký počet vyvážejících výrobců v ČLR a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení a jichž se šetření týkalo, se v oznámení o zahájení přezkumu počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany podle článku 17 základního nařízení vyzvány, aby se do 15 dnů po zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu přihlásily a předložily Komisi informace požadované v uvedeném oznámení.
(8)
Žádný dovozce se nepřihlásil.
(9)
Na dotazník odpověděl pouze jeden vyvážející výrobce z ČLR. Nebylo proto nutné vybírat vzorek vyvážejících výrobců.
(10)
Komise zaslala dotazníky všem známým dotčeným stranám a těm, které se přihlásily ve lhůtách uvedených v oznámení o zahájení přezkumu. Odpovědi došly od dvou výrobců v Unii, jednoho vyvážejícího výrobce v ČLR a jednoho výrobce v Turecku, o němž se uvažovalo jako o potenciálně srovnatelné zemi.
(11)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii
-
RheinPerChemie GmbH & Co. KG, Německo
-
United Initiators GmbH & Co. KG, Německo
b)
Vyvážející výrobce v ČLR
United Initiators (Shanghai) Co., Ltd., Šanghaj (4)
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(12)
Dotčený výrobek je stejný jako výrobek, který byl předmětem původního šetření, tj. peroxosírany (persírany), včetně monopersíranu draselného (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN 2833 40 00 a ex 2842 90 80.
(13)
Dotčený výrobek se používá v řadě aplikací jako iniciátor nebo jako oxidační činidlo. Používá se například jako iniciátor polymerace při výrobě polymerů, jako leptadlo při výrobě desek tištěných spojů, ve vlasové kosmetice, při odšlichtování textilií, při výrobě papíru, jako čistící prostředek zubních protéz a jako dezinfekční přípravek.
(14)
Šetřením, stejně jako v původním šetření, se potvrdilo, že dotčený výrobek a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR, jakož i výrobek vyráběný a prodávaný výrobním odvětvím Unie na trhu Unie, mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejné základní použití a jsou proto považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
1. Obecné poznámky
(15)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo prověřeno, zda v současné době dochází k dumpingu a zda je pravděpodobné přetrvávání nebo obnovení dumpingu po možném pozbytí platnosti platných opatření vůči dovozu určitého zboží z ČLR.
(16)
Jak je vysvětleno v 9. bodě odůvodnění, při šetření spolupracoval pouze jeden čínský vyvážející výrobce, který během období přezkumného šetření dotčený výrobek do Unie nevyvážel. Jak je uvedeno níže v 22. bodě odůvodnění a jak je podrobně vysvětleno v 51. až 53. bodě odůvodnění, šetření prokázalo, že v podstatě veškerý dovoz z ČLR během období přezkumného šetření uskutečnil jeden vývozce, u něhož nebyl v původním šetření dumping zjištěn a jehož se tento přezkum netýká. V tomto případě tudíž nebylo možné provést analýzu dumpingu.
2. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
(17)
Za účelem posouzení pravděpodobnosti obnovení dumpingu byly vzaty v úvahu informace poskytnuté spolupracujícím čínským vyvážejícím výrobcem, informace shromážděné v souladu s článkem 18 základního nařízení a dostupné údaje o nespolupracujících vyvážejících výrobcích. Dostupné údaje byly převzaty ze žádosti o přezkum před pozbytím platnosti, z informacíc zveřejněných v rámci přezkumu před pozbytím platnosti, který v březnu 2013 zahájily Spojené státy americké (dále jen „USA“) (5), ze statistik, které má Komise k dispozici, tj. z měsíčních údajů předávaných členskými státy podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení („databáze podle čl. 14 odst. 6“), a z údajů Eurostatu o dovozu.
a) Ceny a objem dovozu do Unie z ČLR a dalších třetích zemí
(18)
Z údajů dostupných v šetření vyplynulo, že prakticky veškerý dovoz z ČLR během období přezkumného šetření uskutečnil jeden čínský vývozce, u něhož v původním šetření nebyl dumping zjištěn (6). Na tento dovoz se tudíž antidumpingová opatření nevztahují. V uvedeném období zůstávaly ceny tohoto dovozu pod úrovní cen výrobního odvětví Unie.
(19)
Navzdory skutečnosti, že čínské dovozní ceny do Unie vzrostly v posuzovaném období o 29 %, byly stále ještě nízké a v období přezkumného šetření se podbízely cenám výrobního odvětví Unie. Prodejní ceny výrobního odvětví Unie na trhu Unie se rovněž zvýšily, leč méně výrazným tempem o 7 %.
(20)
Jediný spolupracující čínský vývozce, na nějž se vztahují stávající antidumpingová opatření, nevyvážel dotčený výrobek do Unie během období přezkumného šetření. Šetření však ukázalo, že vyvážel za dumpingové ceny na trhy třetích zemí a že jeho ceny byly ještě nižší než ceny stávajícího dovozu z ČLR na trh Unie. Z toho lze vyvodit, že čínští vývozci nadále provádějí dumping a že jejich ceny jsou nízké.
(21)
Trh Unie zhruba tvoří dovoz ze tří zemí: Číny, Turecka a USA, které mají 8 % až 10 % podíl na trhu, a na dva výrobce v Unii připadá podíl na trhu ve výši přibližně 65 % až 75 %. Šetření prokázalo, že USA jsou i nadále přítomny na trhu Unie a během období přezkumného šetření představovaly přibližně jednu třetinu celkového dovozu. Ceny dovozu z USA byly v průměru o 10 % vyšší než dovozní ceny z ČLR. To, spolu s pozorovaným podbízením vůči cenám výrobního odvětví Unie, naznačuje, že čínský dovoz nadále vyvolával tlak na snižování prodejních cen v Unii.
(22)
Jak bylo uvedeno výše v 18. bodě odůvodnění, čínský dovoz byl v období přezkumného šetření záležitostí jediného vývozce, u něhož nebyl v původním šetření zjištěn dumping. Mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření se objem tohoto dovozu zvýšil o 24 % a odpovídající podíl na trhu vzrostl v témže období z 8 % na 9,6 % celkové spotřeby Unie.
(23)
Je třeba připomenout, že v letech 1995 až 2001 byla uložena antidumpingová opatření na persírany z ČLR. Po zrušení těchto opatření objem dovozu z ČLR vzrostl z necelých 200 tun v roce 2001 na více než 4 000 tun v roce 2003 a v roce 2006 se více než zdvojnásobil na téměř 9 000 tun. Jinými slovy, za několik málo let připadalo na čínský dovoz více než 20 % trhu Unie. V období 2003-2006 se čínský podíl na trhu zdvojnásobil, zatímco spotřeba se zvýšila o 7 %. Z toho je jasné, že v případě neexistence antidumpingových opatření jsou čínští vývozci schopni získat pro sebe značnou část podílu na trhu Unie.
(24)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a úvahám, zejména k čínské reakci na zrušení opatření na trhu Unie v roce 2001, úrovni čínských cen během období přezkumného šetření a pokračujícím dumpingovým praktikám na trzích třetích zemí, lze usuzovat, že pokud by stávající opatření byla zrušena, v krátkodobém horizontu by se na trhu Unie pravděpodobně znovu objevilo velké množství levného čínského dovozu.
b) Cenové chování čínských výrobců na jiných vývozních trzích
(25)
Jak bylo uvedeno výše v 16. bodě odůvodnění, spolupracující čínská společnost nevyvážela do Unie během období přezkumného šetření a nebylo možné porovnat její běžné hodnoty na domácím trhu s vývozními cenami do Unie. Bylo však posouzeno, jak je uvedeno v 24. bodě odůvodnění, zda byl v průběhu období přezkumného šetření vývoz této společnosti do třetích zemí realizován za dumpingové ceny. Jelikož této společnosti bylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, byly běžné hodnoty stanoveny na základě jejích údajů.
(26)
U tří typů dotčeného výrobku, jejichž prodej na domácím trhu byl reprezentativní a uskutečnil se v běžném obchodním styku, byly běžné hodnoty určeny na základě cen, které platili nezávislí odběratelé na domácím trhu. U jednoho typu výrobku bylo nutno vypočítat běžnou hodnotu na základě výrobních nákladů podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení. V souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení byly k určení běžné hodnoty dotyčného typu použity výrobní náklady, prodejní, správní a režijní náklady a zisk dosahovaný v běžném obchodním styku z prodeje na domácím trhu.
(27)
Výsledkem srovnání běžné vážené průměrné hodnoty a vážené průměrné vývozní ceny, na základě ceny ze závodu do třetích zemí, stanovené na základě vykázaných a ověřených údajů, bylo vážené průměrné dumpingové rozpětí 9,4 %.
(28)
Pokud jde o cenové chování, existence antidumpingových opatření v Indií a USA rovněž jasně svědčí o dumpingových praktikách čínských vyvážejících výrobců na jiných trzích.
c) Atraktivita trhu Unie
(29)
Šetření ukázalo, že spolupracující čínská společnost vyvážela do mnoha třetích zemí, jako je Brazílie, Indonésie, Malajsie, Jižní Afrika, Jižní Korea, Tchaj-wan, Thajsko a Spojené arabské emiráty. Vývozní ceny spolupracující čínské společnosti na trhy třetích zemí byly porovnány s úrovní prodejních cen výrobního odvětví Unie a dovozními cenami pro ČLR během období přezkumného šetření na trhu Unie. Toto srovnání prokázalo, že v období přezkumného šetření se spolupracující čínský vývozce výrazně cenově podbízel, a to až do 40 % cen výrobního odvětví Unie.
(30)
Z této analýzy na jedné straně vyplývá, že ceny na trhu Unie jsou vyšší, a jsou tedy velmi atraktivní, a na druhé straně, že ceny, které nabízejí jiní čínští vývozci, jsou nižší než stávající čínské dovozní ceny na trhu Unie.
(31)
Rovněž je pozoruhodné, že běžné hodnoty spolupracující společnosti byly během období přezkumného šetření celkově nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Potvrzuje to přitažlivost trhu Unie, jelikož by čínským výrobcům nesporně přinášel vyšší zisky. Zdá se, že nízká úroveň cen v Číně není způsobena ničím jiným, než značnou výrobní kapacitou a nabídkou dotčeného výrobku.
(32)
Jak je uvedeno v 28. bodě odůvodnění, některé trhy ve třetích zemích, jako je USA a Indie, se staly pro čínské vývozce méně atraktivními z důvodu existence antidumpingových opatření. Kromě toho bylo zjištěno, že na trzích dalších třetích zemí se obchoduje za relativně nižší ceny než na trhu Unie. Pokud jde o trhy dalších třetích zemí, kde neplatí opatření, ty už zásobují společnosti, které tam působí, a případná volná kapacita v ČLR by tedy byla pravděpodobně využita pro vývoz na trh Unie.
(33)
Na základě výše uvedeného se očekává, že pokud by stávající opatření byla zrušena, čínský dovoz by se obnovil ve větším objemu a vyvíjel by větší cenový tlak na trhu Unie.
d) Výrobní kapacita a přebytečná kapacita dostupná pro vývoz
(34)
Jelikož nebyly k dispozici jiné informace, byla v souladu s článkem 18 základního nařízení provedena analýza volné kapacity v ČLR na základě dostupných údajů, konkrétně podle neúplných informací od spolupracujícího čínského vyvážejícího výrobce o situaci na trhu v ČLR, od výrobního odvětví Unie a podle veřejně dostupných informací na úrovni pěti hlavních výrobců zjištěných v ČLR a údajů získaných v zahajovací fázi. Informace poskytnuté z těchto zdrojů se ukázaly být v souladu.
(35)
Na základě těchto informací se předpokládá, že ČLR má volnou výrobní kapacitu na více než 100 tisíc tun, což představuje přibližně trojnásobek spotřeby Unie během období přezkumného šetření.
(36)
Na základě míry využití kapacity spolupracujícího výrobce se dospělo k závěru, že ČLR má k dispozici potenciálně významné kapacity, které by mohly být použity k zvýšení výroby a přesměrování na trh Unie, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti.
e) Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(37)
S ohledem na výše uvedené se mělo za to, že pokud by stávající opatření pozbyla platnosti, pravděpodobně by došlo k obnovení dumpingu. Na pravděpodobnost obnovení dumpingu v případě zrušení stávajících opatření ukazuje zejména úroveň zjištěné běžné hodnoty v Číně, dumpingové chování spolupracujícího výrobce na trzích třetích zemí, existence antidumpingových opatření vůči čínským vývozcům v Indii a USA, přitažlivost trhu Unie v porovnání s jinými trhy a dostupnost významné výrobní kapacity v ČLR.
D. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Definice výrobního odvětví Unie
(38)
Současné šetření potvrdilo, že persírany vyrábějí pouze dva výrobci v Unii. Ti představují 100 % celkové výroby v Unii během období přezkumného šetření. Oba výrobci podpořili žádost o přezkum a při šetření spolupracovali.
(39)
Tyto dvě společnosti tedy tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a budou dále označovány jako „výrobní odvětví Unie“.
2. Předběžná poznámka
(40)
V zájmu zachování důvěrnosti podle článku 19 základního nařízení jsou údaje týkající se dvou výrobců v Unii předkládány v podobě indexu nebo rozpětí.
(41)
Informace o dovozu byly analyzovány na úrovni kódu KN pro tři hlavní typy obdobného výrobku, tj. persíranu amonného, persíranu sodného a persíranu draselného, a na úrovni kódu TARIC pro čtvrtý typ, tj. monopersíranu draselného. Analýza dovozu byla doplněna o údaje shromážděné na základě čl. 14 odst. 6 základního nařízení.
3. Spotřeba v Unii
(42)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a údajů o dovozu podle Eurostatu na úrovni kódu KN a kódu TARIC.
(43)
Spotřeba Unie v období přezkumného šetření byla o něco málo vyšší než na začátku posuzovaného období. Mezi roky 2009 a 2010 byl zaznamenán nárůst o 22 %, ale poté spotřeba postupně klesla přibližně o 18 %.
Tabulka 1
Spotřeba
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Spotřeba (t)
25 000 - 35 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
25 000 - 35 000
Index (2009 = 100)
100
122
114
103
Zdroj: odpovědi na dotazník, Eurostat, databáze podle čl. 14 odst. 6.
4. Objem, ceny a tržní podíl dovozu z ČLR
(44)
Objem dovozu z ČLR a jeho podíl na trhu byl analyzován na základě údajů Eurostatu a údajů sebraných v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení.
(45)
Z porovnání výše uvedených databází vyplývá, že veškerý dovoz z ČLR pochází od jedné společnosti, u níž nebyl v původním šetření zjištěn dumping. V důsledku toho není možné analyzovat podíl dumpingového dovozu z ČLR na trhu a jeho cenový vývoj.
(46)
Dále, jelikož čínští vyvážející výrobci, na než se vztahuje režim antidumpingových opatření, nevyváželi dotčený výrobek do Unie během období přezkumného šetření, nebylo možné vypočítat cenové podbízení pro ČLR.
5. Dovoz z jiných třetích zemí
(47)
V následující tabulce je uveden objem dovozu z jiných zemí, jeho ceny a podíl na trhu během posuzovaného období. Tyto údaje byly zjištěny na základě statistických informací na úrovni kódů KN a kódu TARIC. Jak je vysvětleno ve 40. bodě odůvodnění, z důvodu důvěrnosti se údaje o podílech na trhu zveřejňují ve formě indexu.
Tabulka 2
Dovoz z jiných třetích zemí
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Turecko
Objem dovozu (v tunách)
2 326
3 002
2 360
3 026
Index (2009 = 100)
100
129
101
130
Cena (v EUR za tunu)
1 137
1 010
1 130
1 158
Index (2009 = 100)
100
89
99
102
Podíl na trhu
Index
100
106
89
126
USA
Objem dovozu (v tunách)
3 662
3 951
4 156
2 556
Index (2009 = 100)
100
108
114
70
Cena (v EUR za tunu)
1 053
1 170
1 201
1 099
Index (2009 = 100)
100
111
114
104
Podíl na trhu
Index
100
88
100
68
Ostatní třetí země
Objem dovozu (v tunách)
1 652
1 605
1 420
1 105
Index (2009 = 100)
100
97
86
67
Cena (v EUR za tunu)
1 443
1 518
1 605
1 738
Index (2009 = 100)
100
105
111
120
Podíl na trhu
Index
100
80
76
65
Třetí země celkem
Objem dovozu (v tunách)
7 640
8 558
7 936
6 687
Index (2009 = 100)
100
112
104
88
Cena (v EUR za tunu)
1 163
1 179
1 252
1 231
Index (2009 = 100)
100
101
108
106
Podíl na trhu
Index
100
92
91
85
Zdroj: Eurostat a TARIC.
(48)
Objem dovozu z dalších třetích zemí na trh Unie poklesl během posuzovaného období zhruba o 12 % a průměrná cena se za stejné období zvýšila o 6 %. Podíl na trhu, o který přišly další třetí země, získaly zčásti čínský dovoz a výrobní odvětví Unie. Ve stejném období výrobní odvětví Unie zvýšilo své ceny v průměru o 7 %, jak je uvedeno v 64. bodě odůvodnění.
6. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
6.1 Předběžné poznámky
(49)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení přezkoumala Komise všechny hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují stav výrobního odvětví Unie.
6.2 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(50)
Výroba výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období výrazně zvýšila. Tento nárůst byl nejvýraznější v letech 2009 a 2010, kdy výroba vzrostla o 32 procentních bodů. Poté zůstala stabilní a mírně poklesla mezi rokem 2011 a obdobím přezkumného šetření.
Tabulka 3
Celková výroba v Unii
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Výroba (v tunách)
20 000 - 30 000
25 000 - 35 000
25 000 - 35 000
25 000 - 35 000
Index (2009 = 100)
100
132
135
125
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(51)
Výrobní kapacita zůstala v průběhu posuzovaného období stabilní. Jak rostla výroba v letech 2009-2011, i využití kapacity vykázalo celkové zvýšení o 34 %. Tato tendence se v období přezkumného šetření změnila, neboť pokles výroby vedl rovněž k nižšímu využití kapacity o šest procentních bodů, jak je uvedeno níže:
Tabulka 4
Výrobní kapacita a využití kapacity
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Výrobní kapacita (v tunách)
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
Index (2009 = 100)
100
101
101
101
Využití kapacity
60 %
79 %
81 %
75 %
Index (2009 = 100)
100
131
134
124
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.3 Zásoby
(52)
Ačkoli konečný stav zásob výrobního odvětví Unie značně vzrostl mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření, s ohledem na úroveň produkce zůstává jejich úroveň relativně nízká.
Tabulka 5
Konečný stav zásob
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Konečný stav zásob (v tunách)
500 - 1 500
1 000 - 2 000
2 000 - 3 000
1 500 - 2 500
Index (2009 = 100)
100
144
227
184
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.4 Objem prodeje
(53)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, kopíroval vývoj spotřeby s vrcholem v roce 2010 a dále klesal v následujících letech až do konce období přezkumného šetření. V posuzovaném období se zvýšil o 6 %.
Tabulka 6
Prodej odběratelům, kteří nejsou ve spojení
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Objem (v tunách)
15 000 - 25 000
20 000 - 30 000
20 000 - 30 000
15 000 - 25 000
Index (2009 = 100)
100
122
113
106
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.5 Podíl na trhu
(54)
Jelikož objem prodeje do Unie sledoval vývoj spotřeby, zůstal podíl výrobního odvětví Unie na trhu během posuzovaného období poměrně stálý.
Tabulka 7
Podíl na trhu Unie
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu
65 % - 75 %
65 % - 75 %
65 % - 75 %
65 % - 75 %
Index (2009 = 100)
100
100
100
103
Zdroj: odpovědi na dotazník, údaje Eurostatu a TARIC
6.6 Růst
(55)
Jak je vysvětleno výše, růst spotřeby v Unii nepřekročil během posuzovaného období 3 procentní body. Ve stejném období se výrobnímu odvětví Unie podařilo mírně zvýšit svůj objem prodeje a podíl na trhu.
6.7 Zaměstnanost a produktivita
(56)
Úroveň zaměstnanosti výrobního odvětví Unie se mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření udržela na stálé úrovni. V souladu s vývojem výroby však produktivita na zaměstnance, měřená výstupem v tunách na zaměstnance, v tomto období viditelně vzrostla. Podrobné údaje jsou uvedeny níže:
Tabulka 8
Celková zaměstnanost a produktivita v Unii
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Index zaměstnanců
100
100
103
101
Index produktivity
100
132
131
124
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.8 Jednotkové prodejní ceny
(57)
Mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření se jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie pro odběratele v Unii, kteří nejsou ve spojení, zvýšily o 7 %. Tento 7 % nárůst průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie lze vysvětlit změnou ve skladbě sortimentu, který během posuzovaného období prodávalo. Tato cena, a to i s přihlédnutím k potenciálním rozdílům ve skladbě sortimentu, byla mnohem vyšší než cena, kterou si účtoval spolupracující čínský výrobce za vývoz do třetích zemí.
Tabulka 9
Jednotková cena prodeje v Unii
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Jednotková cena prodeje Unie (EUR/t)
1 100 - 1 300
1 100 - 1 300
1 200 - 1 400
1 200 - 1 400
Index (2009 = 100)
100
100
105
107
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.9 Ziskovost
(58)
V roce 2009 byla ziskovost výrobního odvětví Unie téměř nulová. Následně v období od roku 2010 do období přezkumného šetření se ziskovost držela nad 10 %. Náhlý růst indexu ziskovosti mezi rokem 2009 a 2010 je výsledkem velmi nízké výchozí úrovně v roce 2009, což byl pro výrobní odvětví Unie kritický rok. V roce 2011 byla vysoká ziskovost výsledkem mimořádných jednorázových úspor nákladů, které se v budoucnosti nebudou opakovat. To se již bylo projevilo na nižší ziskovosti v období přezkumného šetření a tento vývoj pokračuje.
Tabulka 10
Ziskovost
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Ziskovost prodeje Unie
Index (2009 = 100)
100
2 400
3 336
1 854
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.10 Investice a návratnost investic
(59)
Šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie si dokázalo udržet vysokou úroveň investic v celém posuzovaném období.
(60)
Návratnost investic věrně napodobovala vývoj ziskovosti v letech 2009 a 2011, který, jak je vysvětleno v 58. bodě odůvodnění, není reprezentativní.
Tabulka 11
Investice a návratnost investic
Index (2009 = 100)
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Investice
100
71
110
99
Návratnost investic
100
3 166
4 647
2 455
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.11 Peněžní tok a schopnost získat kapitál
(61)
Peněžní tok, který ovlivňuje schopnost výrobního odvětví samofinancovat svou činnost a je vyjádřen jako procento obratu dotčeného výrobku, sledoval podobný vývoj jako ziskovost. Až do roku 2011 se výrazně lepšil a během období přezkumného šetření klesal.
Tabulka 12
Peněžní tok
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Peněžní tok
Index (2009 = 100)
100
288
381
172
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.12 Mzdy
(62)
I když počet osob zaměstnaných v odvětví Unie zůstal stabilní, jejich mzdy se v posuzovaném období zvýšily o 12 %.
6.13 Velikost dumpingového rozpětí
(63)
Jak je vysvětleno výše, v posuzovaném období nedošlo k dumpingovému dovozu z ČLR, a proto nelze posoudit velikost dumpingového rozpětí.
6.14 Překonání účinků dřívějšího dumpingu
(64)
Vzhledem k neexistenci levného dumpingového dovozu z ČLR, relativně vysokému využívání výrobní kapacity a zvýšení podílu výrobního odvětví Unie na trhu, jeho úrovni ziskovosti a příznivému vývoji některých finančních ukazatelů, lze dospět k závěru, že v průběhu posuzovaného období se výrobnímu odvětví Unie podařilo překonat účinky minulého dumpingu. Hospodářské oživení však nastalo teprve nedávno a v průběhu období přezkumného šetření byl na trhu Unie zaznamenán i určitý pokles různých ukazatelů újmy, jako je ziskovost, peněžní tok, návratnost investic a úroveň investic.
7. Závěr k situaci výrobního odvětví Unie
(65)
Šetření ukázalo, že dovoz levných dumpingových výrobků z ČLR na trh Unie skončil hned po uložení původních opatření v roce 2007 a v průběhu posuzovaného období nebo v období přezkumného šetření nebyl pozorován. Dovoz z ČLR na trh Unie pochází od jediného čínského výrobce, u něhož nebyl v původním šetření zjištěn dumping. Výrobní odvětví Unie mohlo díky tomu dosáhnout vysoké úrovně výroby, zvýšit svůj objem prodeje, průměrnou prodejní cenu, podíl na trhu a ziskovost a zlepšit svou celkovou finanční situaci.
(66)
Proto byl učiněn závěr, že výrobní odvětví Unie neutrpělo během období přezkumného šetření podstatnou újmu. Vzhledem k poklesu spotřeby a zhoršení některých ukazatelů újmy během období přezkumného šetření, jak je uvedeno výše, je situace výrobního odvětví Unie i nadále nestabilní.
E. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Předběžné poznámky
(67)
Aby mohla být posouzena pravděpodobnost obnovení újmy v případě, že by opatření pozbyla platnosti, byl analyzován možný dopad dovozu z ČLR na trh Unie a na výrobní odvětví Unie v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(68)
Analýza se zaměřila na volnou kapacitu v ČLR a na chování čínských vývozců na trzích třetích zemí a na trhu Unie.
2. Volná kapacita v ČLR
(69)
Podle informací získaných a ověřených během šetření se odhaduje, že v Číně je k dispozici kapacita na výrobu přibližně 100 tisíc tun dotčeného výrobku. Kromě toho existuje několik malých výrobců rozptýlených po celé zemi, kteří toto číslo ještě zvyšují.
(70)
Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínských vývozců nejsou k dispozici žádné údaje o přesném podílu této kapacity, která je volná a dala byl se využít pro vývoz dotčeného výrobku na trh Unie. Šetření však prokázalo, že jediný čínský spolupracující výrobce má přibližně 30 % volné kapacity. Pokud se tento údaj extrapoluje na všechny čínské společnosti, znamenalo by to, že v současné době existuje v ČLR volná kapacit na výrobu více než 30 tisíc tun.
(71)
I kdyby čínské společnosti nevyužívaly svou plnou kapacitu, na základě výše uvedeného lze soudit, že v ČLR by bylo k dispozici pro vývoz 20-25 tisíc tun dotčeného výrobku. S ohledem na zjištění a závěry uvedené v 22. až 44. bodě odůvodnění je zřejmé, že pokud by opatření nebyla prodloužena, dostupná volná kapacita v Číně by byla určena na vývoz na trh Unie. Na tento potenciálně dodatečný objem vývozu by se mělo nahlížet v souvislosti se spotřebou Unie, která v období přezkumného šetření činila přibližně 25 000 až 35 000 tun.
3. Vývoz z ČLR
(72)
Jak je uvedeno v 20. bodě odůvodnění, šetření ukázalo, že čínský vývoz do třetích zemí byl realizován za dumpingové ceny. Kromě toho výsledky přezkumů prováděných příslušnými orgány v USA a v Indii vedly k doporučení, aby platná antidumpingová opatření uložená na persírany z ČLR byla prodloužena. V této situaci lze předpokládat, že volná výrobní kapacita čínských vývozců bude využita hlavně pro výrobu na vývoz na trh Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti. Jak je objasněno v 32. bodě odůvodnění výše, vzhledem k tomu, že trhy dalších třetích zemí, na něž se opatření nevztahují, již zásobují tam působící společnosti, případná volná kapacita dostupná v ČLR by byla pravděpodobně využita k vývozu dotčeného výrobku na trh Unie.
(73)
S ohledem na minulé dumpingové praktiky čínských vývozců, které vedly k uložení platných opatření, a vzhledem k jejich současnému dumpingovému chování v třetích zemích lze vyvodit závěr, že tento objem vývozu do Unie by se uskutečňoval za dumpingové ceny.
(74)
Navíc, jak bylo uvedeno v 23. bodě odůvodnění výše, je třeba připomenout, že v letech 1995 až 2001 byla uložena antidumpingová opatření na vývoz persíranů z ČLR. Jelikož tato opatření nebyla prodloužena, dovoz z ČLR se zvýšil z necelých 200 tun v roce 2001 na téměř 10 000 tun v roce 2006, a tím získal na trhu Unie více než 20 % podíl.
4. Závěr
(75)
S ohledem na výsledky šetření, zejména ohledně volné kapacity v ČLR, pokračování čínského dumpingu do třetích zemí, omezené schopnosti čínských vývozců prodávat na jiných hlavních trzích třetích zemí a jejich prokazatelné schopnosti přesměrovat vývoz na trh Unie, se má za to, že zrušení uložených opatření by oslabilo postavení výrobního odvětví Unie na jeho hlavním trhu a že by se v důsledku pravděpodobného čínského dovozu za dumpingové ceny zopakovala způsobená újma. Neexistuje žádný důvod k domněnce, že by lepší výsledky výrobního odvětví Unie dosažené díky platným opatřením zůstaly zachovány nebo by dále posílily, pokud by opatření byla zrušena. Naopak, existují příznivé podmínky pro pravděpodobný přesun čínského dovozu na trh Unie za dumpingové ceny a ve velkém objemu. Tento dovoz by pravděpodobně poškodil pozitivní vývoj na trhu Unie, jenž se projevil v posuzovaném období. Pravděpodobný objem dumpingového dovozu z ČLR by dokázal vyvinout tlak na prodejní ceny výrobního odvětví Unie a způsobit mu ztrátu podílu na trhu. To by mělo nepříznivý dopad na finanční výsledky výrobního odvětví Unie, které je stále nestabilní, jak je vysvětleno v 66. bodě odůvodnění.
F. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(76)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zachování stávajících opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Zájem Unie byl určen na základě zhodnocení zájmů různých subjektů, jichž se věc týká, tedy zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(77)
Toto šetření je přezkumem stávajících opatření, a proto bylo možné posoudit případný nepřípustný nepříznivý dopad stávajících antidumpingových opatření na zúčastněné strany.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(78)
V 70. bodě odůvodnění výše byl učiněn závěr, že situace výrobního odvětví Unie by se pravděpodobně vážně zhoršila, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti. Zachování opatření by tedy bylo ke prospěchu výrobního odvětví Unie, jelikož výrobci v Unii by měli být schopni udržet objem prodeje, podíl na trhu, ziskovost a celkově pozitivní hospodářskou situaci. Naopak ukončení platnosti opatření by vážně ohrozilo životaschopnost výrobního odvětví Unie, jelikož lze důvodně očekávat změnu orientace čínského dovozu na trh Unie za dumpingové ceny a ve velkém objemu, což by vedlo k obnovení újmy.
3. Zájem uživatelů
(79)
Žádný ze 44 oslovených uživatelů na dotazník neodpověděl ani nespolupracoval. Uživatelé nespolupracovali ani při původním šetření. Jelikož uživatelé neprojevili zájem, byl učiněn závěr, že zachování opatření by nebylo proti jejich zájmu. Kromě toho šetření ukázalo, že dopad dotčeného výrobku na náklady navazujících výrobků je spíše okrajový a zachování opatření nebude mít nepříznivý dopad na výrobní odvětví uživatelů. Šetření rovněž odhalilo, že vzhledem k charakteru dotyčného produktu, jakož i vzhledem k několika zdrojům zásobování trhu, mohou uživatelé snadno přejít k jinému dodavateli.
4. Zájem dovozců
(80)
Žádný ze čtrnácti oslovených dovozců na dotazník neodpověděl ani nespolupracoval. Dovozci nespolupracovali ani při původním šetření. Jelikož dovozci neprojevili zájem, byl učiněn závěr, že zachování opatření by nebylo proti jejich zájmu. Šetřením bylo zjištěno, že dovozci mohou snadno nakupovat od různých zdrojů, které jsou v současné době dostupné na trhu, zejména od výrobního odvětví Unie, od vývozců z USA a od čínských vývozců, kteří prodávají za ceny, jež nejsou dumpingové.
5. Závěr
(81)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření.
G. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(82)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo rozhodnuto doporučit, aby byla současná opatření zachována. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek k poskytnutým informacím. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(83)
Z výše uvedených důvodů by antidumpingová opatření vztahující se na dovoz některých peroxosíranů (persíranů) pocházejících z ČLR uložená nařízením (ES) č. 1184/2007 měla být v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zachována.
(84)
Aby bylo minimalizováno riziko obcházení uložených opatření z důvodu velkých rozdílů v celních sazbách, má se za to, že v tomto případě jsou nezbytná zvláštní opatření za účelem zajištění řádného uplatňování antidumpingových cel. Tato zvláštní opatření, která se týkají pouze společností, pro něž je stanovena individuální celní sazba, zahrnují: povinnost předložit celním orgánům členských států platnou obchodní fakturu, která splňuje požadavky stanovené v příloze tohoto nařízení. Dovoz bez zmíněné faktury podléhá zbytkovému antidumpingovému clu použitelnému pro všechny ostatní výrobce,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu peroxosíranů (persíranů), včetně monopersíranu draselného, v současnosti kódů KN 2833 40 00 a ex 2842 90 80 (kód TARIC 2842908020), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi činí:
Společnost
Antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd., Šanghaj
0,0 %
A820
United Initiators (Shanghai) Co., Ltd
24,5 %
A821
Všechny ostatní společnosti
71,8 %
A999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 12. prosince 2013.
A TANÁCS 1343/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2013. december 12.)
a Kínai Népköztársaságból származó peroxoszulfátokra (perszulfátok) behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére és 11. cikke (2), (5) és (6) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,
mivel:
A. AZ ELJÁRÁS
1. Hatályos intézkedések
(1)
A Tanács az 1184/2007/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (Kína), Tajvanról és az Amerikai Egyesült Államokból származó perszulfátok behozatalára (a továbbiakban: eredeti vizsgálat és eredeti intézkedések). A Kínára vonatkozó intézkedés valamennyi vállalat tekintetében 71,8 %-os értékvám formájában valósult meg, kivéve két kínai exportáló gyártót, amelyek esetében egyedi vámtételeket állapítottak meg.
2. A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása
(2)
A Bizottság 2012. október 10-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítés (a továbbiakban: eljárás megindításáról szóló értesítés) (3) útján bejelentette a Kínából származó perszulfátok behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatának megindítását.
(3)
A vizsgálat megindítására a teljes uniós perszulfátgyártás 100 %-át képviselő két uniós gyártó, a RheinPerChemie GmbH & Co. KG és a United Initiators GmbH & Co. KG (a továbbiakban: kérelmezők) által benyújtott megalapozott kérelmet követően került sor.
(4)
A kérelem azon alapult, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése valószínűleg a dömping és az uniós gazdasági ágazatot érő kár megismétlődését eredményezné.
3. A vizsgálat
3.1. Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak
(5)
A dömping folytatódására vagy megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2011. október 1-jétől2012. szeptember 30-ig tartó időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségével kapcsolatos értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2009. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig terjedő időszakra vonatkozott (a továbbiakban: figyelembe vett időszak).
3.2. A vizsgálatban érintett felek
(6)
A Bizottság a hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról hivatalosan értesítette a kérelmezőket, a kínai exportáló gyártókat, a kapcsolatban nem álló, de érintett importőröket és felhasználókat, a potenciális analóg országok gyártóit, valamint Kína képviselőit. Az érdekeltek lehetőséget kaptak arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, vagy szóbeli meghallgatást kérjenek.
(7)
Tekintettel a vizsgálatban részt vevő kínai exportáló gyártók és független uniós importőrök potenciálisan nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítésben az alaprendelet 17. cikke szerint mintavételt irányoztak elő. A Bizottság - annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát - az alaprendelet 17. cikkével összhangban felkérte a fenti feleket, hogy a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítés közzétételét követő 15 napon belül jelentkezzenek, és bocsássák rendelkezésére a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben kért információkat.
(8)
A felkérést követően egyetlen importőr sem jelentkezett.
(9)
A kínai exportáló gyártók közül csak egy válaszolt a kérdőívre. Ennélfogva az exportáló gyártók tekintetében nem volt szükség mintavételre.
(10)
A Bizottság kérdőívet küldött valamennyi ismert érintett félnek és azoknak, akik az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül jelentkeztek. A kérdőíveket a két uniós gyártó, egy kínai exportáló gyártó és a lehetséges analóg országnak tekintett Törökország egy gyártója küldte vissza.
(11)
A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet a dömping és ebből eredően az uniós érdeket ért kár folytatódása vagy valószínű megismétlődése meghatározásához szükségesnek ítélt. A következő vállalatok telephelyén került sor ellenőrző látogatásra:
a)
Uniós gyártók
-
RheinPerChemie GmbH & Co. KG, Németország
-
United Initiators GmbH & Co. KG, Németország
b)
Kínai exportáló gyártó
United Initiators (Shanghai) Co. Ltd., Sanghaj (4)
B. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
(12)
Az érintett termék az eredeti vizsgálat tárgyát képező termékkel azonos, vagyis a jelenleg a 2833 40 00 és ex 2842 90 80 KN-kód alá tartozó peroxoszulfátok (perszulfátok), beleértve a kálium-peroximonoszulfátot (érintett termék).
(13)
Az érintett terméket reakcióindítóként vagy oxidálószerként használják számos esetben. Néhány esetben használják polimerek gyártásához polimerizálási iniciátorként, nyomtatott áramkörök gyártása során maratóanyagként, hajápolásban, írtelenítés során, papírgyártásban, illetve fogsortisztítóként, valamint fertőtlenítőszerként.
(14)
A vizsgálat megerősítette, hogy az eredeti vizsgálathoz hasonlóan az érintett termék, valamint a kínai belföldi piacon gyártott és értékesített termék, továbbá az uniós ipar által gyártott és az uniós piacon értékesített termék alapvető fizikai és műszaki jellemzői, valamint felhasználási formái megegyeznek, és ezért az alaprendelet 1. cikkének (4) értelmében hasonló terméknek minősülnek.
C. A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK ÉS MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
1. Általános észrevételek
(15)
Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerint megvizsgálták, hogy folyamatban van-e dömping, és hogy a Kínából származó adott behozatalra vonatkozó hatályos intézkedések esetleges megszűnése után lehet-e számítani a dömping folytatására vagy megismétlődésére.
(16)
A (9) preambulumbekezdésben kifejtetteknek megfelelően mindössze egy kínai exportáló gyártó működött együtt a vizsgálatban, ez a gyártó azonban a felülvizsgálati időszak alatt az érintett termékből nem exportált az Európai Unióba. Amint az alábbi (22) preambulumbekezdésben említést nyer, és az (51)-(53) preambulumbekezdésekben szereplő további részletekből kiderül, a vizsgálat feltárta, hogy a felülvizsgálati időszak alatt a Kínából érkező valamennyi behozatal lényegében egyetlen exportőrtől származott, amelyről az eredeti vizsgálatban megállapították, hogy nem folytat dömpinget, és amelyet a jelenlegi felülvizsgálat nem érint. Ezért ebben az esetben dömpingre vonatkozó vizsgálatra nem volt lehetőség.
2. A behozatal alakulása az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén
(17)
Annak megállapítására, hogy mennyire valószínű a dömping megismétlődése, az együttműködő kínai exportáló gyártó által szolgáltatott információkat, az alaprendelet 18. cikke alapján gyűjtött adatokat, valamint a nem együttműködő exportáló gyártók tekintetében rendelkezésre álló tényeket vették figyelembe. A rendelkezésre álló tények a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemből, az Amerikai Egyesült Államok által 2013 márciusában megindított hatályvesztési felülvizsgálat keretében közzétett információkból (5), a Bizottság számára elérhető statisztikai adatokból - tehát a tagállamok által az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdése szerint havonta szolgáltatott adatokból (a továbbiakban: a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis) -, valamint az Eurostat importra vonatkozó adataiból származtak.
a) A Kínából és harmadik országokból az Unióba irányuló import árai és volumene
(18)
A vizsgálatban rendelkezésre álló adatok rámutattak, hogy a felülvizsgálati időszak alatt a Kínából érkező valamennyi behozatal lényegében egyetlen exportőrtől származott, amelyről az eredeti vizsgálatban megállapították, hogy nem folytat dömpinget (6). Az említett a behozatalokra tehát nem vonatkoznak dömpingellenes intézkedések. A megnevezett időszakban az említett behozatalok árai az uniós gazdasági ágazat árai alatt maradtak.
(19)
Annak ellenére, hogy a figyelembe vett időszakban 29 %-kal emelkedtek az Unióba irányuló kínai behozatal árai, azok továbbra is alacsonyak voltak, és a felülvizsgálati időszakban alákínáltak az uniós gazdasági ágazatban alkalmazott árnak. Az uniós gazdasági ágazat uniós piacon alkalmazott értékesítési árai ugyancsak növekedtek, ennek mértéke azonban kevésbé jelentős, mindössze 7 % volt.
(20)
A jelenlegi dömpingellenes intézkedések által érintett egyetlen együttműködő kínai exportőr a felülvizsgálati időszak alatt az érintett terméket nem exportálta az Unióba. A vizsgálat azonban kimutatta, hogy ez az exportőr harmadik országokba dömpingelt áron exportált, és árai még a Kínából az uniós piacra irányuló jelenlegi behozatal árainál is alacsonyabbak voltak. Ez azt jelzi, hogy a kínai exportőrök továbbra is dömpinget folytatnak, áraik pedig alacsonyak.
(21)
Az uniós piacot hozzávetőleg az egyenként 8 % és 10 % közötti piaci részesedéssel rendelkező három országból - Kínából, Törökországból és az Egyesült Államokból - származó behozatal, valamint hozzávetőleg 65-75 %-os piaci részesedéssel rendelkező két uniós gyártó látja el. A vizsgálat rámutatott arra, hogy az Egyesült Államok továbbra is jelen volt az uniós piacon, és a felülvizsgálati időszak alatt az onnan származó import a teljes behozatal hozzávetőleg egyharmadát képviselte. Az Egyesült Államok importárai átlagosan 10 %-kal haladták meg a Kínából származó behozatal árait. Ez a megállapítás, valamint az uniós árak tekintetében megfigyelt áralákínálás arra utal, hogy a kínai behozatal továbbra is leszorítja az Unión belüli értékesítési árakat.
(22)
A fenti (18) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően a felülvizsgálati időszak alatt a Kínából érkező behozatal egyetlen exportőrtől származott, amelyről az eredeti vizsgálatban megállapították, hogy nem folytat dömpinget. Az említett behozatalok volumene 2009 és a felülvizsgálati időszak között 24 %-kal emelkedett, ezzel ugyanebben az időszakban a teljes uniós felhasználásból képviselt piaci részesedés 8 %-ról 9,6 %-ra nőtt.
(23)
Érdemes emlékeztetni arra, hogy 1995 és 2001 között dömpingellenes intézkedéseket vezettek be a Kínából származó perszulfátokra. Mivel ezeket az intézkedéseket hatályon kívül helyezték, a Kínából származó import volumene a 2001. évi kevesebb mint 200 tonnáról 2003-ban 4 000 tonnára nőtt, 2006-ra pedig több mint ennek kétszeresére, 9 000 tonnára emelkedett. Más megfogalmazásban a kínai behozatal néhány év alatt megszerezte az uniós piac több mint 20 %-át. A 2003-2006 közötti időszakban - miközben a felhasználás 7 %-kal nőtt - a kínai piaci részesedés megduplázódott. Ez azt mutatja, hogy dömpingellenes intézkedések hiányában a kínai exportőrök képesek jelentős piaci részesedést szerezni az uniós piacon.
(24)
A fenti tények és megfontolások - különösen az uniós piacra vonatkozó intézkedések 2001-es hatályon kívül helyezésére adott kínai válasz, a felülvizsgálati időszakban jellemző kínai árak és a dömping harmadik országok piacain történő folytatása - ismeretében valószínűsíthető, hogy a jelenlegi intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az olcsó kínai importáruk rövid időn belül újra nagy mennyiségben megjelennének az uniós piacon.
b) A kínai gyártók árpolitikája más exportpiacokon
(25)
A fenti (16) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően az együttműködő kínai vállalat a felülvizsgálati időszak alatt nem exportált az Unióba, így a belföldi piacon alkalmazott rendes értékek és az Unióba irányuló kivitel exportárainak összevetésére nem volt lehetőség. Amint az a fenti (24) bekezdésben említést nyert, a Bizottság megvizsgálta, hogy a vállalat a felülvizsgálati időszak alatt harmadik országokba irányuló exportjai dömpingáron történtek-e. Mivel a vállalat az eredeti vizsgálatban piacgazdasági elbánásban részesült, a rendes értékeket a vállalat saját adatai alapján határozták meg.
(26)
Az érintett termék három azon típusánál, amelyek esetében a belföldi értékesítés reprezentatív volt és a rendes kereskedelmi forgalomban történt, a rendes átlagértékeket a belföldi piacon független vevők által fizetett árak alapján határozták meg. Az egyik típus esetében a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése alapján az előállítás költsége alapján kellett kialakítani. Az alaprendelet 2. cikkének (6) bekezdése szerint a vállalat gyártási, értékesítési, általános és adminisztratív költségeit, valamint a rendes kereskedelmi forgalomban történt belföldi értékesítésből származó nyereségét alkalmazták e típus rendes értékének megállapításához.
(27)
A bejelentett és ellenőrzött adatok alapján megállapított súlyozott rendes átlagérték és a harmadik országokba irányuló export gyártelepi áron alapuló súlyozott átlagárának összehasonlítása szerint a súlyozott átlagos dömpingkülönbözet értéke 9,4 %.
(28)
Az Indiában és az Egyesült Államokban hatályos dömpingellenes intézkedések ugyancsak egyértelműen jelzik a kínai exportáló gyártók által más piacokon gyakorolt árpolitikát és ezáltal folytatott dömpinget.
c) Az uniós piac vonzereje
(29)
A vizsgálat kimutatta, hogy az együttműködő kínai vállalat a harmadik országok széles körébe, például Brazíliába, Indonéziába, Malajziába, Dél-Afrikába, Dél-Koreába, Tajvanra, Thaiföldre és az Egyesült Arab Emírségekbe exportált. Az együttműködő kínai vállalat harmadik országokban alkalmazott exportárait ezért összevetették az uniós gazdasági ágazatra jellemző értékesítési árak, valamint a felülvizsgálati időszak alatt az uniós piacon jellemző kínai importár szintjével. Az összehasonlítás rámutatott arra, hogy az együttműködő kínai exportőr a felülvizsgálati időszak alatt jelentős mértékben, akár 40 %-kal is alákínált az uniós gazdasági ágazat árainak.
(30)
Ez az elemzés egyrészről azt mutatja, hogy az uniós piacon alkalmazott magasabb árak rendkívül vonzók, másrészről pedig a más kínai exportőrök által kínált árak alacsonyabbak az uniós piacon jelenleg alkalmazott kínai importárnál.
(31)
Érdemes megjegyezni továbbá, hogy az együttműködő vállalat rendes értékei a felülvizsgálati időszak alatt általában alacsonyabbak voltak az uniós gazdasági ágazatra jellemző értékesítési áraknál. Ez megerősíti az uniós piac vonzerejét, mivel egyértelműen nagyobb nyereséget biztosítana a kínai gyártók számára. A Kínában jellemző alacsony árszint alapját a jelek szerint kizárólag az érintett termékhez kapcsolódó jelentős termelési kapacitás és kínálat képezi.
(32)
Amint az a fenti (28) preambulumbekezdésben említést nyert, a hatályos dömpingellenes intézkedések miatt egyes harmadik országbeli piacok - például az Egyesült Államok vagy India - vonzereje csökkent a kínai exportőrök számára. Ezenkívül a többi harmadik országbeli piac tekintetében is megállapítást nyert, hogy alacsonyabb árszintek jellemzők rájuk, mint az uniós piacra. Más, dömpingellenes intézkedések hatálya alá nem tartozó, harmadik országbeli piacokra az adott piacon már jelen lévő vállalatok szállítanak, ezért a Kínában megjelenő szabad kapacitást feltehetően az uniós piacra irányuló export céljára használják fel.
(33)
A fentiek alapján a jelenlegi intézkedések megszüntetése esetén a kínai behozatal volumene várhatóan növekedne, és nagyobb árnyomást gyakorolna az uniós piacra.
d) Termelési kapacitás és az exporttermelésre szánható szabad kapacitás
(34)
Más rendelkezésre álló információ hiányában az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a kínai szabad kapacitás elemzését a rendelkezésre álló tények - nevezetesen az együttműködő kínai exportáló gyártó által a kínai piaci helyzetről szolgáltatott korlátozott információk, az uniós gazdasági ágazat által biztosított információk, valamint a Kínában meghatározott öt legnagyobb gyártó szintjén nyilvánosan elérhető információk - és az eljárás megindítási szakaszában gyűjtött adatok alapján végezték. Megállapítást nyert, hogy az ezekből a forrásokból származó információk egységesek.
(35)
Ezen információk alapján a feltételezések szerint Kínában több mint százezer tonna termelési kapacitás áll rendelkezésre, amely a felülvizsgálati időszak során jellemző uniós felhasználás hozzávetőleg háromszorosának felel meg.
(36)
Az együttműködő gyártóra jellemző kapacitáskihasználási arány alapján megállapítást nyert, hogy Kínában olyan potenciálisan jelentős kapacitások állnak rendelkezésre, amelyek a dömpingellenes intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a gyártás növelésére fordíthatók, és az így előállított termékek az uniós piacon jelenhetnek meg.
e) Következtetés a dömping megismétlődésének valószínűségéről
(37)
A fentiek fényében a Bizottság úgy véli, hogy a jelenlegi intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a dömping megismétlődése valószínűsíthető. A jelenlegi intézkedések hatályon kívül helyezése esetén különösen a Kínában meghatározott rendes értékek szintje, az együttműködő gyártó által harmadik országok piacain folytatott dömping, a kínai exportőrökkel szemben Indiában és az Egyesült Államokban alkalmazott hatályos dömpingellenes intézkedések, az uniós piac más piacokkal szembeni vonzereje, valamint a jelentős kínai termelési kapacitás valószínűsíti a dömping megismétlődését.
D. AZ UNIÓS PIAC HELYZETE
1. Az uniós gazdasági ágazat meghatározása
(38)
A jelenlegi vizsgálat megerősítette, hogy az Unión belül mindössze két gyártó állít elő perszulfátot. A felülvizsgálati időszak alatt e vállalatok képviselték a teljes uniós gyártás 100 %-át. A felülvizsgálat iránti kérelmet mindkét gyártó támogatta, és együttműködtek a vizsgálatban.
(39)
Az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének és 5. cikke (4) bekezdésének értelmében ezért az említett két gyártó alkotja az uniós gazdasági ágazatot (a továbbiakban: uniós gazdasági ágazat).
2. Előzetes megjegyzés
(40)
Az alaprendelet 19. cikke alapján a bizalmas információk védelme érdekében a két uniós gyártóval kapcsolatos adatok feltüntetése indexált formában vagy értéktartomány formájában történik.
(41)
A behozatalra vonatkozó információkat a hasonló termék három fő típusa - az ammónium-perszulfát, a nátrium-perszulfát és a kálium-perszulfát - esetében a KN-kód szintjén, a negyedik típus - a kálium-peroximonoszulfát - esetében a TARIC-kód szintjén elemezték. A behozatalok elemzése kiegészült az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdése alapján gyűjtött adatokkal.
3. Az uniós felhasználás
(42)
Az uniós felhasználást az uniós gazdasági ágazatnak az uniós piacon megvalósuló értékesítési mennyisége, valamint az Eurostat importra vonatkozó adatai alapján, a KN-kód és a TARIC-kód szintjén határozták meg.
(43)
A felülvizsgálati időszakban az uniós felhasználás kismértékben magasabb volt, mint a figyelembe vett időszak kezdetén. A felhasználás tekintetében 2009 és 2010 között 22 %-os növekedést észleltek, később azonban a felhasználás tartósan, hozzávetőleg 18 %-kal csökkent.
1. táblázat
Felhasználás
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Felhasználás (tonna)
25 000-35 000
35 000-45 000
35 000-45 000
25 000-35 000
Index (2009 = 100)
100
122
114
103
Forrás: kitöltött kérdőívek, Eurostat, az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdése alapján gyűjtött adatok.
4. A Kínából érkező behozatal mennyisége, ára és piaci részesedése
(44)
A Kínából származó behozatal volumenét és piaci részesedését az Eurostat adatai, valamint az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdése értelmében gyűjtött adatok alapján elemezték.
(45)
A fent említett adatbázisok összehasonlítása azt jelzi, hogy a Kínából érkező összes behozatal egy vállalattól származik, amelyről az eredeti vizsgálatban megállapították, hogy nem folytat dömpinget. Ennek eredményeként a Kínából származó dömpingelt behozatal piaci részesedése és árainak alakulása nem vizsgálható.
(46)
Ezenkívül mivel a dömpingellenes intézkedések hatálya alá tartozó kínai exportáló gyártók a felülvizsgálati időszak alatt az érintett terméket nem exportálták az Unióba, a Kína tekintetében vett áralákínálás kiszámítására nem volt lehetőség.
5. Egyéb harmadik országokból származó behozatal
(47)
A figyelembe vett időszak során az egyéb országokból származó behozatal mennyiségét, árát és piaci részesedését az alábbi táblázat mutatja. Ezeket a KN-kód és TARIC-kód szintjén rendelkezésre álló statisztikai adatok alapján határozták meg. A fenti (40) preambulumbekezdésben kifejtettek szerinti bizalmas adatkezelés miatt a piaci részesedésre vonatkozó számadatok indexált formában szerepelnek a táblázatban.
2. táblázat
Egyéb harmadik országokból származó behozatal
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Törökország
A behozatal mennyisége (tonna)
2 326
3 002
2 360
3 026
Index (2009 = 100)
100
129
101
130
Ár, EUR/tonna
1 137
1 010
1 130
1 158
Index (2009 = 100)
100
89
99
102
Piaci részesedés
Index
100
106
89
126
USA
A behozatal mennyisége (tonna)
3 662
3 951
4 156
2 556
Index (2009 = 100)
100
108
114
70
Ár, EUR/tonna
1 053
1 170
1 201
1 099
Index (2009 = 100)
100
111
114
104
Piaci részesedés
Index
100
88
100
68
Egyéb harmadik országok
A behozatal mennyisége (tonna)
1 652
1 605
1 420
1 105
Index (2009 = 100)
100
97
86
67
Ár, EUR/tonna
1 443
1 518
1 605
1 738
Index (2009 = 100)
100
105
111
120
Piaci részesedés
Index
100
80
76
65
Összes harmadik ország
A behozatal mennyisége (tonna)
7 640
8 558
7 936
6 687
Index (2009 = 100)
100
112
104
88
Ár, EUR/tonna
1 163
1 179
1 252
1 231
Index (2009 = 100)
100
101
108
106
Piaci részesedés
Index
100
92
91
85
Forrás: Eurostat és Taric.
(48)
Az egyéb harmadik országokból az uniós piacra irányuló importvolumenek hozzávetőleg 12 %-kal csökkentek a figyelembe vett időszak alatt, az átlagár pedig ugyanebben az időszakban 6 %-kal nőtt. A harmadik országok által elveszített piaci részesedést részben a kínai behozatal, részben az uniós gazdasági ágazat szerezte meg. Ugyanebben az időszakban az uniós gazdasági ágazat árai átlagosan 7 %-kal növekedtek, amint az az alábbi (64) preambulumbekezdésben szerepel.
6. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete
6.1. Előzetes megjegyzések
(49)
Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében a Bizottság megvizsgált minden olyan gazdasági tényezőt és indexet, amely érinthette az uniós gazdasági ágazat helyzetét.
6.2. Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás
(50)
Az uniós gazdasági ágazat termelése a figyelembe vett időszakban jelentősen nőtt. Ez a növekedés 2009 és 2010 között volt a legjelentősebb, amikor a termelés 32 százalékponttal nőtt. Ezt követően a termelés szintje változatlan maradt, majd 2011 és a felülvizsgálati időszak között enyhén csökkent.
3. táblázat
A teljes uniós termelés
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Termelés (tonna)
20 000-30 000
25 000-35 000
25 000-35 000
25 000-35 000
Index (2009 = 100)
100
132
135
125
Forrás: kitöltött kérdőívek.
(51)
A termelési kapacitás a figyelembe vett időszak során stabil maradt. A termelés 2009-2011 közötti növekedése mellett a kapacitáskihasználás összesen 34 %-kal emelkedett. Ez a tendencia a felülvizsgálati időszakban megváltozott, mivel a termelés csökkenése a kapacitáskihasználás hat százalékponttal történő visszaesését is eredményezte, az alábbi táblázatban ismertetett módon.
4. táblázat
Termelési kapacitás és kapacitáskihasználás
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Termelési kapacitás (tonna)
35 000-45 000
35 000-45 000
35 000-45 000
35 000-45 000
Index (2009 = 100)
100
101
101
101
Kapacitáskihasználás
60 %
79 %
81 %
75 %
Index (2009 = 100)
100
131
134
124
Forrás: kitöltött kérdőívek.
6.3. Készletek
(52)
Noha az uniós gazdasági ágazat zárókészleteinek szintje 2009 és a felülvizsgálati időszak között számottevően emelkedett, a termelés szintjéhez képest továbbra is viszonylag alacsony.
5. táblázat
Zárókészlet
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Zárókészlet (tonna)
500-1 500
1 000-2 000
2 000-3 000
1 500-2 500
Index (2009 = 100)
100
144
227
184
Forrás: kitöltött kérdőívek.
6.4. Az értékesítés volumene
(53)
Az uniós gazdasági ágazat uniós piacon, független vevők számára történő értékesítési volumene a felhasználásra jellemző tendenciát követte, így 2010-ben érte el a legmagasabb értéket, majd a következő években a felülvizsgálati időszak végéig csökkent. A figyelembe vett időszak alatt a felhasználás 6 %-kal növekedett.
6. táblázat
Független vevőknek történő értékesítések
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Volumen (tonna)
15 000-25 000
20 000-30 000
20 000-30 000
15 000-25 000
Index (2009 = 100)
100
122
113
106
Forrás: kitöltött kérdőívek.
6.5. Piaci részesedés
(54)
Mivel az Unió számára történt értékesítések volumene a felhasználásra jellemző tendenciát követte, az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a figyelembe vett időszak alatt viszonylag változatlan maradt.
7. táblázat
Uniós piaci részesedés
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése
65 %-75 %
65 %-75 %
65 %-75 %
65 %-75 %
Index (2009 = 100)
100
100
100
103
Forrás: kitöltött kérdőívek, Eurostat és Taric.
6.6. Növekedés
(55)
A fent kifejtettek szerint az Unión belüli felhasználás növekedése a figyelembe vett időszak alatt mindössze 3 százalékpont volt. Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenei és piaci részesedése tekintetében ugyanebben az időszakban sikerült kismértékű növekedést elérni.
6.7. Foglalkoztatás és termelékenység
(56)
Az uniós gazdasági ágazatban a foglalkoztatás szintje 2009 és a felülvizsgálati időszak között kiegyensúlyozott maradt. A tonnában kifejezett munkavállalónkénti teljesítményben mért termelékenység azonban a termelésre jellemző tendenciával összhangban számottevően növekedett. A részletes adatok a következők:
8. táblázat
Teljes uniós foglalkoztatás és termelékenység
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Munkavállalói index
100
100
103
101
Termelékenységi index
100
132
131
124
Forrás: kitöltött kérdőívek.
6.8. Egységárak
(57)
Az uniós gazdasági ágazat által az Unión belüli független vevőknek kínált egységárai 2009 és a felülvizsgálati időszak között 7 %-kal emelkedtek. Az uniós gazdasági ágazatra jellemző átlagár 7 %-os növekedése a figyelembe vett időszak alatt a gazdasági szereplők által értékesített termékösszetétellel magyarázható. Ez az ár még a termékösszetételek közötti lehetséges különbségek figyelembevétele mellett is jelentősen magasabb volt, mint az együttműködő kínai gyártó harmadik országokba irányuló kivitelre felszámított ára.
9. táblázat
Uniós piaci egységár
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Uniós piaci egységár (EUR/tonna)
1 100-1 300
1 100-1 300
1 200-1 400
1 200-1 400
Index (2009 = 100)
100
100
105
107
Forrás: kitöltött kérdőívek.
6.9. Nyereségesség
(58)
Az uniós gazdasági ágazat nyereségessége 2009-ben közel nullszaldós volt. Ezt követően a 2010 és a felülvizsgálati időszak közötti időszakban a nyereségesség mértéke meghaladta a 10 %-ot. A nyereségességi index 2009 és 2010 közötti hirtelen növekedése a rendkívül alacsony 2009. évi szintről indult, amely az uniós gazdasági ágazat számára kritikus év volt. 2011-ben a nyereségesség magas szintjét egy rendkívüli költségmegtakarítás eredményezte, amely a jövőben nem fog megismétlődni. Ezt tükrözi a nyereségesség felülvizsgálati időszakon belüli csökkenése, amely továbbra is jellemző tendencia.
10. táblázat
Nyereségesség
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Az uniós értékesítések nyereségessége
Index (2009 = 100)
100
2 400
3 336
1 854
Forrás: kitöltött kérdőívek.
6.10. Beruházások és a beruházások megtérülése
(59)
A vizsgálat rámutatott arra, hogy az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak során végig fenntartotta a beruházások magas szintjét.
(60)
2009-ben és 2011-ben a beruházások megtérülése szorosan követte a nyereségesség tendenciáját, amely azonban a fenti (58) preambulumbekezdésben kifejtetteknek megfelelően nem reprezentatív.
11. táblázat
Beruházások és a beruházások megtérülése
Index (2009 = 100)
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Beruházások
100
71
110
99
Beruházások megtérülése
100
3 166
4 647
2 455
Forrás: kitöltött kérdőívek.
6.11. Pénzforgalom és tőkebevonási képesség
(61)
Az érintett termék forgalmának százalékában kifejezett pénzforgalom - amely befolyásolja a gazdasági ágazat önfinanszírozó képességét - terén mutatkozó tendencia a nyereségességre jellemző tendenciához hasonlóan alakult. A pénzforgalom 2011-ig jelentősen javult, majd a felülvizsgálati időszakban romlott.
12. táblázat
Pénzforgalom
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Pénzforgalom
Index (2009 = 100)
100
288
381
172
Forrás: kitöltött kérdőívek.
6.12. Bérek
(62)
Miközben a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazatban foglalkoztatottak száma változatlan maradt, béreik 12 %-kal csökkentek.
6.13. A dömpingkülönbözet nagysága
(63)
A fent említetteknek megfelelően a figyelembe vett időszakban nem érkezett dömpingelt behozatal Kínából, ezért nem volt lehetőség a dömpingkülönbözet nagyságának meghatározására.
6.14. Felépülés a korábbi dömping hatása alól
(64)
Az olcsó kínai dömpingelt behozatal hiányát, az uniós gazdasági ágazat által elért viszonylag magas kapacitáskihasználást és a megszerzett piaci részesedést, a nyereségesség szintjét és egyes pénzügyi mutatók kedvező alakulását figyelembe véve megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak alatt leküzdötte a korábbi dömping hatásait. Ez a talpra állás azonban a közelmúltban történt, és a felülvizsgálati időszakban különböző kármutatók - például a nyereségességre, a pénzforgalomra, a beruházások megtérülésére és a beruházásra vonatkozó mutatók - romlását figyelték meg.
7. Az uniós gazdasági ágazat helyzetére vonatkozó következtetés
(65)
A vizsgálat rámutatott arra, hogy a Kínából származó, olcsó dömpingelt termékek közvetlenül az eredeti intézkedések 2007-ben történt bevezetését követően tűntek el az uniós piacról, és sem a figyelembe vett időszakban, sem a felülvizsgálati időszakban nem jelentek meg. Az uniós piacon jelen lévő, Kínából származó behozatal kizárólag attól a kínai gyártótól származik, amelyről az eredeti vizsgálatban megállapították, hogy nem folytat dömpinget. Ez az uniós gazdasági ágazatban lehetővé tette a termelés magas szintjét, az értékesítési volumen, az átlagos értékesítési ár, a piaci részesedés és a nyereségesség növelését, valamint az ágazat általános pénzügyi helyzetének javítását.
(66)
Ezért megállapítást nyert, hogy a felülvizsgálati időszak alatt az uniós gazdasági ágazatot nem érte jelentős kár. Mivel a felülvizsgálati időszak során - a fent ismertetetteknek megfelelően - csökkent a felhasználás és egyes kármutatók romlottak, az uniós gazdasági ágazat továbbra is sebezhető.
E. A KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK A VALÓSZÍNŰSÉGE
1. Előzetes megjegyzések
(67)
Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése értelmében a Bizottság elemezte a kínai behozatalnak az uniós piacra és az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt lehetséges hatását annak értékelésére, hogy mennyire valószínű a kár megismétlődése az intézkedések esetleges hatályon kívül helyezése esetén.
(68)
Az elemzés középpontjában a kínai szabad kapacitásnak, valamint a kínai exportőrök harmadik országok piacain és az uniós piacon tanúsított magatartásának vizsgálata állt.
2. Szabad kapacitás Kínában
(69)
A vizsgálat során gyűjtött és ellenőrzött információkon alapuló becslés szerint az érintett termék tekintetében hozzávetőleg százezer tonna termelési kapacitás áll rendelkezésre Kínában. Ezenfelül számos kisebb gyártó található szerte az országban, amelyek kapacitása tovább növeli ezt a számot.
(70)
A kínai exportőrök együttműködésének hiányában nem állnak rendelkezésre olyan adatok, amelyek alapján meghatározható az érintett termék uniós piacra történő exportálására felhasználható szabad kapacitás pontos százalékos aránya. A vizsgálat azonban rámutatott, hogy az egyetlen együttműködő kínai gyártó hozzávetőleg 30 %-os szabad kapacitással rendelkezik. Ha ezt az adatot valamennyi kínai vállalatra vonatkoztatjuk, az jelenleg több mint harmincezer tonna szabad kapacitás meglétét jelenti Kínában.
(71)
A fentiek alapján - még abban az esetben is, ha a kínai vállalatok nem teljes kapacitással működnek - 20-25 ezer tonna érintett termék állna rendelkezésre kivitel céljára Kínában. A fenti (22)-(44) preambulumbekezdésekben tett megállapítások és következtetések alapján egyértelmű, hogy amennyiben az intézkedéseket nem hosszabbítják meg, a Kínában rendelkezésre álló szabad kapacitást az uniós piacra történő kivitel céljára szánják majd. E potenciális további exportvolument a felülvizsgálati időszak alatt jellemző, hozzávetőleg 25 000-35 000 tonnás uniós felhasználással összefüggésben kell figyelembe venni.
3. Behozatal Kínából
(72)
Amint az a fenti (20) bekezdésben említést nyert, a vizsgálat kimutatta, hogy a harmadik országokba irányuló kínai kivitel dömpingelt árakon történt. Ezenfelül az illetékes hatóságok által az Egyesült Államokban és Indiában végzett hatályvesztési felülvizsgálatok a Kínából származó perszulfátokra vonatkozó hatályos dömpingellenes intézkedések meghosszabbítására vonatkozó ajánlást eredményeztek. Ilyen körülmények között az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a kínai exportőrök szabad termelési kapacitását várhatóan az uniós piacra irányuló exportra szánt termékek előállítására fogják felhasználni. A fenti (32) preambulumbekezdésben kifejtetteknek megfelelően, mivel a más, dömpingellenes intézkedések hatálya alá nem tartozó, harmadik országbeli piacok ellátását az adott piacokon már jelen lévő vállalatok biztosítják, a Kínában rendelkezésre álló szabad kapacitást feltehetően az érintett termék uniós piacra irányuló kivitelének céljára használnák fel.
(73)
Figyelembe véve a kínai exportőrök által korábban folytatott, a hatályos intézkedések bevezetését eredményező dömpinget és az általuk jelenleg harmadik országokban folytatott dömpinget, feltételezhető, hogy az ilyen Unióba irányuló kivitel dömpingelt áron történne.
(74)
Ezenkívül emlékeztetni kell arra, hogy 1995 és 2001 között dömpingellenes intézkedéseket alkalmaztak a Kínából exportált perszulfátokra, amint az a fenti (23) preambulumbekezdésben szerepel. Mivel ezeket az intézkedéseket nem hosszabbították meg, a Kínából származó import volumene a 2001. évi kevesebb mint 200 tonnáról 2006-ban közel 10 000 tonnára nőtt, és így a kínai import megszerezte az uniós piac több mint 20 %-át.
4. Következtetés
(75)
A vizsgálat megállapításai fényében - tehát a Kínában rendelkezésre álló szabad kapacitás, a harmadik országokban továbbra is fennálló kínai dömping, a kínai exportőrök által egyéb fő harmadik országbeli piacokon történő értékesítés korlátozott lehetősége, valamint a kínai exportőröknek az exportvolumenek uniós piacra történő átirányítására való bizonyított képessége alapján - a Bizottság úgy véli, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése az uniós gazdasági ágazat helyzetét fő piacán gyengítené, és a várható olcsó kínai behozatal miatt a gazdasági ágazatot ismét kár érné. Nem indokolt azt feltételezni, hogy az uniós ágazat hatályos intézkedéseknek köszönhető teljesítményjavulása az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén is fennmaradna vagy tovább fokozódna. Éppen ellenkezőleg, a körülmények várhatóan kedveznének az uniós piacra irányuló, dömpingelt árú és jelentős volumenű kínai behozatalnak, ami feltehetően hátráltatná az uniós piacon a figyelembe vett időszakban bekövetkezett kedvező fejleményeket. A valószínűsíthető kínai dömpingelt behozatal nyomást gyakorolna az uniós gazdasági ágazat értékesítési áraira, és hatására az ágazat elveszíthetné piaci részesedését, ami hátrányosan befolyásolná az uniós gazdasági ágazat - a fenti (66) preambulumbekezdésben ismertetetteknek megfelelőn továbbra is bizonytalan - pénzügyi teljesítményét.
F. AZ UNIÓS ÉRDEK
1. Bevezetés
(76)
Az alaprendelet 21. cikkének megfelelően megvizsgálták, hogy a meglévő intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekeivel. Az uniós érdek meghatározása a különféle érintett érdekek, így az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeinek a megítélésén alapult. Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt félnek lehetőséget biztosítottak álláspontja ismertetésére.
(77)
Mivel ez a vizsgálat a meglévő intézkedések felülvizsgálatára irányul, ezért lehetővé teszi, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedéseknek az érintett felekre gyakorolt túlzott negatív hatását is értékelje.
2. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
(78)
A fenti (70) preambulumbekezdésben megállapítást nyert, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az uniós gazdasági ágazat helyzetének jelentős romlása valószínűsíthető. Ennélfogva az uniós gazdasági ágazat számára az intézkedések fenntartása előnyös lenne, mivel az uniós gyártók meg tudnák őrizni értékesítési volumenük, piaci részesedésük és nyereségességük szintjét, valamint általánosan kedvező gazdasági helyzetüket. Az intézkedések megszüntetése ezzel szemben súlyosan veszélyeztetné az uniós gazdasági ágazat életképességét, mivel feltételezhető az uniós piacra irányuló, dömpingelt árú és jelentős volumenű kínai behozatal növekedése, amely a kár megismétlődéséhez vezetne.
3. A felhasználók érdeke
(79)
A 44 megkeresett felhasználó közül senki sem válaszolt a kérdőívre, és nem működött együtt. A felhasználók az eredeti vizsgálatban sem működtek együtt. A felhasználók érdeklődésének hiányában megállapítást nyert, hogy az intézkedések fenntartása nem ellentétes a felhasználók érdekével. A vizsgálat azt is kimutatta, hogy az érintett terméknek a késztermékek költségére gyakorolt hatása elhanyagolható, és az intézkedések fenntartása nem gyakorolna kedvezőtlen hatást a felhasználók gazdasági ágazataira. A vizsgálat arra is rámutatott, hogy a termék jellegének, valamint a piacon rendelkezésre álló számos beszerzési forrásnak köszönhetően a felhasználók könnyen beszállítót válthatnak.
4. Az importőrök érdeke
(80)
A 14 megkeresett importőr közül senki sem válaszolt a kérdőívre, és nem működött együtt. Az importőrök az eredeti vizsgálatban sem működtek együtt. Az importőrök érdeklődésének hiányában megállapítást nyert, hogy az intézkedések fenntartása nem ellentétes az importőrök érdekével. A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy az importőrök könnyen vásárolhatnak a piacon jelenleg rendelkezésre álló különböző forrásokból, különösen az uniós gazdasági ágazattól, az Egyesült Államok exportőreitől és a termékeiket nem dömpingelt árakon értékesítő kínai exportőröktől.
5. Következtetés
(81)
A fentiekre tekintettel megállapítást nyert, hogy nem szól uniós érdekből fakadó kényszerítő ok a jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartása ellen.
G. DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
(82)
Minden felet értesítettek azokról a lényeges tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a fennálló intézkedések fenntartását javasolták. Határidőt is megállapítottak számukra, amely során a nyilvánosságra hozatalt követően előterjeszthették észrevételeiket. A benyújtott információkat és észrevételeket a Bizottság indokolt esetben megfelelően figyelembe vette.
(83)
A fent említettek alapján az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésében előírtaknak megfelelően az 1184/2007/EK rendelettel a Kínából származó egyes peroxoszulfátok (perszulfátok) behozatalára bevezetett dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani.
(84)
Annak érdekében, hogy a lehető legalacsonyabb szintre csökkentsék az intézkedések megkerülésének a vámtételek közötti nagy különbségekből adódó kockázatát, úgy ítélték meg, hogy ebben az esetben a dömpingellenes vámok megfelelő alkalmazásának biztosítására különleges intézkedésekre van szükség. E különleges intézkedések - amelyek csak azon társaságokra vonatkoznak, amelyek esetében egyedi vámtételeket állapítottak meg - egyebek között a következők: a tagállamok vámhatóságai előtt olyan érvényes kereskedelmi számla bemutatása, amely megfelel az e rendelet mellékletében meghatározott követelményeknek. Az ilyen számlával nem kísért behozatalokra az összes többi gyártóra alkalmazandó dömpingellenes maradványvám vonatkozik,
ELFOGADTA EZT AZ RENDELETET:
1. cikk
(1) A Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg a 2833 40 00, illetve az ex 2842 90 80 KN-kóddal (2842908020 TARIC-kóddal) bejelentett peroxoszulfátokra (perszulfátok) - beleértve a kálium-peroximonoszulfátot is - a Bizottság végleges dömpingellenes vámot vet ki.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott és az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékek vámfizetés előtti nettó, uniós határparitáson megállapított árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:
Vállalat
Dömpingellenes vám
TARIC-kiegészítő kód
ABC Chemicals (Shanghai) Co. Ltd., Sanghaj
0,0 %
A820
United Initiators Shanghai Co. Ltd.
24,5 %
A821
Minden más vállalat
71,8 %
A999
(3) A (2) bekezdésben említett vállalatok számára megállapított egyéni vámtételek alkalmazásának feltétele a mellékletben meghatározott követelményeknek megfelelő, érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságainak. Amennyiben ilyen számla nem kerül bemutatásra, úgy a minden más vállalatra érvényes vámot kell alkalmazni.
(4) Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2013. december 12-én.