NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 978/2012
ze dne 25. října 2012
o uplatňování systému všeobecných celních preferencí a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 732/2008
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 207 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
v souladu s řádným legislativním postupem (1),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Od roku 1971 poskytuje Společenství obchodní preference rozvojovým zemím v rámci svého systému všeobecných celních preferencí.
(2)
Společná obchodní politika Unie se řídí zásadami a sleduje cíle stanovené v obecných ustanoveních o vnější činnosti Unie, která jsou obsažena v článku 21 Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“).
(3)
Unie usiluje o vymezení a provádění společných politik a činností, aby podpořila udržitelný hospodářský a sociální rozvoj a rozvoj v oblasti životního prostředí v rozvojových zemích, přičemž hlavním cílem je vymýcení chudoby.
(4)
Společná obchodní politika Unie má být v souladu s cíli politiky Unie v oblasti rozvojové spolupráce stanovenými v článku 208 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“), zejména s cíli spočívajícími ve vymýcení chudoby, v podpoře udržitelného rozvoje a v řádné správě věcí veřejných v rozvojových zemích, a má tyto cíle konsolidovat. Je třeba, aby splňovala požadavky Světové obchodní organizace (WTO), zejména rozhodnutí o odlišném a zvýhodněném zacházení, vzájemnosti a plnější účasti rozvojových zemí (dále jen „zmocňovací ustanovení“), přijatého v rámci Všeobecné dohody o clech a obchodu (dále jen „GATT“) v roce 1979, podle kterého mohou členové WTO vůči rozvojovým zemím zvolit diferencovaný a zvýhodňující přístup.
(5)
Sdělení Komise ze dne 7. července 2004 nazvané „Rozvojové země, mezinárodní obchod a udržitelný rozvoj: Úloha Všeobecného systému preferencí (GSP) Společenství na desetiletí 2006/2015“ stanoví pokyny pro uplatňování systému všeobecných celních preferencí na období let 2006 až 2015.
(6)
Nařízení Rady (ES) č. 732/2008 ze dne 22. července 2008 o uplatňování systému všeobecných celních preferencí pro období od 1. ledna 2009 (2), jehož platnost byla prodloužena nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 512/2011 ze dne 11. května 2011, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 732/2008 (3), stanoví, že se systém všeobecných celních preferencí (dále jen „systém“) použije do 31. prosince 2013, nebo dokud se nepoužije systém podle tohoto nařízení, podle toho, co nastane dříve. Poté by se systém měl nadále používat po dobu 10 let ode dne použitelnosti preferencí stanovených v tomto nařízení, s výjimkou zvláštního režimu pro nejméně rozvinuté země, který by se měl nadále používat po dobu neurčitou.
(7)
Poskytnutím preferenčního přístupu na trh Unie by měl systém rozvojovým zemím pomoci v jejich úsilí o snižování chudoby a podporu řádné správy věcí veřejných a udržitelného rozvoje tím, že jim napomáhá vytvářet prostřednictvím mezinárodního obchodu další příjmy, jež pak mohou zpětně investovat ve prospěch svého vlastního rozvoje, a zároveň diverzifikovat jejich ekonomiky. Celní preference systému by se měly zaměřit na pomoc rozvojovým zemím, které mají větší rozvojové, obchodní a finanční potřeby.
(8)
Systém se skládá z obecného režimu a dvou zvláštních režimů.
(9)
Obecný režim by měl být poskytnut všem rozvojovým zemím, které sdílejí společnou rozvojovou potřebu a jsou v podobné fázi hospodářského vývoje. Země, které jsou Světovou bankou klasifikovány jako země s vysokými nebo vyššími středními příjmy, mají takové úrovně příjmů na jednoho obyvatele, jež jim umožňují dosahovat vyšších úrovní diverzifikace bez celních preferencí tohoto systému. Patří mezi ně ekonomiky, jež úspěšně dokončily přechod od centralizovaného hospodářství na hospodářství tržní. Tyto země nesdílejí stejné rozvojové, obchodní a finanční potřeby jako ostatní rozvojové země; jsou v jiné fázi hospodářského rozvoje, což znamená, že nejsou v podobné situaci jako zranitelnější rozvojové země, a proto, aby se zabránilo neodůvodněné diskriminaci, potřebují odlišný přístup. Kromě toho, využívání celních preferencí v rámci systému zeměmi s vysokými nebo vyššími středními příjmy zvyšuje konkurenční tlak na vývoz z chudších, zranitelnějších zemí, a proto by mohlo být pro uvedené zranitelnější rozvojové země neodůvodnitelnou zátěží. Obecný režim zohledňuje skutečnost, že rozvojové, obchodní a finanční potřeby se mění, a zajišťuje, aby režim zůstal otevřený, pokud se situace v určité zemi změní.
V zájmu jednotnosti by se celní preference poskytované v rámci obecného režimu neměly vztahovat na rozvojové země, které využívají preferenční ujednání s Unií pro přístup na její trh poskytující alespoň stejnou úroveň celních preferencí jako systém v podstatě pro veškerý obchod. Aby měly zvýhodněné země a hospodářské subjekty dostatek času na řádné přizpůsobení, měl by obecný režim být i nadále poskytován po dobu dvou let ode dne použitelnosti preferenčního režimu přístupu na trh a tento den by měl být uveden v seznamu zvýhodněných zemí v rámci obecného režimu.
(10)
Země uvedené v příloze I nařízení (ES) č. 732/2008 a země, které využívají autonomní preferenční přístup na trh Unie podle nařízení (ES) č. 732/2008, nařízení Rady (ES) č. 55/2008 ze dne 21. ledna 2008 o zavedení autonomních obchodních preferencí pro Moldavsko (4) a nařízení Rady (ES) č. 2007/2000 ze dne 18. září 2000, kterým se zavádějí mimořádná obchodní opatření pro země a území účastnící se procesu stabilizace a přidružení zavedeného Evropskou unií či s tímto procesem spjaté (5), by měly být považovány za způsobilé pro tento systém. Zámořská území spojená s Unií a zámořské země a zámořská území zemí, které nejsou uvedeny v příloze I nařízení (ES) č. 732/2008, by neměly být považovány za způsobilé pro tento systém.
(11)
Zvláštní pobídkový režim pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných je založen na nedělitelném pojetí udržitelného rozvoje, jak je uznávají mezinárodní úmluvy a nástroje, jako je Deklarace Organizace spojených národů (OSN) o právu na rozvoj z roku 1986, Deklarace z Ria o životním prostředí a rozvoji z roku 1992, Deklarace Mezinárodní organizace práce (MOP) o zásadách a základních právech při práci z roku 1998, Deklarace tisíciletí OSN z roku 2000 a Deklarace z Johannesburgu o udržitelném rozvoji z roku 2002. Dodatečné celní preference v rámci zvláštního pobídkového režimu pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných by proto měly být poskytnuty těm rozvojovým zemím, které jsou v důsledku nedostatečné diverzifikace a nedostatečného začlenění do mezinárodního obchodního systému zranitelné, s cílem pomoci jim převzít zvláštní úkoly a povinnosti vyplývající z ratifikace zásadních mezinárodních úmluv o lidských a pracovních právech, ochraně životního prostředí a řádné správě věcí veřejných, jakož i z jejich účinného provádění.
(12)
Preference by měly posilovat další hospodářský růst a tím kladně reagovat na potřebu udržitelného rozvoje. V rámci zvláštního pobídkového režimu by tudíž měla být pro dotčené zvýhodněné země pozastavena valorická cla. Specifická cla by měla být rovněž pozastavena, nejsou-li kombinována s valorickým clem.
(13)
Zemím, které splňují kritéria způsobilosti zvláštního pobídkového režimu pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných, by mělo být umožněno využívat dodatečné celní preference, pokud Komise po podání jejich žádosti určí, že jsou splněny příslušné podmínky. Žádosti by mělo být možné podávat ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost. Země, které využívají celní preference systému podle nařízení (ES) č. 732/2008, by rovněž měly podat novou žádost.
(14)
Komise by měla sledovat stav ratifikace mezinárodních úmluv o lidských a pracovních právech, ochraně životního prostředí a řádné správě věcí veřejných a jejich účinné provádění tím, že bude zkoumat závěry a doporučení příslušných monitorovacích orgánů zřízených podle uvedených úmluv (dále jen „příslušné monitorovací orgány“). Každé dva roky by měla Komise předložit Evropskému parlamentu a Radě zprávu o stavu ratifikace příslušných úmluv, dodržování případných oznamovacích povinností podle uvedených úmluv zvýhodněnými zeměmi a stavu provádění úmluv v praxi.
(15)
Pro účely monitorování a odnímání preferencí mají zásadní význam zprávy příslušných monitorovacích orgánů. Takové zprávy však mohou být doplněny jinými zdroji informací, pokud jsou přesné a spolehlivé. Aniž jsou dotčeny jiné zdroje, toto by mohlo zahrnovat informace od občanské společnosti, sociálních partnerů, Evropského parlamentu a Rady.
(16)
Zvláštní režim pro nejméně rozvinuté země by měl i nadále umožňovat bezcelní přístup na trh Unie pro produkty pocházející z nejméně rozvinutých zemí, jak jsou uznány a klasifikovány OSN, s výjimkou obchodu se zbraněmi. Pro zemi, která již není OSN klasifikována jako nejméně rozvinutá, by mělo být zavedeno přechodné období s cílem zmírnit veškeré nepříznivé dopady způsobené odnětím celních preferencí poskytovaných v rámci tohoto režimu. Celní preference v rámci zvláštního režimu pro nejméně rozvinuté země by měly být i nadále poskytovány nejméně rozvinutým zemím, které využívají jiná preferenční ujednání pro přístup na trh v Unii.
(17)
Aby byla zajištěna soudržnost s ustanoveními pro přístup na trh vztahujícími se na cukr, která jsou obsažena v dohodách o hospodářském partnerství, měla by být při dovozu produktů čísla 1701 společného celního sazebníku vyžadována až do dne 30. září 2015 dovozní licence.
(18)
Pokud jde o obecný režim, mělo by se i nadále rozlišovat mezi celními preferencemi pro „necitlivé“ produkty a celními preferencemi pro „citlivé“ produkty, aby byla zohledněna situace v odvětvích, která vyrábějí stejné produkty v Unii.
(19)
Cla společného celního sazebníku stanovená pro necitlivé produkty by měla být i nadále pozastavena, zatímco na cla pro citlivé produkty by mělo být uplatňováno sazební snížení, aby se zajistila uspokojivá míra využití a současně zohlednila situace příslušných výrobních odvětví v Unii.
(20)
Takové sazební snížení by mělo být dostatečně přitažlivé, aby podněcovalo obchodníky k využívání příležitostí, které systém nabízí. Všeobecné snížení valorických cel by proto mělo paušálně činit 3,5 procentního bodu z celní sazby podle „doložky nejvyšších výhod“, přičemž u textilu a textilního zboží by se cla měla snížit o 20 %. Specifická cla by měla být snížena o 30 %. Pokud je stanoveno minimální clo, toto minimální clo by se nemělo použít.
(21)
Cla by měla být zcela pozastavena, pokud preferenční zacházení u jednotlivých dovozních prohlášení vede k valorickým clům dosahujícím nejvýše 1 % nebo ke specifickým clům nejvýše 2 EUR, neboť náklady na výběr takového cla by mohly převyšovat příjmy z něj.
(22)
Odstupňování by mělo být založeno na kritériích vycházejících z tříd a kapitol společného celního sazebníku. Odstupňování by se mělo použít ve vztahu k třídě nebo podtřídě, aby se snížil výskyt případů, kdy jsou odstupňovány heterogenní produkty. Odstupňování třídy nebo podtřídy (sestávající z kapitol) pro zvýhodněnou zemi by se mělo použít v případě, že třída splňuje kritéria pro odstupňování po dobu tří po sobě následujících let, aby se zvýšila předvídatelnost a spravedlivost odstupňování tím, že bude vyloučen dopad významných a výjimečně se vyskytujících rozdílů v dovozních statistikách. Odstupňování by se nemělo vztahovat na zvýhodněné země v rámci zvláštního pobídkového režimu pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných a zvýhodněné země v rámci zvláštního režimu pro nejméně rozvinuté země, jelikož mají velmi podobný hospodářský profil, který je činí zranitelnými kvůli nízké, nediverzifikované vývozní základně.
(23)
Aby bylo zajištěno, že ze systému budou těžit pouze ty země, pro něž je určen, měly by se uplatňovat celní preference stanovené tímto nařízením, jakož i pravidla týkající se původu zboží stanovená v nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (6).
(24)
Důvody pro dočasné odnětí režimů v rámci systému by měly zahrnovat závažné a systematické porušování zásad stanovených určitými mezinárodními úmluvami o základních lidských a pracovních právech, aby byly podpořeny cíle těchto úmluv. Celní preference v rámci zvláštního pobídkového režimu pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných by měly být dočasně odňaty v případě, že zvýhodněná země nerespektuje svůj závazek zachovávat ratifikaci a účinné provádění uvedených úmluv nebo dodržovat požadavky na podávání zpráv stanovené příslušnými úmluvami, nebo v případě, že zvýhodněná země nezajišťuje součinnost v rámci monitorovacích postupů Unie, jak je stanoveno v tomto nařízení.
(25)
V důsledku politické situace v Barmě/Myanmaru a v Bělorusku by mělo být zachováno dočasné odnětí všech celních preferencí na dovoz produktů pocházejících z Barmy/Myanmaru a z Běloruska.
(26)
Za účelem dosažení rovnováhy mezi potřebou lepšího zacílení, větší soudržnosti a transparentnosti na straně jedné a lepším prosazováním udržitelného rozvoje a řádné správy věcí veřejných prostřednictvím systému jednostranných obchodních preferencí na straně druhé by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o změny příloh tohoto nařízení a dočasné odnětí celních preferencí v důsledku nedodržování zásad udržitelného rozvoje a řádné správy věcí veřejných, a rovněž procesní pravidla týkající se podávání žádostí o celní preference poskytované v rámci zvláštního pobídkového režimu pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných, provádění dočasného odnětí a ochranných šetření s cílem zavést jednotná a podrobná technická opatření. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracování aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(27)
Aby byl zajištěn stabilní rámec pro hospodářské subjekty, měla by být na Komisi přenesena pravomoc přijmout v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU akt, který postupem pro naléhavé případy odvolá rozhodnutí o dočasném odnětí celních preferencí předtím, než toto rozhodnutí nabude účinku, pominou-li důvody dočasného odnětí.
(28)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (7).
(29)
Poradní postup by se měl používat pro přijímání prováděcích aktů o pozastavení celních preferencí v souvislosti s některými třídami systému GSP ve vztahu k zvýhodněným zemím a o zahájení postupu dočasného odnětí, s přihlédnutím k povaze a dopadu uvedených aktů.
(30)
Přezkumný postup by se měl používat pro přijímání prováděcích aktů o ochranných šetřeních a o pozastavení preferenčních režimů, pokud může dovoz způsobit závažné narušení trhu Unie.
(31)
V zájmu zajištění integrity a řádného fungování systému by Komise měla přijmout okamžitě použitelné prováděcí akty, pokud je to v náležitě odůvodněných případech týkajících se dočasných odnětí v důsledku nedodržování celních postupů a povinností vzhledem k naléhavým důvodům nezbytné.
(32)
V zájmu zajištění stabilního rámce pro hospodářské subjekty by Komise měla po skončení maximálního období šesti měsíců přijmout okamžitě použitelné prováděcí akty, pokud je to v náležitě odůvodněných případech týkajících se ukončení nebo prodloužení dočasných odnětí v důsledku nedodržování celních postupů a povinností vzhledem k naléhavým důvodům nezbytné.
(33)
Komise by rovněž měla přijmout okamžitě použitelné prováděcí akty, pokud je to v náležitě odůvodněných případech týkajících se ochranných šetření nezbytné vzhledem k naléhavým důvodům spočívajícím ve zhoršení hospodářské nebo finanční situace výrobců v Unii, které by bylo obtížné napravit.
(34)
Komise by měla pravidelně podávat Evropskému parlamentu a Radě zprávy o účincích systému podle tohoto nařízení. Pět let po vstupu tohoto nařízení v platnost by Komise měla podat Evropskému parlamentu a Radě zprávu o jeho uplatňování a posoudit potřebu přezkumu systému, včetně zvláštního pobídkového režimu pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných a ustanovení o dočasném odnětí preferencí, s ohledem na boj proti terorismu a mezinárodní normy o transparentnosti a výměně informací v daňové oblasti. Ve zprávě by Komise měla přihlédnout k dopadům na rozvojové, obchodní a finanční potřeby zvýhodněných zemí. Zpráva by rovněž měla zahrnovat podrobnou analýzu dopadu tohoto nařízení na obchod a příjmy Unie z cel, se zvláštní pozorností věnovanou účinkům na zvýhodněné země. V příslušných případech by také měla být posouzena shoda s hygienickými a rostlinolékařskými právními předpisy Unie. Zpráva by také měla zahrnovat analýzu účinků systému s ohledem na dovoz biopaliv a na hlediska udržitelnosti.
(35)
Nařízení (ES) č. 732/2008 by proto mělo být zrušeno,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
1. Systém všeobecných celních preferencí (dále jen „systém“) se použije v souladu s tímto nařízením.
2. Toto nařízení stanoví tyto celní preference v rámci systému:
a)
obecný režim;
b)
zvláštní pobídkový režim pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných (GSP+) a
c)
zvláštní režim pro nejméně rozvinuté země („Vše kromě zbraní“ (EBA)).
Článek 2
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
a)
„systémem GSP“ všeobecný systém preferencí, jehož prostřednictvím Unie poskytuje preferenční přístup na svůj trh na základě jakéhokoliv z preferenčních režimů uvedených v čl. 1 odst. 2;
b)
„zeměmi“ země a území, které mají celní správu;
c)
„způsobilými zeměmi“ všechny rozvojové země uvedené v příloze I;
d)
„zeměmi zvýhodněnými v rámci systému GSP“ země zvýhodněné v rámci obecného režimu, které jsou uvedeny v příloze II;
e)
„zeměmi zvýhodněnými v rámci režimu GSP+“ země zvýhodněné v rámci zvláštního pobídkového režimu pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných, které jsou uvedeny v příloze III;
f)
„zeměmi zvýhodněnými v rámci režimu EBA“ země zvýhodněné v rámci zvláštního režimu pro nejméně rozvinuté země, které jsou uvedeny v příloze IV;
g)
„cly společného celního sazebníku“ cla uvedená v druhé části přílohy I nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (8), s výjimkou cel stanovených v rámci celních kvót;
h)
„třídou“ kterákoli třída společného celního sazebníku stanoveného nařízením (EHS) č. 2658/87;
i)
„kapitolou“ kterákoli kapitola společného celního sazebníku stanoveného nařízením (EHS) č. 2658/87;
j)
„třídou systému GSP“ třída uvedená v příloze V a stanovená na základě tříd kapitol společného celního sazebníku;
k)
„preferenčním ujednáním pro přístup na trh“ preferenční přístup na trh Unie prostřednictvím obchodní dohody, a to buď prozatímně uplatňované, nebo trvale platné, či prostřednictvím autonomních preferencí poskytovaných Unií;
l)
„účinným prováděním“ úplné plnění všech závazků a povinností vyplývajících z mezinárodních úmluv uvedených v příloze VIII takovým způsobem, aby bylo zaručeno naplnění všech zásad, cílů a práv, jež tyto úmluvy zaručují.
Článek 3
1. Seznam způsobilých zemí je uveden v příloze I.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 36 za účelem změn přílohy I s ohledem na změny mezinárodního statusu nebo klasifikace zemí.
3. Komise oznámí dotčené způsobilé zemi všechny příslušné změny jejího statusu v rámci systému.
KAPITOLA II
OBECNÝ REŽIM
Článek 4
1. Způsobilá země využívá celní preference poskytované v rámci obecného režimu uvedeného v čl. 1 odst. 2 písm. a), pokud
a)
není během tří po sobě následujících let před aktualizací seznamu zvýhodněných zemí zařazena Světovou bankou mezi země s vysokými nebo vyššími středními příjmy nebo
b)
nevyužívá preferenční ujednání pro přístup na trh, které poskytuje stejné nebo výhodnější celní preference jako systém v podstatě pro veškerý obchod.
2. Ustanovení odst. 1 písm. a) a b) se nevztahují na nejméně rozvinuté země.
3. Aniž je dotčen odst. 1 písm. b), ustanovení odst. 1 písm. a) se do 21. listopadu 2014 nepoužije v případě zemí, které do 20. listopadu 2012 parafovaly dvoustrannou dohodu s Unií o preferenčním přístupu na trh, která poskytuje stejné nebo výhodnější celní preference jako systém v podstatě pro veškerý obchod, avšak ještě se neuplatňuje.
Článek 5
1. Seznam zemí zvýhodněných v rámci systému GSP, které splňují kritéria stanovená v článku 4, je uveden v příloze II.
2. Do 1. ledna každého roku po vstupu tohoto nařízení v platnost přezkoumá Komise přílohu II. Aby měly země zvýhodněné v rámci systému GSP a hospodářské subjekty dostatek času na řádné přizpůsobení změně statusu země v rámci systému:
a)
použije se rozhodnutí o vynětí zvýhodněné země ze seznamu zemí zvýhodněných v rámci systému GSP v souladu s odstavcem 3 tohoto článku a na základě čl. 4 odst. 1 písm. a) od jednoho roku ode dne vstupu uvedeného rozhodnutí v platnost;
b)
rozhodnutí o vynětí zvýhodněné země ze seznamu zemí zvýhodněných v rámci systému GSP v souladu s odstavcem 3 tohoto článku a na základě čl. 4 odst. 1 písm. b) se použije od dvou let ode dne použitelnosti preferenčního režimu přístupu na trh.
3. Pro účely odstavců 1 a 2 tohoto článku je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 36 za účelem změn přílohy II na základě kritérií stanovených v článku 4.
4. Komise oznámí dotčené zemi zvýhodněné v rámci systému GSP případné změny jejího statusu v rámci systému.
Článek 6
1. Produkty, na něž se vztahuje obecný režim podle čl. 1 odst. 2 písm. a), jsou uvedeny v příloze V.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 36 za účelem změn přílohy V, aby do ní byly zapracovány změny, které budou nezbytné v důsledku úprav kombinované nomenklatury.
Článek 7
1. Cla společného celního sazebníku pro produkty uvedené v příloze V jako necitlivé produkty se s výjimkou zemědělských složek zcela pozastavují.
2. Valorická cla společného celního sazebníku na produkty uvedené v příloze V jako citlivé produkty se snižují o 3,5 procentního bodu. U produktů v rámci třídy systému GSP S-11a) a S-11b) přílohy V toto snížení činí 20 %.
3. Pokud sazby preferenčních cel vypočítané v souladu s článkem 6 nařízení (ES) č. 732/2008 o valorických clech společného celního sazebníku platné v den vstupu tohoto nařízení v platnost stanoví pro produkty uvedené v odstavci 2 tohoto článku sazební snížení vyšší než 3,5 procentního bodu, použijí se uvedená preferenční cla i nadále.
4. Specifická cla společného celního sazebníku jiná než minimální nebo maximální cla pro produkty uvedené v příloze V jako citlivé produkty se snižují o 30 %.
5. Pokud cla společného celního sazebníku pro produkty uvedené v příloze V jako citlivé produkty zahrnují valorická i specifická cla, specifická cla se nesnižují.
6. Pokud cla snížená v souladu s odstavci 2 a 4 stanoví maximální clo, toto maximální clo se nesnižuje. Pokud je u těchto cel stanoveno minimální clo, toto minimální clo se nepoužije.
Článek 8
1. Celní preference uvedené v článku 7 se pozastavují v případě produktů pocházejících ze země zvýhodněné v rámci systému GSP a patřících do určité třídy systému GSP, pokud průměrná hodnota těchto produktů dovážených do Unie z dotčené země zvýhodněné v rámci systému GSP přesahuje po dobu tří po sobě jdoucích let prahové hodnoty uvedené v příloze VI. Prahové hodnoty se vypočítají v procentech z celkové hodnoty dovozu týchž produktů do Unie ze všech zemí zvýhodněných v rámci systému GSP.
2. Před uplatněním celních preferencí stanovených tímto nařízením přijme Komise prováděcí akt v souladu s poradním postupem uvedeným v čl. 39 odst. 2, které stanoví seznam tříd systému GSP, pro které se pozastavují celní preference uvedené v článku 7 ve vztahu k zemi zvýhodněné v rámci systému GSP. Tento prováděcí akt se použije od 1. ledna 2014.
3. Komise každé tři roky přezkoumá seznam podle odstavce 2 tohoto článku a přijme prováděcí akt v souladu s poradním postupem uvedeným v čl. 39 odst. 2, za účelem pozastavení nebo obnovení celních preferencí podle článku 7. Tento prováděcí akt se použije od 1. ledna roku následujícího po jeho vstupu v platnost.
4. Seznam podle odstavců 2 a 3 tohoto článku se stanoví na základě údajů dostupných k 1. září roku, v němž se provádí přezkum, a k 1. září dvou let předcházejících roku přezkumu. Zohlední dovoz ze zemí zvýhodněných v rámci systému GSP uvedených v příloze II ve znění platném v dané době. Nezohlední se však hodnota dovozu ze zemí zvýhodněných v rámci systému GSP, které v den použitelnosti pozastavení již nevyužívají celní preference podle čl. 4 odst. 1 písm. b).
5. Komise oznámí dotčené zemi prováděcí akt přijatý podle odstavců 2 a 3.
6. Pokud se příloha II změní podle kritérií stanovených v článku 4, je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 36 za účelem změn přílohy VI, aby došlo k přizpůsobení možností uvedených v dotyčné příloze tak, aby byla zachována poměrně stejná váha odstupňovaných tříd produktů vymezených v odstavci 1 tohoto článku.
KAPITOLA III
ZVLÁŠTNÍ POBÍDKOVÝ REŽIM PRO UDRŽITELNÝ ROZVOJ A ŘÁDNOU SPRÁVU VĚCÍ VEŘEJNÝCH
Článek 9
1. Země zvýhodněná v rámci systému GSP může využívat celní preference zvláštního pobídkového režimu pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných podle čl. 1 odst. 2 písm. b), pokud
a)
je považována za zranitelnou v důsledku nedostatečné diverzifikace a nedostatečného začlenění do mezinárodního obchodního systému, jak vymezuje příloha VII;
b)
ratifikovala veškeré úmluvy uvedené v příloze VIII (dále jen „příslušné úmluvy“) a nejnovější závěry monitorovacích orgánů podle uvedených úmluv (dále jen „příslušné monitorovací orgány“) nezjistí závažné nedostatky v účinném provádění žádné z těchto úmluv;
c)
v souvislosti s jakoukoli z příslušných úmluv nevznesla výhradu, která je zakázána podle jakékoliv z uvedených úmluv nebo která je pro účely tohoto článku považována za neslučitelnou s předmětem a účelem uvedené úmluvy.
Pro účely tohoto článku se výhrady nepovažují za neslučitelné s předmětem a účelem úmluvy, ledaže
i)
tak určil postup výslovně stanovený pro tento účel podle úmluvy nebo
ii)
v případě neexistence takového postupu vznesla Unie, pokud je smluvní stranou úmluvy, nebo kvalifikovaná většina členských států, které jsou smluvními stranami úmluvy, v souladu se svými příslušnými pravomocemi stanovenými Smlouvami, vůči výhradě námitku z toho důvodu, že je neslučitelná s předmětem a účelem úmluvy a v souladu s Vídeňskou úmluvou o smluvním právu brání tomu, aby úmluva mezi nimi a státem předkládajícím výhradu vstoupila v platnost;
d)
zaváže se zachovat ratifikaci příslušných úmluv a zajistit jejich účinné provádění;
e)
bez výhrad přijme požadavky na podávání zpráv stanovené každou z úmluv a zaváže se přijmout podmínky pravidelného sledování a přezkumu výsledků provádění v souladu s ustanoveními příslušných úmluv a
f)
zaváže se zapojit do postupu sledování podle článku 13 a zajišťovat potřebnou součinnost.
2. Pokud se příloha II změní, Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 36 za účelem změn přílohy VII, aby došlo k přezkoumání prahových hodnot zranitelnosti uvedených v příloze VII bodě 1 písm. b) tak, aby byla zachována poměrně stejná váha jako u prahové hodnoty zranitelnosti vypočítané v souladu s přílohou VII.
Článek 10
1. Zvláštní pobídkový režim pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných se poskytne, pokud jsou splněny tyto podmínky:
a)
země zvýhodněná v rámci systému GSP podala příslušnou žádost a
b)
posouzení žádosti ukáže, že žádající země splňuje podmínky stanovené v čl. 9 odst. 1.
2. Žádající země předloží Komisi svou žádost v písemné podobě. V žádosti musí být uvedeny veškeré informace o ratifikaci příslušných úmluv a musí rovněž obsahovat závazky uvedené v čl. 9 odst. 1 písm. d), e) a f).
3. Po obdržení žádosti o ní Komise uvědomí Evropský parlament a Radu.
4. Komisi je po posouzení žádosti svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 36 za účelem stanovení nebo změny přílohy III, aby byl zařazením dané země do seznamu zemí zvýhodněných v rámci režimu GSP+ poskytnut žádající zemi zvláštní pobídkový režim pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných.
5. Pokud země zvýhodněná v rámci režimu GSP+ již nesplňuje podmínky uvedené v čl. 9 odst. 1 písm. a) nebo c), nebo odvolá některý ze svých závazků uvedených v čl. 9 odst. 1 písm. d), e) a f), je Komisi svěřena pravomoc přijmout akt v přenesené pravomoci v souladu s článkem 36 za účelem změny přílohy III, aby byla uvedená země ze seznamu zemí zvýhodněných v rámci režimu GSP+ vyňata.
6. Komise sdělí žádající zemi rozhodnutí přijaté podle odstavců 4 a 5 tohoto článku po provedení změny v příloze III a jejím zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie. Pokud je žádající zemi zvláštní pobídkový režim poskytnut, je tato země uvědomena o dni, k němuž příslušný akt v přenesené pravomoci vstupuje v platnost.
7. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 36 za účelem stanovení pravidel pro poskytnutí zvláštního pobídkového režimu pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných, zejména s ohledem na lhůty a předkládání a zpracovávání žádostí.
Článek 11
1. Produkty zařazené do zvláštního pobídkového režimu pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných jsou uvedeny v příloze IX.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 36 za účelem změn přílohy IX, aby byly zohledněny změny kombinované nomenklatury týkající se produktů uvedených v této příloze.
Článek 12
1. Valorická cla společného celního sazebníku na všechny produkty uvedené v příloze IX, které pocházejí ze země zvýhodněné v rámci režimu GSP+, se pozastavují.
2. Specifická cla společného celního sazebníku na produkty uvedené v odstavci 1 se zcela pozastavují s výjimkou produktů, pro které společný celní sazebník obsahuje rovněž valorická cla. U produktů kódu kombinované nomenklatury 1704 10 90 se specifické clo omezuje na 16 % celní hodnoty.
Článek 13
1. Ode dne poskytnutí celních preferencí v rámci zvláštního pobídkového režimu pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných Komise přezkoumává stav ratifikace příslušných úmluv a sleduje jejich účinné provádění, jakož i spolupráci s příslušnými monitorovacími orgány prostřednictvím zkoumání závěrů a doporučení uvedených monitorovacích orgánů.
2. Zvýhodněné země v rámci režimu GSP+ v tomto ohledu spolupracují s Komisí a poskytují veškeré informace potřebné k posouzení toho, jak dodržují závazky uvedené v čl. 9 odst. 1 písm. d), e) a f) a jaká je v této zemi situace, pokud jde o ustanovení čl. 9 odst. 1 písm. c).
Článek 14
1. Do 1. ledna 2016 a poté každé dva roky předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o stavu ratifikace příslušných úmluv, dodržování případných oznamovacích povinností podle uvedených úmluv zeměmi zvýhodněnými v rámci režimu GSP+ a stavu jejich účinného provádění.
2. Zpráva obsahuje
a)
závěry a doporučení příslušných monitorovacích orgánů týkající se každé země zvýhodněné v rámci režimu GSP+ a
b)
závěry Komise, zda každá země zvýhodněná v rámci režimu GSP+ respektuje své závazky dodržovat oznamovací povinnosti, spolupracovat s příslušnými monitorovacími orgány v souladu s příslušnými úmluvami a zajišťovat jejich účinné provádění.
Zpráva může obsahovat jakékoli informace, které Komise považuje za vhodné.
3. Při vypracování závěrů ohledně účinného provádění příslušných úmluv posoudí Komise závěry a doporučení příslušných monitorovacích orgánů a, aniž jsou dotčeny jiné zdroje, informace poskytnuté třetími stranami, včetně informací od občanské společnosti, sociálních partnerů, Evropského parlamentu nebo Rady.
Článek 15
1. Zvláštní pobídkový režim pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných se dočasně odejme v případě všech nebo některých produktů pocházejících ze země zvýhodněné v rámci režimu GSP+, pokud uvedená země v praxi nedodržuje své závazky uvedené v čl. 9 odst. 1 písm. d), e) a f) nebo země zvýhodněná v rámci režimu GSP+ vznesla výhradu, která je zakázána podle jakékoliv z příslušných úmluv nebo která je neslučitelná s předmětem a účelem uvedené úmluvy podle čl. 9 odst. 1 písm. c).
2. Je na zemi zvýhodněné v rámci režimu GSP+, aby prokázala, že dodržuje své povinnosti vyplývající ze závazků uvedených v čl. 9 odst. 1 písm. d), e) a f) a dbá, aby se neocitla v situaci uvedené v čl. 9 odst. 1 písm. c).
3. Pokud má Komise na základě závěrů zprávy podle článku 14 nebo na základě dostupných důkazů důvodné pochybnosti, že určitá země zvýhodněná v rámci režimu GSP+ nedodržuje své závazky podle čl. 9 odst. 1 písm. d), e) a f) nebo vznesla výhradu, která je zakázána jakoukoliv z příslušných úmluv nebo není slučitelná s předmětem a účelem uvedené úmluvy podle čl. 9 odst. 1 písm. c), přijme v souladu s poradním postupem podle čl. 39 odst. 2 prováděcí akt za účelem zahájení postupu dočasného odnětí celních preferencí poskytovaných v rámci zvláštního pobídkového režimu pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných. Komise o tom uvědomí Evropský parlament a Radu.
4. Komise uveřejní v Úředním věstníku Evropské unie příslušné oznámení a uvědomí o tom dotčenou zemi zvýhodněnou v rámci režimu GSP+. Toto oznámení
a)
uvede příčiny důvodných pochybností ohledně dodržování závazků přijatých dotčenou zemí zvýhodněnou v rámci režimu GSP+ podle čl. 9 odst. 1 písm. d), e) a f) nebo ohledně existence výhrady zakázané podle jakékoliv z příslušných úmluv nebo neslučitelné s předmětem a účelem uvedené úmluvy, jak je stanoveno v čl. 9 odst. 1 c), jež mohou zpochybnit její právo nadále využívat celní preference poskytované v rámci zvláštního pobídkového režimu pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných, a
b)
stanoví lhůtu ne delší než šest měsíců ode dne zveřejnění oznámení, během níž dotyčná země zvýhodněná v rámci režimu GSP+ předloží své připomínky.
5. Komise poskytne dotyčné zvýhodněné zemi příležitost, aby všemi možnými způsoby spolupracovala během období uvedeného v odst. 4 písm. b).
6. Komise si vyžádá veškeré informace, které považuje za nezbytné, mimo jiné včetně závěrů a doporučení příslušných monitorovacích orgánů. Při vypracování svých závěrů Komise posoudí všechny náležité informace.
7. Do tří měsíců od uplynutí lhůty stanovené v oznámení Komise rozhodne
a)
ukončit postup dočasného odnětí nebo
b)
dočasně odejmout celní preference poskytované v rámci zvláštního pobídkového režimu pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných.
8. Pokud Komise usoudí, že příslušná zjištění neodůvodňují dočasné odnětí, přijme v souladu s poradním postupem uvedeným v čl. 39 odst. 2 prováděcí akt za účelem ukončení postupu dočasného odnětí. Tento prováděcí akt vychází mimo jiné ze získaných důkazů.
9. Pokud Komise usoudí, že příslušná zjištění odůvodňují dočasné odnětí z důvodů uvedených v odstavci 1 tohoto článku, je jí svěřena pravomoc přijmout akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 36 za účelem změn přílohy III, aby byly dočasně odňaty celní preference poskytnuté ve zvláštním pobídkovém režimu pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných uvedené v čl. 1 odst. 2 písm. b).
10. Pokud se Komise rozhodne pro dočasné odnětí, nabývá tento akt v přenesené pravomoci účinku šest měsíců po jeho přijetí.
11. Pokud důvody pro dočasné odnětí přestanou platit dříve, než akt v přenesené pravomoci podle odstavce 9 tohoto článku nabude účinku, je Komise zmocněna v souladu s postupem pro naléhavé případy podle článku 37 odvolat přijatý akt o dočasném odnětí celních preferencí.
12. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 36 za účelem stanovení pravidel spojených s postupem pro dočasné odnětí zvláštního pobídkového režimu pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných, zejména pokud jde o lhůty, práva zúčastněných stran, důvěrnou povahu informací a přezkum.
Článek 16
Pokud Komise shledá, že důvody pro dočasné odnětí celních preferencí uvedené v čl. 15 odst. 1 již neplatí, je jí svěřena pravomoc přijmout akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 36 za účelem změn přílohy III s cílem obnovit celní preference poskytované v rámci zvláštního pobídkového režimu pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných.
KAPITOLA IV
ZVLÁŠTNÍ REŽIM PRO NEJMÉNĚ ROZVINUTÉ ZEMĚ
Článek 17
1. Způsobilá země využívá celní preference poskytované v rámci zvláštního režimu pro nejméně rozvinuté země uvedeného v čl. 1 odst. 2 písm. c), pokud je dotyčná země zařazena OSN mezi nejméně rozvinuté země.
2. Komise tento seznam zemí zvýhodněných v rámci režimu EBA průběžně přezkoumává na základě nejnovějších dostupných údajů. Pokud země zvýhodněná v rámci režimu EBA již nesplňuje podmínky uvedené v odstavci 1 tohoto článku, je Komisi svěřena pravomoc přijmout akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 36 za účelem změny přílohy IV, aby byla daná země vyňata ze seznamu zemí zvýhodněných v rámci režimu EBA po přechodném období tří let ode dne vstupu příslušného aktu v přenesené pravomoci v platnost.
3. Po dobu, než OSN zařadí novou nezávislou zemi mezi nejméně rozvinuté země, je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 36 za účelem změn přílohy IV jakožto dočasné opatření k zařazení takové země do seznamu zemí zvýhodněných v rámci režimu EBA.
Pokud OSN nezařadí novou nezávislou zemi mezi nejméně rozvinuté země v rámci prvního dostupného přezkumu kategorie nejméně rozvinutých zemí, je Komisi svěřena pravomoc okamžitě přijmout akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 36 za účelem změny přílohy IV, aby byla taková země vyňata z této přílohy, aniž se jí poskytne přechodné období uvedené v odstavci 2 tohoto článku.
4. Komise oznámí dotčené zemi zvýhodněné v rámci systému EBA případné změny jejího statusu v rámci systému.
Článek 18
1. Cla společného celního sazebníku na všechny produkty uvedené v kapitolách 1 až 97 kombinované nomenklatury, s výjimkou produktů uvedených v kapitole 93, pocházející ze země zvýhodněné v rámci systému EBA se zcela pozastavují.
2. Od 1. ledna 2014 do 30. září 2015 se při dovozu produktů čísla 1701 všeobecného celního sazebníku vyžaduje dovozní licence.
3. V souladu s přezkumným postupem uvedeným v čl. 39 odst. 3 přijme Komise podrobná prováděcí pravidla k ustanovením odstavce 2 tohoto článku postupem podle článku 195 nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (9).
KAPITOLA V
USTANOVENÍ O DOČASNÉM ODNĚTÍ, SPOLEČNÁ PRO VŠECHNY REŽIMY
Článek 19
1. Preferenční režimy uvedené v čl. 1 odst. 2 mohou být dočasně odňaty pro všechny nebo některé produkty pocházející ze zvýhodněné země, a to z kteréhokoli z těchto důvodů:
a)
závažné a systematické porušování zásad stanovených v úmluvách uvedených v příloze VIII části A;
b)
vývoz zboží vyrobeného odsouzenými ve věznicích;
c)
závažné nedostatky v oblasti celní kontroly při vývozu nebo tranzitu omamných látek (nepovolených látek nebo prekurzorů) nebo nedodržování mezinárodních úmluv v oblasti boje proti terorismu a praní peněz;
d)
závažné a systematické používání nekalých obchodních praktik včetně praktik nepříznivě ovlivňujících dodávky surovin, které mají nepříznivý dopad na výrobní odvětví Unie a které zvýhodněná země neřeší. V případě nekalých obchodní praktik, zakázaných nebo postižitelných podle dohod WTO, je použití tohoto článku založeno na předchozím rozhodnutí příslušného orgánu WTO v tomto smyslu;
e)
závažné a systematické narušování cílů regionálních rybářských organizací nebo jakýchkoli mezinárodních ujednání, jichž je Unie stranou a jež se týkají zachování a řízení rybolovných zdrojů.
2. Preferenční režimy stanovené tímto nařízením se neodnímají podle odst. 1 písm. d) pro produkty, na něž se vztahují antidumpingová nebo vyrovnávací opatření podle nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (10) nebo nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (11), z příčin, které tato opatření odůvodňují.
3. Pokud Komise usoudí, že existují dostatečné důvody pro dočasné odnětí celních preferencí poskytnutých v rámci kteréhokoli preferenčního režimu uvedeného v čl. 1 odst. 2 na základě příčin uvedených v odstavci 1 tohoto článku, přijme prováděcí akt za účelem zahájení postupu dočasného odnětí v souladu s poradním postupem uvedeným v čl. 39 odst. 2. Komise o tomto prováděcím aktu uvědomí Evropský parlament a Radu.
4. Komise uveřejní v Úředním věstníku Evropské unie oznámení o zahájení postupu dočasného odnětí a uvědomí o tom dotyčnou zvýhodněnou zemi. Toto oznámení
a)
obsahuje dostatečné důvody pro prováděcí akt za účelem zahájení postupu dočasného odnětí podle odstavce 3 a
b)
stanoví, že Komise bude sledovat a hodnotit situaci v dotyčné zvýhodněné zemi po dobu šesti měsíců ode dne zveřejnění oznámení.
5. Komise poskytne dotčené zvýhodněné zemi příležitost, aby všemi možnými způsoby spolupracovala během období sledování a hodnocení.
6. Komise si dle potřeby vyžádá veškeré informace, které považuje za nezbytné, mimo jiné například včetně dostupných posouzení, komentářů, rozhodnutí, doporučení a závěrů příslušných monitorovacích orgánů. Při vypracování svých závěrů Komise posoudí všechny náležité informace.
7. Do tří měsíců po uplynutí lhůty uvedené v odst. 4 písm. b) předloží Komise zprávu o svých zjištěních a závěrech dotčené zvýhodněné zemi. Zvýhodněná země má právo předložit své připomínky ke zprávě. Lhůta pro předložení připomínek nepřesáhne jeden měsíc.
8. Do šesti měsíců po uplynutí lhůty uvedené v odst. 4 písm. b) Komise rozhodne
a)
ukončit postup dočasného odnětí nebo
b)
dočasně odejmout celní preference poskytované v rámci preferenčních režimů uvedených v čl. 1 odst. 2.
9. Pokud Komise usoudí, že příslušné závěry neodůvodňují dočasné odnětí, přijme prováděcí akt v souladu s poradním postupem podle čl. 39 odst. 2 o ukončení dočasného odnětí.
10. Pokud Komise usoudí, že příslušná zjištění odůvodňují dočasné odnětí z příčin uvedených v odstavci 1 tohoto článku, je jí svěřena pravomoc přijmout akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 36 za účelem změn příloh II, III nebo IV, aby byly dočasně odňaty celní preference poskytnuté v rámci preferenčních režimů uvedených v čl. 1 odst. 2.
11. Přijatý akt v případech uvedených v odstavcích 9 a 10 musí být podložen mimo jiné získanými důkazy.
12. Pokud se Komise rozhodne pro dočasné odnětí, nabývá tento akt v přenesené pravomoci účinku šest měsíců po jeho přijetí.
13. Pokud důvody pro dočasné odnětí přestanou platit dříve, než akt v přenesené pravomoci podle odstavce 10 tohoto článku nabude účinku, je Komise oprávněna v souladu s postupem pro naléhavé případy podle článku 37 odvolat přijatý akt o dočasném odnětí celních preferencí.
14. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 36 za účelem stanovení pravidel spojených s postupem dočasného pozastavení všech režimů, zejména pokud jde o lhůty, práva zúčastněných stran, důvěrnou povahu informací a přezkum.
Článek 20
Pokud Komise shledá, že důvody pro dočasné odnětí celních preferencí uvedené v čl. 19 odst. 1 již neplatí, je jí svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 36 za účelem změn příloh II, III nebo IV, aby byly obnoveny celní preference poskytované v rámci preferenčních režimů uvedených v čl. 1 odst. 2.
Článek 21
1. Preferenční režimy stanovené tímto nařízením mohou být pro všechny nebo některé produkty pocházející ze zvýhodněné země dočasně odňaty v případě podvodu, nesrovnalostí nebo systematických nedostatků při dodržování nebo zajišťování dodržování pravidel týkajících se původu zboží a souvisejících postupů nebo při poskytování správní spolupráce požadované pro účely provádění a kontroly dodržování preferenčních režimů uvedených v čl. 1 odst. 2.
2. Správní spolupráce podle odstavce 1 vyžaduje mimo jiné, aby zvýhodněná země
a)
sdělovala Komisi informace, které jsou nezbytné k provádění pravidel týkajících se původu zboží a ke kontrole jejich dodržování, a aktualizovala je;
b)
byla nápomocna Unii tím, že provede na žádost celních orgánů členských států následnou kontrolu původu zboží, a včas sdělila výsledky kontroly Komisi;
c)
byla nápomocna Unii tím, že umožní Komisi v koordinaci a v úzké spolupráci s příslušnými orgány členských států uskutečňovat mise Unie pro správní a vyšetřovací spolupráci v uvedené zemi za účelem ověření pravosti dokladů nebo přesnosti informací, které jsou rozhodující pro poskytování preferenčních režimů uvedených v čl. 1 odst. 2;
d)
prováděla nebo zařizovala vhodná šetření, která mají odhalovat a předcházet porušování pravidel týkajících se původu zboží;
e)
dodržovala pravidla týkající se původu zboží nebo zajišťovala jejich dodržování, pokud jde o regionální kumulaci ve smyslu nařízení (EHS) č. 2454/93, vztahuje-li se na danou zemi a
f)
byla nápomocna Unii při ověřování činnosti, pokud existuje podezření na podvod týkající se původu zboží, přičemž existenci podvodu lze předpokládat, pokud dovoz produktů v rámci preferenčních režimů stanovených tímto nařízením významně překročí obvyklou úroveň vývozu ze zvýhodněné země.
3. Pokud Komise usoudí, že existují dostatečné důkazy odůvodňující dočasné odnětí z příčin uvedených v odstavcích 1 a 2 tohoto článku, rozhodne v souladu s postupem pro naléhavé případy uvedeným v čl. 39 odst. 4 o dočasném odejmutí celních preferencí poskytnutých v rámci preferenčních režimů uvedených v čl. 1 odst. 2 pro všechny nebo některé produkty pocházející ze zvýhodněné země.
4. Před přijetím takového rozhodnutí uveřejní Komise v Úředním věstníku Evropské unie oznámení uvádějící příčiny důvodných pochybností ohledně dodržování odstavců 1 a 2, jež mohou zpochybnit právo zvýhodněné země nadále využívat výhody poskytované tímto nařízením.
5. Komise uvědomí dotyčnou zvýhodněnou zemi o veškerých rozhodnutích přijatých v souladu s odstavcem 3 předtím, než nabudou účinku.
6. Trvání dočasného odnětí nepřekročí šest měsíců. Nejpozději na konci této lhůty Komise rozhodne v souladu s postupem pro naléhavé případy uvedeným v čl. 39 odst. 4, zda dočasné odnětí zruší, nebo prodlouží dobu jeho trvání.
7. Členské státy sdělí Komisi všechny náležité informace, které mohou odůvodňovat dočasné odnětí celních preferencí nebo jeho prodloužení.
KAPITOLA VI
USTANOVENÍ TÝKAJÍCÍ SE OCHRANNÝCH A KONTROLNÍCH OPATŘENÍ
ODDÍL I
Obecná ochranná opatření
Článek 22
1. Pokud se produkt pocházející ze země zvýhodněné v rámci kteréhokoli z preferenčních režimů uvedených v čl. 1 odst. 2 dováží v množstvích nebo za ceny, které způsobují nebo by mohly způsobit závažné potíže výrobcům v Unii, kteří vyrábějí obdobné nebo přímo konkurující produkty, mohou být běžná cla společného celního sazebníku na uvedený produkt znovu zavedena.
2. Pro účely této kapitoly se „obdobným produktem“ rozumí produkt, který je shodný, tj. podobný ve všech ohledech posuzovanému produktu, nebo, pokud takový produkt neexistuje, jiný produkt, který, ačkoli není podobný ve všech ohledech, má vlastnosti, jež se úzce podobají vlastnostem posuzovaného produktu.
3. Pro účely této kapitoly se „zúčastněnými stranami“ rozumějí strany, které se podílejí na výrobě, distribuci nebo prodeji dovážených produktů podle odstavce 1 a obdobných nebo přímo konkurujících produktů.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 36 za účelem stanovení pravidel spojených s postupem přijímání obecných ochranných opatření zejména s ohledem na lhůty, práva zúčastněných stran, důvěrnou povahu informací, zveřejňování, ověřování, inspekce na místě a přezkum.
Článek 23
Má se za to, že závažné potíže existují v případě, kdy dojde k zhoršení hospodářské nebo finanční situace výrobců v Unii. Při zkoumání, zda takové zhoršení nastalo, přihlíží Komise mimo jiné k těmto faktorům týkajícím se výrobců v Unii, pokud jsou takové informace k dispozici:
a)
podíl na trhu;
b)
výroba;
c)
zásoby;
d)
výrobní kapacita;
e)
úpadky;
f)
ziskovost;
g)
využití kapacity;
h)
zaměstnanost;
i)
dovoz;
j)
ceny.
Článek 24
1. Komise prověří, zda by měla být znovu zavedena běžná cla společného celního sazebníku, pokud existuje dostatek přímých důkazů, že jsou splněny podmínky čl. 22 odst. 1.
2. Šetření se zahájí na žádost členského státu, jakékoli právnické osoby nebo jakéhokoli sdružení bez právní subjektivity jednajícího jménem výrobců v Unii, nebo z vlastní iniciativy Komise, pokud je na základě faktorů uvedených v článku 23 zřejmé, že existuje dostatek přímých důkazů odůvodňujících zahájení šetření. Žádost o zahájení šetření musí obsahovat důkazy, že jsou splněny podmínky pro uložení ochranného opatření stanovené v čl. 22 odst. 1. Žádost se předkládá Komisi. Komise pokud možno přezkoumá správnost a přiměřenost důkazů obsažených v žádosti, aby zjistila, zda existuje dostatek věrohodných důkazů odůvodňujících zahájení šetření.
3. Je-li zřejmé, že existuje dostatek věrohodných důkazů odůvodňujících zahájení řízení, zveřejní Komise oznámení v Úředním věstníku Evropské unie. Zahájení se uskuteční do jednoho měsíce od obdržení žádosti podle odstavce 2. V případě zahájení šetření poskytne oznámení veškeré potřebné údaje o postupu a lhůtách včetně využití úředníka pro slyšení Generálního ředitelství pro obchod Evropské komise.
4. Šetření včetně procesních kroků uvedených v článcích 25, 26 a 27 se ukončí do dvanácti měsíců od jeho zahájení.
Článek 25
V řádně odůvodněných naléhavých případech týkajících se zhoršování hospodářské nebo finanční situace výrobců v Unii, jejichž náprava by byla obtížná, a pokud by prodlení mohlo způsobit škodu, je Komise zmocněna přijmout okamžitě použitelné prováděcí akty v souladu s postupem pro naléhavé případy podle čl. 39 odst. 4 za účelem obnovení běžných cel společného celního sazebníku na období až 12 měsíců.
Článek 26
Pokud z konečného zjištění skutkového stavu vyplývá, že jsou splněny podmínky stanovené v čl. 22 odst. 1, přijme Komise v souladu s přezkumným postupem podle čl. 39 odst. 3 prováděcí akt, kterým se znovu zavedou cla společného celního sazebníku. Tento prováděcí akt vstoupí v platnost do jednoho měsíce ode dne zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 27
Pokud z konečného zjištění skutkového stavu vyplývá, že podmínky stanovené v čl. 22 odst. 1 nejsou splněny, přijme Komise prováděcí akt za účelem ukončení šetření a dalšího postupu v souladu s přezkumným postupem podle čl. 39 odst. 3. Tento prováděcí akt bude zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie. Šetření se považuje za ukončené, jestliže v období stanoveném v čl. 24 odst. 4 není zveřejněn žádný prováděcí akt, a případná naléhavá preventivní opatření automaticky zanikají. Všechna cla společného celního sazebníku vybraná v důsledku těchto prozatímních opatření se vracejí.
Článek 28
Cla společného celního sazebníku budou znovu zavedena, pokud je nezbytné zapůsobit proti zhoršení hospodářské nebo finanční situace výrobců v Unii nebo pokud přetrvává hrozba takového zhoršení. Doba, na kterou mohou být cla znovu zavedena, nepřesáhne tři roky, ledaže je v řádně odůvodněných případech prodloužena.
ODDÍL II
Ochranná opatření v odvětvích textilu, zemědělství a rybolovu
Článek 29
1. Aniž jsou dotčena ustanovení oddílu I této kapitoly, dne 1. ledna každého roku Komise z vlastního podnětu a v souladu s poradním postupem uvedeným v čl. 39 odst. 2 přijme prováděcí akt za účelem zrušení celních preferencí uvedených v článcích 7 a 12 pro produkty zařazené ve třídách systému GSP S-11a) a S-11b) přílohy V nebo pro produkty spadající pod kódy kombinované nomenklatury 2207 10 00, 2207 20 00, 2909 19 10, 3814 00 90, 3820 00 00 a 3824 90 97, pokud tyto dovážené produkty uvedené v příloze V nebo IX, podle toho, která se má použít, pocházejí ze zvýhodněné země a jejich celkový objem
a)
vzroste nejméně o 13,5 % z hlediska množství (objemu) ve srovnání s předchozím kalendářním rokem, nebo
b)
v případě produktů zařazených ve třídách systému GSP S-11a) a S-11b) přílohy V, překročí podíl uvedený v příloze VI bodě 2 z hodnoty dovozu produktů tříd systému GSP S-11a) a S-11b) přílohy V do Unie ze všech zemí a území uvedených v příloze II během kteréhokoli období dvanácti měsíců.
2. Odstavec 1 tohoto článku se nevztahuje na země zvýhodněné v rámci režimu EBA ani na země, jejichž podíl na dovozu příslušných produktů uvedených v čl. 29 odst. 1 nepřesahuje 6 % celkového dovozu totožných produktů uvedených příloze V nebo IX, podle toho, která se má použít, do Unie.
3. Zrušení celních preferencí nabývá účinku dva měsíce po dni zveřejnění příslušného aktu Komise v tomto smyslu v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 30
Aniž je dotčen oddíl I této kapitoly, pokud dovoz produktů uvedených v příloze I Smlouvy o fungování EU působí nebo by mohl způsobit závažné narušení trhů Unie, zejména v jednom nebo více nejvzdálenějších regionech, nebo regulačních mechanismů těchto trhů, přijme Komise z vlastního podnětu nebo na základě žádosti členského státu v souladu s přezkumným postupem podle čl. 39 odst. 3 prováděcí akt za účelem pozastavení preferenčního režimu pro dotyčné produkty, a to po konzultaci s výborem pro společnou organizaci příslušného trhu se zemědělskými produkty nebo produkty rybolovu.
Článek 31
Komise dotčenou zvýhodněnou zemi co nejdříve uvědomí o všech rozhodnutích přijatých v souladu s články 29 nebo 30 předtím, než nabudou účinku.
ODDÍL III
Kontrolní opatření v odvětvích zemědělství a rybolovu
Článek 32
1. Aniž je dotčen oddíl I této kapitoly, mohou být produkty kapitol 1 až 24 společného celního sazebníku stanoveného nařízením (EHS) č. 2658/87 pocházející ze zvýhodněných zemí předmětem zvláštních kontrolních mechanismů, aby se zamezilo narušení trhu Unie. Po konzultaci s výborem pro společnou organizaci příslušného trhu se zemědělskými produkty nebo produkty rybolovu Komise z vlastního podnětu nebo na žádost členského státu v souladu s přezkumným postupem podle čl. 39 odst. 3 přijme prováděcí akt v tom smyslu, zda se má tento zvláštní kontrolní mechanismus použít a na které produkty se má vztahovat.
2. Pokud se oddíl I této kapitoly uplatní na produkty kapitol 1 až 24 společného celního sazebníku stanoveného nařízením (EHS) č. 2658/87 pocházející ze zvýhodněných zemí, potom se období uvedené v čl. 24 odst. 4 tohoto nařízení zkrátí na dva měsíce v těchto případech:
a)
pokud dotyčná zvýhodněná země nezajišťuje dodržování pravidel týkajících se původu zboží nebo neposkytuje správní spolupráci podle článku 21 nebo
b)
pokud dovoz produktů kapitol 1 až 24 společného celního sazebníku stanoveného nařízením (EHS) č. 2658/87 v rámci preferenčních režimů poskytnutých podle tohoto nařízení významně překročí obvyklou úroveň vývozu z dotčené zvýhodněné země.
KAPITOLA VII
SPOLEČNÁ USTANOVENÍ
Článek 33
1. Aby mohly využívat celní preference, musí produkty, pro něž se o tyto celní preference žádá, pocházet ze zvýhodněné země.
2. Pro účely preferenčních režimů uvedených v čl. 1 odst. 2 tohoto nařízení jsou pravidla týkající se původu ohledně definice pojmu „původní produkty“, související postupy a metody správní spolupráce stanovena v nařízení (EHS) č. 2454/93.
Článek 34
1. Pokud je sazba valorického cla u jednotlivého dovozního prohlášení snížena v souladu s tímto nařízením na 1 % nebo méně, ukládání tohoto cla se zcela pozastaví.
2. Pokud je sazba specifického cla u jednotlivého dovozního prohlášení snížena v souladu s tímto nařízením nejvýše na 2 EUR pro každou částku vypočítanou v eurech, ukládání tohoto cla se zcela pozastaví.
3. S výhradou ustanovení odstavců 1 a 2 se konečná sazba preferenčního cla vypočtená podle tohoto nařízení zaokrouhlí dolů na jedno desetinné místo.
Článek 35
1. Statistickým zdrojem, který se má používat pro účely tohoto nařízení, jsou statistiky zahraničního obchodu Komise (Eurostatu).
2. Členské státy zašlou Komisi (Eurostatu) své statistické údaje o produktech propuštěných do celního režimu volného oběhu v rámci celních preferencí podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 471/2009 ze dne 6. května 2009 o statistice Společenství týkající se zahraničního obchodu se třetími zeměmi (12). Tyto údaje s odkazy na kódy kombinované nomenklatury a případně na kódy TARIC, uspořádané podle země původu, uvádějí hodnoty, množství a případné doplňkové jednotky požadované v souladu s definicemi obsaženými v uvedeném nařízení. V souladu s čl. 8 odst. 1 uvedeného nařízení předávají členské státy tyto statistické údaje nejpozději do 40 dnů po konci každého měsíčního referenčního období. V zájmu usnadnění informování a zvýšení transparentnosti Komise také zajistí, aby byly relevantní statistické údaje pro jednotlivé třídy systému GSP pravidelně k dispozici ve veřejně přístupné databázi.
3. V souladu s článkem 308d) nařízení (EHS) č. 2454/93 sdělují členské státy Komisi na její žádost údaje o množstvích a hodnotě produktů propuštěných během předchozích měsíců do volného oběhu v rámci celních preferencí. Tyto údaje zahrnují produkty uvedené v odstavci 4 tohoto článku.
4. Komise v úzké spolupráci s členskými státy sleduje dovoz produktů kódů kombinované nomenklatury 0603, 0803 90 10, 1006, 1604 14, 1604 19 31, 1604 19 39, 1604 20 70, 1701, 1704, 1806 10 30, 1806 10 90, 2002 90, 2103 20, 2106 90 59, 2106 90 98, 6403, 2207 10 00, 2207 20 00, 2909 19 10, 3814 00 90, 3820 00 00 a 3824 90 97 za účelem určení, zda jsou splněny podmínky uvedené v článcích 22, 29 a 30.
Článek 36
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článcích 3, 5, 6, 8, 9, 10, 11, 15, 16, 17, 19, 20 a 22 je svěřena Komisi na dobu neurčitou od 20. listopadu 2012.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomocí uvedené v článcích 3, 5, 6, 8, 9, 10, 11, 15, 16, 17, 19, 20 nebo 22 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomocí v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článků 3, 5, 6, 8, 9, 10, 11, 15, 16, 17, 19, 20 a 22 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 37
1. Akty v přenesené pravomoci přijaté podle tohoto článku vstupují v platnost bezodkladně a jsou použitelné, pokud proti nim není vyslovena námitka v souladu s odstavcem 2. V oznámení aktu v přenesené pravomoci Evropskému parlamentu a Radě se uvedou důvody použití postupu pro naléhavé případy.
2. Evropský parlament nebo Rada mohou proti aktu v přenesené pravomoci vyslovit námitky postupem uvedeným v č. 36 odst. 5. V takovém případě zruší Komise tento akt neprodleně poté, co jí Evropský parlament nebo Rada oznámí rozhodnutí o vyslovení námitek.
Článek 38
1. Informace získané na základě tohoto nařízení se použijí pouze k účelu, k němuž byly vyžádány.
2. Informace důvěrné povahy ani informace, které jsou důvěrně sděleny na základě tohoto nařízení, nesmějí být zveřejněny bez zvláštního povolení od poskytovatele těchto informací.
3. V každé žádosti o důvěrné zacházení se uvedou důvody, proč je informace důvěrná. Nechce-li ten, kdo informaci poskytl, povolit její zveřejnění ani její sdělení v obecné nebo souhrnné formě a prokáže-li se, že žádost o důvěrné zacházení není důvodná, nemusí být informace brána v úvahu.
4. Informace je v každém případě považována za důvěrnou, pokud by její sdělení mohlo mít závažný nepříznivý účinek na toho, kdo ji poskytl nebo je jejím zdrojem.
5. Odstavce 1 až 4 nevylučují, aby se orgány Unie odvolávaly na obecné informace a zejména na důvody, na kterých jsou založena rozhodnutí přijatá na základě tohoto nařízení. Orgány Unie však musí přihlížet k oprávněným zájmům dotčených fyzických a právnických osob na zachování jejich obchodního tajemství.
Článek 39
1. Komisi je nápomocen Výbor pro všeobecné celní preference zřízený nařízením (ES) č. 732/2008. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011. Výbor může zkoumat všechny záležitosti týkající se uplatňování tohoto nařízení, které mu přednese Komise, nebo pokud o to požádá členský stát.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 4 nařízení (EU) č. 182/2011.
3. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
4. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 8 nařízení (EU) č. 182/2011 ve spojení s článkem 5 uvedeného nařízení.
Článek 40
Do 1. ledna 2016 a poté každé dva roky předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o účincích systému za období posledních dvou let a všech preferenčních režimů uvedených v čl. 1 odst. 2.
Do 21. listopadu 2017 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o uplatňování tohoto nařízení. V případě potřeby ke zprávě připojí legislativní návrh.
Článek 41
Nařízení (ES) č. 732/2008 se zrušuje s účinkem ode dne 1. ledna 2014.
Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou uvedenou v příloze X.
KAPITOLA VIII
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 42
1. Jakékoli šetření nebo postup dočasného odnětí zahájené a neukončené podle nařízení (ES) č. 732/2008 se automaticky zahájí znovu podle tohoto nařízení s výjimkou šetření nebo postupu týkajícího se zvýhodněné země v rámci zvláštního pobídkového režimu pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných podle uvedeného nařízení, pokud se šetření týká pouze výhod poskytnutých v rámci zvláštního pobídkového režimu pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných. Takové šetření se však automaticky zahájí znovu, pokud tatáž zvýhodněná země požádá o zvláštní pobídkový režim podle tohoto nařízení před 1. lednem 2015.
2. Informace obdržené v průběhu šetření zahájeného a neukončeného podle nařízení (ES) č. 732/2008 se zohlední v jakémkoli znovu zahájeném šetření.
Článek 43
1. Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
2. Použije se ode dne 20. listopadu 2012.
Celní preference poskytnuté v rámci preferenčních režimů uvedených v čl. 1 odst. 2 se však použijí ode dne 1. ledna 2014.
3. Systém se použije do dne 31. prosince 2023. Den ukončení použitelnosti se však nevztahuje na zvláštní režim pro nejméně rozvinuté země ani na žádná jiná ustanovení tohoto nařízení, pokud se uplatňují ve spojení s uvedeným režimem.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 25. října 2012.
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 978/2012/EU RENDELETE
(2012. október 25.)
az általános tarifális preferenciák rendszerének alkalmazásáról és a 732/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikkére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,
rendes jogalkotási eljárás keretében (1),
mivel:
(1)
A Közösség az általános tarifális preferenciák rendszere alapján 1971 óta nyújt kereskedelmi kedvezményeket fejlődő országoknak.
(2)
Az Unió közös kereskedelempolitikájának az Unió külső tevékenységét szabályozó alapelvekre kell épülnie és az Unió külső tevékenységére vonatkozó általános rendelkezésekben rögzített célkitűzések megvalósítására kell irányulnia; ezeket az elveket és rendelkezéseket az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 21. cikke tartalmazza.
(3)
Az Unió arra törekszik, hogy közös politikákat és tevékenységeket határozzon meg és folytasson a fejlődő országok fenntartható gazdasági, szociális és környezeti fejlődésének előmozdítása - elsődlegesen a szegénység felszámolásának érdekében.
(4)
Az Unió közös kereskedelempolitikájának összhangban kell lennie az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 208. cikkében meghatározott, a fejlesztési együttműködés területén érvényesülő uniós politikai célkitűzésekkel, és meg kell erősítenie azokat, különösen a fejlődő országokban a szegénység felszámolása, a fenntartható fejlődés és a jó kormányzás elősegítése tekintetében. Meg kell felelnie a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) előírásainak, különösen az 1979-es Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) alapján elfogadott, a fejlődő országokra vonatkozó megkülönböztetett és kedvezőbb elbánásról, viszonosságról és teljesebb részvételről szóló határozatnak (a továbbiakban: a felhatalmazó záradék), amely szerint a WTO-tagok a fejlődő országokat megkülönböztetett, illetve még kedvezőbb elbánásban részesíthetik.
(5)
A „Fejlődő országok, nemzetközi kereskedelem és fenntartható fejlődés: a közösségi általános preferenciarendszer (GSP) szerepe a 2006-2015 közötti évtizedben” című, 2004. július 7-i bizottsági közlemény a 2006 és 2015 közötti időszakra megállapítja az általános tarifális preferenciák rendszerének alkalmazására vonatkozó iránymutatásokat.
(6)
A 732/2008/EK rendelet módosításáról szóló, 2011. május 11-i 512/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) által hatályában meghosszabbított, az általános tarifális preferenciák rendszerének 2009. január 1-jétől történő alkalmazásáról szóló, 2008. július 22-i 732/2008/EK tanácsi rendelet (3)2013. december 31-ig, illetve az e rendelet alkalmazásáig (amelyik időpont a korábbi) alkalmazza az általános tarifális preferenciák rendszerét (a továbbiakban: a rendszer). Ezt követően a rendszert az e rendeletben megállapított kedvezmények bevezetésétől számított 10 éven keresztül kell alkalmazni, kivéve a legkevésbé fejlett országokra vonatkozó különleges előírást, amelyet lejárati idő meghatározása nélkül kell alkalmazni.
(7)
A rendszer kedvezményes piacra jutási lehetőséget biztosít az Unióban, és ezáltal segíti a fejlődő országokat a szegénység csökkentésére, valamint a jó kormányzás és a fenntartható fejlődés előmozdítására irányuló erőfeszítéseikben, mivel segítséget nyújt nekik egyrészt ahhoz, hogy a nemzetközi kereskedelem révén további bevételekhez jussanak, amelyet aztán ismét befektethetnek saját fejlődésük érdekében, másrészt pedig segítséget nyújt gazdaságaik diverzifikáláshoz. A rendszer tarifális preferenciáinak középpontjában a jelentősebb fejlődési, kereskedelmi és pénzügyi szükségletekkel bíró fejlődő országok segítése kell, hogy álljon.
(8)
A rendszer egy általános előírásból és két különleges előírásból áll.
(9)
Az általános előírás a fejlődés terén azonos szükségletekkel bíró, valamint a gazdasági fejlődés hasonló szakaszában járó valamennyi fejlődő országra vonatkozik. Azokban az országokban, amelyeket a Világbank magas jövedelmű vagy a középes jövedelmű országok felső sávjába tartozó országnak minősít, az egy főre eső jövedelem szintje magasabb diverzifikációs szint elérését teszi lehetővé a rendszer tarifális preferenciái nélkül is. Ezek között az országok között találhatók olyan gazdaságok, amelyek sikeresen tértek át a központosított gazdaságról a piacgazdaságra. A fejlődési, kereskedelmi és pénzügyi szükségleteik nem azonosak a többi fejlődő országéival; a gazdasági fejlődés eltérő szakaszában járnak, vagyis nincsenek hasonló helyzetben, mint a kiszolgáltatottabb fejlődő országok; ezért a jogalapot nélkülöző megkülönböztetés elkerülése érdekében eltérő bánásmódban kell őket részesíteni. Emellett a rendszer által biztosított tarifális preferenciák a magas jövedelmű vagy a közepes jövedelmű országok felső sávjába tartozó országok általi igénybe vétele növeli a szegényebb, kiszolgáltatottabb országok exportjára nehezedő versenykényszert, és ezáltal nem indokolatlan terhet róhat e kiszolgáltatottabb fejlődő országokra. Az általános előírás figyelembe veszi azt, hogy a fejlődési, kereskedelmi és pénzügyi szükségletek változnak, és biztosítja, hogy az előírás elérhető maradjon, amennyiben egy ország helyzete megváltozik.
A következetesség érdekében az általános előírás alapján biztosított tarifális preferenciák nem terjedhetnek ki azokra a fejlődő országokra, amelyek az Unióval kötött olyan preferenciális piacra jutási előírás kedvezményezettjei, amely lényegében a teljes kereskedelem tekintetében legalább olyan tarifális preferenciát biztosít, mint a rendszer. Annak érdekében, hogy a kedvezményezett ország és a piaci szereplők számára kellő idő álljon rendelkezésre a megfelelő alkalmazkodáshoz, az általános előírást továbbra is a preferenciális piacra jutási előírás alkalmazásának időpontjától számított két évre kell biztosítani, és ezt az időpontot szerepeltetni kell az általános előírás kedvezményezett országainak listáján.
(10)
A 732/2008/EK rendelet I. mellékletében felsorolt országok és a 732/2008/EK rendelet alapján, a Moldovai Köztársaságnak szánt autonóm kereskedelmi kedvezmények bevezetéséről szóló, 2008. január 21-i 55/2008/EK tanácsi rendelet (4) alapján és az Európai Unió stabilizációs és társulási folyamatában részt vevő vagy ahhoz kapcsolódó országokra és területekre kivételes kereskedelmi intézkedések bevezetéséről szóló, 2000. szeptember 18-i 2007/2000/EK tanácsi rendelet (5) alapján az Unió piacán autonóm piacra jutási preferenciával rendelkező országokat a rendszerben való részvételre jogosultaknak kell tekinteni. Az Unióval társult azon országok tengeren túli területei, illetve azon tengerentúli országok, amelyek a 732/2008/EK rendelet I. mellékletében nem szerepelnek, nem tekintendők jogosultnak a rendszerben való részvételre.
(11)
A fenntartható fejlődésre és a jó kormányzásra vonatkozó különleges ösztönző előírás a fenntartható fejlődésnek az olyan nemzetközi egyezményekben és jogi eszközökben elismert, egységes koncepciójára épül, mint például a fejlődéshez való jogról szóló 1986. évi ENSZ-nyilatkozat, a környezetről és a fejlődésről szóló 1992. évi riói nyilatkozat, a Nemzetközi Munkaügyi Szervezetnek (ILO) a munka világára vonatkozó alapvető elvekről és jogokról szóló 1998. évi nyilatkozata, az ENSZ 2000. évi millenniumi nyilatkozata, illetve a fenntartható fejlődésről szóló 2002. évi johannesburgi nyilatkozat. Következésképpen, a fenntartható fejlődésre és a jó kormányzásra vonatkozó különleges ösztönző előírás szerinti további tarifális preferenciákban a diverzifikáció hiánya és a nemzetközi kereskedelemben való elégtelen részvétel miatt kiszolgáltatott fejlődő országokat kell részesíteni, annak érdekében, hogy segítsék azokat az emberi és munkához kapcsolódó jogokra, környezetvédelemre és jó kormányzásra vonatkozó alapvető nemzetközi egyezmények megerősítéséből és tényleges végrehajtásából eredő külön terhek és feladatok vállalásában.
(12)
A preferenciákat úgy kell kialakítani, hogy előmozdítsák a további gazdasági növekedést, és a fenntartható fejlődés támasztotta követelményekhez is alkalmazkodni tudjanak. Ezért a különleges ösztönző előírás alapján az érintett kedvezményezett országok esetében az értékvámokat fel kell függeszteni. A specifikus vámokat is fel kell függeszteni, ha nem párosulnak értékvámmal.
(13)
Azon országok részére, amelyek megfelelnek a fenntartható fejlődésre és a jó kormányzásra vonatkozó különleges ösztönző előírás jogosultsági kritériumainak, további tarifális preferenciákat kell nyújtani, amennyiben kérelmükre a Bizottság megállapítja, hogy a vonatkozó feltételek teljesültek. Lehetővé kell tenni, hogy a kérelmeket ezen rendelet hatálybalépésének időpontjától kezdődően be lehessen benyújtani. A rendszer tarifális preferenciáiból a 732/2008/EK rendelet alapján részesülő országoknak is új kérelmet kell benyújtaniuk.
(14)
A Bizottságnak figyelemmel kell kísérnie az emberi jogokra és a munkához kapcsolódó jogokra, a környezetvédelemre és a jó kormányzásra vonatkozó nemzetközi egyezmények megerősítésének állását és tényleges végrehajtását, mégpedig az említett egyezmények alapján létrehozott megfelelő ellenőrző szervek (a továbbiakban: a megfelelő ellenőrző szervek) megállapításainak és ajánlásainak megvizsgálása révén. A Bizottságnak kétévente jelentést kell tennie az Európai Parlament és a Tanács részére az egyezmények megerősítésének állásáról, az egyezmények szerinti jelentéstételi kötelezettségeknek a kedvezményezett országok általi teljesítéséről, és az egyezmények gyakorlati végrehajtásának állásáról.
(15)
A preferenciák ellenőrzésének és visszavonásának szempontjából alapvető fontosságúak a megfelelő ellenőrző szervek jelentései. Ezeket a jelentéseket azonban más információs források is kiegészíthetik, amennyiben azok pontosak és megbízhatóak. Ide tartozhatnak például - más források sérelme nélkül - a civil társadalomtól, a szociális partnerektől, az Európai Parlamenttől és a Tanácstól származó információk.
(16)
A legkevésbé fejlett országokra vonatkozó különleges előírás alapján továbbra is vámmentes piacra jutást kell biztosítani az Unió piacán az ENSZ által a legkevésbé fejlettként elismert és besorolt országokból származó termékek számára, a fegyverkereskedelem kivételével. Azon országok esetében, amelyeket az ENSZ már nem sorol a legkevésbé fejlett országok közé, átmeneti időszakot kell megállapítani azoknak a kedvezőtlen hatásoknak a mérséklése céljából, amelyek az ezen előírás alapján nyújtott tarifális preferenciák megszüntetéséből származnak. A különleges előírás alapján a legkevésbé fejlett országoknak biztosított tarifális preferenciákat továbbra is biztosítani kell azon legkevésbé fejlett országoknak, amelyekre az Unióval kötött preferenciális piacra jutási előírás vonatkozik.
(17)
A gazdasági partnerségi megállapodásokban lefektetett, cukorra vonatkozó piacra jutási rendelkezésekkel való koherencia érdekében a Közös Vámtarifa 1701 vámtarifaszáma alá tartozó termékek behozatalához 2015. szeptember 30-ig meg kell követelni az importengedélyt.
(18)
Az általános előírás tekintetében fenn kell tartani a különbségtételt az „érzékeny” és a „nem érzékeny” termékek tarifális preferenciái között azon ágazatok helyzetének figyelembevétele érdekében, amelyek az Unióban azonos termékeket gyártanak.
(19)
A nem érzékeny termékekre vonatkozó közös vámtarifa szerinti vámtételeket továbbra is fel kell függeszteni, míg az érzékeny termékekre vonatkozó vámtételeket csökkenteni kell az igénybevétel kielégítő arányának biztosítása érdekében, figyelembe véve ugyanakkor a megfelelő uniós gazdasági ágazatok helyzetét.
(20)
Az ilyen vámtarifa-csökkentést úgy kell elvégezni, hogy az a kereskedőket a rendszer kínálta lehetőségek kihasználására ösztönözze. Ezért az értékvámokat a legnagyobb kedvezmény elve szerinti vámtételhez képest egységesen 3,5 százalékponttal kell csökkenteni, míg ugyanezeket a vámokat a textil és a textiltermékek esetében 20 %-kal kell csökkenteni. A specifikus vámokat 30 %-kal kell csökkenteni. Amennyiben minimális vám is meghatározásra került, ez a minimális vám nem alkalmazandó.
(21)
Amennyiben az egyedi behozatali nyilatkozathoz kapcsolódó preferenciális elbánás 1 % vagy ennél kisebb értékvámot, illetve 2 EUR vagy ennél alacsonyabb specifikus vámot eredményez, a vámokat teljes mértékben fel kell függeszteni, mivel az ilyen vámok beszedésének költsége meghaladhatja a belőlük származó bevételt.
(22)
Az átsorolást a közös vámtarifa áruosztályaira és árucsoportjaira vonatkozó kritériumok alapján kell elvégezni. Az áruosztályra vagy árualosztályra vonatkozó átsorolást annak érdekében kell elvégezni, hogy a heterogén termékek átsorolására kevesebbszer kerüljön sor. Egy adott kedvezményezett ország esetében az áruosztály vagy az (árucsoportokból álló) árualosztály átsorolását akkor kell elvégezni, ha az áruosztály három egymást követő évben megfelel az átsorolási kritériumoknak, hogy ily módon az importstatisztikák nagymértékű és váratlan eltérései hatásának kiküszöbölésével növekedjen az átsorolás kiszámíthatósága és méltányossága. A fenntartható fejlődésre és a jó kormányzásra vonatkozó különleges ösztönző előírás kedvezményezett országai, valamint a legkevésbé fejlett országokra vonatkozó különleges előírás kedvezményezett országai esetében az átsorolást nem kell alkalmazni, mivel ezek igen hasonló gazdasági profillal rendelkeznek, amely az alacsony, nem diverzifikált exportbázis folytán kiszolgáltatottá teszi őket.
(23)
Annak biztosítása érdekében, hogy a rendszer csak a kedvezményekből részesíteni szándékozott országokat jutassa kedvezményekhez, az e rendelet szerinti tarifális preferenciákat, valamint a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló, 1993. július 2-i 2454/93/EGK bizottsági rendelet (6) szerinti származási szabályokat kell alkalmazni.
(24)
A rendszer előírásai ideiglenes visszavonásának okai közé kell sorolni az alapvető emberi jogokra és a munkához kapcsolódó jogokra vonatkozó egyes nemzetközi egyezményekben megállapított elvek súlyos és rendszeres megsértését is, hogy ezáltal is előmozdítsák az egyezmények célkitűzéseinek megvalósulását. A fenntartható fejlődésre és a jó kormányzásra vonatkozó különleges ösztönző előírás szerinti tarifális preferenciákat ideiglenesen vissza kell vonni, ha a kedvezményezett ország nem tartja tiszteletben az említett egyezmények megerősítésére és tényleges végrehajtására vonatkozó kötelező erejű kötelezettségvállalásait, vagy nem teljesíti az egyes egyezmények által előírt jelentéstételi követelményeket, vagy ha a kedvezményezett ország nem működik együtt az Unió e rendeletben meghatározott ellenőrzési eljárásai során.
(25)
A burmai/mianmari és a fehéroroszországi politikai helyzet miatt fenn kell tartani a Burmából/Mianmarból vagy Fehéroroszországból származó termékek behozatalát érintő valamennyi tarifális preferencia ideiglenes visszavonását.
(26)
Annak érdekében, hogy egyfelől a célzottabbá tétel, a nagyobb fokú koherencia és átláthatóság szükségessége, másfelől pedig a fenntartható fejlődés és a jó kormányzás egyoldalú kereskedelmi kedvezményrendszeren keresztüli hatékonyabb előmozdítása között egyensúly jöjjön létre, a Bizottságot az EUMSZ 290. cikke alapján fel kell hatalmazni, hogy jogi aktusokat fogadjon el az ezen rendelet mellékleteinek módosításai tekintetében, illetve a fenntartható fejlődés és a jó kormányzás alapelvei betartásának elmaradása esetén a tarifális preferenciák ideiglenes visszavonása tárgyában, továbbá a fenntartható fejlődésre és a jó kormányzásra vonatkozó különleges ösztönző előírás szerinti tarifális preferenciákra irányuló kérelmekre, az ideiglenes visszavonás és a védintézkedési eljárás lebonyolítására vonatkozó eljárási szabályokat illetően, annak érdekében, hogy egységes és részletes technikai előírások kialakítására kerülhessen sor. Különösen fontos, hogy a Bizottság előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, szakértői szinten is. A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és megszövegezése során biztosítania kell a releváns dokumentumok párhuzamos, időben történő és megfelelő átadását az Európai Parlament és a Tanács részére.
(27)
Amennyiben egy adott kedvezményezett ország esetében az előírás ideiglenes visszavonásáról szóló határozat hatálybalépése előtt megszűnnek az ideiglenes visszavonás alapját képező indokok, a Bizottságot - annak érdekében, hogy a gazdasági szereplők számára stabil működési keretet biztosítson - fel kell hatalmazni arra, hogy sürgősségi eljárás keretében az EUMSZ 290. cikke szerinti jogi aktust fogadjon el az tarifális preferenciák ideiglenes visszavonásáról szóló határozat hatályon kívül helyezéséről.
(28)
E rendelet egységes végrehajtási feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságot végrehajtási hatáskörrel kell felruházni. Ezeket a hatásköröket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (7) foglaltaknak megfelelően kell gyakorolni.
(29)
A tanácsadó bizottsági eljárást kell alkalmazni a kedvezményezett országok tekintetében az egyes GSP-áruosztályokra vonatkozó tarifális preferenciák felfüggesztésére és az ideiglenes visszavonási eljárás kezdeményezésére vonatkozó végrehajtási jogi aktusok meghozatala során, figyelemmel az említett jogi aktusok jellegére és hatására.
(30)
A vizsgálóbizottsági eljárást kell alkalmazni a védintézkedési eljárásokra, valamint a kedvezményes előírások felfüggesztésére vonatkozó végrehajtási jogi aktusok elfogadása során, amennyiben az import súlyos zavart okozhat az Unió piacain.
(31)
A rendszer integritásának és szabályos működésének biztosítása érdekében a Bizottságnak azonnali hatállyal alkalmazandó végrehajtási jogi aktusokat kell elfogadnia olyan, kellően indokolt, sürgős esetekben, amelyek a vámokkal kapcsolatos eljárások és kötelezettségek teljesítésének elmulasztásából eredő ideiglenes visszavonásokat érintenek.
(32)
A Bizottságnak - annak érdekében, hogy a gazdasági szereplők számára stabil működési keretet biztosítson - a hat hónapos maximális időtartam elteltét követően azonnali hatállyal alkalmazandó végrehajtási jogi aktusokat kell elfogadnia olyan, kellően indokolt, sürgős esetekben, amelyek a vámokkal kapcsolatos eljárások és kötelezettségek teljesítésének elmulasztásából eredő ideiglenes visszavonások megszüntetését vagy meghosszabbítását érintik.
(33)
A Bizottság azonnali hatállyal alkalmazandó végrehajtási jogi aktusokat kell elfogadnia olyan - a védintézkedési eljáráshoz kapcsolódó, kellően indokolt - esetekben is, amikor az uniós termelők gazdasági és/vagy pénzügyi helyzetének olyan mértékű romlása, amely nehezen lenne helyrehozható, azt sürgősen megköveteli.
(34)
A Bizottságnak rendszeresen jelentést kell tennie az Európai Parlament és a Tanács részére a rendszer kihatásairól e rendelet alapján. A rendelet hatálybalépését követő öt év elteltével a Bizottságnak jelentést kell tennie az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a rendelet alkalmazásáról, és értékelnie kell, hogy szükséges-e a rendszer - többek között a fenntartható fejlődésre és a jó kormányzásra vonatkozó különleges ösztönző előírás, valamint a tarifális preferenciák ideiglenes visszavonására vonatkozó rendelkezések - felülvizsgálata, figyelemmel a terrorizmus elleni küzdelemre, valamint az átláthatóságra és az adóügyekben való információcserére vonatkozó nemzetközi normákra. A jelentés elkészítésekor a Bizottságnak figyelembe kell vennie a fejlődésre, a kereskedelemre, és a kedvezményezettek pénzügyi szükségleteire gyakorolt hatásokat. A jelentésben részletesen elemezni kell e rendeletnek a kereskedelemre és az Unió vámbevételeire gyakorolt hatását, különös figyelmet fordítva a kedvezményezett országokra gyakorolt hatásokra. Adott esetben az uniós egészségügyi és növény-egészségügyi jogszabályoknak való megfelelést is értékelni kell. A jelentésben a rendszernek a fenntarthatósági szempontokra és a bioüzemanyagok importjára gyakorolt hatásait is elemezni kell.
(35)
A 732/2008/EK rendeletet ezért hatályon kívül kell helyezni,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
1. cikk
(1) Az általános tarifális preferenciák rendszerét (a továbbiakban: a rendszer) e rendelettel összhangban kell alkalmazni.
(2) E rendelet a rendszer alapján a következő tarifális preferenciákról rendelkezik:
a)
általános előírás;
b)
a fenntartható fejlődésre és a jó kormányzásra vonatkozó különleges ösztönző előírás (GSP+); valamint
c)
a legkevésbé fejlett országokra vonatkozó különleges előírás (EBA - a fegyvereken kívül mindent).
2. cikk
E rendelet alkalmazásában:
a) „GSP”: az általános preferenciarendszer, amelynek révén az Unió az 1. cikk (2) bekezdésében említett valamely kedvezményes előírás keretében preferenciális uniós piacra jutási lehetőséget biztosít;
b) „országok”: olyan országok és területek, amelyek vámhatósággal rendelkeznek;
c) „jogosult országok”: az I. mellékletben felsorolt valamennyi fejlődő ország;
d) „GSP-kedvezményezett országok”: az általános előírás II. mellékletben felsorolt kedvezményezett országai;
e) „GSP+-kedvezményezett országok”: a fenntartható fejlődésre és a jó kormányzásra vonatkozó különleges ösztönző előírás III. mellékletben felsorolt kedvezményezett országai;
f) „EBA-kedvezményezett országok”: a legkevésbé fejlett országokra vonatkozó különleges ösztönző előírás IV. mellékletben felsorolt kedvezményezett országai;
g) „a közös vámtarifa vámtételei”: a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendelet (8) I. mellékletének második részében meghatározott vámtételek, a vámkontingensek részeként meghatározott vámtételek kivételével;
h) „áruosztály”: a közös vámtarifa bármely áruosztálya, a 2658/87/EGK rendeletben megállapítottaknak megfelelően;
i) „árucsoport”: a közös vámtarifa bármely árucsoportja, a 2658/87/EGK rendeletben megállapítottaknak megfelelően;
j) „GSP-áruosztály”: az V. mellékletben szereplő, a közös vámtarifa áruosztályain és árucsoportjain alapuló áruosztály;
k) „preferenciális piacra jutási előírás”: preferenciális piacra jutás az Unió piacán, ideiglenesen alkalmazott vagy hatályban lévő kereskedelmi megállapodás vagy az Unió által biztosított autonóm kedvezmény alapján;
l) „tényleges végrehajtás”: a vonatkozó egyezmények szerinti valamennyi kötelezettségvállalás és kötelezettség teljes körű teljesítése, ezáltal biztosítva a VIII. mellékletben felsorolt nemzetközi egyezményekben garantált valamennyi alapelv, célkitűzés és jog érvényesülését.
3. cikk
(1) A jogosult országok listája az I. mellékletben szerepel.
(2) Az országok nemzetközi jogállásában vagy besorolásában bekövetkezett változások megfelelő figyelembevétele érdekében a Bizottság felhatalmazást kap, hogy a 36. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az I. melléklet módosítása céljából.
(3) A Bizottság értesíti a jogosult országot a rendszerbeli jogállásában bekövetkezett minden érdemi változásról.
II. FEJEZET
ÁLTALÁNOS ELŐÍRÁS
4. cikk
(1) A jogosult ország az 1. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett általános előírás szerinti tarifális preferenciák kedvezményezettje, kivéve, ha:
a)
az országot a Világbank a kedvezményezett országok listája frissítésének időpontját közvetlenül megelőző három egymást követő évben magas jövedelmű vagy a közepes jövedelmű országok felső sávjába tartozó országnak minősítette; vagy
b)
az ország preferenciális piacra jutási előírás kedvezményezettje, amely lényegében a teljes kereskedelem esetében legalább a rendszerével azonos tarifális preferenciákat biztosít.
(2) Az (1) bekezdés a) és b) pontja nem vonatkozik a legkevésbé fejlett országokra.
(3) Az (1) bekezdés b) pontjának sérelme nélkül, az (1) bekezdés a) pontja 2014. november 21-ig nem alkalmazandó azon országok esetében, amelyek 2012. november 20-ig az Unióval olyan kétoldalú preferenciális piacra jutási megállapodást parafáltak, amely lényegében a teljes kereskedelem esetében legalább a rendszerével azonos tarifális preferenciákat biztosít, de amelyet még nem alkalmaznak.
5. cikk
(1) A 4. cikkben meghatározott kritériumoknak megfelelő GSP-kedvezményezett országok listája a II. mellékletben található.
(2) E rendelet hatálybalépését követően a Bizottság minden év január 1-jéig felülvizsgálja a II. mellékletet. Annak érdekében, hogy a GSP-kedvezményezett ország és a gazdasági szereplők számára kellő idő álljon rendelkezésre az ország rendszerbeli jogállásában bekövetkezett változáshoz való megfelelő alkalmazkodásra:
a)
e cikk (3) bekezdésével összhangban a 4. cikk (1) bekezdésének a) pontja alapján meghozott, a kedvezményezett országnak a GSP-kedvezményezett országok listájáról való eltávolításáról szóló határozatot annak hatálybalépésétől számított egy év elteltével kell alkalmazni;
b)
e cikk (3) bekezdésével összhangban a 4. cikk (1) bekezdésének b) pontja alapján meghozott, a kedvezményezett országnak a GSP-kedvezményezett országok listájáról való eltávolításról szóló határozatot a preferenciális piacra jutási előírás alkalmazásának időpontjától számított két év elteltével kell alkalmazni.
(3) E cikk (1) és (2) bekezdése tekintetében a Bizottság felhatalmazást kap, hogy a 4. cikkben meghatározott kritériumok alapján - a 36. cikknek megfelelően - felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a II. melléklet módosítása céljából.
(4) A Bizottság értesíti az érintett GSP-kedvezményezett országot a rendszerbeli jogállásában bekövetkezett minden változásról.
6. cikk
(1) Az 1. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett általános előírás hatálya alá tartozó termékeket az V. melléklet sorolja fel.
(2) A Bizottság felhatalmazást kap, hogy a 36. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az V. melléklet módosítása céljából, annak érdekében, hogy abba beépítse a Kombinált Nómenklatúra módosításai folytán szükségessé vált változásokat.
7. cikk
(1) Az V. mellékletben nem érzékeny termékekként felsorolt termékek tekintetében - a mezőgazdasági alkotóelemek kivételével - a közös vámtarifa vámtételeinek alkalmazását teljes mértékben fel kell függeszteni.
(2) Az V. mellékletben érzékeny termékekként felsorolt termékek esetében a közös vámtarifa értékvámja 3,5 százalékponttal csökkentendő. A melléklet S-11a. és S-11b. GSP-áruosztályába tartozó termékek esetében a csökkentés mértéke 20 %.
(3) Amennyiben a 732/2008/EK rendeletnek a közös vámtarifa e rendelet hatálybalépésekor alkalmazandó értékvámjairól rendelkező 6. cikkével összhangban kiszámított preferenciális vámtételek az e cikk (2) bekezdésében említett termékek esetében több mint 3,5 százalékpontos vámtételcsökkenést eredményeznek, úgy ezeket a preferenciális vámtételeket kell alkalmazni.
(4) A közös vámtarifa specifikus vámjait, az V. mellékletben érzékeny termékekként felsorolt termékekre meghatározott minimális vagy maximális vámtételek kivételével 30 %-kal csökkenteni kell.
(5) Amennyiben az V. mellékletben érzékeny termékekként felsorolt termékekre vonatkozóan a közös vámtarifa vámtételei értékvámokat és specifikus vámokat is tartalmaznak, a specifikus vámok nem csökkenthetők.
(6) Amennyiben a (2) és a (4) bekezdésnek megfelelően csökkentett vámtételek maximális vámtételt is meghatároznak, ez a maximális vámtétel nem csökkenthető. Amennyiben e vámtételek minimális vámtételt is meghatároznak, ez a minimális vámtétel nem alkalmazandó.
8. cikk
(1) A 7. cikkben említett tarifális preferenciákat fel kell függeszteni olyan, egy adott GSP-kedvezményezett országból származó, valamely GSP-áruosztályba tartozó termékek tekintetében, amelyek esetében az ebből a GSP-kedvezményezett országból az Unióba irányuló behozatal három egymást követő évben vett átlagértéke meghaladja a VI. mellékletben felsorolt határértékeket. Az egyes határértékeket az azonos termékeknek valamennyi GSP-kedvezményezett országból az Unióba irányuló importjának százalékaként kell kiszámítani.
(2) Az e rendeletben meghatározott tarifális preferenciák alkalmazását megelőzően a Bizottság végrehajtási jogi aktust fogad el, amelyben a 39. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárásnak megfelelően kialakítja azon GSP-áruosztályok listáját, amelyek tekintetében a 7. cikkben említett tarifális preferenciákat egy adott GSP-kedvezményezett ország vonatkozásában felfüggesztik. Az említett végrehajtási jogi aktust 2014. január 1-jétől kell alkalmazni.
(3) A Bizottság háromévente felülvizsgálja az e cikk (2) bekezdésében említett listát, és a 39. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárásnak megfelelően végrehajtási jogi aktust fogad el a 7. cikkben említett tarifális preferenciák felfüggesztése vagy újra bevezetése érdekében. A végrehajtási jogi aktust a hatálybalépését követő év január 1-jétől kell alkalmazni.
(4) Az e cikk (2) és (3) bekezdésében említett listát a felülvizsgálat évében az adott évről szeptember 1-jén, valamint a felülvizsgálatot megelőző két évről rendelkezésre álló adatok alapján kell létrehozni. A listának figyelembe kell vennie a létrehozása időpontjában a II. melléklet hatályos változatában felsorolt GSP-kedvezményezett országokból származó importot. Ugyanakkor nem lehet figyelembe venni az import értékét olyan GSP-kedvezményezett országokból, amelyek a felfüggesztés alkalmazásának időpontjában már nem kedvezményezettjei a 4. cikk (1) bekezdésének b) pontja szerinti tarifális preferenciáknak.
(5) A Bizottság értesíti az érintett országot a (2) és (3) bekezdésnek megfelelően meghozott végrehajtási jogi aktusról.
(6) A II. mellékletnek a 4. cikkben megállapított kritériumokkal összhangban történő módosítása esetén a Bizottság felhatalmazást kap, hogy a 36. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a VI. melléklet módosítása céljából, hogy az abban felsorolt módozatokat kiigazítsa annak érdekében, hogy az e cikk (1) bekezdésében meghatározott átsorolt áruosztályok súlya arányosan ne változzon.
III. FEJEZET
A FENNTARTHATÓ FEJLŐDÉSRE ÉS A JÓ KORMÁNYZÁSRA VONATKOZÓ KÜLÖNLEGES ÖSZTÖNZŐ ELŐÍRÁS
9. cikk
(1) A GSP-kedvezményezett országra akkor vonatkozhatnak az 1. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett fenntartható fejlődésre és jó kormányzásra vonatkozó különleges ösztönző előírás szerinti tarifális preferenciák, ha:
a)
a VII. mellékletben meghatározottak szerint a diverzifikáció hiánya és a nemzetközi kereskedelemben való elégtelen részvétel miatt kiszolgáltatott országnak minősül;
b)
a VIII. mellékletben felsorolt összes egyezményt (a továbbiakban: a vonatkozó egyezmények) megerősítette, és az egyezmények szerinti ellenőrző szervek (a továbbiakban: a megfelelő ellenőrző szervek) által tett legújabb megállapítások szerint nem történt súlyos kötelezettségszegés az említett egyezmények tényleges végrehajtása terén;
c)
a vonatkozó egyezmények egyike tekintetében sem fogalmazott meg olyan fenntartást, amelyet valamely egyezmény tilt, vagy amely e cikk tekintetében összeegyeztethetetlennek minősül az adott egyezmény tárgyával és céljával.
E cikk tekintetében a fenntartások csak akkor minősülnek összeegyeztethetetlennek egy adott egyezmény céljával, ha:
i.
az egyezmény keretében egy kifejezetten erre a célra létrehozott eljárás azt akként határozta meg; vagy
ii.
ilyen eljárás hiányában, amennyiben a Szerződésekben megállapított hatásköreik tekintetében az egyezményben részes tagállamok minősített többsége és/vagy az Unió - ha az adott egyezmény részes fele - kifogást emelt a fenntartással szemben azzal az indokkal, hogy az összeegyeztethetetlen az egyezmény céljával, és a szerződések jogáról szóló bécsi egyezmény rendelkezéseinek megfelelően ellenzi az egyezménynek a saját maga és a fenntartással élő állam közötti hatálybalépését;
d)
kötelező erejű kötelezettségvállalást tesz a vonatkozó egyezmények megerősítésére és tényleges végrehajtásuk biztosítására;
e)
fenntartás nélkül elfogadja az egyes egyezmények által előírt jelentéstételi követelményeket, és kötelező erejű kötelezettségvállalást tesz arra, hogy elfogadja a végrehajtással kapcsolatos adatainak rendszeres figyelemmel kísérését és felülvizsgálatát, a vonatkozó egyezmények rendelkezéseivel összhangban; valamint
f)
kötelező erejű kötelezettségvállalást tesz arra, hogy részt vesz és együttműködik a 13. cikkben említett figyelemmel kísérési eljárásban.
(2) A II. melléklet módosítása esetére a Bizottság felhatalmazást kap, hogy a 36. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a VII. melléklet módosítása céljából a VII. melléklet 1. pontjának b) alpontjában említett kiszolgáltatottsági határértékek felülvizsgálatának érdekében, hogy azok súlya arányosan ne változzon a VII. melléklettel összhangban számított kiszolgáltatottsági határértékekhez képest.
10. cikk
(1) A fenntartható fejlődésre és a jó kormányzásra vonatkozó különleges ösztönző előírást a következő feltételek teljesülése esetén kell alkalmazni:
a)
a GSP-kedvezményezett ország ezirányú kérelmet nyújtott be; valamint
b)
a kérelem vizsgálata alapján bebizonyosodik, hogy a kérelmező ország teljesíti a 9. cikk (1) bekezdésében megállapított feltételeket.
(2) A kérelmező országnak írásban kell benyújtania a kérelmét a Bizottsághoz. A kérelemben átfogó tájékoztatást kell nyújtani a vonatkozó egyezmények megerősítéséről, és annak tartalmaznia kell a 9. cikk (1) bekezdésének d), e) és f) pontjában említett kötelező erejű kötelezettségvállalásokat.
(3) A kérelem beérkezését követően a Bizottság tájékoztatja arról a Tanácsot és az Európai Parlamentet.
(4) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a kérelem vizsgálatát követően a III. melléklet létrehozása vagy módosítása céljából felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a 36. cikknek megfelelően, hogy a kérelmező országnak a GSP+- kedvezményezett országok listájára való felvételével biztosítsa részére a fenntartható fejlődésre és a jó kormányzásra vonatkozó különleges ösztönző előírást.
(5) Amennyiben egy GSP+-kedvezményezett ország már nem felel meg a 9. cikk (1) bekezdésének a) vagy c) pontjában említett feltételeknek, vagy visszavonja bármelyik, a 9. cikk (1) bekezdésének d), e) és f) pontjában említett kötelező erejű kötelezettségvállalását, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a III. melléklet módosítása céljából a 36. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el annak érdekében, hogy az érintett országot eltávolítsa a GSP+-kedvezményezett országok listájáról.
(6) A Bizottság a III. melléklet módosítását és a módosított mellékletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követően értesíti a kérelmező országot az e cikk (4), vagy (5) bekezdésének megfelelően hozott határozatról. Amennyiben a kérelmező ország a határozattal a fenntartható fejlődésre és a jó kormányzásra vonatkozó különleges ösztönző előírás részesévé válik, tájékoztatást kap a vonatkozó felhatalmazáson alapuló jogi aktus hatálybalépésének időpontjáról.
(7) A Bizottság felhatalmazást kap, hogy a 36. cikknek megfelelő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadásával megállapítsa a fenntartható fejlődésre és a jó kormányzásra vonatkozó különleges ösztönző előírásból való részesülés odaítélésének eljárási szabályait, különösen a határidőkre, valamint a kérelmek benyújtására és feldolgozására vonatkozóan.
11. cikk
(1) A fenntartható fejlődésre és a jó kormányzásra vonatkozó különleges ösztönző előírás hatálya alá tartozó termékek felsorolását a IX. melléklet tartalmazza.
(2) A Bizottság felhatalmazást kap, hogy a 36. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el és módosítsa a IX. mellékletet a Kombinált Nómenklatúra e mellékletben felsorolt termékeket érintő módosításainak figyelembevétele céljából.
12. cikk
(1) A közös vámtarifa értékvámjait a IX. mellékletben felsorolt minden olyan termék vonatkozásában fel kell függeszteni, amely GSP+-kedvezményezett országból származik.
(2) A közös vámtarifának az (1) bekezdésben említett termékekre vonatkozó specifikus vámjait teljes mértékben fel kell függeszteni, kivéve azon termékek tekintetében, amelyek esetében a közös vámtarifa szerinti vámtételek értékvámokat is tartalmaznak. A 1704 10 90 KN-kóddal rendelkező termékek esetében a specifikus vám a vámérték 16 %-ára korlátozódik.
13. cikk
(1) A fenntartható fejlődésre és a jó kormányzásra vonatkozó különleges ösztönző előírás hatálya alá tartozó tarifális preferenciák odaítélésének időpontjától kezdődően a Bizottság ellenőrzi a vonatkozó egyezmények megerősítésének állását, és figyelemmel kíséri azok tényleges végrehajtását és a megfelelő ellenőrző szervekkel való együttműködést az ezen szervektől származó megállapítások és ajánlások vizsgálata révén.
(2) A GSP+ kedvezményezett ország ezzel összefüggésben együttműködik a Bizottsággal, és átad neki minden ahhoz szükséges információt, hogy értékelhesse, hogy tiszteletben tartja-e a 9. cikk (1) bekezdésének d), e) és f) pontjában említett kötelező erejű kötelezettségvállalásait, valamint hogy megítélhesse a 9. cikk (1) bekezdésének c) pontjával kapcsolatos helyzetét.
14. cikk
(1) A Bizottság 2016. január 1-jéig, majd azt követően kétévente jelentést terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé a vonatkozó egyezmények megerősítésének állásáról, a GSP+-kedvezményezett országok által az egyezmények szerinti jelentéstételi kötelezettségeknek való megfelelésről, és az egyezmények tényleges végrehajtásának állásáról.
(2) A jelentésnek a következőket kell tartalmaznia:
a)
a vonatkozó egyezményekben említett valamely megfelelő ellenőrző szerv által az egyes GSP+-kedvezményezett országok tekintetében tett megállapítások és ajánlások; valamint
b)
a Bizottság megállapításai azzal kapcsolatban, hogy az egyes GSP+-kedvezményezett országok tiszteletben tartják-e a jelentéstételi kötelezettségeknek való megfelelésre, a vonatkozó egyezményekkel összhangban a megfelelő ellenőrző szervekkel való együttműködésre, valamint a vonatkozó egyezmények tényleges végrehajtásának biztosítására vonatkozó kötelező erejű kötelezettségvállalásaikat.
A jelentés minden, a Bizottság által megfelelőnek ítélt információra kitérhet.
(3) A vonatkozó egyezmények tényleges végrehajtására vonatkozó megállapításai készítése során a Bizottság értékeli a megfelelő ellenőrző szervek megállapításait és ajánlásait, valamint - az egyéb források sérelme nélkül - a harmadik felek, köztük a civil társadalom, a szociális partnerek, az Európai Parlament és a Tanács által nyújtott információkat.
15. cikk
(1) A fenntartható fejlődésre és a jó kormányzásra vonatkozó különleges ösztönző előírást ideiglenesen vissza kell vonni a valamely GSP+-kedvezményezett országból származó valamennyi termék vagy egyes termékek tekintetében, amennyiben a kedvezményezett ország a gyakorlatban nem tartja tiszteletben a 9. cikk (1) bekezdésének d), e) és f) pontjában említett kötelező erejű kötelezettségvállalásait vagy a GSP+-kedvezményezett ország olyan - a 9. cikk (1) bekezdésének c) pontja szerinti - fenntartást fogalmazott meg, amelyet a vonatkozó egyezmények valamelyike tilt, vagy amely nem egyeztethető össze az egyezmény tárgyával és céljával.
(2) A 9. cikk (1) bekezdésének d), e) és f) pontjában említett kötelező erejű kötelezettségvállalásaiból eredő kötelezettségek teljesítésének és a 9. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett helyzetének a bizonyítása a GSP+-kedvezményezett országot terheli.
(3) Amennyiben a Bizottság akár a 14. cikkben említett jelentés megállapításai, akár a rendelkezésre álló bizonyítékok alapján alapos indokkal feltételezi, hogy egy adott GSP+-kedvezményezett ország nem tartja tiszteletben a 9. cikk (1) bekezdésének d), e) és f) pontjában említett kötelező erejű kötelezettségvállalásait vagy olyan - a 9. cikk (1) bekezdésének c) pontja szerinti - fenntartást tett, amelyet a vonatkozó egyezmények valamelyike tilt vagy amely nem egyeztethető össze az egyezmény tárgyával és céljával, a Bizottság a 39. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárásnak megfelelően végrehajtási jogi aktust fogad el a fenntartható fejlődésre és a jó kormányzásra vonatkozó különleges ösztönző előírás keretében juttatott tarifális preferenciák ideiglenes visszavonására irányuló eljárás megindításáról. A Bizottság erről tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot.
(4) A Bizottság értesítést tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában, amelyről értesíti az érintett GSP+-kedvezményezett országot. Az értesítés:
a)
tartalmazza azokat az indokokat, amelyek alapján a Bizottság megalapozottan feltételezi, hogy a GSP+-kedvezményezett ország nem teljesíti az e rendelet 9. cikke (1) bekezdésének d), e) és f) pontjában említett kötelező erejű kötelezettségvállalásait, illetve hogy az olyan - a 9. cikk (1) bekezdésének c) pontja szerinti - fenntartást tett, amelyet a vonatkozó egyezmények tiltanak vagy amely nem egyeztethető össze az adott egyezmény tárgyával és céljával, ami megkérdőjelezheti az adott ország jogosultságát arra, hogy továbbra is részesüljön a fenntartható fejlődésre és a jó kormányzásra vonatkozó különleges ösztönző előírás szerinti tarifális preferenciákban; valamint
b)
meghatározza azt az értesítés közzétételétől számított legfeljebb hat hónapos időtartamot, amely alatt a GSP+-kedvezményezett ország előterjesztheti észrevételeit.
(5) A Bizottság a (4) bekezdés b) pontjában említett időszak alatt minden lehetőséget megad az érintett kedvezményezett országnak az együttműködésre.
(6) A Bizottság összegyűjt minden általa szükségesnek tartott információt, többek között a megfelelő ellenőrző szervektől származó megállapításokat és ajánlásokat. Megállapításai készítése során a Bizottság minden releváns információt értékel.
(7) Az értesítésben megjelölt időtartam lejártát követő három hónapon belül a Bizottság határoz:
a)
az ideiglenes visszavonásra irányuló eljárás megszüntetéséről; vagy
b)
a fenntartható fejlődésre és a jó kormányzásra vonatkozó különleges ösztönző előírás szerinti tarifális preferenciák ideiglenes visszavonásáról.
(8) Amennyiben a Bizottság úgy találja, hogy megállapításai nem indokolják az ideiglenes visszavonást, a 39. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárásnak megfelelően végrehajtási jogi aktust hoz az ideiglenes visszavonásra irányuló eljárás befejezéséről. A végrehajtási jogi aktusnak többek között a kézhez kapott bizonyítékokon kell alapulnia.
(9) Amennyiben a Bizottság úgy találja, hogy a megállapításai az e cikk (1) bekezdésében említett okok alapján indokolják az ideiglenes visszavonást, felhatalmazást kap, hogy a 36. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadásával módosítsa a III. mellékletet az 1. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett, a fenntartható fejlődésre és a jó kormányzásra vonatkozó különleges ösztönző előírás alapján nyújtott tarifális preferenciák ideiglenes visszavonása céljából.
(10) Ha a Bizottság az ideiglenes visszavonásról határoz, az erről szóló, felhatalmazáson alapuló jogi aktus az elfogadását követő hat hónap elteltével lép hatályba.
(11) Ha az ideiglenes visszavonás indokai az e cikk (9) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus hatálybalépése előtt már nem állnak fenn, a Bizottság felhatalmazást kap, hogy a 37. cikkben említett sürgősségi eljárásnak megfelelően hatályon kívül helyezze az elfogadott jogi aktust a tarifális preferenciák ideiglenes visszavonása érdekében.
(12) A Bizottság felhatalmazást kap, hogy a 36. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadásával megállapítsa a fenntartható fejlődésre és a jó kormányzásra vonatkozó különleges ösztönző előírásból való részesülés ideiglenes visszavonásának eljárási szabályait, különösen a határidőkre, a felek jogaira, a titoktartásra és a felülvizsgálatra vonatkozóan.
16. cikk
A Bizottság felhatalmazást kap, hogy a 36. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadásával módosítsa a III. mellékletet, amennyiben úgy ítéli meg, hogy a tarifális preferenciáknak a 15. cikk (1) bekezdésében említett ideiglenes visszavonását megalapozó indokok már nem állnak fenn, és visszaállítsa a fenntartható fejlődésre és a jó kormányzásra vonatkozó különleges ösztönző előírás szerinti tarifális preferenciákat.
IV. FEJEZET
A LEGKEVÉSBÉ FEJLETT ORSZÁGOKRA VONATKOZÓ KÜLÖNLEGES ELŐÍRÁS
17. cikk
(1) A jogosult ország akkor részesül az 1. cikk (2) bekezdésének c) pontjában említett, legkevésbé fejlett országokra vonatkozó különleges előírás szerinti tarifális preferenciákból, ha az ENSZ legkevésbé fejlett országnak minősíti.
(2) A Bizottság az EBA-kedvezményezett országok listáját a legfrissebb rendelkezésre álló adatok alapján folyamatosan felülvizsgálja. A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a IV. melléklet módosítása céljából a 36. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el annak érdekében, hogy valamely EBA-kedvezményezett országot - a felhatalmazáson alapuló jogi aktus hatálybalépésének időpontjától számított három éves átmeneti időszakot követően - eltávolítson az EBA-kedvezményezett országok listájáról, amennyiben az adott ország már nem felel meg az e cikk (1) bekezdésében említett feltételeknek.
(3) Addig, amíg az ENSZ egy újonnan függetlenné vált országot legkevésbé fejlett országnak minősít, a Bizottság felhatalmazást kap, hogy a 36. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadásával átmeneti intézkedésként módosítsa a IV. mellékletet annak érdekében, hogy ezt az országot felvegye az EBA-kedvezményezett országok listájára.
Amennyiben az ENSZ egy újonnan függetlenné vált országot nem minősít legkevésbé fejlett országnak az ilyen országok kategóriájának első soron következő felülvizsgálata során, a Bizottság felhatalmazást kap, hogy a 36. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadásával módosítsa a IV. mellékletet az adott országnak az EBA-kedvezményezett országok listájáról való eltávolítása érdekében, anélkül hogy biztosítaná a részére az e cikk (2) bekezdésében említett átmeneti időszakot.
(4) A Bizottság értesíti az érintett EBA-kedvezményezett országot a rendszerbeli jogállásában bekövetkezett minden változásról.
18. cikk
(1) A közös vámtarifa vámtételeinek alkalmazását teljesen fel kell függeszteni minden olyan, a Kombinált Nómenklatúrában az 1-97. árucsoportba tartozó termék tekintetében, a 93. árucsoportba tartozó termékek kivételével, amely EBA-kedvezményezett országból származik.
(2) A Közös Vámtarifa 1701 vámtarifaszáma alá tartozó termékek behozatalához 2014. január 1-jétől2015. szeptember 30-ig importengedély szükséges.
(3) A Bizottság a 39. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendelet (9) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) 195. cikkében említett eljárásnak megfelelően elfogadja az e cikk (2) bekezdésében említett rendelkezések végrehajtására irányadó részletes szabályokat.
V. FEJEZET
AZ IDEIGLENES VISSZAVONÁSRA VONATKOZÓ, VALAMENNYI ELŐÍRÁS ESETÉBEN KÖZÖS RENDELKEZÉSEK
19. cikk
(1) Az 1. cikk (2) bekezdésében említett preferenciális előírások egy adott kedvezményezett országból származó valamennyi termék vagy egyes termékek tekintetében ideiglenesen visszavonhatók a következő okok bármelyike miatt:
a)
a VIII. melléklet A. részében felsorolt egyezményekben megállapított alapelvek súlyos és rendszeres megsértése;
b)
fogva tartott személyek munkájával előállított áruk kivitele;
c)
a vámellenőrzés súlyos hiányosságai kábítószerek (tiltott anyagok vagy kábítószer-alapanyagok) kivitelekor vagy átszállításakor, illetve a terrorizmus elleni és a pénzmosásról szóló nemzetközi egyezményekben foglaltak be nem tartása;
d)
a nyersanyagellátást befolyásoló és így az uniós ipart kedvezőtlenül érintő, szisztematikusan alkalmazott, rendkívül tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat, amely ellen a kedvezményezett ország nem lépett fel. A WTO-megállapodások alapján tiltott vagy megtámadható tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok tekintetében e cikk alkalmazásának a WTO illetékes testületének ilyen értelmű előzetes döntésén kell alapulnia;
e)
a halászati erőforrások védelmével és a velük való gazdálkodással kapcsolatos, olyan regionális halászati szervezetek által vagy nemzetközi megállapodások keretében kitűzött célok súlyos és szisztematikus megsértése, amelyeknek az Unió részes fele.
(2) Az e rendeletben előírt kedvezményes előírások az (1) bekezdés d) pontja értelmében nem kerülnek visszavonásra azon termékek esetében, amelyekre az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. június 11-i 597/2009/EK tanácsi rendelet (10) vagy az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK rendelet (11) alapján dömpingellenes, illetve kiegyenlítő intézkedések vonatkoznak, az említett intézkedéseket igazoló okok miatt.
(3) Amennyiben a Bizottság úgy találja, hogy az e cikk (1) bekezdésében említett indokok alapján kellően indokolt az 1. cikk (2) bekezdésében említett kedvezményes előírások szerinti tarifális preferenciák ideiglenes visszavonása, a 39. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárásnak megfelelően végrehajtási jogi aktust fogad el a tarifális preferenciák ideiglenes visszavonására irányuló eljárás megindításáról. A Bizottság a végrehajtási jogi aktusról tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot.
(4) A Bizottság értesítést tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában az ideiglenes visszavonásra irányuló eljárás megindításáról, és arról értesíti az érintett kedvezményezett országot. Az értesítés:
a)
tartalmazza az ideiglenes visszavonásról szóló végrehajtási jogi aktus (3) bekezdésben említett kellő indokait; valamint
b)
utal arra, hogy a Bizottság az értesítés közzétételétől számított hat hónapon keresztül figyelemmel kíséri és értékeli a helyzetet az érintett kedvezményezett országban.
(5) A Bizottság az érintett kedvezményezett országnak minden lehetőséget megad a figyelemmel kísérés és értékelés időszaka alatt az együttműködésre.
(6) A Bizottság összegyűjt minden olyan információt, amelyet szükségesnek ítél, beleértve a megfelelő ellenőrző szervek által készített értékeléseket, észrevételeket, határozatokat, ajánlásokat és megállapításokat. Megállapításai készítése során a Bizottság minden releváns információt értékel.
(7) A (4) bekezdés b) pontjában említett időtartam elteltét követő három hónapon belül a Bizottság a feltártakról és a megállapításairól jelentést terjeszt az érintett kedvezményezett ország elé. Az érintett kedvezményezett országnak jogában áll a jelentésről észrevételeket tenni. Az észrevételezésre rendelkezésre álló idő nem haladhatja meg az egy hónapot.
(8) A (4) bekezdés b) pontjában említett időtartam leteltét követő hat hónapon belül a Bizottság dönt:
a)
az ideiglenes visszavonásra irányuló eljárás megszüntetéséről; vagy
b)
az 1. cikk (2) bekezdésében említett kedvezményes előírások szerinti tarifális preferenciák ideiglenes visszavonásáról.
(9) Amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a megállapításai nem indokolják az ideiglenes visszavonást, a 39. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárással összhangban végrehajtási jogi aktust fogad el az ideiglenes visszavonásra irányuló eljárás megszüntetéséről.
(10) Amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a megállapításai az e cikk (1) bekezdésében említett okok miatt indokolják az ideiglenes visszavonást, felhatalmazást kap, hogy a 36. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadásával módosítsa - a helyzettől függően - a II., a III. vagy a IV. mellékletet, annak érdekében, hogy ideiglenesen visszavonja az 1. cikk (2) bekezdésében említett kedvezményes előírás alapján nyújtott tarifális preferenciákat.
(11) Az elfogadott jogi aktusnak a (9) és (10) bekezdésben említett mindkét esetben többek között a kézhez kapott bizonyítékokon kell alapulnia.
(12) Ha a Bizottság az ideiglenes visszavonásról határoz, a felhatalmazáson alapuló jogi aktus az elfogadását követő hat hónap elteltével lép hatályba.
(13) Ha az ideiglenes visszavonás indokai az e cikk (10) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus hatálybalépését megelőzően már nem állnak fenn, a Bizottság felhatalmazást kap, hogy a 37. cikkben említett sürgősségi eljárásnak megfelelően visszavonja a tarifális preferenciák ideiglenes visszavonására vonatkozó határozatot.
(14) A Bizottság felhatalmazást kap, hogy a 36. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadásával állapítsa meg az ösztönző előírásokból való részesülés ideiglenes visszavonásának eljárási szabályait, különösen a határidőkre, a felek jogaira, a titoktartásra és a felülvizsgálatra vonatkozóan.
20. cikk
A Bizottság felhatalmazást kap, hogy a 36. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadásával a helyzettől függően módosítsa a II., III. vagy IV. mellékletet, amennyiben úgy ítéli meg, hogy a tarifális preferenciáknak a 19. cikk (1) bekezdésében említett ideiglenes visszavonását megalapozó indokok már nem állnak fenn, és visszaállítsa az 1. cikk (2) bekezdésében meghatározott kedvezményes előírások szerinti tarifális preferenciákat.
21. cikk
(1) Az e rendeletben meghatározott kedvezményes előírások ideiglenesen visszavonhatók a valamely kedvezményezett országból származó valamennyi termék vagy egyes termékek tekintetében csalás, szabálytalanság vagy a termékre vonatkozó származási szabályok és a kapcsolódó eljárások szisztematikus megsértése vagy betartásuk biztosításának elmulasztása, továbbá az 1. cikk (2) bekezdésében említett kedvezményes előírások tekintetében a végrehajtáshoz és ellenőrzéshez szükséges igazgatási együttműködés elmulasztása esetén.
(2) Az (1) bekezdésben említett igazgatási együttműködés megköveteli többek között, hogy a kedvezményezett ország:
a)
közölje a Bizottsággal a származási szabályok végrehajtásához és azok tiszteletben tartásának ellenőrzéséhez szükséges adatokat, és azokat tartsa naprakészen;
b)
az áruk származásának a tagállamok vámhatóságai kérésére történő ellenőrzésével és az eredmények a Bizottságnak időben történő közlésével segítse az Uniót;
c)
segítse az Uniót annak engedélyezésével, hogy a Bizottság - a tagállamok illetékes hatóságaival összehangoltan és velük szorosan együttműködve - végrehajthasson uniós igazgatási és vizsgálati együttműködési feladatokat az adott országban az 1. cikk (2) bekezdésében említett kedvezményes előírások biztosításához szükséges okmányok hitelességének vagy a vonatkozó információk pontosságának ellenőrzése céljából;
d)
hajtson végre vagy rendeljen el megfelelő vizsgálatokat a származási szabályok megsértésének feltárása és megakadályozása érdekében;
e)
teljesítse a származási szabályoknak a 2454/93/EGK rendelet szerinti regionális kumulációra vonatkozó előírásait vagy biztosítsa az ezeknek való megfelelést, amennyiben az ország ilyen kedvezményeket élvez; és
f)
segítse az Uniót a származással kapcsolatos csalás gyanúja esetén az erre utaló magatartás vizsgálatában, ilyen csalás gyanúja merülhet fel abban az esetben, ha az e rendeletben meghatározott kedvezményes előírások keretében bonyolított termékimport mértéke jelentősen meghaladja a kedvezményezett ország szokásos exportszintjét.
(3) Ha a Bizottság úgy ítéli meg, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre az e cikk (1) és a (2) bekezdésében említett okok miatti ideiglenes visszavonás alátámasztására, a 39. cikk (4) bekezdésében említett sürgősségi eljárásnak megfelelően határoz az 1. cikk (2) bekezdésében említett kedvezményes előírás alapján nyújtott tarifális preferenciák ideiglenes visszavonásáról a valamely kedvezményezett országból származó valamennyi termék vagy egyes termékek tekintetében.
(4) Ezen határozat meghozatala előtt a Bizottság értesítést tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában arról, hogy megalapozott gyanú merült fel az (1) és a (2) bekezdésben foglaltaknak való megfeleléssel kapcsolatban, amely megkérdőjelezheti az adott kedvezményezett ország jogát arra, hogy továbbra is részesüljön az e rendelet által biztosított kedvezményekben.
(5) A Bizottság értesíti az érintett kedvezményezett országot a (3) bekezdésnek megfelelően hozott valamennyi határozatáról, még azok hatálybalépését megelőzően.
(6) Az ideiglenes visszavonás időtartama nem haladhatja meg a hat hónapot. Legkésőbb ezen időtartam leteltekor a Bizottság a 39. cikk (4) bekezdésében említett sürgősségi eljárásnak megfelelően határoz az ideiglenes visszavonás megszüntetéséről vagy az ideiglenes visszavonás időtartamának meghosszabbításáról.
(7) A tagállamok értesítik a Bizottságot minden olyan lényeges információról, amely indokolhatja a tarifális preferenciák ideiglenes visszavonását vagy annak meghosszabbítását.
VI. FEJEZET
VÉDINTÉZKEDÉSEKRŐL ÉS FELÜGYELETRŐL SZÓLÓ RENDELKEZÉSEK
I. SZAKASZ
Általános védintézkedések
22. cikk
(1) Amennyiben az 1. cikk (2) bekezdésében említett kedvezményes előírások valamelyike alapján kedvezményezett országból származó terméket olyan mennyiségben és/vagy áron importálnak, amely súlyos nehézségeket okoz egy hasonló vagy azzal közvetlenül versenyző termékeket előállító uniós termelőknek, vagy ilyen nehézségek bekövetkezésével fenyeget, úgy erre a termékre ismételten alkalmazhatók a közös vámtarifában rögzített rendes vámtételek.
(2) E fejezet alkalmazásában a „hasonló termék” olyan termék, amely a szóban forgó termékkel azonos, azaz vele minden tekintetben megegyezik, vagy ilyen termék hiányában olyan termék, amely a szóban forgó termékkel ugyan nem egyezik meg minden tekintetben, de azzal szoros hasonlóságot mutató tulajdonságokkal rendelkezik.
(3) E fejezet alkalmazásában az „érdekelt felek” az (1) bekezdésben említett importált, illetve a hasonló vagy közvetlenül versenyző termékek előállításában, forgalmazásában és/vagy értékesítésében érdekelt felek.
(4) A Bizottság felhatalmazást kap, hogy a 36. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadásával kialakítsa a védintézkedések elfogadásának eljárási szabályait, különösen a határidők, a felek jogai, a titoktartás, a nyilvánosságra hozatal, a kivizsgálás, az ellenőrzési célú látogatások és a felülvizsgálat vonatkozásában.
23. cikk
Akkor tekinthető úgy, hogy súlyos nehézségek állnak fenn, ha az uniós termelők gazdasági és/vagy pénzügyi helyzete romlik. Annak vizsgálata során, hogy fennáll-e ilyen romlás, a Bizottság többek között a következő tényezőket veszi figyelembe az uniós termelők tekintetében, amennyiben ilyen információ rendelkezésre áll:
a)
piaci részesedés;
b)
termelés;
c)
készletek;
d)
termelési kapacitás;
e)
csőd;
f)
nyereségesség;
g)
kapacitáskihasználás;
h)
foglalkoztatás;
i)
import;
j)
árak.
24. cikk
(1) Amennyiben elegendő prima facie bizonyíték áll rendelkezésre arra nézve, hogy a 22. cikk (1) bekezdésében meghatározott feltételek teljesültek, a Bizottság megvizsgálja, hogy ismételten alkalmazni kell-e a közös vámtarifában rögzített rendes vámtételeket.
(2) Vizsgálatot kell indítani valamely tagállam, bármely, az uniós termelők nevében eljáró jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező egyesülés kérésére vagy a Bizottság saját kezdeményezésére, ha a Bizottság számára nyilvánvaló, hogy a 23. cikkben említett tényezők alapján a vizsgálat megindításához elegendő prima facie bizonyíték áll rendelkezésre. A vizsgálat megindítására irányuló kérelemnek bizonyítékot kell tartalmaznia arra, hogy a védintézkedés alkalmazásának a 22. cikk (1) bekezdésében meghatározott feltételei teljesültek. A kérelmet a Bizottsághoz kell benyújtani. A Bizottság a lehetőségekhez mérten megvizsgálja a kérelemben közölt bizonyítékok pontosságát és helytállóságát, hogy eldönthesse, elegendő prima facie bizonyíték áll-e rendelkezésére a vizsgálat megindításához.
(3) Amennyiben nyilvánvaló, hogy elegendő prima facie bizonyíték áll rendelkezésre ahhoz, hogy alátámassza az eljárás megindításának indokoltságát, a Bizottság értesítést tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában. Az eljárás megindítására a (2) bekezdés szerinti kérelem kézhezvételét követő egy hónapon belül kerül sor. Amennyiben a vizsgálat megindul, az értesítés minden szükséges adatot tartalmaz az eljárással és a határidőkkel kapcsolatban, beleértve az Európai Bizottság Kereskedelmi Főigazgatóságának meghallgató tisztviselőjéhez való fordulás lehetőségét is.
(4) A vizsgálatot, beleértve a 25., 26. és 27. cikkben foglalt eljárási cselekményeket is, a megindítását követő tizenkét hónapon belül le kell zárni.
25. cikk
A Bizottság felhatalmazást kap, hogy azonnal alkalmazandó végrehajtási jogi aktusokat fogadjon el a 39. cikk (4) bekezdésében említett sürgősségi eljárásnak megfelelően, a közös vámtarifában rögzített rendes vámtételek legfeljebb 12 hónapos tartamra történő újbóli alkalmazása érdekében olyan sürgős esetben, amelyet az uniós termelők gazdasági és/vagy pénzügyi helyzetének nehezen helyrehozható romlása és a késedelmes hatálybalépésből eredő esetleges, szintén nehezen helyrehozható kára kellően indokol.
26. cikk
Ha a végkövetkeztetésként megállapított tények arra utalnak, hogy a 22. cikk (1) bekezdésében megállapított feltételek teljesülnek, a Bizottság végrehajtási jogi aktust fogad el a közös vámtarifában rögzített rendes vámtételek újbóli alkalmazása céljából, a 39. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelőn. Az ilyen végrehajtási jogi aktus az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételt követő egy hónapon belül lép hatályba.
27. cikk
Ha a végkövetkeztetésként megállapított tények arra utalnak, hogy a 22. cikk (1) bekezdésében megállapított feltételek nem teljesülnek, a Bizottság a vizsgálat és az eljárás befejezéséről szóló végrehajtási jogi aktust fogad el a 39. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően. A végrehajtási jogi aktust közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában. Amennyiben a 24. cikk (4) bekezdésében említett határidőn belül végrehajtási jogi aktus közzétételére nem kerül sor, a vizsgálatot lezártnak kell tekinteni, és valamennyi sürgős megelőző intézkedés automatikusan hatályát veszti. Az említett ideiglenes rendelkezések alapján beszedett minden, a közös vámtarifa alapján kiszabott vámtételt vissza kell téríteni.
28. cikk
A Közös Vámtarifa vámtételeinek újbóli alkalmazása addig marad hatályban, ameddig az az uniós termelők gazdasági és/vagy pénzügyi helyzetében bekövetkezett romlás ellensúlyozásához szükséges, vagy amíg az ilyen romlás veszélye fennáll. Az újbóli alkalmazás időtartama nem haladhatja meg a három évet, kivéve, ha kellően indokolt körülmények fennállása esetén azt meghosszabbítják.
II. SZAKASZ
Védintézkedések a textil-, mezőgazdasági és halászati ágazatban
29. cikk
(1) E fejezet I. szakaszának sérelme nélkül, a Bizottság minden év január 1-jén saját kezdeményezésére és a 39. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárásnak megfelelően az V. melléklet S-11a. és S-11b. GSP áruosztályának termékei, illetve a 2207 10 00, 2207 20 00, 2909 19 10, 3814 00 90, 3820 00 00 és 3824 90 97 KN-kód alá tartozó termékek tekintetében végrehajtási jogi aktust fogad el a 7. és 12. cikkben említett tarifális preferenciák megszüntetése érdekében, amennyiben az ilyen, az esettől függően az V. vagy a IX. mellékletben felsorolt termékek kedvezményezett országból származnak, és az összes mennyiségük:
a)
az előző naptári évhez képest legalább 13,5 %-os mennyiségi (volumenbeli) növekedést mutat; vagy
b)
az V. melléklet S-11a. és S-11b. GSP áruosztályának termékei esetében bármely tizenkét hónapos időtartam alatt meghaladja az V. melléklet S-11a. és S-11b. GSP áruosztályának termékei tekintetében a II. mellékletben felsorolt összes országból és területről érkező uniós import értékének a VI. melléklet 2. pontjában meghatározott hányadát.
(2) E cikk (1) bekezdése nem alkalmazandó az EBA-kedvezményezett országokra, sem azokra az országokra, amelyek esetében a 29. cikk (1) bekezdésében említett érintett termékek részesedése nem haladja meg a 6 %-ot az - esettől függően az V. vagy IX. mellékletben felsorolt - ugyanezen termékek teljes uniós importján belül.
(3) A tarifális preferenciák megszüntetése a Bizottság erről szóló jogi aktusának az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzététele után két hónappal lép hatályba.
30. cikk
E fejezet I. szakaszának sérelme nélkül, amennyiben az EUMSZ I. mellékletében szereplő termékek behozatala súlyos zavart okoz az uniós piacokon - különösen egy vagy több legkülső régió tekintetében - vagy e piacok szabályozó mechanizmusaiban, vagy ilyen zavar bekövetkezésével fenyeget, úgy a Bizottság - saját kezdeményezésére vagy valamely tagállam kérésére - az érintett mezőgazdasági vagy halászati közös piacszervezésért felelős bizottsággal folytatott konzultációt követően a 39. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően végrehajtási jogi aktust fogad el a kedvezményes előírások alkalmazásának felfüggesztése érdekében az adott termékek tekintetében.
31. cikk
A Bizottság a lehető leghamarabb tájékoztatja az érintett kedvezményezett országot minden olyan határozatáról, amelyet a 29. vagy a 30. cikknek megfelelően hozott, még annak hatálybalépését megelőzően.
III. SZAKASZ
Felügyelet a mezőgazdasági és halászati ágazatban
32. cikk
(1) E fejezet I. szakaszának sérelme nélkül a 2658/87/EGK rendeletben meghatározott közös vámtarifa 1-24. árucsoportjából való, a kedvezményezett országokból származó termékek tekintetében különleges felügyeleti mechanizmus alkalmazható az uniós piacok zavarainak megelőzése érdekében. A Bizottság saját kezdeményezésére vagy valamely tagállam kérésére - az érintett mezőgazdasági vagy halászati közös piacszervezésért felelős bizottsággal folytatott konzultációt követően a 39. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban végrehajtási jogi aktust fogad el arról, hogy alkalmazza-e a különleges felügyeleti mechanizmust, illetve meghatározza azon termékek körét, amelyekre vonatkozóan e felügyeleti mechanizmus alkalmazandó.
(2) Amennyiben a 2658/87/EGK rendeletben meghatározott közös vámtarifa 1-24. árucsoportjából való, kedvezményezett országokból származó termékek tekintetében sor kerül az e fejezet I. szakaszának alkalmazására, úgy az e rendelet 24. cikkének (4) bekezdésében említett időtartamot két hónapra kell csökkenteni a következő esetekben:
a)
az érintett kedvezményezett ország nem biztosítja a származási szabályoknak való megfelelést, vagy elmulasztja a 21. cikkben előírt igazgatási együttműködés teljesítését; vagy
b)
a 2658/87/EGK rendeletben meghatározott közös vámtarifa 1-24. árucsoportjából való termékeknek az e rendelet értelmében biztosított kedvezményes előírások keretében végzett importjának mértéke jelentősen meghaladja az érintett kedvezményezett ország szokásos exportszintjét.
VII. FEJEZET
KÖZÖS RENDELKEZÉSEK
33. cikk
(1) A tarifális preferenciákból való részesüléshez az szükséges, hogy a termék, amelyekre a tarifális preferenciát kérik, valamely kedvezményezett országból származzon.
(2) Az e rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében említett kedvezményes előírások tekintetében a származó termék fogalmának meghatározására vonatkozó származási szabályokat, valamint az igazgatási együttműködési eljárásokat és módszereket a 2454/93/EGK rendelet határozza meg.
34. cikk
(1) Amennyiben az e rendelettel összhangban csökkentett, egyedi behozatali nyilatkozathoz kapcsolódó értékvám 1 % vagy ennél kisebb, úgy ezt a vámtételt teljes mértékben fel kell függeszteni.
(2) Amennyiben az e rendelettel összhangban csökkentett, egyedi behozatali nyilatkozathoz kapcsolódó specifikus vám 2 EUR vagy ennél kevesebb, úgy ezt a vámtételt teljes mértékben fel kell függeszteni.
(3) Az (1) és a (2) bekezdésre figyelemmel, az e rendeletnek megfelelően kiszámított végleges kedvezményes vámtételt lefelé kell kerekíteni az első tizedesjegyig.
35. cikk
(1) E rendelet tekintetében a Bizottság (Eurostat) külkereskedelmi statisztikai adatait kell használni statisztikai forrásként.
(2) A tagállamok a Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló, 2009. május 6-i 471/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (12) megfelelően elküldik a Bizottságnak (Eurostat) a tarifális preferenciák alapján szabad forgalomba bocsátással kapcsolatos vámeljárás alá vont termékekre vonatkozó statisztikai adataikat. Ezen - a KN-kódokra és adott esetben a TARIC-kódokra történő hivatkozással megadott - adatoknak származási országonként meg kell adniuk az e rendeletben foglalt meghatározásoknak megfelelően előírt értékeket, mennyiségeket és minden egyéb kiegészítő egységet. Az említett rendelet 8. cikkének (1) bekezdésében foglaltaknak megfelelően a tagállamok minden egyes havi tárgyidőszakot követően legkésőbb 40 napon belül megküldik ezeket a statisztikai adatokat. A tájékoztatás megkönnyítése és az átláthatóság növelése érdekében a Bizottság gondoskodik arról is, hogy a GSP-áruosztályokra vonatkozó megfelelő statisztikai adatok egy nyilvános adatbázisban rendszeresen rendelkezésre álljanak.
(3) A tagállamok a 2454/93/EGK rendelet 308d. cikkének megfelelően a Bizottság kérésére elküldik a Bizottságnak az előző hónapok során a tarifális preferenciák alkalmazásával szabad forgalomba bocsátott termékek mennyiségére és értékére vonatkozó részletes adatokat. Ezen adatok magukban foglalják az e cikk (4) bekezdésében említett termékeket is.
(4) A Bizottság, a tagállamokkal szoros együttműködésben, figyelemmel kíséri a 0603, 0803 90 10, 1006, 1604 14, 1604 19 31, 1604 19 39, 1604 20 70, 1701, 1704, 1806 10 30, 1806 10 90, 2002 90, 2103 20, 2106 90 59, 2106 90 98, 6403, 2207 10 00, 2207 20 00, 2909 19 10, 3814 00 90, 3820 00 00 és 3824 90 97 KN-kóddal rendelkező termékek behozatalát, hogy megállapítsa, teljesültek-e a 22., 29. és 30. cikkben említett feltételek.
36. cikk
(1) A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó bizottsági hatáskör gyakorlásának feltételeit e cikk határozza meg.
(2) A Bizottság 3., 5., 6., 8., 9., 10., 11., 15., 16., 17., 19., 20. és 22. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása határozatlan időre szól 2012. november 20-tól kezdődő hatállyal.
(3) Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 3., 5., 6., 8., 9., 10., 11., 15., 16., 17., 19., 20. vagy 22. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti a korábbi határozatban adott felhatalmazást. Az ilyen határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.
(4) A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot e jogi aktus elfogadásáról.
(5) A 3., 5., 6., 8., 9., 10., 11., 15., 16., 17., 19., 20. és 22. cikk értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.
37. cikk
(1) Az e cikk alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok haladéktalanul hatályba lépnek és alkalmazandók mindaddig, amíg nem emelnek ellenük kifogást a (2) bekezdésnek megfelelően. Az e cikk alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusról az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak küldött értesítésben indokolni kell a sürgősségi eljárás alkalmazását.
(2) Az Európai Parlament vagy a Tanács a 36. cikk (5) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően kifogást emelhet valamely felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen. A Bizottság ebben az esetben az Európai Parlament vagy a Tanács kifogást emelő határozatáról szóló értesítés kézhezvételét követően haladéktalanul hatályon kívül helyezi a jogi aktust.
38. cikk
(1) Az e rendelet alapján kapott információk csak a megjelölt célra használhatók fel.
(2) Az e rendelet alapján kapott bizalmas jellegű vagy bizalmas alapon adott információk nem hozhatók nyilvánosságra az információk szolgáltatójának kifejezett engedélye nélkül.
(3) Minden bizalmas kezelésre irányuló kérelmet meg kell indokolni. Amennyiben azonban a bizalmas kezelés iránti kérelem megalapozatlannak tűnik, és az információ szolgáltatója nem kívánja nyilvánosságra hozni azt, vagy engedélyezni annak általánosított vagy összegzett formájú közzétételét, akkor az adott információ figyelmen kívül hagyható.
(4) Az információk minden esetben bizalmasnak tekintendők, ha közzétételük az információ szolgáltatójára vagy az információ forrására jelentős hátrányt gyakorolna.
(5) Az (1)-(4) bekezdés nem zárja ki azt, hogy az uniós hatóságok általános információkra és különösen olyan okokra hivatkozzanak, amelyeken az e rendelet szerint hozott határozatok alapulnak. Az említett hatóságoknak azonban figyelembe kell venniük az érintett természetes és jogi személyek ahhoz fűződő jogos érdekeit, hogy üzleti titkaik ne kerüljenek nyilvánosságra.
39. cikk
(1) A Bizottságot a 732/2008/EK rendelettel létrehozott, az általános preferenciális rendszerbizottsága segíti. E bizottság az 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottság. A bizottság valamely tagállam kérésére vagy a Bizottság felvetésére megvizsgálhat bármely, az e rendelet alkalmazásához kapcsolódó ügyet.
(2) Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 4. cikkét kell alkalmazni.
(3) Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.
(4) Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkével együtt értelmezett 8. cikkét kell alkalmazni.
40. cikk
A Bizottság 2016. január 1-jéig, majd azt követően kétévente valamennyi, az 1. cikk (2) bekezdésében említett kedvezményes előírás tekintetében jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a rendszernek a legutóbbi kétéves időszakban gyakorolt hatásairól.
A Bizottság 2017. november 21-ig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet alkalmazásáról. A jelentéshez szükség szerint jogalkotási javaslat csatolható.
41. cikk
A 732/2008/EK rendelet 2014. január 1-jétől hatályát veszti.
A hatályon kívül helyezett rendeletre történő hivatkozást az e rendeletre vonatkozó hivatkozásként kell értelmezni, a X. mellékletben szereplő megfelelési táblázattal összhangban.
VIII. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
42. cikk
(1) A 732/2008/EK rendelet alapján indított és be nem fejezett vizsgálatot vagy ideiglenes visszavonásra irányuló eljárást automatikusan újra meg kell indítani e rendelet alapján, kivéve az említett rendelet alapján a fenntartható fejlődésre és a jó kormányzásra vonatkozó különleges ösztönző előírás kedvezményezett országával szemben indított vizsgálatot vagy eljárást, ahol a vizsgálat tárgyát kizárólag a fenntartható fejlődésre és a jó kormányzásra vonatkozó különleges ösztönző előírás alapján nyújtott előnyök képezik. Ugyanakkor ezt a vizsgálatot automatikusan újra meg kell indítani, amennyiben ugyanaz a kedvezményezett ország 2015. január 1-jéig az e rendelet szerinti különleges ösztönző előírás alkalmazását kéri.
(2) A 732/2008/EK rendelet alapján indított és be nem fejezett vizsgálat során szerzett információkat figyelembe kell venni az újra megindított vizsgálat során.
43. cikk
(1) Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
(2) Ezt a rendeletet 2012. november 20-tól kell alkalmazni.
Az 1. cikk (2) bekezdésében említett kedvezményes előírások alapján nyújtott tarifális preferenciákat azonban 2014. január 1-jétől kell alkalmazni.
(3) A rendszert 2023. december 31-ig kell alkalmazni. Ez a lejárati idő ugyanakkor nem alkalmazandó a legkevésbé fejlett országokra vonatkozó különleges előírásra, sem - amennyiben a szóban forgó előírással együtt kerülnek alkalmazásra - ennek a rendeletnek más rendelkezéseire.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Strasbourgban, 2012. október 25-én.