ROZHODNUTÍ RADY 2014/496/SZBP
ze dne 22. července 2014
o aspektech zavádění, provozu a využívání evropského globálního družicového navigačního systému majících dopad na bezpečnost Evropské unie a o zrušení společné akce 2004/552/SZBP
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 28 této smlouvy,
s ohledem na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Evropský globální družicový navigační systém (dále jen „GNSS“) je zejména vzhledem ke svému strategickému rozměru, regionálnímu a globálnímu pokrytí a mnohonásobnému využití citlivou infrastrukturou, jejíž zavádění a využívání může mít vliv na bezpečnost Evropské unie a jejích členských států.
(2)
Vyžaduje-li mezinárodní situace operativní akci Unie a může-li mít provoz GNSS dopad na bezpečnost Evropské unie nebo jejích členských států, nebo je-li ohrožen provoz systému, měla by Rada rozhodnout o přijetí nezbytných opatření.
(3)
Z tohoto důvodu Rada dne 12. července 2004 přijala společnou akci 2004/552/SZBP (1).
(4)
V návaznosti na vstup Lisabonské smlouvy v platnost by měl úkoly a povinnosti dříve vykonávané generálním tajemníkem Rady/vysokým představitelem vykonávat vysoký představitel Evropské unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“).
(5)
Pokrok ve vývoji, zahájení zavádění a nadcházející zahájení využívání systému vytvořeného v rámci programu Galileo vyžadují úpravu postupu stanoveného ve společné akci 2004/552/SZBP.
(6)
Informace a odborné poznatky o tom, zda událost spojená se systémem představuje hrozbu pro Unii, členské státy nebo pro samotný GNSS může Radě a vysokému představiteli poskytnout Agentura pro evropský globální navigační družicový systém (dále jen „GSA“), členské státy a Komise. Navíc mohou takové informace poskytovat rovněž třetí státy.
(7)
V linii operačního vedení by měly být vyjasněny příslušné úlohy Rady, vysokého představitele, GSA jakožto provozovatele bezpečnostního střediska systému Galileo (dále jen „bezpečnostní středisko“) a členských států, aby bylo možné reagovat na hrozby pro Unii, členské státy nebo GNSS.
(8)
V tomto ohledu jsou základní vymezení hrozeb obsažena v bezpečnostních požadavcích pro daný systém, které obsahují hlavní obecné hrozby, jimž má čelit GNSS jako celek, a v bezpečnostním plánu systému, který zahrnuje rejstřík bezpečnostních rizik zřízený v rámci procesu bezpečnostní akreditace. Budou používány jako vodítka pro určení hrozeb, kterými se má toto rozhodnutí konkrétně zabývat, a pro dokončení operačních postupů pro provedení tohoto rozhodnutí.
(9)
V naléhavých případech může být nutné přijmout rozhodnutí pouze v rámci několika hodin od obdržení informací o hrozbě.
(10)
V případě, že není vzhledem k okolnostem možné přijmout rozhodnutí Rady s cílem odvrátit hrozbu či zmírnit vážné poškození zásadních zájmů Unie či jednoho nebo více členských států, by měl být k přijetí nezbytných prozatímních opatření oprávněn vysoký představitel.
(11)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 683/2008 (2) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1285/2013 (3) upravila správu evropských globálních družicových navigačních systémů. Zejména pak článek 14 nařízení (EU) č. 1285/2013 stanoví, že GSA zajišťuje provoz bezpečnostního střediska.
(12)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 512/2014 (4) ukládá výkonnému řediteli GSA povinnost zajišťovat, aby GSA jakožto provozovatel bezpečnostního střediska byla schopna reagovat na pokyny vydávané prostřednictvím podle společné akce 2004/552/SZBP, ve znění nahrazeném tímto rozhodnutím. Kromě toho rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1104/2011/EU (5) stanoví podmínky, za kterých mohou mít členské státy, Rada, Komise, Evropská služba pro vnější činnost, agentury Unie, třetí státy a mezinárodní organizace přístup k veřejné regulované službě (dále jen „PRS“) poskytované globálním družicovým navigačním systémem vytvořeným na základě programu Galileo. Zejména pak článek 6 rozhodnutí 1104/2011/EU vymezuje bezpečnostní středisko jako operační rozhraní mezi příslušnými orgány PRS, Radou a vysokým představitelem a kontrolními středisky,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Toto rozhodnutí stanoví povinnosti, které má vykonávat Rada a vysoký představitel s cílem zamezit ohrožení bezpečnosti Unie nebo jednoho nebo více členských států či zmírnit vážné poškození zásadních zájmů Unie či jednoho nebo více jejích členských států v důsledku zavádění, provozu a využívání evropského globálního družicového navigačního systému, zejména v důsledku mezinárodní situace, jež vyžaduje akci Unie, nebo v případě ohrožení provozu samotného systému nebo jeho služeb.
Článek 2
V případě takové hrozby členské státy, Komise nebo GSA neprodleně informují Radu a vysokého představitele o všech prvcích, které mají k dispozici a jež považují za relevantní.
Článek 3
1. Rada, která jedná jednomyslně na návrh vysokého představitele, rozhodne o nezbytných pokynech pro GSA.
2. GSA a Komise poskytnou Radě poradenství ohledně možného širšího dopadu jakýchkoli pokynů, které se chystá vydat, na GNSS.
3. Politický a bezpečnostní výbor případně poskytne Radě stanovisko k veškerým navrhovaným pokynům.
Článek 4
1. Pokud naléhavost situace vyžaduje okamžitou akci ještě předtím, než Rada přijme rozhodnutí podle čl. 3 odst. 1, je vysoký představitel oprávněn vydat pro GSA nezbytné prozatímní pokyny. Vysoký představitel může instruovat výkonného generálního tajemníka nebo některého z jeho náměstků, aby pro GSA vydali pokyny. Vysoký představitel neprodleně uvědomí Radu a Komisi o veškerých pokynech vydaných podle tohoto odstavce.
2. Rada co nejdříve rozhodne o potvrzení, změně nebo zrušení prozatímních pokynů vysokého představitele.
3. Vysoký představitel své prozatímní pokyny průběžně přezkoumává, příslušným způsobem je mění nebo zruší, pokud již okamžitá akce není zapotřebí. Prozatímní pokyny pozbývají v každém případě platnosti čtyři týdny po jejich vydání nebo na základě rozhodnutí Rady podle odstavce 2.
Článek 5
Do šesti měsíců od přijetí tohoto rozhodnutí připraví vysoký představitel za podpory odborníků z členských států nezbytné prvotní operační postupy pro praktické provedení ustanovení tohoto rozhodnutí a předá je ke schválení Politickému a bezpečnostnímu výboru. Konečné operační postupy se předloží ke schválení Politickému a bezpečnostnímu výboru do jednoho roku od přijetí tohoto rozhodnutí. Politický a bezpečnostní výbor operační postupy přezkoumává a aktualizuje alespoň jednou za dva roky.
Článek 6
1. V souladu s dosavadními mezinárodními dohodami, které Unie, nebo Unie a členské státy uzavřely, včetně dohod o poskytnutí přístupu k PRS podle čl. 3 odst. 5 rozhodnutí 1104/2011/EU, má vysoký představitel pravomoc uzavírat správní ujednání se třetími státy, pokud jde o spolupráci v souvislosti s tímto rozhodnutím. Tato ujednání podléhají jednomyslnému schválení Radou.
2. Pokud taková ujednání vyžadují přístup k utajovaným informacím Unie, musí být poskytnutí či výměna utajovaných informací schváleny v souladu s příslušnými bezpečnostními pravidly.
Článek 7
Rada přezkoumá toto rozhodnutí a v případě potřeby upraví pravidla a postupy, které jsou v něm uvedeny, do tří let ode dne přijetí tohoto rozhodnutí, nebo na žádost členského státu, nebo v návaznosti na jakékoli opatření přijaté podle článku 3.
Článek 8
V případě potřeby přijmou členské státy opatření nezbytná k zajištění provádění tohoto rozhodnutí v příslušné oblasti své pravomoci v souladu zejména s článkem 28 nařízení (EU) č. 1285/2013. Za tímto účelem zřídí členské státy kontaktní místa, která budou přispívat k operativnímu řešení ohrožení. Může se jednat o fyzické nebo právnické osoby.
Článek 9
Společná akce 2004/552/SZBP se zrušuje.
Článek 10
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
V Bruselu dne 22. července 2014.
A TANÁCS 2014/496/KKBP HATÁROZATA
(2014. július 22.)
az európai globális navigációs műholdrendszer kiépítésének, üzemeltetésének és használatának egyes, az Európai Unió biztonságát befolyásoló vonatkozásairól és a 2004/552/KKBP együttes fellépés hatályon kívül helyezéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 28. cikkére,
tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
mivel:
(1)
Különösen stratégiai dimenziójára, valamint regionális és globális lefedettséget biztosító, illetve többfunkciós jellegére tekintettel az európai globális navigációs műholdrendszer (a továbbiakban: GNSS) érzékeny infrastruktúrát képez, melynek kiépítése és használata befolyásolhatja az Európai Unió és tagállamai biztonságát.
(2)
Amennyiben a nemzetközi helyzet uniós műveleti fellépést tesz szükségessé és amennyiben a GNSS működése befolyásolhatja az Unió vagy tagállamai biztonságát, illetve, ha a rendszer működését fenyegető eset áll fenn, a Tanácsnak kell döntenie a szükséges intézkedések megtételéről.
(3)
Ezért a Tanács 2004. július 12-én elfogadta a 2004/552/KKBP együttes fellépést (1).
(4)
A Lisszaboni Szerződés hatálybalépését követően a korábban a Tanács főtitkára/a főképviselő által ellátott feladatokat és hatásköröket az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (a továbbiakban: főképviselő) kell átvennie.
(5)
A Galileo program alapján kialakított rendszer fejlesztésének menete, kiépítésének megkezdése és használatának a közeljövőben való megkezdése szükségessé teszi a 2004/552/KKBP tanácsi együttes fellépés szerinti eljárás kiigazítását.
(6)
Az Európai GNSS Ügynökségnek (a továbbiakban: Ügynökség), a tagállamoknak vagy a Bizottságnak kell biztosítania a Tanács és főképviselő számára az azzal kapcsolatos tájékoztatást és szakértelmet, hogy valamely, a rendszerhez köthető esemény fenyegetést jelent-e az Unió, a tagállamok vagy maga a GNSS számára. Ezenfelül harmadik országok is nyújthatnak ilyen jellegű tájékoztatást.
(7)
Annak érdekében, hogy reagálni lehessen az Uniót, a tagállamokat vagy a GNSS-t érő fenyegetésre, tisztázni kell a Tanácsnak, a főképviselőnek, az Ügynökségnek mint a Galileo Biztonsági Megfigyelőközpont (a továbbiakban: GSMC) üzemeltetőjének és a tagállamoknak a létrehozandó operatív felelősségi láncolatban képviselt szerepét
(8)
E tekintetben a fenyegetésekre vonatkozó alapvető referenciainformációk egyrészt a rendszerspecifikus biztonsági követelményeket megállapító dokumentumban találhatók, amely a GNSS egészének keretében kezelendő legfőbb általános fenyegetéseket tartalmazza, másrészt a rendszerbiztonsági tervben, mely a biztonsági akkreditációs eljárással létrehozott biztonsági kockázati nyilvántartást foglalja magában. E két dokumentum referenciaként szolgál azon fenyegetések meghatározásához, amelyek kifejezetten e határozat keretében kezelendőek, valamint a határozat végrehajtásához szükséges operatív eljárások kiegészítéséhez.
(9)
Sürgős esetekben előfordulhat, hogy a fenyegetéssel kapcsolatos információk beérkezése után akár néhány órán belül döntést kell hozni.
(10)
Abban az esetben, ha a körülmények nem engedik, hogy a Tanács határozatot hozzon a fenyegetés elhárítása vagy az Unió, illetve egy vagy több tagállamának alapvető érdekeit súlyosan sértő kár mérséklése érdekében, a főképviselőnek felhatalmazást kell kapnia a megfelelő ideiglenes intézkedések meghozatalára.
(11)
A 683/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2), valamint az 1285/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) módosította az európai GNSS rendszerek irányítását. A 1285/2013/EU rendelet 14. cikke emellett konkrétan előírja, hogy az Ügynökség biztosítja a GSMC működését.
(12)
Az 512/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) az Európai GNSS Ügynökség ügyvezető igazgatóját bízza meg annak biztosításával, hogy a GSMC üzemeltetőjeként az Ügynökség teljesíteni tudja az e határozattal hatályon kívül helyezett 2004/552/KKBP együttes fellépésben meghatározott utasításokat. Ezen túlmenően az 1104/2011/EU európai parlamenti és tanácsi határozat (5) megállapítja azokat a szabályokat, amelyekkel összhangban a tagállamok, a Tanács, a Bizottság, az Európai Külügyi Szolgálat, az uniós ügynökségek, harmadik államok és nemzetközi szervezetek igénybe vehetik a Galileo program keretében létrehozott GNSS által nyújtott kormányzati ellenőrzésű szolgáltatást (a továbbiakban: PRS). Az 1104/2011/EU határozat 6. cikke emellett konkrétan a GSMC-t nevezi meg a felelős PRS-hatóságok, a Tanács és a főképviselő, valamint az irányítóközpontok közötti műveleti kapcsolódási pontként,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
Ez a határozat megállapítja a Tanácsnak és a főképviselőnek azon feladatait, melyek célja az európai globális navigációs műholdrendszer kiépítéséből, üzemeltetéséből és használatából eredő, az Unió vagy egy vagy több uniós tagállam biztonságát érintő fenyegetések elhárítása, illetve a GNSS kiépítéséből, üzemeltetéséből és használatából eredő, az Unió, illetve egy vagy több tagállamának alapvető érdekeit súlyosan sértő kár mérséklése, különösen amennyiben a nemzetközi helyzet uniós fellépést tesz szükségessé, illetve, ha a rendszert vagy magát a szolgáltatást veszély fenyegeti.
2. cikk
Ilyen jellegű fenyegetés fennállása esetén a tagállamok, a Bizottság, illetve az Ügynökség haladéktalanul tájékoztatják a Tanácsot és a főképviselőt minden rendelkezésükre álló, általuk relevánsnak tartott információról.
3. cikk
(1) A főképviselő javaslata alapján a Tanács egyhangúlag eljárva dönt a GNSS Ügynökségnek adandó megfelelő utasításokról.
(2) Az Ügynökség és a Bizottság tanácsadást nyújt a Tanácsnak arról, hogy az Ügynökségnek adandó utasításoknak tágabb értelemben véve várhatóan milyen következményeik lesznek a GNSS-re nézve.
(3) Adott esetben a Politikai és Biztonsági Bizottság (PBB) véleményt ad a Tanácsnak a javasolt utasításokra vonatkozóan.
4. cikk
(1) Amennyiben a helyzet azonnali fellépést tesz szükségessé még azt megelőzően, hogy a Tanács a 3. cikk (1) bekezdése szerinti határozatot meghozta volna, a főképviselő rendelkezik felhatalmazással arra, hogy az Ügynökségnek megadja a szükséges ideiglenes utasításokat. A főképviselő utasíthatja az Európai Külügyi Szolgálat ügyvezető főtitkárát vagy egyik főtitkárhelyettesét az Ügynökségnek szóló ilyen utasítások kibocsátására. A főképviselő haladéktalanul tájékoztatja a Tanácsot és a Bizottságot az e cikk alapján kibocsátott utasításokról.
(2) A Tanács késedelem nélkül határoz a főképviselő ideiglenes utasításainak megerősítéséről, módosításáról vagy visszavonásáról.
(3) A főképviselő folyamatosan naprakészen tartja az ideiglenes utasításait, és szükség szerint módosítja, illetve - ha már nem szükséges azonnali intézkedés - visszavonja őket. Az átmeneti utasítások a kiadásuktól számított négy héttel, illetve a Tanácsnak a (2) bekezdés szerinti határozata alapján mindenképpen érvényüket vesztik.
5. cikk
Az ezen határozat elfogadását követő hat hónapon belül a főképviselő a tagállami szakértők támogatásával kidolgozza és jóváhagyásra a PBB-nek benyújtja az ezen határozatban meghatározott rendelkezések gyakorlati végrehajtásához szükséges korai operatív eljárásokat. Az operatív eljárásokat ezen határozat elfogadásától számított egy éven belül teljes egészében be kell nyújtani a PBB részére jóváhagyás céljából. A PBB legalább kétévente ellenőrzi és frissíti az operatív eljárásokat.
6. cikk
(1) Az Unió vagy az Unió és a tagállamok által korábban kötött nemzetközi - így a PRS-hez az 1104/2011/EU határozat 3. cikkének (5) bekezdése szerint hozzáférést biztosító - megállapodásokkal összhangban e határozattal összefüggésben a főképviselő jogosult együttműködésre irányuló igazgatási megállapodásokat kötni harmadik államokkal. Az igazgatási megállapodásokat a Tanács egyhangú döntéssel hagyja jóvá.
(2) Amennyiben az igazgatási megállapodások szükségessé teszik az EU-minősített információkhoz való hozzáférést, a minősített információk átadása, illetve cseréje az alkalmazandó biztonsági szabályoknak megfelelően kerülnek jóváhagyásra.
7. cikk
A Tanács felülvizsgálja és - amennyiben szükséges - módosítja az e tanácsi határozatban előírt szabályokat és eljárásokat a határozat elfogadásától számított legkésőbb három éven belül, valamint a tagállamok kérésére, illetve a 3. cikk szerinti bármely intézkedés meghozatalát követően.
8. cikk
A tagállamok adott esetben meghozzák az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy a hatáskörükbe tartozó területen biztosítsák e határozat végrehajtását, többek között az 1285/2013/EU rendelet 28. cikkének megfelelően. A tagállamok e célból kapcsolattartó pontokat jelölnek ki, amelyek feladata az adott veszéllyel kapcsolatos operatív irányítás segítése. E kapcsolattartó pontok természetes vagy jogi személyek is lehetnek.
9. cikk
A 2004/552/KKBP együttes fellépés hatályát veszti.
10. cikk
Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
Kelt Brüsszelben, 2014. július 22-én.