NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 513/2013
ze dne 4. června 2013
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz krystalických křemíkových fotovoltaických modulů a jejich klíčových komponentů (tj. článků a destiček) pocházejících nebo odesílaných z Čínské lidové republiky a o změně nařízení (EU) č. 182/2013, kterým se zavádí celní evidence tohoto dovozu pocházejícího nebo odesílaného z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
S ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 a čl. 14 odst. 5 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení řízení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) informovala Evropská komise (dále jen „Komise“) dne 6. září 2012 o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu krystalických křemíkových fotovoltaických modulů a jejich klíčových komponentů (tj. článků a destiček) pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“) do Evropské Unie (dále jen „Unie“).
(2)
Šetření bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 25. července 2012 podala iniciativa EU ProSun (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové výroby krystalických křemíkových fotovoltaických modulů a jejich klíčových komponentů v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení šetření.
2. Celní evidence
(3)
Na základě podnětu žadatele podporovaného požadovanými důkazy přijala Komise dne 1. března 2013 nařízení (EU) č. 182/2013 (3), kterým se zavádí celní evidence dovozu krystalických křemíkových fotovoltaických modulů a jejich klíčových komponentů (tj. článků a destiček) pocházejících nebo odesílaných z Čínské lidové republiky, a to počínaje dnem 6. března 2013.
3. Strany dotčené řízením
(4)
O zahájení šetření Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce, orgány ČLR a známé dovozce. Komise o zahájení šetření vyrozuměla také výrobce v USA, jelikož se s touto zemí počítalo jako s možnou srovnatelnou zemí.
(5)
Zúčastněné strany dostaly možnost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení předložily svá písemná stanoviska a požádaly o slyšení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají závažné důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(6)
S ohledem na velký počet vyvážejících výrobců v dotčené zemi, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii zahrnutých do tohoto šetření a za účelem dokončení šetření v předepsaných lhůtách Komise v oznámení o zahájení řízení oznámila, že se rozhodla omezit okruh vyvážejících výrobců v dotčené zemi, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii, kteří budou podrobeni šetření, na přiměřený počet, a to výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení.
a) Výběr vzorku výrobců v Unii
(7)
Komise v oznámení o zahájení řízení uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. O výběru tohoto předběžného vzorku výrobců v Unii byli informováni všichni známí výrobci a známá sdružení výrobců v Unii. Tento předběžný vzorek sestával z devíti výrobců z celkového počtu asi 220 výrobců v Unii, o nichž bylo před zahájením šetření známo, že vyrábějí obdobný výrobek (viz 26. bod odůvodnění níže), a již byli vybráni na základě největšího reprezentativního objemu výroby, s přihlédnutím k objemu prodeje a zeměpisné poloze, aby mohl být v době, která je k dispozici, přiměřeně přezkoumán. Bylo zajištěno, aby tento vzorek zahrnoval vertikálně integrované i neintegrované výrobce v Unii. Rovněž zúčastněné strany byly vyzvány, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily. Několik zúčastněných stran vyjádřilo k předběžnému vzoru připomínky a jedna strana požádala o slyšení u úředníka pro slyšení.
(8)
Některé zúčastněné strany vznesly proti předběžnému vzorku výrobců v Unii následující námitky:
i)
Některé strany uvedly, že omezené informace poskytnuté k předběžně vybranému vzorku nebyly dostačující a neumožnily jim vznést smysluplné připomínky k navrženému vzorku. Kritizovaly zejména to, že totožnost výrobců v Unii byla považována za důvěrný údaj, a požadovaly, aby bylo zveřejněno, ve kterých členských státech se nacházejí výrobci v Unii zařazení do vzorku a jaký je podíl těchto vybraných výrobců v Unii na celkovém objemu výroby fotovoltaických modulů, článků a destiček a jaký podíl na výrobě a prodeji představují jednotlivé společnosti zařazené do vzorku i vzorek jako celek.
ii)
Způsob výběru vzorku byl zpochybňován s poukazem na to, že „směšuje tři různé kroky“, a sice podporu pro zahájení šetření, definici výrobního odvětví Unie a výběr vzorku. Bylo uváděno, že proto není jasné, zda v době výběru vzorku bylo již vymezeno výrobní odvětví Unie, a zda tedy tento vzorek lze považovat za reprezentativní. Nebylo-li ve fázi výběru vzorku vymezeno výrobní odvětví Unie, nedostaly zúčastněné strany možnost si ověřit, zda je tento předběžný vzorek reprezentativní, a zda tedy na základě tohoto vzorku lze správně posoudit situaci v tomto výrobním odvětví Unie v období šetření stanoveném v 19. bodě odůvodnění níže. Dále bylo uváděno, že není vhodné, aby byl předběžný vzorek vybírán na základě odpovědí výrobců v Unii na zjišťování podpory pro zahájení šetření.
iii)
Bylo též uváděno, že předběžný vzorek byl vybrán pouze ze společností, jež vyjádřily podporu pro stávající šetření.
iv)
Jedna strana tvrdila, že vzhledem k tomu, že do předběžného vzorku byly zařazeny i vertikálně integrované společnosti, může být objem výroby destiček a článků započítán dvojmo nebo trojmo, což vyvolává pochyby o celkové reprezentativnosti tohoto vzorku. Bylo požadováno, aby u vertikálně integrovaných výrobců byl započítáván pouze objem výroby modulů, ale nikoli objem výroby článků a destiček.
v)
Stejná strana tvrdila, že údaje, z nichž se při výběru vzorků vycházelo, jsou přinejmenším zčásti nespolehlivé, což může mít dopad na reprezentativnost předběžného vzorku jako celku.
vi)
Jedna strana předložila seznam, který údajně obsahoval přibližně 150 dalších výrobců obdobného výrobku v Unii, a tvrdila, že by i oni měli být vzati v úvahu za účelem výběru vzorku výrobců v Unii.
(9)
Na uvedené argumenty vznesené stranami bylo reagováno následujícím způsobem:
i)
Výrobci v Unii požádali, aby byly údaje o jejich totožnosti považovány za důvěrné, vzhledem k hrozícímu riziku odvety. Výrobci totiž skutečně čelili hrozbám, že dojde k poškození jejich obchodů v Unii i mimo ni. Komise byla toho názoru, že tyto žádosti jsou dostatečně opodstatněné pro to, aby jim bylo vyhověno. Zveřejnění lokality nebo podílu na výrobě a prodeji jednotlivých výrobců v Unii zařazených do vzorku by snadno mohlo vést ke zjištění totožnosti dotčeného výrobce, a uvedené požadavky v tomto smyslu musely být zamítnuty.
ii)
Komise „nesměšovala“ zjišťování podpory pro zahájení šetření, vymezení výrobního odvětví Unie a výběr předběžného vzorku, protože tyto kroky zůstaly navzájem nezávislé a o každém z nich bylo rozhodováno odděleně. Nebylo prokázáno, v jaké míře použití údajů o výrobě a prodeji poskytnutých výrobci v rámci zjišťování podpory pro zahájení šetření ovlivnilo reprezentativnost vzorku. Na počátku bylo výrobní odvětví Unie skutečně vymezeno jen předběžně. Pro předběžné stanovení celkové výroby Unie v období šetření, které je stanoveno v 19. bodě odůvodnění níže, byly použity veškeré dostupné informace o výrobcích v Unii, včetně informací obsažených v podnětu a údajů shromážděných od výrobců v Unii a jiných stran před zahájením šetření.
iii)
Pro zařazení do vzorku byli vzati v úvahu všichni výrobci v Unii, kteří odpověděli na otázky týkající se podpory pro zahájení šetření, bez ohledu na to, zda šetření podpořili, vyslovili se proti němu nebo nevyjádřili žádné stanovisko; proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
iv)
Otázka dvojího/trojího započítávání byla při výběru prozatímního vzorku zvážena. Bylo zřejmé, že vyloučením výroby a prodeje destiček a článků vyráběných vertikálně integrovanými výrobci v Unii by nebyla vzata v úvahu část výroby destiček a článků prodávaných na volném trhu. Proto byl učiněn závěr, že vyloučení prodejů destiček a článků z celkového objemu výroby by nezbytně nevedlo k reprezentativnějšímu vzorku. Ostatně reprezentativnost vzorku byla zajištěna nejen na základě objemu výroby, ale i na základě zeměpisného rozmístění a vyváženého zastoupení vertikálně integrovaných a neintegrovaných výrobců. Relativní reprezentativnost objemu výroby byla vypočítána na úrovni každého typu obdobného výrobku. Na základě toho se mělo za to, že metoda výběru prozatímního vzorku byla přiměřená, a vzorek je proto považován za reprezentativní pro celé výrobní odvětví Unie vyrábějící výrobek, který je předmětem šetření. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
v)
Pokud jde o spolehlivost údajů, byl vzorek vybrán na základě informací dostupných v době výběru vzorku, jak stanoví čl. 17 odst. 1 základního nařízení. Pokud jde o spolehlivost údajů použitých na podporu zahájení šetření, při šetření se neprokázalo, že by údaje shromážděné před zahájením vykazovaly značné nedostatky. Proto lze důvodně předpokládat, že základ, z něhož vycházel výběr předběžného vzorku, byl dostatečně spolehlivý. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
vi)
Pokud jde o seznam přibližně 150 dalších výrobců v Unii, je nutno poznamenat, že tato informace byla předložena dávno po vypršení lhůty stanovené pro zúčastněné strany, aby se vyjádřily k výběru prozatímního vzorku, a pro výrobce v Unii, aby se přihlásili a požádali o zařazení do vzorku. Mimoto přibližně 30 výrobců v Unii obsažených v tomto seznamu bylo ve skutečnosti v době výběru vzorku Komisi známo. Při výběru vzorku byli zvažováni všichni výrobci v Unii, kteří se po zveřejnění oznámení o zahájení šetření přihlásili. Vzhledem k tomu nebyla reprezentativnost vzorku ovlivněna. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(10)
Po obdržení připomínek bylo složení vzorku přezkoumáno, neboť existovaly náznaky, že jedna z vybraných společností by nebyla schopna plně spolupracovat. V zájmu zachování míry reprezentativnosti vzorku byl vybrán další výrobce v Unii. Tento revidovaný vzorek tedy tvořilo deset společností vybraných na základě největšího reprezentativního objemu na každé úrovni výroby, s přihlédnutím k objemu prodejů na trhu EU a k zeměpisné poloze, který by mohl být v době, která je k dispozici, přiměřené přezkoumán. V důsledku toho revidovaný vzorek výrobců v Unii představoval, vyjádřeno procentním podílem na celkové výrobě Unie, u modulů mezi 18 % a 21 %, u článků mezi 17 % a 24 % a u destiček mezi 28 % a 35 % a zahrnoval výrobce vertikálně integrované i neintegrované. Přesné podíly nemohly být uvedeny vzhledem k tomu, že přesný podíl by umožnil vypočítat objem výroby dalšího výrobce v Unii uvedeného výše, a mohla by tak být zjištěna jeho totožnost.
b) Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(11)
S ohledem na potenciálně velký počet dovozců, kteří nejsou ve spojení, se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení předpokládal výběr vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni dovozci požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu s oznámením o zahájení řízení uvedli základní údaje o svých činnostech souvisejících s výrobkem, který je předmětem šetření, během období šetření, které je stanoveno v 19. bodě odůvodnění níže.
(12)
Z přibližně 250 dovozců, kteří nejsou ve spojení, uvedených žadatelem a kontaktovaných Komisí zaslalo odpovědi na formulář pro výběr vzorku, který byl přiložen k oznámení o zahájení řízení, 36 stran, z toho 35 odpovědí se týkalo modulů, pouze jedna odpověď se týkala článků, a ohledně destiček nepřišla žádná odpověď. Vzorek byl vybrán v souladu s článkem 17 základního nařízení tak, aby pokrýval co největší reprezentativní objem dovozu, který by mohl být v době, která je k dispozici, přiměřeně přezkoumán. Na základě toho vybrala Komise vzorek složený ze tří dovozců modulů, kteří nejsou ve spojení, a jednoho dovozce článků, který není ve spojení. V návaznosti na obdržené připomínky se Komise rozhodla do vzorku zařadit ještě jednoho dovozce modulů, který není ve spojení. Tato společnost se sama přihlásila a tvrdila, že úroveň její činnosti ji opravňuje k tomu, aby byla zařazena do vzorku. Proto byly znovu přezkoumány údaje, které dříve předložila, a ukázalo se, že došlo k administrativní chybě, pokud jde o objem dovozu oznámený dotčeným dovozcem. Na základě těchto skutečností byla dotčená společnost zařazena do vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení. Kromě toho dvě společnosti, které byly původně do vzorku vybrány, neodpověděly na dotazník, a byly proto pokládány za nespolupracující v šetření a ze vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení, byly vyřazeny. Vzorek dovozců, kteří nejsou ve spojení, tedy tvořili dva dovozci modulů a jeden dovozce článků, představující přibližně 2 %-5 % celkového dovozu z dotčené země. Po obdržení odpovědí na dotazník však vyšlo najevo, že hlavní činností dvou ze tří těchto dovozců jsou ve skutečnosti solární zařízení, a nikoliv obchodování s dotčenými výrobky. Šetření ukázalo, že většina dovozu dotčeného výrobku je na trh Unie uváděna prostřednictvím společností, které jsou ve spojení s vyvážejícími výrobci v ČLR, nebo prostřednictvím montážních organizací nebo navrhovatelů projektů. Za těchto okolností byl vzorek prozatímně považován za reprezentativní. Komise však bude během dalšího šetření kontaktovat další spolupracující dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby ověřila, zda splňují kritéria kladená na dovozce, a zjistila, zda je velikost vzorku možné zvětšit.
c) Výběr vzorku vyvážejících výrobců
(13)
S ohledem na zjevně velký počet vyvážejících výrobců se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení pro stanovení dumpingu předpokládal výběr vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu s oznámením o zahájení řízení uvedli základní údaje o svých činnostech souvisejících s výrobkem, který je předmětem šetření, během období šetření, které je stanoveno v 19. bodě odůvodnění níže. Proběhly rovněž konzultace s orgány dotčené země.
(14)
V souvislosti s výběrem vzorku se přihlásilo ne méně než 135 vyvážejících čínských výrobců (často skupiny sestávající z několika společností). Tyto spolupracující společnosti představují 80 % celkové hodnoty čínského vývozu. Vybraný vzorek složený ze sedmi skupin společností tvoří tři spolupracující vývozci s největším objemem vývozu modulů, dva spolupracující vývozci s největším objemem vývozu článků a dva spolupracující vývozci s největším objemem vývozu destiček.
d) Odpovědi na dotazník a ověřování
(15)
Komise rozeslala dotazníky všem čínským vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku, výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, dovozcům, kteří nejsou ve spojení, zařazeným do vzorku a hospodářským subjektům na počátku výrobního řetězce i navazujícím hospodářským subjektům a jejich sdružením, jež se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Komise kontaktovala také jedno reprezentativní sdružení spotřebitelů.
(16)
Odpovědi na dotazník zaslali všichni čínští vyvážející výrobci zařazení do vzorku, všichni výrobci v Unii zařazení do vzorku, tři dovozci do Unie, kteří nejsou ve spojení, a 21 hospodářských subjektů na počátku výrobního řetězce a hospodářských subjektů navazujících na výrobní odvětví Unie a tři jejich sdružení.
(17)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely předběžného stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto (skupin) společností:
a)
výrobci v Unii
-
inspekce na místě se uskutečnily v prostorách deseti výrobců v Unii zařazených do vzorku
b)
vyvážející výrobci v ČLR
-
Changzhou Trina Solar Energy Co Ltd, ČLR
-
Delsolar (Wujiang) Co Ltd, ČLR
-
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co Ltd, ČLR
-
JingAo Group, ČLR
-
Jinzhou Yangguang Energy, ČLR
-
Wuxi Suntech Power Co Ltd, ČLR
-
Yingli Green Energy Holding Company, ČLR
c)
dovozci ve spojení v Unii
-
Yingli Green Energy Greece Sales GmbH, Mnichov, Německo
-
LDK Solar Italia S.r.l., San Zenone degli Ezzelini (TV), Itálie
-
Delta Energy Systems S.r.l., Řím, Itálie
-
Sunways AG, Konstanz, Německo
-
JA Solar GmbH, Mnichov, Německo
d)
obchodníci/dovozci ve spojení mimo Unii
-
Delsolar Co Ltd, Zhunan City, Tchaj-wan
-
JA Solar Hong Kong Ltd, Zvláštní administrativní oblast ČLR Hongkong
-
Wealthy Rise International Ltd, Zvláštní administrativní oblast ČLR Hongkong
-
Suntech Power International Ltd, Schaffhausen, Švýcarsko
-
Trina Solar (Schweiz) AG, Wallisellen, Švýcarsko
e)
dovozce v Unii, který není ve spojení
-
IBC AG, Bad Staffelstein, Německo
f)
hospodářské subjekty na počátku výrobního řetězce
-
Roth & Rau AG, Hohenstein-Ernsthal, Německo
-
WACKER Chemie AG, Burghausen, Německo
g)
hospodářské subjekty navazující na výrobní odvětví Unie
-
Juwi Solar GmbH, Worrstadt, Německo
-
ValSolar SL, Badajoz, Španělsko
h)
sdružení
-
EPIA, Brusel, Belgie
(18)
S ohledem na potřebu stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v ČLR v případě, že jim nebude přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, proběhla inspekce na místě s cílem stanovit běžnou hodnotu na základě údajů ze srovnatelné země, Indie, a to v prostorách těchto společností:
-
EMMVEE Photovoltaic Power Private Limited, Bengaluru, Indie
-
Tata Power Solar Systems Limited, Bengaluru, Indie
4. Období šetření a posuzované období
(19)
Šetření o dumpingu a újmě se týkalo období od 1. července 2011 do 30. června 2012 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání vývojových tendencí významných pro posouzení újmy se týkalo období od roku 2009 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(20)
Dotčeným výrobkem jsou krystalické křemíkové fotovoltaické moduly nebo panely a články a destičky typů používaných v krystalických křemíkových fotovoltaických modulech nebo panelech pocházející nebo odesílané z Čínské lidové republiky. Tloušťka článků a destiček nepřesahuje 400 mikrometrů. Tento výrobek v současnosti spadá pod kódy KN ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 a ex 8541 40 90 (dále jen „dotčený výrobek“).
(21)
Z definice dotčeného výrobku jsou vyloučeny tyto typy výrobků:
-
přenosné solární nabíječky skládající se z méně než šesti článků a napájející přístroje elektřinou nebo sloužící k nabití baterií,
-
produkty z tenkého fotovoltaického filmu,
-
krystalické křemíkové fotovoltaické výrobky, jež jsou trvale zabudovány do elektrických spotřebičů, jež mají jinou funkci než výrobu elektrické energie a které spotřebovávají elektřinu vyrobenou zabudovaným(i) krystalickým(i) křemíkovým(i) fotovoltaickým(i) článkem (články).
(22)
Fotovoltaické moduly, články a destičky přeměňují sluneční záření na elektřinu. K přeměně dochází v článcích, které pohlcují světlo a přeměňují ho pomocí krystalického křemíku na elektrický proud.
(23)
Prvním krokem výrobního procesu je výroba destiček. Vyrábějí se z krystalického křemíku a jsou klíčovým komponentem pro výrobu článků.
(24)
Krystalický křemík se nejprve musí roztavit, čímž vznikají ingoty krystalického křemíku, které jsou rozřezávány na destičky. Destičky jsou podrobeny technologicky náročnému postupu zpracování polovodičů, jehož výsledkem jsou funkční solární články. Články jsou druhým krokem výrobního procesu. Mají přechod mezi kladně a záporně dotovanou vrstvou, který slouží ke sběru a odvádění článkem vyráběné elektřiny.
(25)
Třetím krokem výrobního procesu jsou moduly. Při montáži modulů se články pomocí plochých drátů nebo kovových pásek spájejí dohromady a vzniká řetězec článků. Tyto články jsou laminovány mezi jednotlivé vrstvy. Navrchu je většinou používáno sklo a vespod polymerová krycí vrstva. Rámy jsou obvykle zhotoveny tak, aby umožňovaly montáž v terénu (např. na střechách). Modul může, ale nemusí mít invertor.
2. Obdobný výrobek
(26)
Šetření ukázalo, že dotčený výrobek a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Indii, která posloužila jako srovnatelná země za účelem stanovení běžné hodnoty, jakož i výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie, mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a stejné základní konečné použití. Proto se tyto výrobky prozatímně považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. Tvrzení týkající se definice výrobku
i) Fyzikální, chemické a technické vlastnosti a konečné použití
(27)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že šetření se nemůže týkat tří výrobků s různými fyzikálními, chemickými a technickými vlastnostmi, a že moduly, články a destičky by proto měly být podrobeny třem samostatným šetřením. Dále tvrdily, že není jasné, zda se šetření týká jediného výrobku nebo tří samostatných výrobků, a že proto nemají plnou možnost hájit své zájmy. Bylo rovněž požadováno alternativně vyloučit ze šetření destičky, pokud by nebyly vyloučeny monokrystalické destičky (viz 42. až 44. bod odůvodnění níže).
(28)
Navazující výroba destiček, článků a modulů je jediný výrobní proces s různými výrobními kroky. Moduly, články a destičky společně určují vlastnosti hotového výrobků (tj. modulů). Šetření ukázalo, že přímým a výlučným cílem výroby destiček a článků je výroba modulů; moduly, články a destičky mají stejné fyzikální, chemické a technické vlastnosti (které určují použité suroviny) a stejné konečné použití, tj. jsou prodávány za účelem jejich integrace do fotovoltaických solárních systémů. Výkon modulů bezprostředně souvisí s výkonem destiček a článků.
(29)
V oznámení o zahájení řízení bylo jasně vyjádřeno, že výrobek, který je předmětem šetření, představují moduly, články a destičky. Zúčastněné strany proto měly plnou možnost hájit své zájmy na základě dotčeného výrobku, tak jak byl vymezen. Na základě těchto skutečností byly tyto argumenty zamítnuty.
ii) Odlišná nomenklatura
(30)
Dále bylo uváděno, že moduly, články a destičky by neměly být považovány za jediný výrobek, jelikož mají různé osmimístné kódy KN, šestimístné položky, čtyřmístná čísla HS a dvoumístné úrovně kapitol a vyskytují se také v různých oddílech nomenklatury HS. Pro účely stanovení definice výrobku v rámci antidumpingového šetření, které vychází z fyzikálních vlastností dotčeného výrobku, je toto tvrzení irelevantní.
iii) Přidaná hodnota článků
(31)
Některé strany tvrdily, že největší část hodnoty modulu tvoří přidaná hodnota v procesu přeměny článků, a že články musí být tudíž považovány za samostatný výrobek.
(32)
Ze šetření vyplynulo, že výroba článků je technologicky nejnáročnější částí výrobního procesu. Ukázalo se však i to, že uvedené tři výrobní kroky spolu navzájem souvisejí a že přidaná hodnota není soustředěna v jedné konkrétní fázi výrobního procesu, ale je rozprostřena v celém výrobním procesu. Na základě těchto skutečností bylo toto tvrzení zamítnuto.
iv) Samostatné velkoobchodní trhy
(33)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že moduly, články a destičky mají samostatné velkoobchodní trhy, a že by proto měly být považovány za různé výrobky, čemuž by nasvědčovala i skutečnost, že u velkého počtu výrobců se nejedná o výrobce vertikálně integrované.
(34)
Moduly, články a destičky nelze považovat za samostatné výrobky, jejichž ceny kolísají výlučně v závislosti na tržních faktorech. Ve skutečnosti jsou jejich ceny navzájem úzce provázány a jsou ovlivňovány cenou polykrystalického křemíku. Dotčený výrobek, jak bylo vysvětleno ve 23. až 25. bodě odůvodnění výše, se rovněž vyrábí v rámci jediného výrobního procesu s různými kroky. Skutečnost, že někteří výrobci nejsou vertikálně integrovaní, je pouze výsledkem podnikatelského rozhodnutí a je určována ekonomickými měřítky a nic na tomto závěru nemění. Na základě těchto skutečností musel být tento argument zamítnut.
v) Konečné použití a vzájemná zaměnitelnost
(35)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že k modulům, článkům a destičkám musí být přistupováno jako k různým výrobkům vzhledem k tomu, že mají různé konečné použití a nejsou vzájemně zaměnitelné.
(36)
Jak bylo již zmíněno výše, šetření ukázalo, že navazující výrobní proces destiček, článků a modulů je jediný výrobní proces, a otázku vzájemné zaměnitelnosti mezi různými kroky jediného výrobního procesu nelze uplatnit. Moduly, články a destičky mají mimoto stejné konečné použití, přeměňovat sluneční světlo na elektřinu, a nemohou být používány jiným způsobem.
vi) Distribuční kanály
(37)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že moduly, články a destičky nemají stejné distribuční kanály, a že je proto nelze považovat za jediný výrobek. Šetření ukázalo, že moduly, články a destičky mohou být distribuovány různými nebo obdobnými distribučními kanály. Hlavním kritériem pro definici jediného výrobku jsou stejné fyzikální, chemické a technické vlastnosti a konečné použití. S ohledem na 27. až 29. bod odůvodnění výše se dospělo k závěru, že různé distribuční kanály proto nejsou považovány za určující prvek. Tento argument je proto třeba zamítnout.
vii) Vnímání spotřebiteli
(38)
Bylo uváděno, že moduly, články a destičky se podstatně liší z hlediska jejich vnímání spotřebiteli, a že by proto neměly být považovány za jediný výrobek.
(39)
Jak bylo rovněž uvedeno výše, hlavním kritériem pro definici jediného výrobku jsou stejné fyzikální, chemické a technické vlastnosti a konečné použití. S ohledem na 27. až 29. bod odůvodnění výše se dospělo k závěru, že různé vnímání spotřebiteli proto není považováno za určující prvek. Tento argument je proto třeba zamítnout.
viii) Produkty z tenkého filmu
(40)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že do definice dotčeného výrobku by měly být zahrnuty i produkty z tenkého fotovoltaického filmu, přičemž argumentovala tím, že mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a stejné základní konečné použití.
(41)
Produkty z tenkého fotovoltaického filmu jsou z definice výrobku výslovně vyloučeny, viz 21. bod odůvodnění výše. Produkty z tenkého fotovoltaického filmu mají totiž v porovnání s dotčeným produktem odlišné fyzikální, chemické a technické vlastnosti. Jsou vyráběny odlišným výrobním procesem a nejsou vyráběny z krystalického křemíku, který je hlavní surovinou pro výrobu modulů, článků a destiček. Mají nižší účinnost přeměny a nižší výkon ve wattech, a proto nejsou vhodné pro stejné druhy použití, jako jsou druhy použití dotčeného výrobku. Na základě těchto skutečností musely být tyto argumenty zamítnuty.
ix) Vyloučení monokrystalických destiček
(42)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že z definice dotčeného produktu by měly být vyloučeny monokrystalické destičky, jelikož mají odlišné fyzikální, chemické a technické vlastnosti. Tvrdila, že vykazují rozdíly v krystalické struktuře, tvaru a vzhledu. Navíc tvrdila, že v Unii se monokrystalické destičky nevyrábí.
(43)
Šetřením se zjistilo, že monokrystalické destičky jsou kvalitnější než polykrystalické, ačkoli jsou produktem podobných výrobních procesů, ve kterých se používá stejná hlavní surovina (polykrystalický křemík). Proto se dospělo k závěru, že monokrystalické a polykrystalické destičky mají stejné fyzikální, chemické a technické vlastnosti.
(44)
Šetření ukázalo, že jejich základní konečné použití je stejné, neboť monokrystalické i polykrystalické destičky jsou určeny výlučně k výrobě solárních článků (monokrystalických a polykrystalických článků) a následně k výrobě solárních modulů (monokrystalických a polykrystalických modulů). Mezi oběma typy destiček neexistují žádné podstatné rozdíly a jsou vzájemně zaměnitelné, oba typy mohou být použity k výrobě článků. Kromě toho pokud jde o tvrzení, že se v Unii monokrystalické destičky vůbec nevyrábí, šetření ukázalo, že v Unii jsou vyráběny jak monokrystalické, tak polykrystalické destičky. Na základě těchto skutečností musel být tento argument zamítnut.
x) Polotovary
(45)
Bylo rovněž uváděno, že destičky a články by měly být považovány za dva polotovary používané jako vstupní suroviny, zatímco moduly jsou konečné výrobky, a neměly by proto být považovány za jediný výrobek.
(46)
Jak bylo uvedeno výše, hlavním kritériem pro definici jediného výrobku jsou stejné fyzikální, chemické a technické vlastnosti a konečné použití. S ohledem na 27. až 29. bod odůvodnění výše se dospělo k závěru, že rozdíl mezi polotovary a hotovými výrobky proto není považován za určující prvek. Tento argument je proto třeba zamítnout.
xi) Solární nabíječky
(47)
Jedna zúčastněná strana požadovala vyloučit solární panely určené výlučně k nabití 12 V baterií na základě toho, že mají odlišné konečné použití než moduly pro zapojení do elektrické sítě, neboť vyrábějí elektrický proud o mnohem nižším napětí, a proto se nehodí pro zapojení do elektrické sítě.
(48)
V souladu s oznámením o zahájení řízení jsou ze šetřeného výrobku vyloučeny přenosné solární nabíječky skládající se z méně než šesti článků a napájející přístroje elektřinou nebo sloužící k nabití baterií. Moduly skládající se z více než šesti článků určené pouze k nabití baterií mají stejné základní vlastnosti a stejný výkon jako moduly pro připojení do elektrické sítě. Je v nich použit obvod s napětím naprázdno, který má nižší napětí než obvod používaný v modulech pro připojení k síti. I přes tento rozdíl z šetření vyplynulo, že tento typ modulů lze připojit k elektrické síti. Nižší napětí může být snadno kompenzováno zvětšením rozměru článků a/nebo zvýšením počtu článků. Proto moduly určené k nabíjení baterií a skládající se z více než šesti článků spadají do definice dotčeného výrobku.
xii) Závěr
(49)
Na základě výše uvedeného byl prozatímně učiněn závěr, že krystalické křemíkové fotovoltaické moduly nebo panely a články a destičky typu užívaného v krystalických křemíkových fotovoltaických modulech, jak byly popsány výše, představují jediný výrobek. Komise však bude dál zkoumat otázku, zda moduly, články a destičky představují jediný výrobek, anebo dva nebo tři samostatné výrobky. S ohledem na tento prozatímní závěr učiněný v této fázi Komisí proto Komise vyzývá všechny zúčastněné strany, aby se k této otázce vyjádřily. V každém případě, i kdyby se nakonec zjistilo, že se jedná o dva nebo tři různé výrobky, bude se stávající šetření týkat všech těchto různých výrobků, a konečná opatření by mohla být uložena pro moduly, články a destičky nezávisle na tom, zda představují jeden či více výrobků.
C. DUMPING
1. Čínská lidová republika
1.1 Zacházení jako v tržním hospodářství
(50)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v rámci antidumpingových šetření dovozu pocházejícího z ČLR určuje v souladu s čl. 2 odst. 1 až 6 u těch výrobců, kteří splňují kritéria uvedená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(51)
Zmíněná kritéria jsou ve stručné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
1.
obchodní rozhodnutí reagují na tržní podmínky bez výrazných státních zásahů; náklady se zakládají na tržní hodnotě;
2.
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví ověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané pro všechny účely;
3.
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství;
4.
právní úprava úpadku a vlastnictví zaručuje právní jistotu a stabilitu;
5.
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(52)
V tomto šetření všichni vyvážející výrobci zařazení do vzorku požádali o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovených lhůtách zaslali vyplněný formulář žádosti o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství.
(53)
Komise si vyžádala všechny informace, které považovala za nezbytné, a všechny informace uvedené v žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství ověřila v prostorách dotčených společností.
(54)
Ověřením bylo zjištěno, že žádný ze sedmi vyvážejících výrobců (skupin společností), kteří požádali o zacházení jako v tržním hospodářství, nesplňuje kritéria pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(55)
Všech sedm skupin společností využívalo výhod režimu (režimů) preferenčního daňového zacházení a grantů a následně neprokázaly, že u nich nedochází ke zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství, a nesplnily tak požadavky kritéria 3 pro posuzování zacházení jako v tržním hospodářství.
(56)
Šest skupin společností neprokázalo, že jejich účetnictví je ověřeno nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy, a nesplnily tak požadavky kritéria 2 pro posuzování zacházení jako v tržním hospodářství.
(57)
Jedna skupina společností neprokázala, že všechny její společnosti podléhají právním předpisům o úpadku, a nesplnila tak požadavky kritéria 4 pro posuzování zacházení jako v tržním hospodářství.
(58)
Tři skupiny společností navíc nebyly schopny prokázat, že nepodléhají výrazným státním zásahům, a nesplnily tak požadavky kritéria 1 pro posuzování zacházení jako v tržním hospodářství.
(59)
Po zveřejnění zjištění týkajících se zacházení jako v tržním hospodářství zaslaly všechny společnosti zařazené do vzorku své připomínky.
(60)
Dvě skupiny společností vznesly procesní připomínku a tvrdily, že rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství bylo učiněno opožděně, tj. po uplynutí tříměsíční lhůty stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a že šetření proto mělo být neprodleně zastaveno. Na podporu svého tvrzení se dovolávaly rozsudků Soudního dvora v právních věcech Brosmann (4) a Aokang (5) týkajících se obuvi.
(61)
Především je třeba připomenout, že právní věci Brosmann a Aokang se nehodí pro posouzení legality analýzy o zacházení jako v tržním hospodářství v daném šetření, neboť tyto případy se, na rozdíl od tohoto šetření, týkají situací, kde se zacházení jako v tržním hospodářství vůbec neposuzovalo.
(62)
Právní věci Brosmann a Aokang dále nejsou relevantní pro posuzování legality daného šetření proto, že základní nařízení bylo mezitím změněno. Ustanovení čl. 2 odst. 7 základního nařízení v platném znění stanoví, že Komise rozhodne o zacházení jako v tržním hospodářství pouze u společností zařazených do vzorku podle článku 17 základního nařízení a že toto rozhodnutí přijme do sedmi měsíců, avšak v každém případě nejpozději osm měsíců od zahájení šetření. Ustanovení tohoto pozměněného článku se vztahují na všechna nová a probíhající šetření od 15. prosince 2012, a tudíž i na toto šetření.
(63)
V každém případě je nutno potvrdit výklad ustálené judikatury, tj. že nedošlo k porušení jako takovému práva na rozhodnutí zacházení jako v tržním hospodářství, bez ohledu na skutečnost, že nebyla dodržena tříměsíční lhůta.
(64)
Hlavní obdržené podstatné připomínky se týkaly režimu preferenčního daňového zacházení a grantů. Vývozci nenapadali zjištěná fakta, ale zpochybňovali jejich význam pro splnění kritéria 3 pro posuzování zacházení jako v tržním hospodářství. Argumentovali především tím, že výhody poskytované státem se významnou měrou neprojevují v jejich obratu.
(65)
V této souvislosti se podotýká, že systém daně z příjmu, který zvýhodňuje určité společnosti, jež vláda považuje za strategické, zjevně není systémem tržního hospodářství. Takový systém je stále silně ovlivněn státním plánováním. Podotýká se rovněž, že zkreslení způsobená snižováním daně z příjmu jsou podstatná, neboť zcela mění výši zisků před zdaněním, jichž společnost musí dosáhnout, aby byla přitažlivá pro investory. Tato zkreslení jsou také stálá a absolutní výše výhody získaná v období šetření je, vzhledem k povaze tohoto zvýhodnění, pro posouzení, zda se jedná o „podstatné“ zkreslení, irelevantní. Posouzení podstatnosti musí být spíše založeno na celkovém dopadu tohoto opatření na finanční a hospodářskou situaci společnosti.
(66)
Pokud jde o kritérium 2, tři skupiny společností tvrdily, že příslušná pravidla mezinárodních účetních standardů splňují, neboť jejich konsolidovaná účetní závěrka v USA je plně v souladu s těmito standardy. Některé společnosti rovněž tvrdily, že obecně vzato je jejich účetnictví v souladu s čínskými účetními standardy, jež považují za rovnocenné mezinárodním standardům. Daná otázka však nespočívá v tom, zda čínské účetní standardy odpovídají mezinárodním účetním standardům. Daná otázka spočívá v tom, zda je toto účetnictví v souladu s platnými účetními standardy, či nikoliv. Tyto připomínky se zejména nezabývaly skutečností, že pokud jde o finanční výkazy jednotlivých dotčených čínských společností, bylo zjištěno, že řada mezinárodních účetních standardů (a odpovídající čínský ekvivalent), včetně zejména odpisů a uvedení transakcí stran ve spojení, je porušována.
(67)
Pokud jde o kritérium 1, s ohledem na obdržené připomínky stran a na rozsudek v právní věci C-337/09 P (6) bylo konstatováno, že toto kritérium splňují všechny společnosti. Celkové rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství týkající se všech vývozců zařazených do vzorku však zůstává nezměněno, neboť stále nesplňují požadavky kritérií 2 a 3.
(68)
Pokud jde o kritérium 4, skupina společností uvedená v 57. bodě odůvodnění byla schopna prokázat, že vůči hlavní společnosti této čínské skupiny bylo mezitím zahájeno řízení o úpadku. Byl proto učiněn závěr, že tato skupina společností uvedené kritérium splňuje. Avšak celkové rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství týkající se této skupiny společností zůstává nezměněno, neboť nesplňují požadavky kritérií 2 a 3.
(69)
Ve výsledku tedy nebylo zjištěno, že by kritéria 2 a/nebo 3 zacházení jako v tržním hospodářství splňoval kterýkoli z vyvážejících výrobců zařazených do vzorku. Zacházení jako v tržním hospodářství proto nemůže být uděleno žádné z těchto společností.
1.2 Individuální zjišťování
(70)
Žádosti o individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení předložilo osmnáct spolupracujících vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku.
(71)
S ohledem na velký počet obdržených žádostí Komise došla k prozatímnímu závěru, že individuální zjišťování by představovalo nadměrnou zátěž a bránilo by dokončení šetření v rozumné době. Proto bylo prozatím rozhodnuto, že žádné žádosti o individuální zjišťování nebudou přijaty.
1.3 Srovnatelná země
(72)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musí být běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovena na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“).
(73)
V oznámení o zahájení řízení uvedla Komise záměr použít pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR jako vhodnou srovnatelnou zemi USA a vyzvala všechny zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily.
(74)
Někteří vývozci a dovozci k této volbě srovnatelné země vyjádřili připomínky a tvrdili, že USA nejsou vhodnou srovnatelnou zemí, zejména vzhledem k tomu, že trh USA je po část období šetření před čínským dovozem chráněn antidumpingovými a antisubvenčními opatřeními.
(75)
Zúčastněné strany navrhly jako vhodnější srovnatelné země Tchaj-wan, Indii a Jižní Koreu. Na základě těchto připomínek bylo rozhodnuto analýzu pro určení vhodné srovnatelné země rozšířit. V důsledku toho byli osloveni všichni významní výrobci solárních panelů. Celkově bylo kontaktováno 34 společností v Indii, devět společností v Japonsku, 15 společností v Malajsii, dvě společnosti v Mexiku, 34 společností v Koreji, devět společností v Singapuru, 43 společností na Tchaj-wanu a 21 společností v USA.
(76)
Odpovědi zaslaly dvě společnosti z Indie, dvě z Tchaj-wanu a dvě z USA. Vzhledem k tomu, že společnosti z Tchaj-wanu vyráběly téměř výlučně fotovoltaické články, zatímco čínský vývoz je převážně ve formě modulů, a USA byly s ohledem na obdržené připomínky považovány za nevhodné, bylo prozatímně rozhodnuto použít jako srovnatelnou zemi Indii. Je třeba poznamenat, že Komise se může k této otázce znovu vrátit, jestliže z dalšího šetření vyplyne, že moduly, články a destičky představují dva nebo tři různé výrobky. Zejména vzhledem tomu, že Indie destičky nevyrábí, možná bude muset být pro oblast destiček vybrána jiná srovnatelná země.
(77)
Jeden indický výrobce poskytl neúplnou odpověď. Informace poskytnuté touto společností proto pro stanovení běžné hodnoty nemohly být použity. Informace uvedené zmíněnou společností by však po ověření mohly být využity k potvrzení toho, že informace uvedené plně spolupracujícím výrobcem ze srovnatelné země jsou pro indický trh skutečně reprezentativní.
1.4 Běžná hodnota
(78)
Vzhledem k tomu, že žádnému z čínských vývozců nebylo uděleno zacházení jako v tržním hospodářství, byla běžná hodnota stanovena podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení na základě porovnání se srovnatelnou třetí zemí s tržním hospodářstvím, v tomto případě Indií.
(79)
Nejprve byly určeny typy výrobku prodávané výrobcem ze srovnatelné země na domácím trhu, které jsou totožné nebo přímo srovnatelné s typy prodávanými na vývoz do Unie.
(80)
Komise následně ve vztahu k výrobci ze srovnatelné země přezkoumala, zda je možné domácí prodej každého typu obdobného výrobku prodávaného na domácím trhu považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku. Toto ověření proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje každého typu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu v období šetření.
(81)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu odpovídající vypočteným výrobním nákladům nebo vyšší představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku a pokud se vážená průměrná prodejní cena tohoto typu rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu. Tato cena byla vypočítána jako vážený průměr cen veškerých tuzemských prodejů daného typu uskutečněných během období šetření.
(82)
Jestliže objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval 80 % nebo méně z celkového objemu prodeje tohoto typu nebo pokud vážený průměr ceny daného typu nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr ceny pouze ziskového prodeje daného typu.
(83)
Pokud byly všechny typy výrobku prodávány se ztrátou, mělo se za to, že nebyly prodány v běžném obchodním styku.
(84)
Pro prodej těch typů výrobku, který se neuskutečnil v běžném obchodním styku, i u typů výrobku, které nebyly prodány na domácím trhu, bylo třeba běžnou hodnotu vypočítat.
(85)
Za účelem početního zjištění běžné hodnoty byly k vlastním průměrným výrobním nákladům v průběhu období šetření připočteny vynaložené prodejní, správní a režijní náklady a vážený průměrný zisk dosažený v období šetření jediným spolupracujícím výrobcem ze srovnatelné země při domácím prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku. V případě potřeby byly výrobní náklady a prodejní, správní a režijní náklady před posouzením běžného obchodního styku a při početním zjištění běžné hodnoty upraveny.
(86)
U solárních destiček nemohla být metodou popsanou v 79. až 85. bodě odůvodnění výše běžná hodnota stanovena, neboť žádný ze spolupracujících indických výrobců solární destičky nevyrábí. Bylo ověřováno, zda by bylo možné běžnou hodnotu stanovit na základě velmi podobného výrobku, s případnými nezbytnými úpravami s ohledem na rozdíly ve fyzikálních vlastnostech. V případě solárních destiček by nejvíce podobným výrobkem byl solární článek. Než se však z destiček stanou články, musí projít podstatným zpracováním. Použití této metody by si kromě toho vyžádalo podstatné úpravy, které není možné spolehlivě kvantifikovat. Běžnou hodnotu článku proto nelze použít jako základ pro výpočet běžné hodnoty destičky. Alternativně bylo uvažováno použít ceny destiček prodávaných výrobci ze zemí s tržním hospodářstvím na indickém trhu, neboť tyto ceny jsou reprezentativní pro tržní podmínky převládající na trhu destiček v Indii. Jelikož největším dodavatelem destiček ze zemí s tržním hospodářstvím výrobcům ve srovnatelné zemi je Jižní Korea, byla běžná hodnota stanovena na základě cen jihokorejských destiček na indickém trhu.
1.5 Vývozní cena
(87)
Vyvážející výrobci uskutečňovali prodej na vývoz do Unie přímo nezávislým odběratelům, nebo prostřednictvím společností ve spojení se sídlem v Unii.
(88)
Pokud se vývoz do Unie uskutečnil přímo nezávislým odběratelům v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě cen, které byly skutečně zaplaceny za dotčený výrobek, nebo cen, které je třeba zaplatit.
(89)
Pokud se vývoz do Unie uskutečnil prostřednictvím společností ve spojení se sídlem v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení stanoveny na základě cen, za něž byl dovezený výrobek poprvé těmito společnostmi ve spojení znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii. Výpočet byl upraven o veškeré náklady vzniklé za období mezi dovozem a novým prodejem včetně prodejních, správních a režijních nákladů a o zisk. Pokud jde o ziskové rozpětí, byl použit zisk, kterého dosáhl spolupracující dovozce dotčeného výrobku, který není ve spojení, neboť skutečný zisk dovozce ve spojení nebyl kvůli vztahu mezi vyvážejícím výrobcem a dovozcem ve spojení považován za spolehlivý.
1.6 Srovnání
(90)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(91)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité individuální úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(92)
Příslušné úpravy týkající se fyzikálních vlastností, nepřímých daní, dopravy, pojištění, nakládky, manipulačních a vedlejších nákladů, balení, provizí, úvěrových a bankovních poplatků byly provedeny ve všech případech, kdy byly považovány za přiměřené, přesné a podložené ověřenými podklady.
1.7 Dumpingová rozpětí
(93)
U společností zařazených do vzorku byla vážená průměrná běžná hodnota každého typu obdobného výrobku stanovená pro srovnatelnou zemi srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(94)
Vážené průměrné dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců, kteří nebyli zařazeni do vzorku, bylo vypočítáno podle ustanovení čl. 9 odst. 6 základního nařízení. Toto rozpětí bylo stanoveno jako vážený průměr rozpětí stanovených pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku.
(95)
Pokud jde o všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR, byla dumpingová rozpětí stanovena na základě dostupných skutečností v souladu s článkem 18 základního nařízení. Za tímto účelem byla nejprve stanovena úroveň spolupráce srovnáním objemu vývozu spolupracujících vyvážejících výrobců do Unie s celkovým objemem čínského dovozu do Unie.
(96)
Vzhledem k tomu, že spolupráce se prokázala u více než 80 % celkového čínského vývozu do Unie, lze její míru považovat za vysokou. Jelikož nebyl žádný důvod se domnívat, že by se některý vyvážející výrobce spolupráce neúčastnil, bylo zbývající dumpingové rozpětí stanoveno na úrovni společnosti zařazené do vzorku s nejvyšším dumpingovým rozpětím. Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici žádné indicie, které by nasvědčovaly, že se dumping společností, které nespolupracovaly, pohybuje na nižší úrovni, a rovněž tak v zájmu zajištění účinnosti jakýchkoli opatření, bylo takové stanovení rozpětí považováno za odpovídající
(97)
Na tomto základě prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd.;
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd.,
93,3 %
Delsolar (Wujiang) Co., Ltd.,
112,6 %
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd.,
88,4 %
JingAo Solar Co. Ltd.;
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd.,
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd.;
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd.;
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd.,
99,0 %
Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd.;
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd.;
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd.,
48,1 %
Wuxi Suntech Power Co., Ltd.;
Luoyang Suntech Power Co. Ltd.;
Suntech Power Co., Ltd.;
Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd.;
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd.;
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd.
71,5 %
Yingli Energy (China) Co. Ltd;
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd.;
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd.,
96,2 %
Jiné spolupracující společnosti (Příloha I)
88,5 %
Všechny ostatní společnosti
112,6 %
D. ÚJMA
1. Definice výrobního odvětví Unie a výroby v Unii
(98)
Obdobný výrobek vyrábělo přibližně 220 výrobců v Unii. Představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení, a jsou dále souhrnně označováni jako „výrobní odvětví Unie“.
(99)
Jelikož úplné veřejné informace o výrobě nebyly dostupné, byly ke zjištění celkové výroby v Unii v období šetření použity veškeré dostupné informace týkající se dotčeného výrobního odvětví Unie, včetně informací uvedených v podnětu, makroekonomických údajů poskytnutých službou Europressedienst, nezávislou konzultační společností (dále jen „konzultant“) a ověřených odpovědí na dotazník, které poskytli výrobci v Unii zařazení do vzorku. Vzhledem k tomu, že moduly, články a destičky jsou do Unie dováženy pod položkami zahrnujícími i další výrobky, jež netvoří předmět tohoto šetření, nebylo možné k určení objemu a hodnoty dovozu využít údaje Eurostatu. Údaje o objemu dovozu a hodnotách vycházely z dat poskytnutých konzultantem. Pokud to bylo možné, byly údaje poskytnuté konzultantem porovnány s veřejnými zdroji a s ověřenými odpověďmi na dotazník.
(100)
Na tomto základě byla celková výroba v Unii v období šetření odhadnuta na přibližně 4 GW u modulů, 2 GW u článků a 2 GW u destiček.
(101)
Jak bylo uvedeno v 10. bodě odůvodnění, bylo do vzorku vybráno deset výrobců v Unii představujících 18 %-21 % celkové výroby modulů v Unii, 17 %-24 % celkové výroby článků v Unii a 28 %-35 % celkové výroby destiček v Unii.
2. Určení příslušného trhu Unie
(102)
Část výrobního odvětví Unie je vertikálně integrována a podstatná část jeho výroby, zejména výroba článků a destiček, byla určena k využití pro vlastní spotřebu.
(103)
Pro stanovení toho, zda výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma, a za účelem stanovení spotřeby a dalších ekonomických ukazatelů se zkoumalo, zda a do jaké míry musí být vzato v úvahu následné využití obdobného výrobku vyráběného výrobním odvětvím Unie (dále jen „využití pro vlastní spotřebu“).
(104)
V zájmu získání co nejúplnějšího obrazu o situaci ve výrobním odvětví Unie byly analyzovány údaje o veškeré činnosti v souvislosti s obdobným výrobkem a následně bylo stanoveno, zda je výroba určena k využití pro vlastní spotřebu, nebo pro volný trh.
(105)
Bylo zjištěno, že následující ekonomické ukazatele týkající se výrobního odvětví Unie by měly být zkoumány s ohledem na veškerou činnost výrobního odvětví Unie (včetně využití pro vlastní spotřebu výrobního odvětví): spotřeba, objem prodeje, výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, růst, investice, zásoby, zaměstnanost, produktivita, peněžní tok, návratnost investic, schopnost získat kapitál a rozsah dumpingových rozpětí. Šetření totiž ukázalo, že tyto ukazatele by bylo oprávněné zkoumat s ohledem na veškerou činnost, neboť výroba určená k využití pro vlastní spotřebu je ve stejné míře ovlivněna konkurenčním dovozem z dotyčné země. Závislý trh a volný trh jsou dále společně označovány jako „celkový trh“.
(106)
Pokud jde o ziskovost, analýza se zaměřila na volný trh, neboť bylo zjištěno, že ceny na závislém trhu ne vždy odrážejí tržní ceny a mají dopad na tento ukazatel.
3. Spotřeba v Unii
(107)
Spotřeba v Unii sestávala z celkového objemu dovozu dotčeného výrobku a objemu celkového prodeje obdobného výrobku v Unii včetně výrobků určených k využití pro vlastní spotřebu. Úplné údaje o celkovém prodeji výrobního odvětví Unie na trhu Unie nebyly dostupné. Dovoz do Unie byl navíc evidován pod položkami zahrnujícími i další výrobky, jež nejsou předmětem tohoto šetření. Z těchto důvodů nebylo možné k určení objemu dovozu a jeho hodnoty využít údajů Eurostatu. Při stanovení spotřeby v Unii se proto vycházelo z údajů poskytnutých konzultantem zmíněným v 99. bodu odůvodnění, které byly porovnány s veřejnými zdroji, jako jsou průzkumy trhu a veřejně dostupné studie, a s ověřenými odpověďmi na dotazník.
(108)
Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:
Tabulka 1-a
Spotřeba modulů v Unii (v MW)
2009
2010
2011
OŠ
Celkový trh
5 465
12 198
19 878
17 538
Index (2009 = 100)
100
223
364
321
Zdroj:
Europressedienst.
Tabulka 1-b
Spotřeba článků v Unii (v MW)
2009
2010
2011
OŠ
Celkový trh
2 155
3 327
4 315
4 021
Index (2009 = 100)
100
154
200
187
Zdroj:
Europressedienst.
Tabulka 1-c
Spotřeba destiček v Unii (v MW)
2009
2010
2011
OŠ
Celkový trh
1 683
2 376
2 723
2 163
Index (2009 = 100)
100
141
162
129
Zdroj:
Europressedienst.
(109)
V posuzovaném období mezi rokem 2009 a obdobím šetření se celková spotřeba zvýšila u modulů o 221 %, článků o 87 % a destiček o 29 %, avšak v období šetření se oproti roku 2011 snížila. Celkově spotřeba výrobku, který je předmětem šetření, v Unii oproti úrovni roku 2009 podstatně vzrostla.
4. Dovoz z dotčené země
4.1 Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu
(110)
Dovoz z dotčené země do Unie se vyvíjel takto:
Tabulka 2-a
Dovoz modulů z ČLR (v MW)
2009
2010
2011
OŠ
Objem dovozu z ČLR
3 425
8 606
15 810
13 986
Index (2009 = 100)
100
251
462
408
Podíl na celkovém trhu
63 %
71 %
80 %
80 %
Zdroj:
Europressedienst.
Tabulka 2-b
Dovoz článků z ČLR (v MW)
2009
2010
2011
OŠ
Objem dovozu z ČLR
175
530
970
1 019
Index (2009 = 100)
100
303
554
582
Podíl na celkovém trhu
8 %
16 %
22 %
25 %
Zdroj:
Europressedienst.
Tabulka 2-c
Dovoz destiček z ČLR (v MW)
2009
2010
2011
OŠ
Objem dovozu z ČLR
95
523
880
711
Index (2009 = 100)
100
551
926
748
Podíl na celkovém trhu
6 %
22 %
32 %
33 %
Zdroj:
Europressedienst.
(111)
V posuzovaném období se objem dovozu z dotčené země do Unie značně zvýšil, u modulů o 308 %, článků o 482 % a destiček o 648 %. To vedlo k podstatnému růstu podílu dovozu z dotčené země do Unie na trhu. Konkrétněji, podíl dovozu z dotčené země na trhu se zvýšil u modulů ze 63 % na 80 %, u článků z 8 % na 25 % a u destiček ze 6 % na 33 %. Celkově se dovoz dotčeného výrobku z ČLR mezi rokem 2009 a obdobím šetření objemově i z hlediska podílu na trhu značně zvýšil.
(112)
Je třeba podotknout, že růst dovozu z dotčené země byl mnohem vyšší než růst spotřeby dotčeného výrobku v Unii. Vyvážející výrobci tudíž mohli těžit z rostoucí spotřeby v Unii a jejich pozice trhu v důsledku většího podílu na trhu zesílila.
4.2 Ceny dovozu a cenové podbízení
(113)
Průměrná cena dovozu z dotčené země do Unie se vyvíjela takto:
Tabulka 3-a
Dovozní cena modulů z ČLR (v EUR/kW)
2009
2010
2011
OŠ
Dovozní ceny
2 100
1 660
1 350
764
Index (2009 = 100)
100
79
64
36
Zdroj:
Europressedienst a ověřené odpovědi na dotazník v rámci vzorku
Tabulka 3-b
Dovozní cena článků z ČLR (v EUR/kW)
2009
2010
2011
OŠ
Dovozní ceny
890
650
620
516
Index (2009 = 100)
100
73
70
58
Zdroj:
Europressedienst a ověřené odpovědi na dotazník
Tabulka 3-c
Dovozní cena destiček z ČLR (v EUR/kW)
2009
2010
2011
OŠ
Dovozní ceny
550
400
400
333
Index (2009 = 100)
100
73
73
60
Zdroj:
Europressedienst a ověřené odpovědi na dotazník
(114)
Průměrná dovozní cena modulů, článků a destiček z ČLR se za posuzované období výrazně snížila. U modulů průměrná dovozní cena poklesla o 64 %, z 2 100 EUR/kW v roce 2009 na 764 EUR/kW v období šetření. Podobně i průměrná dovozní cena článků z ČLR poklesla o 42 %, z 890 EUR/kW na 516 EUR/kW. Průměrná dovozní cena destiček se v posuzovaném období snížila o 40 %, z 550 EUR/kW na 333 EUR/kW.
(115)
Celkově se cena dotčeného výrobku mezi rokem 2009 a obdobím šetření značně snížila.
(116)
S cílem určit cenové podbízení během období šetření bylo provedeno porovnání vážených průměrných prodejních cen jednotlivých typů výrobku prodávaných výrobci v Unii zařazenými do vzorku účtovaných odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, a upravených na úroveň cen ze závodu a odpovídajících vážených průměrných cen jednotlivých typů výrobku z dovozu spolupracujících čínských vyvážejících výrobců účtovaných prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovených na základě cen CIF s příslušnou úpravou o náklady po dovozu, tj. náklady na celní odbavení, manipulaci a nakládku. Použity byly průměrné náklady po dovozu u dvou dovozců modulů zařazených do vzorku. Skutečnost, že hlavní činností těchto dvou subjektů nebyl dovoz, ale montáž modulů, nemá za následek, že by měly být tyto údaje pokládány za nereprezentativní.
(117)
Toto srovnání cen bylo provedeno podle druhu u transakcí na stejné úrovni obchodní činnosti, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev z cen. Výsledek srovnání vyjádřený jako procentní podíl obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření poukázal na vážené průměrné rozpětí cenového podbízení v rozmezí 17,5 %-30,7 % u modulů, 4 %-24,2 % u článků, 16,6 %-21,6 % u destiček a 11,2 %-27,5 % u dotčeného výrobku celkově.
5. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
5.1 Obecně
(118)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
(119)
Jak je uvedeno v 7. až 10. bodě odůvodnění výše, za účelem posouzení možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byl proveden výběr vzorku.
(120)
Pro účely analýzy újmy Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Makroekonomické ukazatele za posuzované období analyzovala Komise na základě údajů získaných od nezávislého konzultanta zmíněného v 99. bodě odůvodnění výše, které se týkaly všech výrobců v Unii. Mikroekonomické ukazatele analyzovala Komise na základě ověřených odpovědí na dotazník ze strany výrobců v Unii zařazených do vzorku.
(121)
Na základě informací týkajících se všech výrobců obdobného výrobku v Unii byly za účelem tohoto šetření posouzeny tyto makroekonomické ukazatele: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, velikost dumpingových rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu.
(122)
Na základě informací týkajících se výrobců obdobného výrobku v Unii zařazených do vzorku byly posouzeny tyto mikroekonomické ukazatele: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získat kapitál.
(123)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že podmínky na trhu dotčeného výrobku v jednotlivých členských státech jsou různé, a že by proto analýza újmy měla být provedena odděleně na úrovni každého členského státu. Toto tvrzení nebylo doloženo. V rámci šetření navíc nebyly zjištěny žádné zvláštní okolnosti, které by opodstatňovaly k analýze podle členských států. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
5.2 Makroekonomické ukazatele
5.2.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(124)
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 4-a
Moduly - výroba, výrobní kapacita a využití kapacity (MW)
2009
2010
2011
OŠ
Objem výroby
2 155
3 327
4 315
4 021
Index (2009 = 100)
100
154
200
187
Výrobní kapacita
4 739
6 983
9 500
9 740
Index (2009 = 100)
100
147
200
206
Využití kapacity
45 %
48 %
45 %
41 %
Zdroj:
Europressedienst.
Tabulka 4-b
Články - výroba, výrobní kapacita a využití kapacity (MW)
2009
2010
2011
OŠ
Objem výroby
1 683
2 376
2 723
2 024
Index (2009 = 100)
100
141
162
120
Výrobní kapacita
2 324
3 264
3 498
3 231
Index (2009 = 100)
100
140
151
139
Využití kapacity
72 %
73 %
78 %
63 %
Zdroj:
Europressedienst.
Tabulka 4-c
Destičky - výroba, výrobní kapacita a využití kapacity (MW)
2009
2010
2011
OŠ
Objem výroby
1 600
2 677
2 553
2 017
Index (2009 = 100)
100
167
160
126
Výrobní kapacita
2 600
3 410
3 945
3 636
Index (2009 = 100)
100
131
152
140
Využití kapacity
62 %
79 %
65 %
55 %
Zdroj:
Europressedienst.
(125)
Celková výroba modulů v Unii se v průběhu posuzovaného období zvýšila o 87 %. Výroba dosáhla svého vrcholu v roce 2011 a poté, v období šetření, klesala. Výroba modulů v Unii rostla mnohem pomaleji oproti růstu spotřeby, která se za stejné období více než ztrojnásobila. Vzhledem k značnému růstu spotřeby výrobci v Unii během posuzovaného období zdvojnásobili svou výrobní kapacitu pro výrobu modulů. Navzdory vyšším úrovním výroby se však míra využití kapacit v tomto výrobním odvětví Unie v průběhu období šetření snížila o čtyři procentní body a dosáhla pouze 41 %.
(126)
Výroba článků v Unii se v průběhu posuzovaného období zvýšila o 20 %. Dosáhla svého vrcholu v roce 2011 a poté, v období šetření, klesala. Výroba článků v Unii sledovala vývoj spotřeby v Unii, s pomalejším růstem až do roku 2011 a s výraznějším poklesem v období šetření. V souladu s vývojem spotřeby v Unii výrobní odvětví Unie nejprve zvýšilo svou kapacitu o 51 % do roku 2011, a poté, v období šetření, se tato kapacita snižovala. Celkově se kapacita v průběhu posuzovaného období zvýšila o 39 %. Míra využití kapacity rostla do roku 2011, kdy dosáhla svého vrcholu na úrovni 78 %, a poté, během období šetření, se o 15 procentních bodů snížila. Využití kapacity výrobního odvětví Unie pro výrobu článků se v posuzovaném období celkově snižovalo a v období šetření dosáhlo 63 %.
(127)
Výroba destiček v Unii se za posuzované období celkově zvýšila o 26 %. Výroba v Unii dosáhla svého vrcholu v roce 2010, poté v roce 2011 postupně klesala až na ještě nižší úrovně v období šetření. V reakci na zvýšenou spotřebu v Unii výrobci destiček v Unii rozšířili do roku 2011 svou výrobní kapacitu o 52 %, a poté, v období šetření, jejich kapacita klesala. Nicméně celkově za posuzované období vzrostla výrobní kapacita výrobního odvětví Unie pro výrobu destiček o 40 %. Nehledě na růst výroby míra využití kapacity výrobního odvětví Unie pro destičky do roku 2010 rostla, a po tomto období se postupně snižovala, což v posuzovaném období vedlo k celkovému poklesu o 7 procentních bodů, a v období šetření dosahovala 55 %.
(128)
Výrobní odvětví Unie tedy v reakci na zvýšenou spotřebu rozšiřovalo svou kapacitu. Úroveň výroby výrobního odvětví Unie však rostla mnohem pomalejším tempem než spotřeba, což v průběhu posuzovaného období vedlo k poklesu míry využití kapacity pro výrobu dotčeného výrobku.
5.2.2 Objem prodeje a podíl na trhu
(129)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka 5-a
Moduly - objem prodeje a podíl na trhu (v MW)
2009
2010
2011
OŠ
Objem prodeje na trhu Unie
1 037
1 890
2 683
2 357
Index (2009 = 100)
100
182
259
227
Podíl na trhu
19 %
15 %
13 %
13 %
Zdroj:
Europressedienst.
Tabulka 5-b
Články - objem prodeje a podíl na trhu (v MW)
2009
2010
2011
OŠ
Objem prodeje na celkovém trhu
1 470
1 913
2 245
1 545
Index (2009 = 100)
100
130
153
105
Podíl na trhu
68 %
57 %
52 %
38 %
Zdroj:
Europressedienst.
Tabulka 5-c
Destičky - objem prodeje a podíl na trhu (v MW)
2009
2010
2011
OŠ
Objem prodeje na celkovém trhu
1 363
1 520
1 608
1 269
Index (2009 = 100)
100
112
118
93
Podíl na trhu
81 %
64 %
59 %
59 %
Zdroj:
Europressedienst.
(130)
V průběhu posuzovaného období vzrostl objem prodeje modulů o 127 %. S ohledem na zvýšení spotřeby o 221 % to však vedlo k poklesu podílu výrobního odvětví Unie na trhu z 19 % v roce 2009 na 13 % v období šetření. Pokud jde o články, prodej výrobního odvětví Unie se zvýšil o zanedbatelných 5 %, zatímco spotřeba vzrostla o 87 %, což mělo za následek pokles podílu na trhu ze 68 % v roce 2009 na 38 % v období šetření. Pokud jde o destičky, celkový objem prodeje poklesl o 7 % navzdory zvýšené spotřebě, což vedlo k poklesu podílu na trhu destiček z 81 % v roce 2009 na 59 % v období šetření.
(131)
V reakci na rostoucí spotřebu prodej modulů a článků výrobního odvětví Unie rostl mnohem méně než dovoz z dotčené země a prodej destiček se snížil. Výrobní odvětví Unie tak nemohlo těžit z rostoucí spotřeby. V důsledku toho se v posuzovaném období podíl na trhu u všech tří segmentů snížil.
5.2.3 Zaměstnanost a produktivita
(132)
Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 6-a
Moduly - zaměstnanost a produktivita
2009
2010
2011
OŠ
Počet zaměstnanců
11 779
15 792
17 505
16 419
(Index 2009 = 100)
100
134
149
139
Produktivita (kW/zaměstnanec)
183
211
247
245
(Index 2009 = 100)
100
115
135
134
Zdroj:
Europressedienst.
Tabulka 6-b
Články - zaměstnanost a produktivita
2009
2010
2011
OŠ
Počet zaměstnanců
5 281
5 937
5 641
4 782
(Index 2009 = 100)
100
112
107
91
Produktivita (kW/zaměstnanec)
319
400
483
423
(Index 2009 = 100)
100
126
151
133
Zdroj:
Europressedienst.
Tabulka 6-c
Destičky - zaměstnanost a produktivita
2009
2010
2011
OŠ
Počet zaměstnanců
1 944
3 853
4 291
3 920
(Index 2009 = 100)
100
198
221
202
Produktivita (kW/zaměstnanec)
823
695
595
515
(Index 2009 = 100)
100
84
72
63
Zdroj:
Europressedienst.
(133)
Zaměstnanost mezi rokem 2009 a obdobím šetření vzrostla ve výrobě modulů o 39 %, ve výrobě destiček o 102 % a ve výrobě článků poklesla o 9 %. Avšak podotýká se, že do roku 2011 zaměstnanost rostla, a poté, v období šetření, ve výrobě modulů a destiček klesala. V případě článků zaměstnanost rostla do roku 2010, a poté, v roce 2011 a v období šetření, klesala. Celková produktivita výroby modulů a článků vykazovala pozitivní trendy a zvýšila se u modulů o 34 % a u článků o 33 %. Jde zčásti o důsledek snahy výrobního odvětví Unie reagovat na tlak dumpingového dovozu z ČLR. Celková produktivita u destiček se však za posuzované období snížila o 37 %.
(134)
V souladu s poklesem výroby modulů a destiček v Unii mezi rokem 2011 a obdobím šetření se ve stejném období snížila také zaměstnanost ve výrobě modulů a destiček. Ve výrobě článků zaměstnanost rostla do roku 2010, a poté, v roce 2011 a v období šetření, se snížila, zatímco výroba článků v Unii stále rostla až do roku 2011, a poté začala klesat.
5.2.3.1 Velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(135)
Všechna dumpingová rozpětí jsou podstatně vyšší než nepatrná. Pokud jde o dopad velikosti skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie, nelze ho vzhledem k objemu a cenám dovozu z dotčené země považovat za zanedbatelný.
(136)
Jelikož se jedná o první antidumpingové šetření ohledně dotčeného výrobku, není překonání účinků dřívějšího dumpingu relevantní.
5.3 Mikroekonomické ukazatele
5.3.1 Ceny a faktory ovlivňující ceny
(137)
Průměrné prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 7-a
Moduly - průměrné prodejní ceny v Unii
2009
2010
2011
OŠ
Průměrné prodejní ceny na volném trhu Unie (EUR/kW)
2 198,75
1 777,15
1 359,35
1 030,83
(Index 2009 = 100)
100
81
62
47
Výrobní náklady (EUR/kW)
2 155,02
1 599,44
1 400,13
1 123,60
(Index 2009 = 100)
100
74
65
52
Zdroj:
ověřené odpovědi na dotazník.
Tabulka 7-b
Články - průměrné prodejní ceny v Unii
2009
2010
2011
OŠ
Průměrné prodejní ceny na volném trhu v Unii (EUR/kW)
1 525,09
1 160,99
777,62
474,91
(Index 2009 = 100)
100
76
51
31
Výrobní náklady (EUR/kW)
1 647,10
1 021,67
1 057,56
745,61
(Index 2009 = 100)
100
62
64
45
Zdroj:
ověřené odpovědi na dotazník.
Tabulka 7-c
Destičky - průměrné prodejní ceny v Unii
2009
2010
2011
OŠ
Průměrné prodejní ceny na volném trhu v Unii (EUR/kW)
709
564
515
426
(Index 2009 = 100)
100
80
73
60
Výrobní náklady (EUR/kW)
631
496
520
648
(Index 2009 = 100)
100
78
82
103
Zdroj:
ověřené odpovědi na dotazník.
(138)
Prodejní ceny v posuzovaném období zaznamenaly prudký pokles, tj. u modulů o 53 %, u článků o 69 % a u destiček o 40 %. V průběhu posuzovaného období se prodejní ceny trvale snižovaly, ale tento pokles cen byl zvlášť výrazný v období šetření, kdy se propadly na neudržitelnou úroveň. Za posuzované období poklesly výrobní náklady u modulů o 48 % a u článků o 55 %. U destiček výrobní náklady v roce 2010 oproti roku 2009 klesly, ale v roce 2011 se zvýšily, ačkoli stále zůstávaly pod úrovní roku 2009. V období šetření náklady dále rostly a dosáhly poněkud vyšších úrovní než v roce 2009, což lze vysvětlit hlavně zastavením výroby v období šetření. Výrobní odvětví Unie nemohlo mít prospěch ani ze svého trvalého úsilí o zvýšení své nákladové účinnosti, ani z dopadu poklesu nákladů na hlavní surovinu, polykrystalický křemík. Bylo tomu tak především v důsledku rostoucího tlaku dumpingového dovozu na ceny, což mělo negativní dopad na prodejní ceny výrobního odvětví Unie, jejichž pokles přesáhl výši výtěžku nákladové účinnosti. Je to patrné v negativním trendu ziskovosti výrobního odvětví Unie popsaném v 144. bodě odůvodnění níže. Celkově došlo k značnému poklesu průměrné ceny a výrobních nákladů obdobného výrobku (kromě destiček) se zničujícím účinkem na ziskovost výrobního odvětví Unie.
5.3.2 Náklady práce
(139)
Průměrné náklady práce výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 8-a
Moduly - průměrné náklady práce na zaměstnance
2009
2010
2011
OŠ
Průměrné náklady práce na zaměstnance (EUR)
38 194
40 793
41 781
42 977
(Index 2009 = 100)
100
107
110
113
Zdroj:
ověřené odpovědi na dotazník.
Tabulka 8-b
Články - průměrné náklady práce na zaměstnance
2009
2010
2011
OŠ
Průměrné náklady práce na zaměstnance (EUR)
49 677
49 357
49 140
49 350
(Index 2009 = 100)
100
99
99
99
Zdroj:
ověřené odpovědi na dotazník.
Tabulka 8-c
Destičky - průměrné náklady práce na zaměstnance
2009
2010
2011
OŠ
Průměrné náklady práce na zaměstnance (EUR)
39 409
40 933
39 323
46 060
(Index 2009 = 100)
100
104
100
117
Zdroj:
ověřené odpovědi na dotazník.
(140)
Mezi rokem 2009 a obdobím šetření průměrné náklady práce na zaměstnance v případě modulů průběžně rostly, a to celkem o 13 %. Pokud jde o články, zůstávaly průměrné náklady práce v posuzovaném období stabilní a mezi roky 2009 a 2010 mírně poklesly o 1 %, ale poté až do období šetření zůstaly stabilní. Pokud jde o destičky, průměrné náklady práce kolísaly, mezi roky 2009 a 2010 se zvýšily, v roce 2011 se snížily, ale v průběhu posuzovaného období celkově vzrostly o 17 %. Celkový růst mzdových nákladů lze zčásti vysvětlit současným růstem produktivity (moduly), vývojem inflace a sociálních nákladů některých výrobců v Unii (destičky) souvisejících s oslabením výrobního odvětví Unie mezi rokem 2011 a obdobím šetření.
5.3.3 Zásoby
(141)
Úroveň zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka 9-a
Moduly - zásoby
2009
2010
2011
OŠ
Konečný stav zásob (v kW)
28 612
40 479
74 502
65 415
(Index 2009 = 100)
100
141
260
229
Zdroj:
ověřené odpovědi na dotazník.
Tabulka 9-b
Články - zásoby
2009
2010
2011
OŠ
Konečný stav zásob (v kW)
16 995
23 829
76 889
68 236
(Index 2009 = 100)
100
140
452
402
Zdroj:
ověřené odpovědi na dotazník.
Tabulka 9-c
Destičky - zásoby
2009
2010
2011
OŠ
Konečný stav zásob (v kW)
34 891
5 601
36 697
59 340
(Index 2009 = 100)
100
16
105
170
Zdroj:
ověřené odpovědi na dotazník.
(142)
Zásoby v posuzovaném období výrazně rostly, tj. u modulů o 129 %, u článků o 302 % a u destiček o 70 %. Pokud jde o moduly, zásoby průběžně rostly, dosáhly velmi vysoké úrovně v roce 2011 (nárůst o 160 %), v období šetření se snížily, ale v porovnání se stavem na počátku posuzovaného období stále zůstávaly na velmi vysoké úrovni. V případě článků byl vývoj ještě výraznější, s růstem zásob mezi rokem 2009 a rokem 2011 o více než 350 %. I zde došlo v období šetření k poklesu zásob, ale ty v porovnání se stavem na počátku posuzovaného období zůstávaly na velmi vysoké úrovni. Pokud jde o destičky, výrobní odvětví Unie mezi lety 2009 a 2010 v důsledku zvýšení jejich prodeje sice snížilo jejich zásoby o více než 80 %, avšak poté konečný stav zásob rychle vzrostl a dosáhl úrovně vyšší, než byla úroveň z roku 2009, a v období šetření došlo k jeho zvýšení o 65 procentních bodů.
(143)
Šetření ukázalo, že vzhledem k nepříznivé současné situaci měli výrobci v Unii tendenci udržovat pouze omezené zásoby obdobného výrobku a vyrábět na základě objednávek. Růst zásob obdobného výrobku v průběhu posuzovaného období je proto významným faktorem pro stanovení, zda byla výrobnímu odvětví Unie způsobena podstatná újma.
5.3.4 Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic a schopnost získat kapitál
(144)
Ziskovost a peněžní tok se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 10-a
Moduly - ziskovost a peněžní tok
2009
2010
2011
OŠ
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (procentní podíl na obratu z prodeje)
2 %
10 %
-3 %
-9 %
Peněžní tok
13 %
10 %
12 %
3 %
Zdroj:
ověřené odpovědi na dotazník.
Tabulka 10-b
Články - ziskovost a peněžní tok
2009
2010
2011
OŠ
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (procentní podíl na obratu z prodeje)
-8 %
12 %
-36 %
-57 %
Peněžní tok
75 %
52 %
-0,3 %
-46 %
Zdroj:
ověřené odpovědi na dotazník.
Tabulka 10-c
Destičky - ziskovost a peněžní tok
2009
2010
2011
OŠ
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (procentní podíl na obratu z prodeje)
11 %
12 %
-1 %
-52 %
Peněžní tok
39 %
47 %
32 %
-19 %
Zdroj:
ověřené odpovědi na dotazník.
(145)
Ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku byla stanovena tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje.
(146)
Ziskovost u obdobného výrobku se v průběhu posuzovaného období prudce snížila a přešla ve ztrátu. U modulů ziskovost poklesla o 11 procentních bodů, u článků o 49 procentních bodů a u destiček o 63 procentních bodů.
(147)
Ziskovost u obdobného výrobku se mezi roky 2009 a 2010 zvýšila, ale v roce 2011, kdy výrobní odvětví Unie zaznamenalo ztráty, značně klesla, a v období šetření se snížila ještě více. Zvlášť vysoké ztráty byly ve výrobě článků a destiček.
(148)
Podobně sledoval narůstající negativní trend mezi rokem 2009 a obdobím šetření i vývoj čistého peněžního toku, což je schopnost výrobců v Unii zařazených do vzorku samofinancovat svoji činnost. U modulů poklesl o 10 procentních bodů s lehkým růstem v roce 2011, přičemž k největšímu poklesu peněžního toku došlo mezi rokem 2011 a obdobím šetření. U článků a destiček bylo snížení peněžního toku výraznější než u modulů a během období šetření dosáhl tento faktor značně negativní úrovně. Peněžní tok u obdobného výrobku tedy v průběhu posuzovaného období poklesl.
(149)
Dále uvedené údaje představují vývoj investic a návratnosti investic výrobců v Unii zařazených do vzorku za posuzované období v poměru k celkovému trhu.
Tabulka 11-a
Moduly - investice a návratnost investic
2009
2010
2011
OŠ
Investice (EUR)
12 081 999
50 105 017
64 643 322
32 730 559
(Index 2009 = 100)
100
415
535
271
Návratnost investic
-15 %
19 %
-15 %
-17 %
Zdroj:
ověřené odpovědi na dotazník.
Tabulka 11-b
Články - investice a návratnost investic
2009
2010
2011
OŠ
Investice (EUR)
31 448 407
34 451 675
10 234 050
6 986 347
(Index 2009 = 100)
100
110
33
22
Návratnost investic
-4 %
10 %
-20 %
-19 %
Zdroj:
ověřené odpovědi na dotazník.
Tabulka 11-c
Destičky - investice a návratnost investic
2009
2010
2011
OŠ
Investice (EUR)
201 911 346
83 802 212
74 166 331
39 938 349
(Index 2009 = 100)
100
42
37
20
Návratnost investic
10 %
8 %
0 %
-7 %
Zdroj:
ověřené odpovědi na dotazník.
(150)
Z výše uvedené tabulky je patrné, že výrobní odvětví Unie mezi rokem 2009 a obdobím šetření zvýšilo své investice do výroby modulů o 171 %. Souviselo to hlavně se značnými přírůstky kapacity. Ve stejném období však výrobní odvětví Unie snížilo své investice do výroby článků o 78 % a do výroby destiček o 80 %; uskutečněné investice směřovaly hlavně do výzkumu a vývoje a do zlepšování a údržby výrobní techniky a výrobního procesu s cílem zlepšit efektivitu. Jelikož si výrobní odvětví Unie v posuzovaném období další investice do článků a destiček nemohlo dovolit, byla v období šetření úroveň investic dosti nízká. Vzhledem k tomu, že investice byly financovány především peněžním tokem a vnitropodnikovými úvěry, mělo snížení peněžního toku okamžitý dopad na výši investovaných prostředků.
(151)
Návratnost investic byla vyjádřena jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic. Návratnost investic u obdobného výrobku mezi rokem 2009 a obdobím šetření sledovala podobný negativní vývoj jako ostatní ukazatele finanční výkonnosti, a to pro všechny tři typy výrobku. U článků a destiček došlo v letech 2009 a 2010 k růstu, avšak v roce 2011 se návratnost investic značně zhoršila a dosáhla záporné úrovně. U modulů byla návratnost investic na záporné úrovni po celé období šetření kromě roku 2010, kdy dosáhla 19 %. Celkově se v průběhu posuzovaného období snižovala a v období šetření dosahovala u článků -17 %, tj. snížení o 1 %, avšak stále zůstávala na značně záporné úrovni -19 %. Pokud jde o destičky, sledovala návratnost investic trvale negativní vývoj a v období šetření dosáhla -7 %. Celkově se návratnost investic u obdobného výrobku během posuzovaného období vyvíjela negativně.
(152)
Schopnost získat kapitál byla analyzována v souvislosti s celkovým trhem a byla zjištěna trvale klesající schopnost výrobního odvětví Unie přinášet hotovost pro výrobu obdobného výrobku a následné zhoršování finanční situace výrobního odvětví Unie.
5.3.5 Závěr ohledně újmy
(153)
Analýza situace ve výrobním odvětví Unie ukázala jednoznačně klesající vývoj všech hlavních ukazatelů újmy. Kvůli celkově rostoucí spotřebě celková výroba v posuzovaném období u modulů a článků vzrostla. Ačkoli se objem prodeje zvýšil, podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v období šetření zmenšil v důsledku vyššího růstu spotřeby během posuzovaného období. Průměrná prodejní cena po celé posuzované období prudce klesala, což mělo negativní dopad na všechny ukazatele finanční výkonnosti, jako je ziskovost, peněžní tok, návratnost investic a schopnost získat kapitál.
(154)
V posuzovaném období došlo ke zvýšení celkového objemu prodeje výrobního odvětví Unie. Růst objemu prodejů výrobního odvětví Unie však byl doprovázen obrovským snížením průměrné prodejní ceny.
(155)
Během posuzovaného období rostl dovoz zúčastněných stran z ČLR co do objemu i podílu na trhu. Zároveň trvale klesaly dovozní ceny, které byly výrazně nižší než průměrná cena výrobního odvětví Unie na trhu Unie.
(156)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že výrobní odvětví Unie, a zejména výrobci v Unii zařazení do vzorku, si vedou dobře. Vyskytlo se tvrzení, že vývoj určitých ukazatelů újmy, a sice objemu výroby, výrobní kapacity, prodeje a zaměstnanosti, ale i ziskovosti některých výrobců zařazených do vzorku byl vzrůstající a nepředstavoval by podstatnou újmu. Tato tvrzení nebyla potvrzena výsledky šetření, které ukázaly jasné sestupné vývojové tendence mnohých ukazatelů újmy významných pro vyvození závěru, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma.
(157)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti šetření zejména potvrdilo, že prodejní ceny jsou nižší než výrobní náklady, a mají tak negativní účinek na ziskovost výrobního odvětví Unie, která během období šetření dosáhla záporné úrovně. Byl učiněn závěr, že pokud bude dumpingový dovoz na trh Unie pokračovat, přeruší pravděpodobně výrobní odvětví Unie v důsledku ztrát zaznamenaných v průběhu šetření trvale rozsáhlejší výrobu obdobného výrobku v Unii. Jak se zdá, potvrdil tento závěr i vývoj během období šetření a po něm, tj. některé společnosti vyhlásily platební neschopnost a/nebo dočasně či trvale zastavily výrobu.
(158)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Úvod
(159)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení se zkoumalo, zda byla podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, způsobena dumpingovým dovozem z dotčené země. Dále byly vedle dumpingového dovozu zkoumány i jiné známé činitele, které by mohly výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu, aby bylo zajištěno, že jakákoliv újma způsobená těmito jinými činiteli není přičítána dumpingovému dovozu.
(160)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že podmínky na trhu dotčeného výrobku v jednotlivých členských státech jsou různé, a že by proto analýza příčinných souvislostí měla být provedena na úrovni každého členského státu odděleně. Velikost trhu v členských státech do určité míry určují vnitrostátní režimy podpory. Šetřením však také bylo zjištěno, že poptávka nezávisí výlučně na režimech podpory. Jak se zdá dosáhly solární panely - v závislosti na zeměpisné poloze (míra slunečního záření) a ceně elektrické energie v daném místě - cenové parity nebo k ní mají blízko, což znamená, že k určitým investicím dochází nezávisle na režimech podpory. Proto nemohlo být prokázáno, že podmínky na trhu závisí výlučně na režimech podpory, a toto tvrzení bylo tudíž zamítnuto.
2. Účinek dumpingového dovozu
(161)
Šetření prokázalo, že dumpingový dovoz z ČLR se během posuzovaného období dramaticky zvýšil a jeho objem značně vzrostl, u modulů o více než 300 %, u článků o 482 % a u destiček o 648 %, a jeho podíl na trhu vzrostl u modulů o 17 procentních bodů, u článků o 17 procentních bodů a u destiček o 27 procentních bodů. Je proto potvrzeno, že objem dovozu dotčeného výrobku a jeho podíl na trhu během posuzovaného období dramaticky vzrostl. Mezi nárůstem dumpingového dovozu a ztrátou podílu výrobního odvětví Unie na trhu existuje zjevná časová souvislost. Šetření rovněž prokázalo, že - jak je uvedeno ve 117. bodě odůvodnění výše - ceny dumpingového dovozu během období šetření byly nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(162)
Šetření ukázalo, že ceny dumpingového dovozu během posuzovaného období klesly u modulů o 64 %, u článků o 42 % a u destiček o 40 % a vedly k nárůstu cenového podbízení. Výrobní odvětví Unie kvůli tomuto cenovému tlaku vyvinulo značné úsilí zaměřené na snížení výrobních nákladů. I přes toto úsilí však mimořádně nízká úroveň čínských dovozních cen donutila výrobní odvětví Unie k dalšímu snižování jeho prodejní ceny, a to až na neziskovou úroveň. Ziskovost výrobního odvětví Unie se tak během daného období dramaticky snížila, a v období šetření vykazovala ztráty.
(163)
Z výše uvedeného vyplývá, že existence čínského dovozu a růst podílu dumpingového dovozu z Číny na trhu za ceny, které byly trvale nižší než ceny výrobního odvětví Unie, byly pro podstatnou újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie určující, což se promítlo zejména do jeho špatné finanční situace a zhoršení většiny ukazatelů újmy.
3. Účinky jiných činitelů
3.1 Dovoz z jiných třetích zemí
(164)
Objem dovozu z jiných třetích zemí v posuzovaném období vzrostl u modulů o 19 %, a podíl na trhu během posuzovaného období klesl z 18,4 % na 6,8 %. Druhým největším vývozcem po ČLR je Tchaj-wan.
(165)
Objem dovozu článků z jiných třetích zemí se v posuzovaném období zvýšil o 186 %, což se promítlo ve zvýšení podílu na trhu z přibližně 24 % v roce 2009 na přibližně 36 % v období šetření. V případě článků je druhým největším vývozcem po ČLR Tchaj-wan, na který připadá mnohem větší dovezená množství a podíl na trhu oproti ostatním třetím zemí, ale stále zaostává za ČLR.
(166)
Objem dovozu destiček z jiných třetích zemí v posuzovaném období klesl o 19 % a podíl na trhu se snížil ze 13,4 % v roce 2009 na 8,5 % v období šetření. Stejně jako ve výše uvedeném případě, také u destiček je druhým největším vývozcem po ČLR Tchaj-wan. Úroveň dovozu z Tchaj-wanu a jeho podíl na trhu však nezaznamenal významný růst a během posuzovaného období zůstávaly na nízké úrovni.
(167)
Dovozní ceny modulů, článků a destiček z třetích zemí byly v průměru vyšší než průměrná cena za jednotku dovozu z Číny. Dostupné informace o dovozu z Tchaj-wanu ukazují, že průměrná dovozní cena modulů a destiček byla vyšší než průměrná dovozní cena modulů a destiček z Číny, avšak průměrná dovozní cena článků byla ve stejném rozmezí jako průměrná čínská dovozní cena článků. Jelikož však nebyly dostupné podrobné informace o cenách podle typu výrobku, mohlo být porovnání cen na základě průměrných hodnot použito pouze orientačně, avšak nelze na tomto základě vyvozovat žádné spolehlivé závěry. Objem dovozu článků z Tchaj-wanu po celé posuzované období trvale rostl, což vedlo ke zvýšení podílu na trhu přibližně o 14 procentních bodů. Avšak i přes zvýšení podílu na trhu byly u výrobku, který je předmětem šetření, celkově objemy nižší než v případě ČLR a úroveň jejich cen v období šetření byla, s výjimkou článků, obecně vyšší. Na základě těchto skutečností, zejména s ohledem na objem dovozu z jiných třetích zemí a jejich podíly na trhu a s ohledem na úroveň jejich cen, které jsou v průměru podobné nebo vyšší než ceny výrobního odvětví Unie, lze vyvodit předběžný závěr, že dovoz ze třetích zemí nenarušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobními odvětví Unie.
Tabulka 12
Dovoz z jiných třetích zemí a jeho podíl na trhu
Moduly
2009
2010
2011
OŠ
Objem dovozu ze všech ostatních třetích zemí (MW)
1 003
1 702
1 385
1 195
(Index 2009 = 100)
100
169
138
119
Podíl dovozu ze všech ostatních třetích zemí na trhu
18,4 %
14,0 %
7,0 %
6,8 %
Průměrná dovozní cena EUR/kW
2 385,34
1 852,23
1 430,90
1 218,41
(Index 2009 = 100)
100
78
60
51
Objem dovozu z Tchaj-wanu (MW)
49
144
140
135
(Index 2009 = 100)
100
294
286
276
Podíl dovozu z Tchaj-wanu na trhu
0,9 %
1,2 %
0,7 %
0,8 %
Průměrná dovozní cena EUR/kW
2 102,04
1 659,72
1 350,00
1 125,93
(Index 2009 = 100)
100
79
64
54
Objem dovozu z USA (MW)
140
180
51
60
(Index 2009 = 100)
100
129
36
43
Podíl dovozu z USA na trhu
2,6 %
1,5 %
0,3 %
0,3 %
Průměrná dovozní cena EUR/kW
2 400,00
1 872,22
1 431,37
1 233,33
(Index 2009 = 100)
100
78
60
51
Objem dovozu z ostatních zemí Asie (MW)
720
1 140
1 029
879
(Index 2009 = 100)
100
158
143
122
Podíl dovozu z ostatních zemí Asie na trhu
13,2 %
9,3 %
5,2 %
5,0 %
Průměrná dovozní cena EUR/kW
2 400,00
1 870,18
1 440,23
1 229,81
(Index 2009 = 100)
100
78
60
51
Objem dovozu z ostatních zemí světa (MW)
94
238
165
121
(Index 2009 = 100)
100
253
176
129
Podíl dovozu z ostatních zemí světa na trhu
1,7 %
2,0 %
0,8 %
0,7 %
Průměrná dovozní cena EUR/kW
2 404,26
1 869,75
1 442,42
1 231,40
(Index 2009 = 100)
100
78
60
51
Zdroj:
Europressedienst.
Články
2009
2010
2011
OŠ
Objem dovozu ze všech ostatních třetích zemí (MW)
510
884
1 100
1 457
(Index 2009 = 100)
100
173
216
286
Podíl dovozu ze všech ostatních třetích zemí na trhu
23,7 %
26,6 %
25,5 %
36,2 %
Průměrná dovozní cena EUR/kW
1 166,67
1 072,40
751,82
553,88
(Index 2009 = 100)
100
92
64
47
Objem dovozu z Tchaj-wanu (MW)
235
400
540
997
(Index 2009 = 100)
100
170
230
424
Podíl dovozu z Tchaj-wanu na trhu
10,9 %
12,0 %
12,5 %
24,8 %
Průměrná dovozní cena EUR/kW
948,94
1 100,00
670,37
514,54
(Index 2009 = 100)
100
116
71
54
Objem dovozu z USA (MW)
40
40
40
33
(Index 2009 = 100)
100
100
100
83
Podíl dovozu z USA na trhu
1,9 %
1,2 %
0,9 %
0,8 %
Průměrná dovozní cena EUR/kW
1 350,00
1 050,00
825,00
636,36
(Index 2009 = 100)
100
78
61
47
Objem dovozu z Japonska (MW)
60
154
170
145
(Index 2009 = 100)
100
257
283
242
Podíl dovozu z Japonska na trhu
2,8 %
4,6 %
3,9 %
3,6 %
Průměrná dovozní cena EUR/kW
1 350,00
1 051,95
829,41
641,38
(Index 2009 = 100)
100
78
61
48
Objem dovozu z ostatních zemí světa (MW)
175
290
350
282
(Index 2009 = 100)
100
166
200
161
Podíl dovozu z ostatních zemí světa na trhu
8,1 %
8,7 %
8,1 %
7,0 %
Průměrná dovozní cena EUR/kW
1 348,57
1 051,72
831,43
638,30
(Index 2009 = 100)
100
78
62
47
Zdroj:
Europressedienst.
Destičky
2009
2010
2011
OŠ
Objem dovozu ze všech ostatních třetích zemí (MW)
225
333
235
183
(Index 2009 = 100)
100
148
104
81
Podíl dovozu ze všech ostatních třetích zemí na trhu
13,4 %
14,0 %
8,6 %
8,5 %
Průměrná dovozní cena EUR/kW
800,00
588,59
43,30
420,77
(Index 2009 = 100)
100
74
55
52
Objem dovozu z Tchaj-wanu (MW)
20
50
50
36
(Index 2009 = 100)
100
250
250
180
Podíl dovozu z Tchaj-wanu na trhu
1,2 %
2,1 %
1,8 %
1,7 %
Průměrná dovozní cena EUR/kW
800,00
580,00
440,00
416,67
(Index 2009 = 100)
100
73
55
52
Objem dovozu z USA (MW)
50
55
40
28
(Index 2009 = 100)
100
110
80
56
Podíl dovozu z USA na trhu
3,0 %
2,3 %
1,5 %
1,3 %
Průměrná dovozní cena EUR/kW
800,00
581,82
450,00
428,57
(Index 2009 = 100)
100
73
56
54
Objem dovozu z Japonska (MW)
55
50
30
26
(Index 2009 = 100)
100
91
55
47
Podíl dovozu z Japonska na trhu
3,3 %
2,1 %
1,1 %
1,2 %
Průměrná dovozní cena EUR/kW
800,00
580,00
433,33
423,08
(Index 2009 = 100)
100
73
54
53
Objem dovozu z ostatních zemí světa (MW)
100
178
115
93
(Index 2009 = 100)
100
178
115
93
Podíl dovozu z ostatních zemí světa na trhu
5,9 %
7,5 %
4,2 %
4,3 %
Průměrná dovozní cena EUR/kW
800,00
589,89
434,78
419,35
(Index 2009 = 100)
100
74
54
52
Zdroj:
Europressedienst.
(168)
Jak je uvedeno v 108. bodě odůvodnění výše, spotřeba v Unii během posuzovaného období vzrostla u modulů o 221 %, u článků o 87 % a u destiček o 29 %. Svého vrcholu dosáhla spotřeba v roce 2011 a v období šetření klesala, avšak stále byla mnohem vyšší než na počátku posuzovaného období, v roce 2009. Výrobní odvětví Unie z tohoto růstu spotřeby nemohlo profitovat, neboť jeho podíl na trhu ve stejném období klesl u modulů z 19 % na 13 %, u článků z 68 % na 38 % a u destiček z 81 % na 59 %. Současně prudce rostl podíl ČLR na trhu, a to až do roku 2011, a zůstával stabilní na značně vysoké úrovni i poté, v období šetření, kdy spotřeba klesala. Vzhledem ke skutečnosti, že i přes pokles spotřeby v Unii v období šetření si dumpingový dovoz z ČLR během posuzovaného období svůj podíl na trhu udržel (moduly), nebo ho zvýšil (články a destičky) na úkor výrobního odvětví Unie, nelze proto učinit závěr, že pokles spotřeby byl takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
(169)
Na základě dostupných informací je obtížné stanovit, do jaké míry poptávka závisí na režimech podpory v členských státech. Ovšem, jak bylo uvedeno v 171. bodě odůvodnění výše, existují různé režimy podpory a interakce mezi nimi a poptávkou je velmi složitá, a jejich přesný dopad lze proto obtížně kvantifikovat. Dostupná fakta však také ukazují, že i při neexistenci režimů podpory bude poptávka po solární energii existovat i nadále a časem dále poroste, i když v menší míře než v podmínkách režimů podpory. V souvislosti s tím některé strany tvrdily, že v některých regionech Unie již bylo dosaženo nebo téměř dosaženo „cenové parity“ (tj. stavu, kdy se náklady na výrobu solární energie rovnají nákladům na výrobu z konvenčních zdrojů energie). Tato tvrzení dosud nebylo možné šetřením potvrdit a šetření v tomto směru bude pokračovat.
3.2 Zaručené výkupní ceny jako hlavní příklad režimů podpory
(170)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že příčina újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie souvisí se snižováním zaručených výkupních cen solární energie, jež členské státy zavedly. Toto snižování údajně vedlo k poklesu počtu solárních zařízení a snížilo poptávku po výrobku, který je předmětem šetření, na trhu Unie, a tím způsobilo podstatnou újmu výrobnímu odvětví Unie.
(171)
Členské státy zavedly zaručené výkupní ceny, povinné plnění kvót s obchodovatelnými zelenými osvědčeními, investiční dotace a daňové pobídky, aby podpořily výrobu energie z obnovitelných zdrojů. V určitých členských státech je rovněž poskytována podpora ze strukturálních fondů EU. Nejčastěji používaným nástrojem na podporu solární energie byly zaručené výkupní ceny. Analýza Komise se v této fázi zaměřila na tento druh režimu podpory.
(172)
Zaručené výkupní ceny jsou nástrojem finanční podpory zaměřeným na dosažení závazných vnitrostátních cílů pro využívání energie z obnovitelných zdrojů, jak předepisuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES (7) o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů. Úroveň podpory a způsob fungování zaručených výkupních cen jsou v jednotlivých členských státech různé. Díky zaručeným výkupním cenám jsou provozovatelé elektrických sítí povinni nakupovat solární energii za ceny, jež zajišťují, že se výrobcům solární energie (obvykle vlastníci solárních zařízení) vrátí náklady a že dosáhnou přiměřeného zisku. Zaručené výkupní ceny, stejně jako jiné režimy podpory, ve většině případů také podléhají kontrole státní podpory podle článků 107 a 108 Smlouvy o fungování Evropské unie, což zajišťuje, že náhrady poskytované výrobcům elektrické energie nebudou neúměrně vysoké.
(173)
I přes rozdíly mezi členskými státy je třeba, pokud jde o vývoj zaručených výkupních cen v Unii, poukázat na tři jevy: i) snižování úrovně zaručených výkupních cen, ii) pozastavení režimu zaručených výkupních cen jako celku (Španělsko), iii) zavedení horních hranic kapacity pro zařízení způsobilá pro podporu a také celkových horních hranic pro novou kapacitu instalovanou v daném roce, na kterou je poskytována podpora na úrovni členských států. Pokud jde o horní hranice, zdá se, že byly zaváděny hlavně v roce 2012, a s největší pravděpodobnosti proto nemají žádný vliv na spotřebu v období šetření. Analýza se proto zaměřila na nedávné pozastavení zaručených výkupních cen ve Španělsku a na snižování úrovně zaručených výkupních cen ve většině členských států. Bylo analyzováno, zda měly dopad na poptávku na trhu Unie a zda to mohlo způsobit podstatnou újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. V této souvislosti se mělo za to, že dopad vývoje zaručených výkupních cen na poptávku v oblasti modulů byl reprezentativní také pro situaci v oblasti článků a destiček. Vzhledem k tomu, že články a destičky jsou nezbytně nutné pro výrobu modulů a v jiných výrobních procesech se nepoužívají, pokles poptávky po modulech ovšem automaticky vyvolá pokles poptávky po článcích a destičkách.
(174)
Šetření potvrdilo souvislost mezi vývojem zaručené výkupní ceny a spotřebou, avšak ukázalo, že pokles spotřeby mezi rokem 2011 a obdobím šetření nepřispěl k narušení příčinné souvislosti mezi dumpingovým dovozem z ČLR a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie, jak je podrobně popsána v 163. bodě odůvodnění výše. Šetření totiž ukázalo, že ačkoliv se situace výrobního odvětví Unie zhoršovala, vyvážející výrobci si dokázali udržet vysoký podíl na trhu u modulů (80 %), a ještě mírně zvýšili svůj podíl na trhu u článků (z 22 % v roce 2011 na 25 % v období šetření) a destiček (z 32 % v roce 2011 na 33 % v období šetření). Navíc je třeba poznamenat, že průměrná cena modulů účtovaná výrobním odvětvím Unie během posuzovaného období klesla o 53 %, zejména v důsledku značného růstu dumpingového dovozu a jeho výrazného tlaku na ceny na trhu Unie. Ztrátu ziskovosti, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, proto nelze přičítat hlavně snižování zaručených výkupních cen.
(175)
Uznává se tedy, že zaručené výkupní ceny vyvolaly poptávku po solární energii a že nedávné pozastavení zaručených výkupních cen (jako ve Španělsku) a jejich snižování v jiných členských státech v období šetření spotřebu šetřeného výrobku snížilo, a mohlo tak přispět k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie. Avšak pokles spotřeby během období šetření nebyl takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(176)
Některé strany tvrdily, že snižování zaručených výkupních cen způsobilo, že investiční příležitosti v oblasti solární energie přestaly být přitažlivé pro investory, a snížilo tak v Unii poptávku po dotčeném výrobku.
(177)
Šetření potvrdilo souvislost mezi úrovní zaručených výkupních cen a úrovní investic do odvětví výroby solárních zařízení, avšak ukázalo také, že v oblastech s vysokou mírou slunečního záření, kde je výroba solární energie účinnější, a v oblastech s vysokými cenami elektřiny jsou investice do solární energie na těchto cenách méně závislé. Šetření totiž ukázalo, že dochází (např. ve Španělsku) k stále novým investicím, a to nehledě na pozastavení režimu zaručených výkupních cen. Šetření dále ukázalo, že investiční příležitosti v oblasti solární energie si zachovaly svou přitažlivost i při nižší úrovni zaručených výkupních cen.
(178)
Na základě výše uvedených skutečností nemohl být učiněn jednoznačný závěr, že snižování zaručených výkupních cen způsobilo, že investiční příležitosti v oblasti solární energie přestaly být pro investory přitažlivé, a přispělo tak k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(179)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že pokles zaručených výkupních cen donutil výrobce v Unii ke snižování cen, aby udrželi zájem investorů o investice do fotovoltaické energie a udrželi vzestupný trend poptávky a růstu.
(180)
Šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie bylo nuceno snižovat své ceny hlavně kvůli tlaku ze strany dumpingového dovozu, a nikoli kvůli snižování zaručených výkupních cen. Nasvědčuje tomu skutečnost, že k nejvýraznějšímu poklesu cen výrobního odvětví Unie došlo v letech 2010 a 2011, tj. ještě před větším snižováním zaručených výkupních cen. Ve skutečnosti to byl růst dumpingového dovozu z ČLR za ceny výrazně nižší než ceny výrobního odvětví Unie, který donutil výrobní odvětví Unie stále více snižovat své ceny.
(181)
Na základě těchto skutečností bylo uvedené tvrzení zamítnuto.
(182)
Souhrnně řečeno, zaručené výkupní ceny byly důležitým činitelem ovlivňujícím vývoj na fotovoltaickém trhu Unie a vývoj spotřeby šetřeného výrobku byl existencí zaručených výkupních cen ovlivněn. Šetření však ukázalo, že i přes značné snižování zaručených výkupních cen nedošlo k výraznému poklesu spotřeby. Byl proto vyvozen předběžný závěr, že vývoj zaručených výkupních cen nebyl takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
3.3 Jiná finanční podpora poskytovaná výrobnímu odvětví Unie
(183)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že podstatnou újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, způsobilo snížení finanční podpory poskytované tomuto výrobnímu odvětví Unie. Na podporu tohoto tvrzení byly předloženy informace založené na subvencích, jež byly jednomu z výrobců v Unii poskytnuty před posuzovaným obdobím (mezi lety 2003 a 2006).
(184)
Předložené důkazy neprokázaly žádnou souvislost mezi podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie a údajnou subvencí, kterou obdržel jeden z výrobců v Unii v období předcházejícím posuzovanému období. Ostatně tato informace se jeví jako irelevantní, neboť pochází z doby před posuzovaným obdobím. Proto nemohla být prokázána žádná souvislost mezi jakoukoli údajnou subvencí poskytnutou výrobnímu odvětví Unie a újmou, již toto odvětví utrpělo. Na základě toho bylo uvedené tvrzení zamítnuto.
3.4 Nadbytečná kapacita
(185)
Bylo uváděno, že příčinou podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byla nadbytečná kapacita na trhu Unie a světovém trhu celkově. Bylo také uváděno, že nadbytečná kapacita na světovém trhu vedla k oživení výrobního odvětví Unie, ke kterému v současnosti dochází, a že jakákoli způsobená újma byla důsledkem příliš velkého počtu výrobních zařízení. Některé zúčastněné strany dále tvrdily, že podstatná újma způsobená výrobnímu odvětví unie souvisela s přílišným zvyšováním kapacity výrobního odvětví Unie, kterou toto odvětví samo způsobilo. Některé strany naopak tvrdily, že újmu výrobnímu odvětví Unie způsobilo to, že výrobní odvětví Unie neuskutečnilo nezbytné investice do zvýšení kapacity.
(186)
Výrobní odvětví Unie skutečně zvyšovalo svou výrobní kapacitu, avšak celkový objem jeho výroby během posuzovaného období nepokrýval rostoucí úroveň spotřeby na trhu Unie. Růst výrobní kapacity výrobního odvětví Unie proto byl odůvodněný a sledoval vývoj trhu, tj. zvýšenou spotřebu. Nelze jej tudíž považovat za příčinu způsobené újmy.
(187)
Podobně se na základě těchto skutečností během šetření nepotvrdilo ani tvrzení, že výrobní odvětví Unie neinvestovalo do rozšíření kapacity. Právě naopak, jak je uvedeno výše, výrobní odvětví Unie v celém průběhu posuzovaného období postupně zvyšovalo kapacitu a v celém průběhu posuzovaného období mělo k dispozici nadbytečnou kapacitu, což nasvědčuje tomu, že bylo schopné uspokojit i další poptávku. Tento argument proto musel být zamítnut.
(188)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že v obtížné situaci vyvolané nadbytečnou kapacitou světového trhu a následnou změnou trhu se ocitly všechny hospodářské subjekty na trhu, včetně subjektů působících v odvětvích navazujících na výrobní odvětví Unie a v odvětvích na počátku výrobního řetězce. V této souvislosti se uvádělo, že výrobek, který je předmětem šetření, se stal komoditou, kdy jednotliví výrobci již nejsou schopni stanovit ceny, ale kdy se ceny řídí celosvětovou poptávkou a nabídkou. Bylo uváděno, že podstatnou újmu výrobnímu odvětví Unie způsobila právě tato situace, a nikoli dumpingový dovoz.
(189)
Šetření potvrdilo existenci nadbytečné kapacity na světovém trhu, která měla původ hlavně v ČLR. Pokud jde o změnu na trhu, která by údajně vedla k tomu, že se výrobek, který je předmětem šetření, stal komoditou, toto by neospravedlňovalo nekalé chování v oblasti cen a nekalé obchodní praktiky. V souvislosti s tím je třeba podotknout, že výrobní odvětví Unie vyrábí a prodává šetřený produkt již více než 20 let, zatímco odvětví vyrábějící dotčený výrobek v ČLR se rozvinulo teprve nedávno (přibližně v polovině posledního desetiletí), přitahováno hlavně zaručenými výkupními cenami a dalšími politickými pobídkami Unie a následným růstem poptávky.
(190)
Na základě těchto skutečností byly uvedené argumenty zamítnuty.
3.5 Dopad cen surovin
(191)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že podstatná újma způsobená výrobnímu odvětví Unie souvisela s vývojem cen polykrystalického křemíku, hlavní suroviny pro výrobu destiček. Bylo uváděno, že výrobní odvětví Unie uzavřelo dlouhodobé dodavatelské smlouvy s pevnými cenami, a proto nemohlo mít prospěch z poklesu cen polykrystalického křemíku v posuzovaném období.
(192)
Šetření odhalilo, že ceny polykrystalického křemíku v roce 2008 vzrostly, avšak v roce 2009 opět klesly, s pouze mírně stoupající tendencí v roce 2010 a počátkem roku 2011. V období šetření ceny značně klesly.
(193)
Šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie má uzavřeny dlouhodobé smlouvy na dodávky polykrystalického křemíku, avšak na základě vývoje cen polykrystalického křemíku byly podmínky těchto smluv sjednány znovu a smluvní ceny se přiblížily cenám na okamžitém trhu, nebo byly ještě nižší.
(194)
Na základě těchto skutečností byl učiněn závěr, že i když někteří konkrétní výrobci v Unii mohli být ovlivněni dlouhodobými smlouvami na dodávky polykrystalického křemíku, výrobní odvětví Unie celkově těmito dlouhodobými smlouvami neutrpělo a bylo schopno plně využít poklesu cen polykrystalického křemíku. Nebylo proto zjištěno, že by tyto dlouhodobé smlouvy přispěly k podstatné újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie.
3.6 Újma, kterou si výrobní odvětví Unie způsobilo samo: dopad automatizace, velikost, úspory z rozsahu, konsolidace, inovace, nákladová efektivnost
(195)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že příčinou újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, byl vysoký stupeň automatizace výrobního procesu. Bylo uváděno, že menší výrobci jsou oproti větším, vertikálně integrovaným výrobcům v nevýhodě, a jakoukoli újmu, kterou tito výrobci utrpěli, nelze přičítat dumpingovému dovozu. V této souvislosti bylo rovněž uváděno, že výrobní odvětví Unie je v každém případě celkově malé, a proto nemohlo využívat úspor z rozsahu.
(196)
Šetření ukázalo, že i u malých výrobců na trhu Unie je výrobní proces vysoce automatizovaný, což se pozitivně promítá do jejich výrobních nákladů. Většina výrobců v Unii je specializována v jedné části výrobního procesu (destičky, články nebo moduly) a díky této specializaci se zvýšila jejich konkurenceschopnost v konkrétním jimi vyráběném typu výrobku. Tvrzení, že újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, způsobil dopad vysokého stupně automatizace, bylo proto zamítnuto.
(197)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že tlak cen vedl ke konsolidaci výrobního odvětví Unie a že právě tato konsolidace je příčinou podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie. Šetření však ukázalo, že tato konsolidace byla spíše důsledkem dumpingového dovozu. Navíc tato strana nedoložila žádnými důkazy, do jaké míry mohl být tento proces konsolidace příčinou způsobené újmy.
(198)
Dále bylo uváděno, že příčinou způsobené újmy je nedostatečná vertikální integrace výrobního odvětví Unie. Vertikálně integrovaní výrobci by za normálních tržních podmínek měli mít svůj dodavatelský řetězec celkově lépe zabezpečený. Šetření však ukázalo, že výhoda vyplývající z vertikální integrace té části výrobního odvětví Unie, která je vertikálně integrována, nemohla být plně využita, neboť tlak dumpingového dovozu na ceny byl mimořádně silný. Kromě toho výrobní odvětví Unie, a to i vertikálně integrovaní výrobci v Unii, nemohli v důsledku dumpingového dovozu plně využít vysoké míry využití kapacity k dosažení úspor z rozsahu. Šetření dále neprokázalo jakoukoli souvislost mezi vertikální integrací a vyšší mírou ziskovosti, neboť silný tlak na ceny tuto vzájemnou souvislost změnil.
(199)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že výrobní odvětví Unie v dostatečné míře technicky neinovuje a neinvestuje do nových technologií. Šetření však nedospělo k žádným věcným důkazům, které by tato tvrzení potvrzovaly. Šetření naopak ukázalo, že většina investic uskutečněných výrobním odvětvím Unie směřovala do nových strojů a do výzkumu a vývoje a že celosvětově neexistují mezi těmito výrobky žádné významné rozdíly v technologii.
(200)
Jedna zúčastněná strana kromě toho tvrdila, že příčinou podstatné způsobené újmy je slabá realizace projektů (neúspěšné projekty). V této souvislosti je třeba podotknout, že uvedené tvrzení nebylo ničím podložené. Každý neúspěšný projekt by navíc bylo možné považovat spíše za důsledek dumpingového dovozu. Uvedený argument proto musel být zamítnut.
(201)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že výrobní odvětví Unie není schopno včas racionalizovat své náklady tak, aby dokázalo reagovat na vývoj na světovém trhu. Jiné strany tvrdily, že v Unii jsou vyšší náklady práce a režijní náklady než v ČLR.
(202)
Šetření ukázalo, že výrobní náklady výrobního odvětví Unie během posuzovaného období neustále klesaly s výjimkou výroby destiček, kde v roce 2010 došlo k poklesu nákladů, ale v roce 2011 a dále v období šetření k jejich růstu na úroveň poněkud vyšší než na počátku posuzovaného období (viz 138. bod odůvodnění výše). Produktivita u modulů a destiček vzrostla, ale u destiček se snížila. Jak bylo uvedeno výše, v důsledku prudkého růstu dumpingového dovozu z ČLR a následného silného tlaku na ceny na trhu Unie nemohlo výrobní odvětví Unie z tohoto snižování nákladů mít prospěch.
(203)
Je třeba poukázat na to, že vyvážející výrobci v ČLR nemají žádné komparativní výhody, pokud jde o používané suroviny (polykrystalický křemík) a stroje, jelikož obojí se většinou dováží z Unie. Pokud jde o náklady práce a režijní náklady, tyto náklady v období šetření představovaly v průměru necelých 10 % celkových nákladů na výrobu modulů a jejich vliv není považován za významný.
(204)
Dále bylo uváděno, že někteří výrobci v Unii si pořizovali destičky, články a/nebo moduly v dotčené zemi a přeprodávali tyto výrobky na trhu Unie jako své vlastní. Šetření odhalilo, že dovoz dotčeného výrobku uskutečňovaný výrobním odvětvím Unie byl svou povahou doplňkový a z hlediska objemu omezený ve srovnání s výrobou v Unii, a proto nelze mít za to, že by narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(205)
Aby mohlo výrobní odvětví Unie čelit trendu klesajících cen dovozu z ČLR, muselo vyvíjet značné úsilí zaměřené na racionalizaci svých výrobních nákladů. Navzdory úsilí výrobního odvětví Unie se tato racionalizace nákladů nemohla promítnout do prodejní ceny kvůli značnému cenovému podbízení ze strany dumpingového dovozu.
(206)
Na základě těchto skutečností musely být všechny uvedené argumenty zamítnuty.
3.7 Konkurence produktů z tenkého fotovoltaického filmu a jiných fotovoltaických technologií
(207)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie je konkurence produktů z tenkého fotovoltaického filmu a jiných fotovoltaických technologií, neboť tyto technologie jsou vzájemně zaměnitelné a mají stejné konečné použití.
(208)
Šetření ukázalo, že produkty z tenkého fotovoltaického filmu se vyrábějí z jiných surovin a nejsou v nich používány krystalické křemíkové destičky. Mají celkově nižší účinnost přeměny a nižší výkon ve wattech než krystalické křemíkové moduly. Vzhledem k tomu nemohou být používány na omezených plochách, jako jsou střechy, tj. nejsou plně vzájemně zaměnitelné s dotčeným výrobkem. A proto, ačkoliv mezi produkty z tenkého filmu a dotčeným výrobkem může existovat určitá konkurence, je tato konkurence považována za okrajovou.
(209)
Šetření tedy neshledalo žádnou spojitost mezi újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie a konkurencí produktů z tenkého fotovoltaického filmu a jiných fotovoltaických technologií.
(210)
Na základě těchto skutečností musel být tento argument zamítnut.
3.8 Finanční krize a její důsledky
(211)
Bylo uváděno, že příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie je finanční krize a hospodářská recese, jež nepříznivě ovlivnily jeho přístup k financím.
(212)
Schopnost výrobního odvětví Unie získat kapitál se během posuzovaného období značně snížila. Jelikož odvětví solární energie je kapitálově náročné, má schopnost získat kapitál klíčový význam. Hospodářská recese měla určitý dopad na situaci výrobního odvětví Unie. Šetření však ukázalo, že i přes růst trhu Unie mezi lety 2009 a 2011 se v důsledku dumpingového dovozu z ČLR za výrazně nižší ceny, než byly prodejní ceny výrobního odvětví Unie, situace výrobního odvětví Unie zhoršovala. Byl proto učiněn závěr, že možný vliv finanční krize se prohloubil vlivem růstu dumpingového dovozu z ČLR a že omezení přístupu k financím bylo z větší části způsobeno nepříznivým vývojem na trhu, nepříznivou situací a nepříznivými vyhlídkami výrobního odvětví Unie v důsledku dumpingového dovozu. Ačkoliv tedy finanční krize měla určitý dopad na situaci výrobního odvětví Unie, nemohla narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
3.9 Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(213)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že prodej výrobního odvětví Unie na vývoz během posuzovaného období značně poklesl, v případě modulů zejména mezi lety 2009 a 2011 a v případě článků zejména mezi rokem 2009 a prvním čtvrtletím roku 2012, a že toto bylo příčinou podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(214)
Jak však ukazuje následující tabulka, objem vývozu modulů, i přes mírný pokles v období šetření, zůstával značný a průměrná úroveň cen v období šetření byla vyšší než průměrné náklady na výrobu modulů po celé posuzované období. Toto tedy nemohlo být příčinou, která způsobila újmu výrobnímu odvětví Unie. V případě článků objem vývozu představoval jen přibližně 12 % celkového objemu jejich výroby. Na situaci výrobního odvětví Unie to tedy, i přes nízké ceny během období šetření, mohlo mít jen omezený dopad. A konečně, pokud jde o destičky, jejich vývoz představoval přibližně 24 % celkového objemu výroby, a i přes nízké vývozní ceny dosahované během období šetření to mohlo i v tomto případě mít jen omezený dopad na situaci výrobního odvětví Unie. Argumenty v tomto ohledu proto musely být zamítnuty.
Tabulka 13-a
Moduly
2009
2010
2011
OŠ
Objem vývozu modulů v MW
989
1 279
1 157
1 148
(Index 2009 = 100)
100
129
117
116
Průměrná vývozní cena (EUR/kW)
2 500
1 900
1 470
1 230
(Index 2009 = 100)
100
76
59
49
Zdroj:
Europressedienst.
Tabulka 13-b
Články
2009
2010
2011
OŠ
Objem vývozu článků v MW
62
320
315
238
(Index 2009 = 100)
100
516
508
384
Průměrná vývozní cena (EUR/kW)
1 350
1 050
830
640
(Index 2009 = 100)
100
78
61
47
Zdroj:
Europressedienst.
Tabulka 13-c
Destičky
2009
2010
2011
OŠ
Objem vývozu destiček v MW
93
916
750
486
(Index 2009 = 100)
100
985
806
523
Průměrná vývozní cena (EUR/kW)
850
590
530
480
(Index 2009 = 100)
100
70
63
57
Zdroj:
Europressedienst.
(215)
Na základě těchto skutečností bylo shledáno, že dopad vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie nebyl takový, aby přispěl k podstatné újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie. Argumenty v tomto ohledu proto musely být zamítnuty.
3.10 Objev ložisek plynu z plynonosných břidlic v Evropské unii
(216)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byl objev ložisek plynu z břidlic v Evropské unii a že vyhlídka na zvýšení výroby levného plynu z břidlic vedla ke snížení veřejných a soukromých investic do projektů v oblasti obnovitelných zdrojů energie.
(217)
Šetření zjistilo, že spotřeba výrobku, který je předmětem šetření, během posuzovaného období se podstatně zvýšila, jak bylo již uvedeno ve 108. bodě odůvodnění výše. Šetření mimoto nepřineslo žádné věcné důkazy, které by nasvědčovaly tomu, že příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byl objev ložisek plynu z břidlic v Evropské unii. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
3.11 Systém Evropské unie pro obchodování s emisemi (ETS)
(218)
Stejná strana tvrdila, že příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byly nízké investice do výroby solární energie v důsledku nízkých tržních cen povolenek na emise CO2 v rámci systému Evropské unie pro obchodování s emisemi.
(219)
Nebyly však předloženy žádné důkazy a šetření nezjistilo žádné věcné okolnosti, které by tato tvrzení dokládaly. Šetření naopak ukázalo, že spotřeba výrobku, který je předmětem šetření, během posuzovaného období výrazně rostla. Na základě těchto skutečností bylo toto tvrzení zamítnuto.
3.12 Rozhodnutí v oblasti řízení
(220)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že příčinou způsobené podstatné újmy byla nejméně u jednoho z výrobců v Unii nesprávná rozhodnutí v oblasti řízení. Tato tvrzení vycházela z účetní závěrky a z některých informací, jež byly obsaženy v dopise jednoho z akcionářů této společnosti adresovaném ostatním akcionářům.
(221)
Žádná z informací v uvedené složce nenasvědčovala tomu, že by jakékoli z rozhodnutí v oblasti řízení dotčené společnosti bylo neobvyklé nebo neopatrné nebo že by mělo dopad na celé výrobní odvětví Unie. Argumenty v tomto ohledu proto byly zamítnuty.
3.13 Jiné vládní politiky
(222)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že příčinou podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byly jiné vládní politiky, jako jsou politiky v oblasti obnovitelných zdrojů energie, politiky zaměřené na podporu inovací a na snižování byrokracie, politiky usnadňování obchodu a regulace přístupu do distribuční soustavy, neboť tyto politiky poskytují výhody vyvážejícím výrobcům. Avšak i kdyby bylo pravdou, že některé z těchto politik mohou usnadňovat dovoz z jiných třetích zemí a celkový růst odvětví solární energie, poskytovaly by tyto politiky výhody také výrobnímu odvětví Unie. Ostatně tyto politiky by neměly být chápány tak, že by se takový dovoz do Unie měl realizovat za dumpingové ceny působící újmu. Argumenty v tomto ohledu proto byly zamítnuty.
3.14 Závěr ohledně příčinné souvislosti
(223)
Šetření prokázalo příčinnou souvislost mezi podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie, a dumpingovým dovozem z ČLR. Byly analyzovány i jiné možné příčiny újmy, jako je dovoz z jiných třetích zemí, spotřeba, zaručené výkupní ceny, jiná finanční podpora poskytovaná výrobnímu odvětví Unie, nadbytečná kapacita, dopad cen surovin, újma, kterou si výrobní odvětví Unie způsobilo samo, konkurence produktů z tenkého fotovoltaického filmu, finanční krize a její důsledky, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie, objev ložisek plynu z břidlic v Evropské unii, rozhodnutí v oblasti řízení, systémy obchodování s emisemi v Evropské unii a jiné vládní politiky, a bylo zjištěno, že žádná z nich nebyla taková, aby narušila prokázanou příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(224)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě rozlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působícího újmu, byl vyvozen předběžný závěr, že v období šetření existovala příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a podstatnou újmou, jež byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.
F. ZÁJEM UNIE
1. Úvodní poznámky
(225)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat prozatímní antidumpingová opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, společností působících na trzích, které odvětví výroby fotovoltaických zařízení předcházejí a které na ně navazují, dovozců, uživatelů a spotřebitelů dotčeného výrobku.
(226)
Po zahájení šetření se přihlásilo přibližně 150 hospodářských subjektů. Zvláštní dotazníky byly rozeslány dovozcům, kteří nejsou ve spojení, hospodářským subjektům na počátku výrobního řetězce (včetně jednoho výrobce surovin a dodavatelů výrobního zařízení na výrobu šetřeného výrobku), hospodářským subjektům navazujícím na výrobní odvětví Unie (včetně společností připravujících projekty a montážních organizací) a BEUC - organizaci spotřebitelů. Informace předložila tři sdružení představující různé hospodářské subjekty (výrobní odvětví Unie, hospodářské subjekty na počátku výrobního řetězce a hospodářské subjekty navazující na výrobní odvětví Unie) v odvětví výroby fotovoltaických zařízení.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(227)
Výrobní odvětví Unie v období šetření přímo zaměstnávalo ve výrobě a prodeji obdobného výrobku přibližně 25 000 osob.
(228)
Šetření prokázalo, že výrobní odvětví Unie utrpělo v období šetření podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z ČLR. Je třeba připomenout, že řada ukazatelů újmy vykazovala během posuzovaného období záporný trend. Významně byly dotčeny zejména ukazatele újmy týkající se finanční situace spolupracujících výrobců v Unii, jako je ziskovost, peněžní tok a návratnost investic. Výrobci modulů, článků a destiček v Unii byli v roce 2011 a v období šetření fakticky ztrátoví. V důsledku toho byli někteří výrobci v Unii již nuceni uzavřít svá výrobní zařízení, a ostatní se potýkali s platební neschopností. Pokud by opatření nebyla uložena, jeví se další zhoršení situace výrobního odvětví Unie jako velmi pravděpodobné.
(229)
Očekává se, že uložení prozatímních antidumpingových cel obnoví spravedlivé obchodní podmínky na trhu Unie a výrobnímu odvětví Unie umožní přizpůsobit ceny obdobného výrobku tak, aby zohledňovaly výrobní náklady, a zlepší tak jeho ziskovost. Lze rovněž očekávat, že uložení prozatímních opatření umožní výrobnímu odvětví Unie získat zpět alespoň část podílu na trhu, o nějž přišlo v průběhu posuzovaného období, což bude mít kladný dopad na jeho celkovou finanční situaci. Výrobnímu odvětví Unie by rovněž měl být umožněn lepší přístup ke kapitálu a další investice do výzkumu, vývoje a inovací na fotovoltaickém trhu. A konečně, šetření také poukázalo na možné obnovení podnikatelské činnosti výrobců v Unii, kteří byli v důsledku tlaku ze strany čínského dovozu nuceni zastavit výrobu. Celkově by podle tohoto scénáře bylo zajištěno nejen stávajících 25 000 pracovních míst ve výrobním odvětví Unie (v období šetření), ale existovala by i reálná vyhlídka na další rozšíření výroby a zvýšení zaměstnanosti.
(230)
Pokud by opatření uložena nebyla, lze očekávat, že dojde k další ztrátě podílu na trhu s dalším zhoršením ziskovosti výrobního odvětví Unie. To by bylo z krátkodobého a střednědobého hlediska neudržitelné. V důsledku toho by kromě velkého počtu výrobců v Unii, kteří byli již z trhu vytlačeni, jak je popsáno v 157. bodě odůvodnění výše, i další výrobci mohli být vystaveni platební neschopnosti, což by z krátkodobého a střednědobého hlediska vedlo k pravděpodobnému zániku výrobního odvětví Unie s následným závažným dopadem na stávající pracovní místa.
(231)
Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení antidumpingových cel by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení
(232)
Jak bylo uvedeno ve 12. bodě odůvodnění výše, pouze u jednoho ze tří dovozců zařazených do vzorku spočívala hlavní podnikatelská činnost v obchodování s dotčeným produktem.
(233)
Bylo předloženo tvrzení, že uložení opatření týkajících se dotčeného výrobku negativně ovlivní podnikatelskou činnost dovozců. Za prvé by uložení cel nevedlo k vyloučení veškerého dovozu z ČLR. Za druhé, i když lze očekávat, že uvalení opatření se může negativně odrazit na finanční situaci dovozců dovážejících pouze z ČLR, vzhledem k pravděpodobnému růstu dovozu z jiných třetích zemí by dovozci, kteří čerpají ze zdrojů v různých zemích, měli být schopni své dodavatelské zdroje změnit.
(234)
Proto se vyvozuje předběžný závěr, že uložení opatření na navržené úrovni může mít určitý negativní dopad na situaci dovozců dotčeného výrobku, kteří nejsou ve spojení.
4. Zájem hospodářských subjektů na počátku výrobního řetězce
(235)
Hospodářské subjekty na počátku výrobního řetězce působí hlavně v oblasti výroby surovin a výroby a montáže výrobních zařízení pro výrobu výrobku, který je předmětem šetření. Od hospodářských subjektů na počátku výrobního řetězce bylo obdrženo osm odpovědí na dotazníky. Uskutečnily se dvě inspekce na místě, a to u jednoho výrobce surovin a jednoho výrobce výrobních zařízení.
(236)
Podíl činnosti těchto osmi spolupracujících hospodářských subjektů na počátku výrobního řetězce, jež souvisela s výrobkem, který je předmětem šetření, na jejich celkové činnosti byl během období šetření celkově různý a pouze u jedné z těchto spolupracujících společností představoval 100 % její podnikatelské činnosti, zatímco u ostatních se pohyboval mezi 6 % a 80 %. V průměru činnost související s dotčeným výrobkem během období šetření představovala přibližně 41 % celkové činnosti spolupracujících hospodářských subjektů na počátku výrobního řetězce. Pokud jde o pracovní místa, zaměstnávalo těchto osm spolupracujících hospodářských subjektů na počátku výrobního řetězce v období šetření přibližně 4 200 osob. Ziskovost byla různá podle segmentu a podle jednotlivých společností, od vysoké míry až po mírně zápornou míru ziskovosti. Šetření ukázalo, že tyto hospodářské subjekty se zápornou ziskovostí byly negativně dotčeny zhoršenou situací výrobního odvětví Unie, neboť někteří z odběratelů, které ztratily, byli výrobci výrobku, který je předmětem šetření, v Unii, a poklesem spotřeby.
(237)
Prodeje hospodářských subjektů na počátku výrobního řetězce v Unii se uskutečňovaly v rámci Unie, do ČLR a jiných třetích zemí. Teritoriální rozdělení objemu prodeje v období šetření v průměru odpovídalo přibližně 20 % prodeje v rámci Unie, téměř 50 % směřovalo do Číny a přibližně 30 % do jiných třetích zemí.
(238)
Některé strany z odvětví na počátku výrobního řetězce tvrdily, že uložení antidumpingových opatření by negativně ovlivnilo jejich podnikatelské činnosti, neboť ČLR je jejich hlavním vývozním trhem. Bylo uváděno, že cla by výrazně omezila dovoz dotčeného výrobku z ČLR do Unie, a v důsledku toho by ČLR omezila dovoz polykrystalického křemíku a výrobního zařízení z Unie. V důsledku toho by hospodářské subjekty na počátku výrobního řetězce z Unie údajně musely omezit rozsah svých podnikatelských činností a snížit zaměstnanost.
(239)
Především je třeba podotknout, že cílem cla není vyloučit čínský dovoz dotčeného výrobku, ale obnovit spravedlivé podmínky na trhu. Čínský dovoz by tak měl i nadále v určité míře zásobovat trh Unie, ale za přiměřené ceny. Ostatně šetření ukázalo, že hospodářské subjekty na počátku výrobního řetězce z Unie působí celosvětově na různých vnitrostátních trzích, a proto nejsou závislí výlučně na svém vývozu do ČLR. Lze tedy důvodně předpokládat, že na globálním fotovoltaickém trhu budou hospodářské subjekty na počátku výrobního řetězce z Unie pravděpodobně schopny případný pokles vývozu do ČLR nahradit vývozem na ostatní trhy, které v souladu s očekáváními veřejně dostupných studií o trzích mají růst. V každém případě se na čínském fotovoltaickém trhu již nyní projevuje značný nadbytek výrobní kapacity, a proto je sporné, zda by výrobci strojních zařízení v Unii z krátkodobého a střednědobého hlediska byli schopni prodávat mnohem více výrobního zařízení.
(240)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že dopad antidumpingových cel na výrobce strojního zařízení by nebyl významný, avšak dopad na dodavatele surovin, s ohledem na možné snížení jejich prodeje do Číny, z krátkodobého hlediska negativní být může.
5. Zájem hospodářských subjektů navazujících na výrobní odvětví Unie
(241)
Hospodářské subjekty navazující na výrobní odvětví Unie působí hlavně v oblasti přípravy projektů, odbytu, komunikací a montáže fotovoltaických zařízení Od hospodářských subjektů navazujících na výrobní odvětví Unie přišlo 13 odpovědí na dotazník pro hospodářské subjekty navazující na výrobní odvětví Unie, ale pouze sedm bylo dostatečně úplných a umožňovalo smysluplné posouzení. Byly provedeny dvě inspekce na místě, které se zaměřily na přípravu projektů v oblasti fotovoltaických zařízení a montáž tohoto zařízení. Při analýze odpovědí na dotazník obdržených od 36 spolupracujících dovozců, kteří nejsou ve spojení, se ukázalo, že určitý počet z nich musí být ve skutečnosti zařazen do kategorie hospodářských subjektů navazujících na výrobní odvětví Unie, neboť jejich hlavní činností je montáž. Tato otázka bude ještě zkoumána v dalším průběhu šetření.
(242)
Podíl činnosti hospodářských subjektů navazujících na výrobní odvětví Unie, která souvisí s výrobkem, který je předmětem šetření, na jejich celkové činnosti je celkově různý. V průměru v šetřeném období představoval tento podíl 41 %. Ziskovost spolupracujících hospodářských subjektů v souvislosti s výrobkem, který je předmětem šetření, v období šetření činila v průměru 11 %. Pokud jde o pracovní místa, v období šetření zaměstnávalo těchto sedm spolupracujících hospodářských subjektů navazujících na výrobní odvětví Unie přibližně 550 osob.
(243)
Bylo vzneseno tvrzení, že antidumpingová opatření nejsou v zájmu Unie, neboť zvýší cenu modulů, což odradí konečné uživatele/spotřebitele od toho, aby si tato zařízení pořizovali. Vzhledem k tomu by hospodářské subjekty navazující na výrobní odvětví Unie měly mnohem méně zakázek a musely by činnost svých podniků omezit. Toto hodnocení vycházelo ze studie zveřejněné výzkumným ústavem Prognos o možné ztrátě pracovních míst, jež byla předložena v průběhu šetření. Uvedená studie předpovídá, že v případě uložení cel bude ohrožena velká většina pracovních míst na fotovoltaickém trhu EU. Studie používá odhad Evropské asociace fotovoltaického průmyslu (EPIA), podle něhož celkový počet přímých pracovních míst existujících na všech úrovních fotovoltaického trhu Unie včetně výrobců v Unii, dovozců, hospodářských subjektů na počátku výrobního řetězce a hospodářských subjektů navazujících na výrobní odvětví Unie činí 265 000 pracovních míst. Studie ústavu Prognos, která jako výchozí bod používá odhad celkového počtu přímých pracovních míst v oblasti fotovoltaiky z roku 2011, dochází k závěru, že v závislosti na výši cla bude během tří let ztraceno až 242 000 pracovních míst z celkového počtu 265 000 pracovních míst. K většině ztrát pracovních míst údajně dojde na navazujícím trhu, který podle údajů ústavu Prognos v roce 2011 zaměstnával přibližně 220 000 osob.
(244)
Šetření výše uvedený scénář nepotvrdilo a poukázalo na to, že na fotovoltaickém trhu Unie existoval v roce 2011, během období šetření a v roce 2012 mnohem menší počet přímých pracovních míst.
(245)
Šetření v první řadě vyvolalo pochybnosti o správnosti celkového počtu přímých pracovních míst v oblasti fotovoltaiky odhadovaného evropskou fotovoltaickou asociací. Zejména při inspekci na místě provedené v EPIA se ukázalo, že podklady, jež vedly k závěru o 265 000 pracovních místech, byly nepřesné a takový závěr neumožňovaly. Informace získané při inspekci na místě ve skutečnosti ukazují, že počet přímých pracovních míst v oblasti fotovoltaiky vypočítaný pro rok 2011 by vykazoval statistickou odchylku až 20 %. Uvedený odhad navíc zahrnuje zaměstnanost v jiných evropských zemích mimo Evropskou unii a zaměstnanost související s produktem z tenkého filmu, na který se toto šetření nevztahuje.
(246)
Nehledě na tyto pochybnosti, i kdyby byl pro účely analýzy dopadu navržených opatření použit původní odhad, je nutno poznamenat toto: odhad se týká pracovních míst v oblasti evropské fotovoltaiky v roce 2011, kteréžto období odpovídalo velmi vysokému počtu fotovoltaických zařízení instalovaných v uvedeném roce v EU (přibližně 20 GW). Lze tedy předpokládat, že vzhledem ke snížení počtu instalovaných zařízení, který v období šetření dosáhl přibližně 17,5 GW a v roce 2012 dosáhl 15 GW, klesl odpovídajícím způsobem i počet pracovních míst, zejména v navazujících odvětvích, který je přímo úměrný úrovni instalací. Veřejně dostupný odborný tisk v této souvislosti poukázal na to, že v Německu, které je největším vnitrostátním trhem, zaměstnanost v odvětví fotovoltaiky mezi lety 2011 a 2012 klesla ze 128 000 na 100 000 osob, včetně pracovních míst u výrobců. Šetření dále vyvolalo vážné pochyby ohledně toho, zda tento počet zahrnoval pouze pracovní místa s plným úvazkem vyčleněná výlučně pro výrobu fotovoltaických zařízení. V této souvislosti šetření odhalilo, že zejména na navazujícím trhu (montáž) představuje činnost v oblasti fotovoltaiky zpravidla pouze část mnohem širší podnikatelské aktivity, přičemž hlavní činností bývá montáž v oblasti topení nebo elektřiny, instalatérství atd.
(247)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je pravděpodobné, že uložení opatření může vést ke zvýšení cen výrobku, který je předmětem šetření, v Unii, a z krátkodobého hlediska tak může vést ke snížení instalace fotovoltaických zařízení. Nicméně pracovní místa v této části trhu mohou být negativně ovlivněna jen v omezeném rozsahu, a to vzhledem k následujícím skutečnostem. Za prvé činnost související s fotovoltaikou přinejmenším v některých montážních organizacích představuje pouze část jejich podnikatelských činností a je také sezonní. Montážní organizace by proto za situace snížené poptávky po fovoltaických zařízeních měly být schopny vykonávat jiné činnosti. Jelikož cíle v oblasti obnovitelných zdrojů a energetické účinnosti stanovené na úrovni EU jsou pro členské státy právně závazné, je třeba očekávat, že snížená poptávka po solárních zařízeních bude mít za následek zvýšení poptávky po jiných formách elektrické energie z obnovitelných zdrojů a v oblasti energetické účinnosti. Mnozí zaměstnanci v odvětví navazujícím na výrobní odvětví Unie pravděpodobně disponují potřebnými dovednostmi, aby zvýšení poptávky v těchto blízkých odvětvích dokázali využít. Za druhé vzhledem ke stávajícím ziskům na navazujícím trhu (viz 242. bod odůvodnění výše) by subjekty zabývající se montáží měly být schopny část růstu cen absorbovat, a omezit tak dopad na konečné ceny a na poptávku po fotovoltaických zařízeních.
(248)
Nezávisle na uložení cel veřejně dostupné prognózy poptávky po fotovoltaických zařízeních uvádějí, že v roce 2013 pravděpodobně dojde ke snížení poptávky, s výkonem instalovaným v roce 2013 mezi 9,8 GW a 16,5 GW, což by pravděpodobně mělo v každém případě negativní dopad na počet pracovních míst na navazujícím trhu.
(249)
A konečně je třeba podotknout, že k tomuto růstu cen fotovoltaických zařízení by pravděpodobně došlo v každém případě, neboť výroba v ČLR pro dodávky na trh Unie je, jak se zdá, do značné míry ztrátová, což je neudržitelná situace.
(250)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že dopad antidumpingových cel na hospodářské subjekty navazující na výrobní odvětví Unie by z krátkodobého hlediska byl omezeně negativní, s ohledem na vyšší počet smluvně zajištěných montáží než v opačném (kontrafaktuálním) scénáři, který předpovídají významná výzkumná střediska, a v míře, v jaké tato cla nemohou být hospodářskými subjekty navazujícími na výrobní odvětví Unie absorbována. I přes možné snížení poptávky po fotovoltaických zařízeních by montážní organizace měly být schopny provádět jiné činnosti související buď s jinými obnovitelnými zdroji energie, nebo s primární podnikatelskou činností, jak je uvedeno výše.
6. Zájem konečných uživatelů (spotřebitelů)
(251)
Žádná strana přímo zastupující konečné uživatele, jako sdružení spotřebitelů, nepodala připomínky. V daném případě se odkazuje na dva druhy konečných uživatelů: spotřebitele (domácnosti) a další konečné uživatele (např. instituce, společnosti). Šetření zjistilo, že pouze přibližně jedna čtvrtina stávajících fotovoltaických zařízení v Unii (takzvaná střešní, menší zařízení) byla objednána spotřebiteli. Ostatní zařízení (montovaná na zemi, průmyslová a komerční zařízení, která jsou mnohem větší) byla objednána jinými konečnými spotřebiteli.
(252)
Některé strany tvrdily, že v případě uložení antidumpingových cel by spotřebitele postihlo zvýšení cen fotovoltaických modulů. Lze očekávat, že v důsledku cel by ceny fotovoltaických modulů na trhu EU poněkud vzrostly, avšak je pravděpodobné, že spotřebitelů a jiných konečných uživatelů by se to dotklo jen v omezené míře, protože šetření ukázalo, že cena modulu představuje nanejvýš 50 % z celkových nákladů na pořízení fotovoltaického zařízení. Vzhledem k ziskovým rozpětím společností připravujících projekty a montážních organizací lze důvodně předpokládat, že případný růst cen modulů pro uživatele může být přinejmenším zčásti absorbován, a tedy zmírněn. Na základě dostupných údajů se vyvozuje předběžný závěr, že dodavatelský řetězec přinejmenším zčásti absorbuje opatření s navrhovanou výší cla, a opatření tudíž nemusí mít nutně za následek vyšší maloobchodní ceny pro spotřebitele.
(253)
Dále je třeba podotknout, že pokud by cla nebyla uložena, pravděpodobný zánik výrobního odvětví Unie by mohl vést k tomu, že spotřebitelé budou mít do budoucna k dispozici pouze jeden zdroj dodávek modulů. V rámci tohoto scénáře by čínští vyvážející výrobci byli schopni dále posilovat svou, již tak velmi silnou, pozici na trhu a to by také v krátkodobém výhledu mohlo vést ke zvýšeným cenám ke škodě spotřebitelů/konečných uživatelů. Ovšem vzhledem ke skutečnosti, že výroba v ČLR je ztrátová, by ke zvýšení cen, jak je uvedeno výše, pravděpodobně došlo v každém případě.
(254)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že celkově by uložení opatření mělo omezený dopad na spotřebitele a konečné uživatele. A to bez ohledu na vliv vnitrostátních režimů podpory k povzbuzení poptávky po fotovoltaických zařízeních, jak je uvedeno v 182. bodě odůvodnění výše. Budou-li vnitrostátní režimy podpory přizpůsobeny vyšším cenám solárních panelů (prostřednictvím vyšších zaručených výkupních cen), může byt dopad na spotřebitele nulový.
7. Jiná tvrzení
(255)
Některé strany tvrdily, že výrobní odvětví Unie není schopno zásobovat trh EU v požadovaném množství, a budou-li uložena antidumpingová cla, existuje vážné riziko nedostatku v EU, což může vést k dalšímu růstu cen dotčeného výrobku.
(256)
Šetření shledalo, že toto tvrzení není opodstatněné. Výrobní odvětví Unie má od roku 2009 nedostatečně využívané výrobní kapacity. V období šetření činila míra využití výrobní kapacity Unie pro výrobu modulů 41 %, s další rezervní kapacitou přibližně ve výši 5,7 GW; míra využití výrobní kapacity Unie pro výrobu článků činila 63 %, s další rezervní kapacitou přibližně ve výši 1,2 GW, a míra využití výrobní kapacity Unie pro výrobu destiček činila 55 %, s další rezervní kapacitou přibližně ve výši 1,6 GW. Díky této rezervní kapacitě by proto výrobní odvětví Unie z krátkodobého hlediska bylo schopno soutěžit o další část trhu. Také ze střednědobého hlediska lze důvodně předpokládat, že výrobní odvětví Unie bude rozšiřovat svou výrobní kapacitu, aby mohlo dosáhnout větších úspor z rozsahu a zajistit další snižování cen. Ostatně ve světě existují i další zdroje dodávek, které působí na trhu Unie a které v případě poklesu dovozu čínských výrobků budou schopny soutěžit o trh Unie. Šetření odhalilo, že stávající rezervní kapacita jiné než čínské výroby mimo EU činila v období šetření u modulů 5,6 GW, u článků 6 GW a u destiček 6 GW. Lze proto dospět k závěru, že vzhledem k prognózám poptávky po fotovoltaických zařízeních v EU v roce 2013 (mezi 9,8 GW a 16,5 GW) a v roce 2014 (mezi 9 GW a 17,1 GW) zveřejněným významnými výzkumnými středisky, jako EPIA, je celková rezervní kapacita EU a třetích výrobců mimo EU dostačující, aby v krátkodobém výhledu nahradila případný výpadek čínských dovozů.
(257)
Některé strany rovněž tvrdily, že uložení antidumpingových cel na dotčený výrobek poškodí rozvoj fotovoltaického trhu v Evropě, a že tudíž nebudou dosaženy cíle strategie Evropa 2020 týkající se obnovitelných zdrojů energie a snížení emisí skleníkových plynů v EU.
(258)
Především je třeba uvést, že splnění cílů stanovených pro rok 2020 nezávisí výlučně na solární energii. Stejně důležité jsou i další ekologické zdroje energie, jako např.: energie získávaná pomocí větru, biomasy, vodní energie atd. Jelikož cíle pro rok 2020 nestanoví žádný konkrétní podíl solární energie, nepředpokládá se, že poněkud nižší počet fotovoltaických zařízení zvýší celkové náklady spojené s realizací strategie Evropa 2020. Kromě toho je cena solárních panelů pouze jedním z mnoha činitelů, které jsou podstatné pro rozvoj evropského odvětví výroby fotovoltaických zařízení. Stejně důležité jsou: příznivé právní a finanční podmínky na evropské úrovni a na úrovni členských států, lepší přístup k financování projektů v oblasti energie z obnovitelných zdrojů a investice do výzkumu a vývoje. Pokud jde o financování investic do solárních energií, dojde díky uložení cla ke zlepšení situace výrobního odvětví Unie i odvětví fotovoltaiky jako celku. Ve svém důsledku to pravděpodobně podpoří přístup výrobního odvětví Unie a investorů v odvětví fotovoltaiky ke kapitálu. A konečně je třeba znovu připomenout, že cílem tohoto cla není vyloučit čínský dovoz, ale obnovit korektní hospodářskou soutěž. Pokud by se cena dotčeného výrobku zvýšila, údaje o zisku dosahovaném na navazujícím trhu umožňují předpokládat, že tento růst cen by byl zčásti absorbován hospodářskými subjekty působícími na navazujícím trhu. Cena modulů pro konečné uživatele/spotřebitele by se proto neměla výrazně zvýšit, a poptávka po solárních zařízeních by mohla zůstat v předpovězeném rozmezí.
(259)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že uložení opatření by celkově nemělo výrazný nepříznivý dopad na jiné politiky EU.
8. Závěr ohledně zájmu Unie
(260)
Celkové pozitivní důsledky pro výrobní odvětví Unie převažují nad pravděpodobným negativním dopadem na jiné subjekty na fotovoltaickém trhu, včetně spotřebitelů/jiných konečných uživatelů.
(261)
Vzhledem k výše uvedené skutečnosti byl učiněn předběžný závěr, že na základě dostupných informací o zájmu Unie neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR.
G. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(262)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
1. Úroveň pro odstranění újmy
(263)
Za účelem stanovení výše těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, která je působena výrobcům v Unii, aniž by přitom byla překročena zjištěná dumpingová rozpětí.
(264)
Při výpočtu výše cla nezbytného k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého může přiměřeně dosáhnout toto výrobní odvětví u prodeje obdobného výrobku v Unii za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu. Má se tedy za to, že ziskové rozpětí 10 % z obratu lze na základě informací uvedených v podnětu chápat jako přiměřené minimum, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu.
(265)
Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie. Cena nepůsobící újmu byla získána připočtením výše uvedeného ziskového rozpětí 10 % k výrobním nákladům výrobců v Unii zařazených do vzorku během období šetření.
(266)
Nezbytné zvýšení ceny pak bylo určeno na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR zařazených do vzorku, jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, náležitě upravené o náklady na dovoz a celní poplatky, s váženou průměrnou cenou obdobného výrobku prodávaného výrobci z Unie zařazenými do vzorku na trhu Unie v období šetření nepůsobící újmu. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento vážené průměrné hodnoty CIF dovozu.
2. Prozatímní opatření
(267)
Vzhledem k výše uvedenému a v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení se má za to, že by se měla uložit prozatímní antidumpingová opatření ohledně dovozu krystalických křemíkových fotovoltaických modulů a jejich klíčových komponentů (tj. článků a destiček) pocházejících nebo odesílaných z Čínské lidové republiky, a to na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(268)
Vzhledem k vysoké úrovni spolupráce od vyvážejících výrobců z ČLR bylo clo pro „všechny ostatní společnosti“ stanoveno na úrovni nejvyššího cla, jež má být uloženo společnostem, které byly buď zařazeny do vzorku, nebo během šetření spolupracovaly. Clo pro „všechny ostatní společnosti“ bude použito na společnosti, které v rámci šetření nespolupracovaly.
(269)
Pro spolupracující čínské společnosti nezařazené do vzorku, které jsou uvedeny v příloze, je prozatímní sazba cla stanovena jako vážený průměr sazeb pro společnosti zařazené do vzorku.
(270)
Navrhují se proto tyto sazby prozatímního antidumpingového cla:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Celní sazba
Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd.;
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd.,
93,3 %
51,5 %
51,5 %
Delsolar (Wujiang) Co., Ltd.,
112,6 %
67,9 %
67,9 %
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd.,
88,4 %
55,9 %
55,9 %
JingAo Solar Co. Ltd.;
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd.,
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd.;
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd.;
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd.,
99,0 %
58,7 %
58,7 %
Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd.;
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd.;
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd.,
48,1 %
38,3 %
38,3 %
Wuxi Suntech Power Co., Ltd.;
Luoyang Suntech Power Co. Ltd.;
Suntech Power Co., Ltd.;
Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd.;
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd.;
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd.
71,5 %
48,6 %
48,6 %
Yingli Energy (China) Co. Ltd;
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd.;
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd.,
96,2 %
37,3 %
37,3 %
Jiné spolupracující společnosti (příloha I)
88,5 %
47,6 %
47,6 %
Všechny ostatní společnosti
112,6 %
67,9 %
67,9 %
(271)
Výše uvedená antidumpingová opatření se prozatímně stanoví ve formě valorických cel.
(272)
Individuální sazby antidumpingového cla pro společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Odrážejí tedy stav zjištěný během šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému na „všechny ostatní společnosti“) jsou proto výlučně použitelné na dovoz výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky a vyrobených těmito společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu se svým názvem, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(273)
Každou žádost o použití těchto individuálních sazeb antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti (například po změně názvu subjektu nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba předložit Komisi (8) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakékoli změny v činnostech příslušné společnosti v souvislosti s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, např. spojených s takovou změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(274)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se výše cla stanovená pro všechny ostatní společnosti vztahovat pouze na nespolupracující vyvážející výrobce, ale i na ty výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(275)
Jak je uvedeno v oddíle 5 oznámení o zahájení řízení, Komise nyní zjišťuje, zda lze veškerý dovoz dotčeného výrobku z ČLR považovat za pocházející z ČLR. To je zvlášť důležité v případě modulů, které mohou obsahovat komponenty a části z různých zemí. Podle čl. 1 odst. 3 základního antidumpingového nařízení může být země vývozu dumpingového výrobku zemí jednající jako prostředník. Je třeba rovněž poznamenat, že podnět se týká dovozu z Číny, aniž by byl blíže určen původ takových zásilek. A konečně v rámci antidumpingových šetření a šetření o vyrovnávacích clech, která provedly USA a která se týkala téhož výrobku dováženého z ČLR, byla zdůrazněna složitost výrobních a montážních operací, které mohou či nemusí být dostačující pro určení původu (9). S ohledem na tyto úvahy, a aniž je dotčen závěr, který bude v této záležitosti s definitivní platností učiněn, se považuje za vhodné, aby výrobek, který je předmětem šetření, pocházející nebo odesílaný z Číny podléhal prozatímním opatřením, pokud se nejedná o výrobek v tranzitu ve smyslu článku V dohody GATT.
(276)
Jak je uvedeno ve 3. bodě odůvodnění výše, Komise zavedla nařízením (EU) č. 182/2013 celní evidenci dovozu dotčeného výrobku pocházejícího nebo odesílaného z ČLR. Cílem bylo umožnit zpětné uplatnění antidumpingových opatření podle čl. 10 odst. 4 základního nařízení a vyrovnávacích opatření podle čl. 16 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen „základní antisubvenční nařízení“) (10).
(277)
Pokud jde o současné antidumpingové šetření, a vzhledem k výše uvedeným zjištěním by celní evidence dovozu za účelem antidumpingového šetření v souladu s čl. 14 odst. 5 základního nařízení měla být zastavena.
(278)
Co se týká souběžného antisubvenčního šetření, jež v souladu s článkem 10 základního antisubvenčního nařízení zahájila Komise prostřednictvím oznámení zveřejněného dne 8. listopadu 2012 v Úředním věstníku Evropské unie (11), měla by celní evidence dovozu podle čl. 24 odst. 5 základního antisubvenčního nařízení pokračovat.
(279)
V této fázi řízení nelze přijmout žádné rozhodnutí o možném zpětném uplatnění antidumpingových opatření.
(280)
Vzhledem k výjimečným okolnostem stávajícího řízení, zvláště tedy proto, že se vztahuje na výrobek určený pro trh, jenž vyžaduje stabilitu dodávek v krátkodobém horizontu, považuje se za vhodné zavést prozatímní antidumpingová opatření postupně. Jelikož zvláště výrobní odvětví Unie utrpělo újmu v důsledku nekalých obchodních praktik dotčené země v období šetření, výrobci v Unii nemohou okamžitě dodat nezbytná množství, pokud v důsledku zavedení opatření dojde ke snížení úrovně dovozu. Postupné zavedení antidumpingového cla umožní výrobnímu odvětví Unie v krátkodobém horizontu zvýšit nabídku. Kromě toho tím, že se výrobnímu odvětví Unie poskytne dostatečná doba ke zvýšení úrovně výroby, dostupnost dotčeného výrobku zůstane na přiměřené úrovni, aby mohla uspokojit poptávku. Proto se považuje za vhodné zavést clo ve dvou krocích.
I. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(281)
V zájmu řádného úředního postupu se stanoví lhůta, ve které mohou zúčastněné strany, jež se samy přihlásily ve lhůtě uvedené v nařízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Dále je třeba uvést, že závěry o uložení cla učiněné pro účely tohoto nařízení jsou prozatímní a mohou být přezkoumány za účelem uložení jakéhokoliv konečného cla,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní dumpingové clo na dovoz krystalických křemíkových fotovoltaických modulů nebo panelů a článků a destiček typů používaných v krystalických křemíkových fotovoltaických modulech nebo panelech (tloušťka článků a destiček nepřesahuje 400 mikrometrů), v současnosti kódů KN ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 a ex 8541 40 90 (kódy TARIC 3818001011, 3818001019, 8501310081, 8501310089, 8501320041, 8501320049, 8501330061, 8501330069, 8501340041, 8501340049, 8501612041, 8501612049, 8501618041, 8501618049, 8501620061, 8501620069, 8501630041, 8501630049, 8501640041, 8501640049, 8541409021, 8541409029, 8541409031 a 8541409039) pocházejících nebo odesílaných z Čínské lidové republiky, ledaže by byly v tranzitu ve smyslu článku V GATT.
Z definice dotčeného výrobku jsou vyloučeny tyto typy výrobků:
-
přenosné solární nabíječky skládající se z méně než šesti článků a napájející přístroje elektřinou nebo sloužící k nabití baterií,
-
produkty z tenkého fotovoltaického filmu,
-
krystalické křemíkové fotovoltaické výrobky, jež jsou trvale zabudovány do elektrických spotřebičů, jež mají jinou funkci než výrobu elektrické energie a které spotřebovávají elektřinu vyrobenou zabudovaným(i) krystalickým(i) křemíkovým(i) fotovoltaickým(i) článkem (články).
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie, před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
i)
od vstupu tohoto nařízení v platnost do 5. srpna 2013:
Společnost
Celní sazba
Všechny společnosti
11,8 %
ii)
od 6. srpna 2013:
Společnost
Celní sazba
Doplňkový kód TARIC
Changzhou Trina Solar Energy Co Ltd.;
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd.,
51,5 %
B791
Delsolar (Wujiang) Co., Ltd.,
67,9 %
B792
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd.,
55,9 %
B793
JingAo Solar Co. Ltd.;
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd.,
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd.;
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd.;
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd.,
58,7 %
B794
Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd.;
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd.;
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd.,
38,3 %
B795
Wuxi Suntech Power Co., Ltd.;
Luoyang Suntech Power Co. Ltd.;
Suntech Power Co., Ltd.;
Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd.;
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd.;
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd.
48,6 %
B796
Yingli Energy (China) Co. Ltd;
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd.;
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd.,
37,3 %
B797
Společnosti uvedené v příloze
47,6 %
Všechny ostatní společnosti
67,9 %
B999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
Podle čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Nařízení (EU) č. 182/2013 se mění takto:
1)
Vkládá se nový nadpis G a nový 22. bod odůvodnění, které znějí:
„G. UKONČENÍ CELNÍ EVIDENCE PRO ÚČELY OCHRANY PŘED DUMPINGOVÝM DOVOZEM
(22)
Od 6. června 2013 je ochrana před dumpingovým dovozem zajištěna prozatímním antidumpingovým clem. Celní evidence dovozu pro účely ochrany před dumpingovým dovozem proto již není nutná.“
2)
V článku 1 se zrušují slova „čl. 14 odst. 5 nařízení (ES) č. 1225/2009 a“.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 4. června 2013.
A BIZOTTSÁG 513/2013/EU RENDELETE
(2013. június 4.)
a Kínai Népköztársaságból származó vagy ott feladott kristályos szilícium fotovillamos modulok és alapvető részeik (azaz elemek és lemezek) behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről és a Kínai Népköztársaságból származó vagy ott feladott e behozatal tekintetében nyilvántartásbavételi kötelezettség bevezetéséről szóló 182/2013/EU rendelet módosításáról
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (az „alaprendelet”) és különösen annak 7. cikkére és 14. cikke (5) bekezdésére,
a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,
mivel:
A. ELJÁRÁS
1. Az eljárás kezdeményezése
(1)
Az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) 2012. szeptember 6-án az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítésben (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) dömpingellenes eljárás megindítását jelentette be a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína vagy az érintett ország) származó kristályos szilícium fotovillamos modulok és alapvető részeik (azaz elemek és lemezek) behozatalára vonatkozóan.
(2)
Az eljárás megindítására azt követően került sor, hogy 2012. július 25-én az EU ProSun (a továbbiakban: panaszos) panaszt nyújtott be a kristályos szilícium fotovillamos modulok és alapvető részei uniós teljes termelésének több mint 25 %-át képviselő gyártók nevében. A panasz prima facie bizonyítékot tartalmazott az említett termékek dömpingelt behozatalára és az ebből eredő jelentős kárra vonatkozóan, amit elégséges bizonyítéknak tekintettek az eljárás megindításához.
2. Nyilvántartásba vétel
(3)
A panaszos szükséges bizonyítékokkal alátámasztott kérelmére a Bizottság elfogadta 2013. március 1-jei 182/2013/EU rendeletet (3), mely a Kínai Népköztársaságból származó vagy a Kínai Népköztársaságban feladott kristályos szilícium fotovillamos modulokra és alapvető részeikre (azaz elemek és lemezek) 2013. március 6-tól nyilvántartásbavételi kötelezettséget vezet be.
3. Az eljárásban érintett felek
(4)
A Bizottság az eljárás megindításáról hivatalosan értesítette a panaszosokat, más ismert uniós gyártókat, az ismert exportáló gyártókat, a Kínai Népköztársaság hatóságait és az ismert importőröket. Értesített továbbá gyártókat az Amerikai Egyesült Államokban is, mivel azt az eljárás megindításáról szóló értesítésben lehetséges analóg országként említették.
(5)
Az érdekeltek lehetőséget kaptak arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat vagy szóbeli meghallgatást kérjenek. A Bizottság minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tette a meghallgatást, aki azt kérelmezte, és aki ismertette azokat a különleges okokat, amelyek meghallgatását indokolják.
(6)
Tekintettel az érintett országban működő exportáló gyártók, valamint a független importőrök és uniós gyártók nagy számára az eljárásban, valamint a vizsgálatnak a jogszabályban elrendelt határidőn belül való lezárása érdekében, a Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben bejelentette, hogy úgy döntött, hogy a megvizsgálandó, az érintett országban működő exportáló gyártók, valamint a független importőrök és az uniós gyártók számát egy minta kiválasztásával ésszerű mértékűre korlátozza az alaprendelet 17. cikkének megfelelően (erre a folyamatra a továbbiakban „mintavételként” is történik hivatkozás).
a) Mintavétel az uniós gyártók esetében
(7)
Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság bejelentette, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. Az uniós gyártókból álló ideiglenes minta kiválasztásáról valamennyi ismert uniós gyártót és gyártói szervezetet értesítettek. Az ideiglenes minta azon mintegy 220 uniós gyártó közül kiválasztott kilenc uniós gyártóból állt, amelyekről ismert volt, hogy a vizsgálat megindítása előtt hasonló terméket (lásd a későbbiekben a (26) preambulumbekezdést) gyártott, a mintának a rendelkezésre álló időn belül ésszerűen megvizsgálható legnagyobb reprezentatív gyártási mennyiség alapján az értékesítések, a termelés volumene és a földrajzi elhelyezkedés alapján kiválasztásával. Biztosított volt, hogy a mintában egyaránt szerepeljenek vertikálisan integrált és nem integrált uniós gyártók is. Az érdekelt feleket is felhívták, hogy ismertessék az ideiglenes mintával kapcsolatos álláspontjukat. A javasolt ideiglenes mintával kapcsolatban több érdekelt fél is észrevételt terjesztett elő, egy fél pedig meghallgatást kért a meghallgató tisztviselőtől.
(8)
Több érdekelt fél vetette fel a következő kifogást az uniós gyártók ideiglenes mintájával kapcsolatban:
i.
Néhány érdekelt bejelentette, hogy az ideiglenesen kiválasztott mintával kapcsolatban adott gyér tájékoztatás elégtelen volt és ez megakadályozta, hogy a javasolt mintával kapcsolatban érdemleges észrevételeket tegyenek. Bírálták különösen, hogy bizalmasan kezelték az uniós gyártók kilétét, és kérték, hogy fedjék fel, hogy a mintában szereplő uniós gyártók melyik tagállamban találhatók, továbbá azt, hogy a kiválasztott uniós gyártók milyen részesedéssel rendelkeznek a fotovillamos modulok, elemek és lemezek teljes gyártási volumenében, valamint a mintában szereplő vállalatok vonatkozásában egyenként és a minta egészére a képviselt gyártási és értékesítési százalékos arányt.
ii.
A mintavételre használt módszert amiatt vitatták, hogy az „összemos három különböző lépést”, jelesül a vizsgálat megindításának támogatását, az uniós gazdasági ágazat meghatározását és a mintavételt. Ezért azt állították, nem volt egyértelmű az, hogy az uniós gazdasági ágazat már a minta kiválasztásakor meghatározásra került-e, és ennélfogva a mintát reprezentatívnak lehetett-e tekinteni. Az uniós gazdasági ágazat mintavételi szakaszban történő meghatározásának hiánya meggátolta az érdekelt feleket a minta reprezentativitásának és ennélfogva annak ellenőrzésében, hogy e minta alapján helyesen lehetett-e értékelni az uniós gazdasági ágazat későbbi (19) preambulumbekezdésben meghatározott vizsgálati időszak alatti helyzetét. Állították továbbá, hogy helytelen volt az ideiglenes mintát azon az alapon kiválasztani, hogy az uniós gyártók milyen válaszokat adtak a vizsgálat megindításának támogatása tekintetében.
iii.
Állították azt is, hogy az ideiglenes mintát pusztán azon vállalatok alapján választották ki, amelyek hangot adtak a tárgybeli vizsgálat támogatásának.
iv.
Egy fél azt állította, hogy mivel az ideiglenes mintában szerepelnek vertikálisan integrált vállalatok, a lemezek és elemek gyártási volumene akár kétszeres-háromszoros is lehet, ami kétségeket kelt a minta reprezentativitását illetően. Kérték, hogy a vertikálisan integrált gyártók vonatkozásában csak a modulok, de ne az elemek és lemezek gyártási volumenét vegyék figyelembe.
v.
Ugyanez a fél állította, hogy a mintavétel alapját képező adatok legalább részben megbízhatatlanok voltak, ami az ideiglenes minta egészének reprezentativitására is hatást gyakorolhatott.
vi.
Egy fél megadta az állítólag hasonló terméket gyártó további mintegy 150 uniós gyártó listáját, azt állítva, hogy ezeket is figyelembe kellett volna venni az uniós gyártók mintájának kiválasztásakor.
(9)
A felek által hivatkozott érvekkel kapcsolatban a következőket kell rögzíteni:
i.
Az uniós gyártók a megtorlás kockázatára tekintettel kérték kilétük bizalmas kezelését. Valóban voltak az uniós gyártók ellen irányuló fenyegetések, miszerint vállalkozásukat az Unión belül és azon kívül is kár fogja érni. A Bizottság megítélése szerint e kérések kellően megalapozottak voltak ahhoz, hogy helyt adjon azoknak. A mintába felvett egyes uniós gyártók telephelyének, illetve gyártási vagy értékesítési részesedésének megadása könnyen felfedhetné az érintett gyártó kilétét és az erre vonatkozó kéréseket el kellett utasítani.
ii.
A Bizottság nem „mosta össze” az eljárás megindítása támogatásának meghatározását, az uniós gazdasági ágazat meghatározását és az ideiglenes minta kiválasztását, mivel ezek a lépések egymástól függetlenek maradtak és azokról külön született döntés. Nem nyert igazolást, hogy az uniós gyártók által megadott gyártási és értékesítési adatoknak a vizsgálat megindításának támogatásával összefüggésben történő felhasználása milyen mértékben érintette a minta reprezentativitását. Az eljárás megindításakor valóban meg kellett ideiglenes jelleggel határozni az uniós gazdasági ágazatot. Az uniós gyártókra vonatkozó összes információ felhasználásra került - beleértve a panaszban megadott információkat és az uniós gyártóktól, illetve más felektől a vizsgálat megindítása előtt begyűjtött adatokat is - a későbbi (19) preambulumbekezdésben meghatározott vizsgálati időszakra vonatkozó teljes uniós gyártás ideiglenes meghatározásakor.
iii.
A minta szempontjából figyelembevételre került a vizsgálat támogatására vonatkozó kérdésre válaszoló összes uniós gyártó, függetlenül attól, hogy a vizsgálatot támogatták, ellenezték vagy erről nem nyilvánítottak véleményt; ez a kérés ennélfogva elutasításra került.
iv.
Az ideiglenes minta kiválasztásakor mérlegelést nyert a kétszeres/háromszoros számbavétel kérdése. Úgy tűnt, hogy a vertikálisan integrált uniós gyártók lemez- és elemgyártásának és -értékesítésének kizárása következtében figyelmen kívül kerülne a lemez- és cellatermelés szabad piacon értékesített része. Ezért úgy ítélték meg, hogy a lemezek és elemek teljes gyártási volumenből való kizárása nem feltétlenül eredményezte volna a minta nagyobb fokú reprezentativitását. A minta reprezentativitása továbbá nem csak a gyártási volumen alapján került meghatározásra, hanem a földrajzi kiterjedés, illetve a vertikálisan integrált és nem integrált gyártók kiegyensúlyozott képviselete alapján is. A gyártási volumen relatív reprezentativitása a hasonló termékek minden egyes típusa szintjén kiszámításra került. Ezen az alapon úgy ítélték meg, hogy az ideiglenes minta kiválasztására használt módszertan ésszerű volt, ennélfogva a minta reprezentatívnak minősül a vizsgált termék egészének uniós gazdasági ágazata tekintetében. Emiatt ez a kérés elutasításra került.
v.
Az adatok megbízhatóságát illetően: a minta kiválasztása a mintavételkor rendelkezésre álló információk alapján történt, az alaprendelet 17. cikke (1) bekezdésében előírtak szerint. A vizsgálat megindításának alátámasztására felhasznált adatok megbízhatóságát illetően: a vizsgálat nem talált arra utaló bizonyítékot, hogy a vizsgálat megindítása előtt gyűjtött adatok lényeges hibában szenvedtek volna. Ezért ésszerűen feltételezhető, hogy az ideiglenes minta kiválasztásának alapja kellően megbízható volt. Emiatt ez a kérés elutasításra került.
vi.
A további mintegy 150 uniós gyártó listáját illetően meg kell jegyezni, hogy ezt az információt jóval az érdekelt felek ideiglenes minta kiválasztására vonatkozó észrevételeinek benyújtására, illetve az uniós gyártók mintába való felvételre való jelentkezésére megadott határidőn túl nyújtották be. Ezen túlmenően az ezen a listán szereplő mintegy 30 uniós gyártóról a Bizottságnak a minta kiválasztásakor ténylegesen tudomása volt. Továbbá a minta kiválasztásakor figyelembe vettek minden olyan uniós gyártót, amely az eljárás megindításáról szóló értesítés közzététele után bejelentkezett. Ezen az alapon a minta reprezentativitása nem érintett. Emiatt ez a kérés elutasításra került.
(10)
Az észrevételek beérkezését követően a minta összetételét felülvizsgálták az arra vonatkozó jelzés miatt, hogy a kiválasztott egyik vállalat nem képes a teljes körű együttműködésre. A minta reprezentativitásának megőrzése érdekében egy további uniós gyártót választottak ki. A módosított minta így tíz uniós gyártóból állt, amelyeket a rendelkezésre álló időn belül ésszerűen megvizsgálható, a gyártás minden szintje vonatkozásában a legnagyobb reprezentatív volumen alapján választottak ki, figyelembe véve az uniós piaci értékesítés volumenét és a földrajzi elhelyezkedést. Ennek következtében a figyelembe vett uniós gyártók módosított mintája a teljes uniós termelés százalékában kifejezve a modulgyártók 18-21 %-át, az elemgyártók 17-24 %-át, a lemezgyártók 28-35 %-át képviseli, és lefedi a vertikálisan integrált és nem integrált gyártókat egyaránt. Tekintve, hogy a pontos százalékos arány lehetővé tenné a fent említett további uniós gyártó termelési volumenének kiszámítását, és így kilétének meghatározását, a pontos százalékos arányok nem tehetőek közzé.
b) Mintavétel a független importőrök körében
(11)
A független importőrök potenciálisan nagy számára tekintettel a Bizottság az alaprendelet 17. cikkével összhangban az eljárás megindításáról szóló értesítésben mintavételt helyezett kilátásba. Ahhoz, hogy a Bizottság dönthessen a mintavétel szükségességéről, és igenlő esetben kiválaszthassa a mintát, valamennyi importőrt felkértek, hogy jelentkezzen a Bizottságnál és adja meg az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározottak szerint a vizsgált termékkel kapcsolatban a későbbi (19) preambulumbekezdésben meghatározott vizsgálati időszak alatt folytatott tevékenységére vonatkozó alapvető információkat.
(12)
A panaszos által beterjesztett azon mintegy 250 független importőr körül, amelyekkel a Bizottság kapcsolatba lépett, harminchat fél töltötte ki az eljárás megindításáról szóló értesítéshez csatolt mintavételi formanyomtatványt, közülük harmincöt a modulok, egy az elemek tekintetében, de a lemezek vonatkozásában válasz nem érkezett. A mintát az alaprendelet 17. cikkével összhangban választották ki, a rendelkezésre álló idő alatt célszerűen kivizsgálható lehető legnagyobb termelési, értékelési vagy exportálási reprezentatív mennyiség lefedésére. A Bizottság ennek alapján a modulok vonatkozásában három, az elemek tekintetében egy független importőrből álló mintát választott ki. A beérkezett észrevételek nyomán a Bizottság úgy döntött, hogy egy további független importőrt vesz fel a mintába a modulok vonatkozásában. Ez a vállalat jelentkezett és érvelése szerint tevékenységének szintje indokolná a mintába való felvételét. Eredeti beadványát ezért újra megvizsgálták és nyilvánvalóvá vált, hogy adminisztratív hiba történt az érintett importőr által jelentett importvolumennel kapcsolatban. Ezen okok miatt a szóban forgó vállalatot felvették a független importőrök mintájába. Mindemellett a mintába eredetileg kiválasztott két vállalat nem töltötte ki a kérdőíveket, és ezért azokat nem együttműködőnek tekintették és kizárták a független importőrök mintájából. Ezért a független importőrök mintája modulok vonatkozásában kettő, elemek vonatkozásában pedig egy importőrből állt, az érintett országból származó teljes behozatal mintegy 2-5 %-át képviselve. A kitöltött kérdőív beérkezése után azonban nyilvánvalóvá vált, hogy a három importőr közül kettőnek a főtevékenysége valójában napelemes létesítmények telepítése, és nem az érintett termékekkel való kereskedelem volt. A vizsgálat feltárta, hogy az érintett termék behozatalának többsége a kínai exportáló gyártókhoz kapcsolódó vállalatokon, szerelőkön vagy projektfejlesztőkön keresztül lép be az uniós piacra. Az adott körülmények között a mintát ideiglenesen reprezentatívnak minősítették. A Bizottság azonban a további vizsgálat során fel fogja venni a kapcsolatot további együttműködő független importőrökkel annak ellenőrzése érdekében, hogy importőrnek minősülnek-e, illetve a minta mérete növelésének megfontolására.
c) Mintavétel az exportáló gyártók körében
(13)
Az exportáló gyártók nyilvánvalóan nagy számára tekintettel a Bizottság a dömping meghatározásához az alaprendelet 17. cikkével összhangban az eljárás megindításáról szóló értesítésben mintavételt helyezett kilátásba. Ahhoz, hogy a Bizottság dönthessen a mintavétel szükségességéről, és igenlő esetben kiválaszthassa a mintát, valamennyi exportáló gyártót felkérték, hogy jelentkezzen a Bizottságnál és adja meg az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározottak szerint a vizsgált termékkel kapcsolatban a későbbi (19) preambulumbekezdésben meghatározott vizsgálati időszak alatt folytatott tevékenységére vonatkozó alapvető információkat. Az érintett ország hatóságaival is konzultációt folytattak.
(14)
A mintavétel során 135 exportáló kínai gyártó (gyakorta több vállalatból álló csoport) jelentkezett. Az együttműködő vállalatok a teljes kínai export értékének 80 %-át képviselik. A hét vállalatcsoportból álló kiválasztott minta a következőkből tevődik össze: a modulok terén legnagyobb exportvolumennel rendelkező három együttműködő exportőr, az elemek terén legnagyobb exportvolumennel rendelkező két legnagyobb exportőr, illetve a lemezek terén legnagyobb exportvolument felmutató exportőr.
d) Kitöltött kérdőívek és ellenőrzés
(15)
A Bizottság kérdőíveket küldött a mintában szereplő minden exportáló kínai gyártónak, illetve a mintában szereplő uniós gyártóknak, a mintába felvett független importőröknek, továbbá az értéklánc következő lépcsőjén álló azon gazdasági szereplőknek és társulásaiknak, amelyek az eljárás megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül jelentkeztek. A Bizottság kapcsolatba lépett a fogyasztói szervezetek képviselőjével is.
(16)
A kitöltött kérdőívek beérkeztek a mintában szereplő valamennyi kínai exportáló gyártótól, a mintában szereplő összes uniós gyártótól, a mintában szereplő három független uniós importőrtől, valamint huszonegy, az értéklánc előző és következő lépcsőjén álló gazdasági szereplőtől, és ezek három társulásától.
(17)
A Bizottság a dömping, az abból következő kár és az uniós érdek előzetes megállapításához szükségesnek ítélt, az érdekelt felektől származó valamennyi információt bekérte és ellenőrizte. Az alábbi vállalat(csoport)ok telephelyein tettek ellenőrző látogatásokat:
a)
Uniós gyártók
-
A mintában szereplő tíz uniós gyártó telephelyein tettek ellenőrző látogatásokat.
b)
Kínai exportáló gyártók
-
Changzhou Trina Solar Energy Co Ltd, Kínai Népköztársaság
-
Delsolar (Wujiang) Co Ltd, Kínai Népköztársaság
-
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co Ltd, Kínai Népköztársaság
-
JingAo Group, Kínai Népköztársaság
-
Jinzhou Yangguang Energy, Kínai Népköztársaság
-
Wuxi Suntech Power Co Ltd, Kínai Népköztársaság
-
Yingli Green Energy Holding Company, Kínai Népköztársaság
c)
Kapcsolódó uniós importőrök
-
Yingli Green Energy Greece Sales GmbH, München, Németország
-
LDK Solar Italia S.r.l., San Zenone degli Ezzelini (TV), Olaszország
-
Delta Energy Systems S.r.l., Róma, Olaszország
-
Sunways AG, Konstanz, Németország
-
JA Solar GmbH, München, Németország
d)
Unión kívüli kapcsolódó kereskedők/importőrök
-
Delsolar Co Ltd, Zhunan City, Tajvan
-
JA Solar Hong Kong Ltd, Hong Kong SAR
-
Wealthy Rise International Ltd, Hong Kong SAR
-
Suntech Power International Ltd, Schaffhausen, Svájc
-
Trina Solar (Schweiz) AG, Wallisellen, Svájc
e)
Független uniós importőrök
-
IBC AG, Bad Staffelstein, Németország
f)
Az értéklánc előző lépcsőjén álló gazdasági szereplők
-
Roth & Rau AG, Hohenstein-Ernsthal, Németország
-
WACKER Chemie AG, Burghausen, Németország
g)
Az értéklánc következő lépcsőjén álló gazdasági szereplők
-
Juwi Solar GmbH, Worrstadt, Németország
-
ValSolar SL, Badajoz, Spanyolország
h)
Társulások
-
EPIA, Brüsszel, Belgium
(18)
Annak érdekében, hogy a piacgazdasági elbánásban nem részesíthető kínai exportőr gyártók részére a rendes értéket megállapítsák, a következő vállalatok telephelyén a rendes értéknek az Indiából, mint analóg országból származó adatok alapján történő megállapítása céljából ellenőrző látogatásra került sor:
-
EMMVEE Photovoltaic Power Private Limited, Bangalor, India
-
Tata Power Solar Systems Limited, Bangalor, India
4. Vizsgálati időszak és figyelembe vett időszak
(19)
A dömpingre és a kárra vonatkozó vizsgálat a 2011. július 1. és 2012. június 30. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjedt ki. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2009-től a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.
B. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
1. Érintett termék
(20)
Az érintett terméket a Kínai Népköztársaságból származó vagy ott feladott kristályos szilícium fotovillamos modulok vagy panelek, valamint olyan típusú elemek és lemezek, melyeket kristályos szilícium fotovillamos modulokban vagy panelekben használnak. Az elemek és lemezek vastagsága nem haladhatja meg a 400 μm-t. Ez a termék jelenleg az ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 és ex 8541 40 90 KN-kód alá tartozik (a továbbiakban: a vizsgált termék).
(21)
A következő terméktípusok nem tartoznak a vizsgált termék fogalmába:
-
olyan, hatnál kevesebb elemből álló, hordozható napelemes töltő, amely készülékek elektromos energiával való ellátását biztosítja, illetve elemtöltőként működik,
-
fotovillamos termékek,
-
olyan kristályos szilícium fotovillamos termékek, amelyeket tartósan integráltak elektronikus termékekbe, ahol a villamos termékek funkciója más, mint villamosenergia-termelés, és ahol ezek a villamos termékek az integrált kristályos szilícium fotovillamos elemek által termelt villamos energiát fogyasztanak.
(22)
A fotovillamos modulok, elemek és lemezek a napenergiát villamos energiává alakítják át. Az átalakítást olyan elemek működtetik, amelyek elnyelik a fényt és azt kristályos szilícium segítségével villamos energiává alakítják.
(23)
A gyártási folyamat első lépését a lemezek alkotják. Ezek kristályos szilíciumból készülnek, és ezek alkotják az elemgyártás legfontosabb alkotóelemét.
(24)
Először a kristályos szilíciumot meg kell olvasztani kristályos szilíciumöntvények elkészítéséhez, majd ezeket az öntvényeket lemezekre fűrészelik. A lemezeket a működőképes napelem elemek előállításához csúcstechnológiás félvezető feldolgozósoron kezelik. A gyártási folyamat második lépését az elemek alkotják. Ezek az elemben termelt villamos energia összegyűjtéséhez és továbbításához egy pozitív-negatív záróréteggel rendelkeznek.
(25)
A modulok képezik a gyártási folyamat harmadik lépését. A modulok összeállításához az elemeket lapos vezetékkel vagy fémszalaggal kötik össze egy cellalánc kialakításához. Ezeket fóliák közé laminálják. Többnyire üveget használnak a felső oldalon, az alsón pedig polimer hátfóliáz. A helyszíni (pl. tetőre történő) felszereléshez rendszerint kereteket készítenek. A modul felszerelhető inverterrel is.
2. Hasonló termék
(26)
A vizsgálat azt igazolta, hogy az érintett termék és a rendes érték megállapításához analóg országnak tekintett Indiában gyártott és ezen ország belföldi piacán értékesített termék, továbbá az Unióban az uniós gazdasági ágazat által gyártott és értékesített termékek alapvető fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságai, valamint alaprendeltetése azonos. Ezért ezek ideiglenesen hasonló termékeknek tekintendők az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében.
3. A termékkört érintő kérelmek
i. Fizikai, vegyi és műszaki jellemzők, valamint rendeltetés
(27)
Több érdekelt fél állította, hogy a vizsgálat nem fedhet le három, eltérő fizikai, kémiai és műszaki jellemzőkkel rendelkező terméket, ennélfogva a modulok, elemek és lemezek tekintetében külön vizsgálatot kellene végezni. Állították továbbá, hogy nem egyértelmű az, hogy a vizsgálat egyetlen termékre vagy három külön termékre vonatkozik-e, ezért érdekeik védelmi lehetősége nem teljes körű. Kérték továbbá, hogy a monokristályos lemezek kizárásának mellőzése esetén alternatívaként a lemezeket zárják ki a vizsgálatból (lásd a későbbi (42)-(44) preambulumbekezdést).
(28)
A lemez-elem modulgyártás eltérő gyártási lépésekből álló, egységes gyártási folyamat. A modulok, elemek és lemezek együttesen határozzák meg a késztermék (azaz a modulok) tulajdonságait. A vizsgálat igazolta, hogy a lemez- és elemgyártás közvetlenül és kizárólag a modulgyártást szolgálja; a modulok, elemek és lemezek azonos (a használat nyersanyag által meghatározott) fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságokkal rendelkeznek, és alaprendeltetésük is azonos, azaz azokat a fotovillamos rendszerekbe történő beépítéshez értékesítik. A modulok teljesítménye közvetlenül kötődik a lemezek és elemek teljesítményéhez.
(29)
Az eljárás megindításáról szóló értesítésben egyértelműen szerepelt, hogy a vizsgálat terméket az elemek és a lemezek alkotják. Az érdekelt felek érdekvédelmi lehetősége ezért az érintett termék meghatározása alapján teljes körű volt. Emiatt az érvek elvetésre kerültek.
ii. Eltérő besorolás
(30)
Állították továbbá, hogy a modulok, elemek és lemezek nem tekinthetőek egyetlen terméknek, mivel eltér azok nyolcjegyű KN-kódja, hatjegyű vámtarifa-alszáma, harmonizált Rendszer szerinti négyjegyű besorolása és kétjegyű fejezetszáma, valamint a HR-nómenklatúra eltérő szakaszaiban találhatóak. Ez az érvelés önmagában nem bír jelentőséggel a dömpingellenes vizsgálat termékkörének meghatározásában, mivel ez az érintett termék fizikai tulajdonságain alapul.
iii. Az elemek hozzáadott értéke
(31)
Több fél állította, hogy az elemek átalakítási folyamatának hozzáadott értéke adja a modulok értékének legjelentősebb részét, ezért az elemeket külön terméknek kell tekinteni.
(32)
A vizsgálat feltárta, hogy az elemgyártás a gyártási folyamat technológiailag legkifinomultabb része. Igazolta azonban azt is, hogy a három gyártási lépés egymásra épül, és a hozzáadott érték nem a gyártási folyamat egy adott szakaszára összpontosul, hanem az egész gyártási folyamatra kiterjed. Emiatt az érv elvetésre került.
iv. Külön kereskedői piac
(33)
Több fél állította azt, hogy a moduloknak, elemeknek és lemezeknek külön kereskedői piacuk van, emiatt azokat eltérő termékként kellene kezelni, amit igazol az a tény is, hogy számos gyártó a vertikális integrációnak nem része.
(34)
A modulok, elemek és lemezek nem tekinthetőek olyan külön termékeknek, melyek ára csak a piaci tényezők függvényében változik. Valójában áruk a poliszilícium árával van szoros kapcsolatban, mely befolyásolja azt. Hasonlóképpen - a fenti (23)-(25) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint az érintett termék eltérő lépésekből álló, egyetlen gyártási folyamatban készül. Az a tény, hogy egyes gyártók a vertikális integrációnak nem részei, üzleti döntésből és méretgazdaságosságból ered, és ezt a következtetést nem érinti. Emiatt ezt az érvet el kellett vetni.
v. Rendeltetés és helyettesíthetőség
(35)
Több érdekelt fél állította, hogy a modulokat, elemeket és lemezeket eltérő termékként kell kezelni, tekintve eltérő rendeltetésüket és azt, hogy egymással nem helyettesíthetőek.
(36)
Amint a fentebb említést nyert, a vizsgálat igazolta, hogy a lemez-elem-modul gyártási folyamat egyetlen egységes gyártási folyamat, ezért nem merülhet fel az egységes gyártási folyamat különböző lépései között a helyettesíthetőség kérdése. Mindemellett a modulok, elemek és lemezek rendeltetése azonos: a napfény villamos energiává történő átalakítása, emiatt más alkalmazásokban nem használhatóak.
vi. Forgalmazási csatornák
(37)
Egy érdekelt fél állította, hogy a modulok, elemek és lemezek forgalmazási csatornái nem azonosak és emiatt azokat nem szabd egyetlen termékként kezelni. A vizsgálat igazolta, hogy lehetséges a modulok, elemek és lemezek eltérő vagy hasonló forgalmazási csatornákon keresztül történő forgalmazása. Azonban az egy termékként meghatározás fő kritériumai az azonos fizikai, kémiai és műszaki jellemzők, valamint az azonos rendeltetés. A fenti (27)-(29) preambulumbekezdésre figyelemmel megállapítható, hogy az eltérő forgalmazási csatornák emiatt nem minősülnek döntő szempontnak. Az érvet emiatt el kell vetni.
vii. Fogyasztói felfogás
(38)
Állították, hogy a modulok, elemek és lemezek a fogyasztói felfogás tekintetében is jelentősen eltérnek és emiatt azokat nem szabad egyetlen termékként kezelni.
(39)
A fentiekhez hasonlóan az egy termékként meghatározás fő kritériumai az azonos fizikai, kémiai és műszaki jellemzők, valamint az azonos rendeltetés. A fenti (27)-(29) preambulumbekezdésre figyelemmel megállapítható, hogy az eltérő fogyasztói felfogás emiatt nem minősül döntő szempontnak. Az érvet emiatt el kell vetni.
viii. Vékonyréteg termékek
(40)
Egy érdekelt fél állította, hogy az érintett termék fogalmába be kell vonni a fotovillamos termékeket, állítva, hogy ezek fizikai, kémiai és műszaki alaptulajdonságai, illetve alaprendeltetésük azonos.
(41)
A fotovillamos termékek a termék meghatározásából egyértelműen kizárásra kerültek, lásd a fenti (21) preambulumbekezdést. Valójában a fotovillamos termékek az érintett termékhez képest eltérő fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságokkal rendelkeznek. Gyártásuk eltérő gyártási folyamatban történik és nem kristályos szilíciumból, mely a modulok, elemek és lemezek előállításának fő alapanyaga. Átalakítási hatékonyságuk és hatásos teljesítményük alacsonyabb, emiatt nem alkalmasak ugyanazokra az alkalmazásokra, mint az érintett termék. Emiatt az érveket el kellett vetni.
ix. A monokristályos lemezek kizárása
(42)
Egy érdekelt fél kérte a monokristályos lemezek érintett termék fogalmából való kizárását, mivel azok a polikristályos lemezekhez képest eltérő fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságokkal rendelkeznek. Állították, hogy különbségek mutatkoznak a kristályszerkezetben, formában és megjelenésben. Állították továbbá, hogy az Unióban nem gyártanak monokristályos lemezeket.
(43)
A vizsgálat megállapította, hogy a monokristályos lemezek minősége a polikristályos lemezekénél jobb, noha azonos fő alapanyagból (poliszilícium) hasonló gyártási folyamatból származnak (poliszilícium). Ezért megállapítást nyert, hogy a monokristályos és polikristályos lemezek fizikai, kémiai és műszaki alaptulajdonságai azonosak.
(44)
A vizsgálat igazolta, hogy azonos az alaprendeltetésük is, mivel a monokristályos és a polikristályos lemezeket kizárólag (mono-, illetve polikristályos) napelem elemek gyártásához használják, melynek eredménye a (mono-, illetve polikristályos) napelemmodul. Nincsenek lényeges eltérések a két lemeztípus között és azok helyettesíthetőek, elemek gyártásához mindkettő felhasználható. Emellett a vizsgálat azon érvet illetően, hogy az Unióban nem gyártanak monokristályos lemezeket, igazolta, hogy az Unióban egyaránt gyártják a monokristályos és polikristályos lemezeket. Emiatt ezt az érvet el kell vetni.
x. Félkész termékek
(45)
Állították továbbá, hogy a lemezeket és elemeket két félkész alapanyag-terméknek kell tekinteni, míg a modulok készterméknek minősülnek, emiatt azokat nem szabad egyetlen termékként kezelni.
(46)
Amint az fentebb említésre került, az egy termékként meghatározás fő kritériumai az azonos fizikai, kémiai és műszaki jellemzők, valamint az azonos rendeltetés. A fenti (27)-(29) preambulumbekezdésre figyelemmel megállapítható, hogy a félkész és a késztermék közötti különbség emiatt nem minősül döntő szempontnak. Az érvet emiatt el kell vetni.
xi. Napelemes töltők
(47)
Egy érdekelt fél kérte a kizárólag 12 voltos elemek töltésére szolgáló napelem panelek kizárását azon az alapon, hogy azok rendeltetése eltér a hálózati csatlakoztatásra szánt modulok rendeltetésétől azon tény miatt, hogy sokkal alacsonyabb feszültséget termelnek, emiatt hálózati csatlakoztatásra nem alkalmasak.
(48)
Az eljárás megindításáról szóló értesítés szerint nem tartozik a vizsgált termékek körébe az olyan, hatnál kevesebb elemből álló, hordozható napelemes töltő, amely készülékek elektromos energiával való ellátását biztosítja, illetve elemtöltőként működik. A hat elemnél többet tartalmazó és csak elemtöltésre szolgáló modulok alaptulajdonságai és teljesítménye megegyezik a hálózati csatlakoztatásra alkalmas modulokéval. Ezek a hálózati csatlakoztatásra szánt modulokban lévő áramköröknél alacsonyabb feszültségű nyitott áramkört használnak. A vizsgálat feltárta, hogy az eltérés ellenére az ilyen típusú modulok a hálózathoz csatlakoztathatóak. Az alacsonyabb feszültség a méret és/vagy elemszám növelésével egyszerűen ellensúlyozható. Ezért az elem töltésére szánt, hatnál több elemből álló modulok az érintett termék fogalmába beletartoznak.
xii. Következtetés
(49)
A fentiek értelmében ideiglenesen megállapítást nyert, hogy egyetlen terméket alkotnak a kristályos szilícium fotovillamos modulok vagy panelek, valamint olyan típusú elemek és lemezek, melyeket kristályos szilícium fotovillamos modulokban vagy panelekben használnak. A Bizottság azonban tovább fogja vizsgálni azt a kérdéskört, hogy a modulok, elemek és lemezek egy, kettő vagy három külön terméket alkotnak-e. Felkéri ezért az összes érdekelt felet, hogy ismertesse álláspontját erre a kérdésre vonatkozóan, figyelemmel a Bizottság jelenlegi szakaszban levont következtetéseire. Mindenesetre, még ha végezetül az is kerülne megállapításra, hogy kettő vagy három különböző termékről van szó, a folyó vizsgálat mindezen eltérő termékekre kiterjed, és végleges intézkedések hozhatóak a modulok, elemek és lemezek vonatkozásában attól függetlenül, hogy azok egy vagy több terméket alkotnak-e.
C. DÖMPING
1. Kínai Népköztársaság
1.1. Piacgazdasági elbánás
(50)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése b) pontjának megfelelően a Kínából származó importra vonatkozó dömpingellenes vizsgálatokban a rendes értéket a 2. cikk (1)-(6) bekezdésében foglaltak szerint kell megállapítani azon gyártók esetében, amelyek az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában foglalt kritériumoknak megfelelnek.
(51)
Kizárólag tájékoztatás céljából az alábbiak röviden összefoglalják ezeket a feltételeket:
1.
a vállalkozás döntéseit piaci jelzések alapján, jelentős állami beavatkozás nélkül hozzák meg, továbbá a költségek a piaci viszonyokat tükrözik;
2.
a vállalkozás egy átlátható könyvelést vezet, amelyet a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően független könyvvizsgálat alá vetnek, és amelyet minden területen alkalmaznak;
3.
nem állnak fenn a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulások;
4.
a csődre és a tulajdonjogra vonatkozó jogszabályok jogbiztonságot és stabilitást biztosítanak; valamint
5.
a valutaátváltásokat piaci árfolyamon végzik.
(52)
Ebben a vizsgálatban az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja alapján a mintába felvett összes exportáló gyártó igényelt piacgazdasági elbánást, és a megadott határidőn belül benyújtotta a piacgazdasági elbánás iránti kérelemre vonatkozó formanyomtatványt.
(53)
A Bizottság megvizsgált minden szükségesnek ítélt információt, és a szóban forgó vállalatok telephelyén ellenőrizte a piacgazdasági elbánás iránti kérelemben benyújtott adatokat.
(54)
A vizsgálat során megállapították, hogy a piacgazdasági elbánást igénylő hét exportáló gyártó (vállalatcsoport) egyike sem teljesítette az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában előírt követelményeket.
(55)
Mind a hét vállalatcsoport adókedvezmény(ek)ben és támogatásokban részesült, ezért nem tudták bizonyítani, hogy nem érintettek a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulásokkal, ennélfogva a piacgazdasági elbánás tesztje 3. kritériumának nem felelt meg.
(56)
Hat vállalatcsoport nem bizonyította, hogy könyvelését a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően független könyvvizsgálatnak veti alá, ennélfogva a piacgazdasági elbánás tesztje 2. kritériumának nem felelt meg.
(57)
Egy vállalatcsoport nem bizonyította, hogy valamennyi vállalatára vonatkoznak a csődtörvények vonatkozó jogszabályok, ennélfogva a piacgazdasági elbánás tesztje 4. kritériumának nem felelt meg.
(58)
Emellett három vállalatcsoport nem volt képes annak bizonyítására, hogy mentes a jelentős állami beavatkozástól, ennélfogva a piacgazdasági elbánás tesztje 1. kritériumának nem felelt meg.
(59)
A piacgazdasági elbánásra vonatkozó vizsgálat megállapításainak közlését követően a mintába felvett összes vállalattól észrevételek érkeztek.
(60)
Két vállalatcsoport eljárási észrevételt tett, és azzal érvelt, hogy a piacgazdasági elbánásra vonatkozó megállapítás elkésett, mivel arra az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában foglalt három hónapos határidőt követően került sor, és emiatt a vizsgálatot késedelem nélkül meg kell szüntetni. Érvelésük alátámasztására a Bíróság Brosmann (4) és Aokang (5) cipőügyekben hozott ítéleteire hivatkozott.
(61)
Először is emlékezni kell arra, hogy a Brosmann-ügy és az Aokang-ügy nem érinti a piacgazdasági elbánásra vonatkozó elemzés jogszerűségének ebben az ügyben történő értékelését, mivel ezek az ügyek - e vizsgálattal ellentétben - olyan helyzetekre vonatkoztak, melyekben piacgazdasági elbánásra vonatkozó elemzést egyáltalán nem végeztek.
(62)
Továbbá a Brosmann-ügy és az Aokang-ügy nem bír jelentőséggel ezen vizsgálat jogszerűségének értékelésében, mivel az alaprendelet időközben módosult. Az alaprendelet módosított 2. cikkének (7) bekezdése előírja, hogy a Bizottságnak csak az alaprendelet 17. cikke szerint a mintába felvett vállalkozások esetében kell elvégeznie a piacgazdasági elbánás meghatározását, és a meghatározást rendes esetben a vizsgálat megkezdésétől számított hét hónapon, de minden esetben legkésőbb nyolc hónapon belül kell elvégezni. E módosítást 2012. december 15-től valamennyi új és valamennyi folyamatban lévő vizsgálat során alkalmazni kell, beleértve ezért ezt a vizsgálatot is.
(63)
Mindenesetre fenn kell tartani az állandósult ítélkezési gyakorlat szerinti értelmezést, mely szerint a piacgazdasági elbánás megállapításához fűződő jog annak ellenére sem sérült, hogy a három hónapos határidőt nem tartották tiszteletben.
(64)
A kapott legfontosabb érdemi észrevételek az adókedvezményeket és támogatásokat érintették. Az exportőrök nem vitatták a megállapított tényállást, de megkérdőjelezték annak a piacgazdasági elbánás tesztje 3. kritériumának teljesülésében fennálló jelentőségét. Azzal érveltek különösen, hogy az állami juttatások nem képezik árbevételük jelentős hányadát.
(65)
E tekintetben meg kell jegyezni, hogy egyértelműen nem piacgazdasági az a társaságiadó-rendszer, amely egyes, a kormány által stratégiainak tartott vállalatokat előnyösebb elbánásban részesít. Egy ilyen rendszert az állami tervezés továbbra is erősen befolyásol. Meg kell jegyezni, hogy a társaságiadó-csökkentéssel okozott torzulások jelentősek, mivel teljes mértékben módosítják a vállalat által ahhoz elérendő adózás előtti eredményt, hogy a befektetők számára vonzó legyen. A torzulások egyben tartósak is, és a torzulás „jelentős” voltának értékeléséhez - az előny jellegéből adódóan - nem bír jelentőséggel a vizsgálati időszak alatt kapott előny abszolút összege. A jelentőség értékelését inkább az intézkedésnek a vállalat pénzügyi és gazdasági helyzetére gyakorolt átfogó hatására kell alapozni.
(66)
A 2. kritériumot illetően három vállalatcsoport állította, hogy betartja a nemzetközi számviteli standardok vonatkozó szabályait, mivel egyesült államokbeli konszolidált beszámolóik e standardoknak teljes mértében megfelelnek. Néhány vállalat általánosságban is állította, hogy számviteli nyilvántartásaik megfelelnek a kínai számviteli standardoknak, melyeket a nemzetközi standardokkal egyenértékűnek tekintenek. A kérdés azonban nem az, hogy a kínai számviteli standardok megfelelnek-e a nemzetközi számviteli standardoknak. Itt az a kérdés, hogy a számviteli standardok megfelelnek-e a vonatkozó standardoknak vagy sem. Ezek az észrevételek nem orvosolják különösen azt a tényt, hogy a szóban forgó kínai vállalatok különálló pénzügyi kimutatásaiban számos nemzetközi számviteli standard (és azok kínai megfelelője) - beleértve különösen a készletamortizációt és a kapcsolt vállalatokkal végzett ügyletek közzétételét - sérelme megállapítást nyert.
(67)
Az 1. kritérium vonatkozásában - figyelembe véve a felektől érkezett észrevételeket és a C-337/09 P. sz. ügyben hozott ítéletet (6) - megállapítást nyert, hogy ennek a kritériumnak az összes vállalat megfelelt. Azonban a mintába felvett összes exportőr vonatkozásában a piacgazdasági elbánás átfogó megállapítása nem változik, mivel továbbra sem felelnek meg a 2. és 3. kritérium követelményeinek.
(68)
A 4. kritérium tekintetében a fenti (57) preambulumbekezdésben említett vállalatcsoport tudta igazolni, hogy a csoport legjelentősebb kínai vállalata ellen csődeljárás indult. Ezért megállapítást nyert, hogy a kritériumot ez a vállalatcsoport teljesíti. E vállalatcsoport vonatkozásában azonban a piacgazdasági elbánás átfogó megállapítása így sem változik, mivel továbbra sem felel meg a 2. és 3. kritérium követelményeinek.
(69)
Következtetésképpen nem nyert bizonyítást, hogy a mintába felvett exportáló gyártók közül bármelyik is megfelelt volna a piacgazdasági elbánás 2. és/vagy a 3. kritériumának. Ezért egyik vállalat tekintetében sem állapítható meg a piacgazdasági elbánás.
1.2. Egyedi vizsgálat
(70)
Az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése szerinti egyedi vizsgálat iránti kérelmeket tizennyolc olyan együttműködő exportáló gyártó vagy ilyen gyártókból álló csoport nyújtott be, melyeket a mintába nem választottak be.
(71)
A Bizottság a beérkezett kérelmek nagy számára tekintettel ideiglenesen megállapította, hogy az egyedi vizsgálatok indokolatlan terhet jelentenének és meggátolnák a vizsgálat időben történő befejezését. Következésképpen, az az ideiglenes döntés született, hogy az egyedi vizsgálatra vonatkozó egy kérelemnek sem adnak helyet.
1.3. Analóg ország
(72)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja értelmében a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló gyártók esetében a rendes értéket egy piacgazdaságú harmadik ország („analóg ország”) árai alapján vagy számtanilag képzett értéke alapján kell megállapítani.
(73)
A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte arra vonatkozó szándékát, hogy az USA-t használja megfelelő analóg országként a Kína részére megállapítandó rendes érték tekintetében, és felkérte az összes érdekelt felet, hogy tegyék meg az ezzel kapcsolatos észrevételeiket.
(74)
Az analóg ország kiválasztásával kapcsolatban számos exportőr és importőr nyújtott be észrevételt azzal érvelve, hogy az USA - főleg amiatt, hogy a vizsgálati időszak egy részében piaca a kínai behozataltól dömpingellenes és szubvencióellenes intézkedésekkel védett volt - nem lenne megfelelő analóg ország.
(75)
Az érdekelt felek Tajvant, Indiát és Dél-Koreát javasolták megfelelőbb analóg országnak. Az észrevételek nyomán az a döntés született, hogy az elemzés kibővítésre kerül a megfelelő analóg ország megállapítása tekintetében. Ennek következtében megkeresték az összes jelentős napelem panel gyártót. Összesen 34 vállalattal léptek kapcsolatba Indiában, 9 vállalattal Japánban, 15 vállalattal Malajziában, 2 vállalattal Mexikóban, 34 vállalattal Koreában, 9 vállalattal Szingapúrban, 43 vállalattal Tajvanon és 21 vállalattal az USA-ban.
(76)
A megkeresésre két indiai, két tajvani és két USA-beli vállalat válaszolt. Mivel a tajvani vállalatok szinte kizárólag fotovillamos elemeket gyártottak, miközben a kínai kivitel főként modulok formájában történik, és az USA-t a beérkezett észrevételekre figyelemmel alkalmatlannak tekintették, döntés született arról, hogy ideiglenesen Indiát fogják analóg országként használni. Meg kell jegyezni, hogy a Bizottság a későbbiekben visszatérhet erre a kérdésre, ha a további vizsgálat azt tárja fel, hogy a modulok, elemek és lemezek két vagy három eltérő terméket alkotnak. Különösen amiatt, hogy India nem gyárt lemezeket, előfordulhat, hogy a lemezek tekintetében egy másik analóg országot kell választani.
(77)
Egy indiai gyártó hiányosan kitöltött kérdőívet küldött vissza. Emiatt az e vállalat által megadott adatokat a rendes érték megállapításához nem lehetett felhasználni. Mindazonáltal a vállalat által megadott, ellenőrzött információk felhasználhatóak annak igazolására, hogy az analóg országbeli, teljes körben együttműködő gyártó valóban reprezentatív az indiai piacon.
1.4. Rendes érték
(78)
Mivel a mintába felvett egyik kínai exportőrt sem lehetett piacgazdasági elbánásban részesíteni, a Bizottság a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alapján állapította meg és analóg országnak Indiát - mint piacgazdasággal rendelkező harmadik országot - választotta.
(79)
Először is megállapította az analóg ország gyártója által a belföldi piacon értékesített azon terméktípusokat, melyek az Unióba exportra értékesített terméktípusokkal azonosak vagy azokkal közvetlenül összehasonlíthatóak.
(80)
A Bizottság ezt követően az analóg országbeli gyártó vonatkozásában megvizsgálta, hogy a belföldi piacon értékesített hasonló termék egyes típusai rendes kereskedelmi forgalomban eladott terméknek voltak-e tekinthetők. Ez úgy történt, hogy a Bizottság minden terméktípus esetében megvizsgálta, hogy mekkora volt a vizsgálati időszakban a belföldi piacon független vevőknek történő nyereséges értékesítés aránya.
(81)
Amennyiben egy bizonyos terméktípus a kiszámított előállítási költséggel megegyező vagy azt meghaladó nettó eladási áron értékesített mennyisége az adott típus teljes értékesítésének több mint 80 %-át képviselte, és ha az említett típus súlyozott átlagára megegyezett az egységnyi előállítási költséggel, vagy meghaladta azt, a rendes értéket a tényleges belföldi ár alapján állapították meg. Ezt az árat az adott típusból a vizsgálati időszak során történt összes belföldi értékesítés árainak súlyozott átlagaként számították ki.
(82)
Azokban az esetekben, amikor egy terméktípus nyereséges értékesítése legfeljebb a típus teljes értékesítési mennyiségének legfeljebb 80 %-át tette ki, vagy amikor a típus súlyozott átlagára nem érte el az előállítási költséget, a rendes érték meghatározása a tényleges belföldi ár alapján történt, amelyet a szóban forgó típus kizárólag nyereséges értékesítéseinek súlyozott átlagáraként számítottak ki.
(83)
Amennyiben valamennyi terméktípust veszteséggel értékesítettek, a Bizottság ezeket nem a rendes kereskedelmi forgalomban megvalósuló értékesítésnek tekintette.
(84)
Azon terméktípusoknál, amelyek értékesítésére a rendes kereskedelmi forgalmon kívül, illetve amelyeket a belföldi piacon nem értékesítettek, a rendes értéket számtanilag képezték.
(85)
A rendes érték kiszámításához a felmerült értékesítési, általános és adminisztratív költségeket (a továbbiakban: SGA-költségek) és az analóg országbeli egyetlen teljes körűen együttműködő exportáló gyártó hasonló termékének - a vizsgálati időszakban rendes kereskedelmi forgalomban bonyolított - belföldi értékesítéséből származó nyereségének súlyozott átlagát hozzáadták az adott exportáló gyártó vizsgálati időszakban felmerült saját átlagos előállítási költségéhez Az előállítási, valamint az SGA-költségeket adott esetben még azelőtt kiigazították, hogy a rendes kereskedelmi forgalom szempontjából vizsgálták volna, és a rendes értékeket kiszámították volna.
(86)
A napelemlemezek tekintetében a rendes értéket nem lehetett a fenti (79)-(85) preambulumbekezdésben ismertetett módszertannal megállapítani, mivel egyik együttműködő indiai gyártó sem gyártott napelemlemezeket. A Bizottság ellenőrizte, hogy a rendes érték megállapítható-e egy szoros hasonlóságot mutató termék alapján, szükség szerint elvégezve az eltérő fizikai tulajdonságok miatti kiigazításokat. A napelemlemezek tekintetében a legszorosabb hasonlóságot mutató termék a napelemes elem volt. A lemezekből azonban csak jelentős mértékű feldolgozás után lesz elem. Mindemellett az említett módszer használata megbízhatóan nem számszerűsíthető, jelentős kiigazításokat igényelt volna. Ezért az elem rendes értéke nem használható alapul a lemez rendes értékének megállapításához. Ehelyett a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az indiai piacon piacgazdaságú országokból származó gyártók által értékesített lemezek árait használja, mivel ezek az árak reprezentatívan jelzik a lemezek indiai piacán uralkodó viszonyokat. Mivel Dél-Korea az analóg országbeli gyártók legnagyobb piacgazdasági lemezbeszállítója, a rendes érték megállapítása a dél-koreai lemezek indiai piaci árai alapján történt.
1.5. Exportár
(87)
Az exportáló gyártó vagy közvetlenül független vevők számára, vagy az Unióban található, vele kapcsolatban álló vállalaton keresztül exportálta termékeit az Unióba.
(88)
Azokban az esetekben, amikor az Unióba irányuló exportértékesítés közvetlenül független vevők részére történt, az exportárakat az érintett termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján állapították meg, az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően.
(89)
Amennyiben az exportértékesítéseket egy Unióban található, kapcsolt vállalaton keresztül végezték, az exportárakat az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése szerint az első független uniós vevő által az e kapcsolt vállalatnak fizetett viszonteladási ár alapján határozták meg. A behozatal és a viszonteladás között felmerült költségek, többek között az értékesítési, általános és adminisztratív költségek, valamint a nyereség vonatkozásában kiigazításokat végeztek. A haszonkulcs tekintetében az érintett termék két együttműködő független importőre által realizált nyereséget vették alapul, mivel az exportáló gyártó és a vele kapcsolatban álló importőr között fennálló kapcsolat miatt az importőr tényleges hasznáról kapott adatokat nem tekintették megbízhatónak.
1.6. Összehasonlítás
(90)
A rendes értéket és az exportárakat a gyártelepi ár alapján hasonlították össze.
(91)
A rendes érték és az exportár megfelelő összehasonlíthatóságának érdekében kiigazítások formájában biztosították az árakat érintő különbségek és az ár összehasonlíthatóságának a figyelembevételét az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően.
(92)
A fizikai tulajdonságok, a közvetett adók, a fuvarozási, biztosítási, kezelési, rakodási és járulékos költségek, a csomagolási költségek, a hitelköltségek, jutalékok és bankköltségek tekintetében minden olyan esetben elvégezték a megfelelő kiigazítást, amikor azt ésszerűnek, helyesnek és igazolt bizonyítékokkal alátámasztottnak ítélték.
1.7. Dömpingkülönbözetek
(93)
Az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdése értelmében a mintába felvett vállalatok esetében a dömpingkülönbözetet a hasonló termékek egyes típusai tekintetében az analóg országra megállapított súlyozott átlaggal számított rendes érték és az adott termék súlyozott átlaggal számított átlagos exportára összehasonlításával állapították meg.
(94)
A mintába fel nem vett együttműködő exportáló gyártók esetében a dömpingkülönbözet súlyozott átlagát az alaprendelet 9. cikke (6) bekezdése rendelkezéseinek megfelelően számították ki. A különbözetet a mintában szereplő exportáló gyártókra megállapított különbözetek súlyozott átlagaként állapították meg.
(95)
Az összes többi kínai exportáló gyártó esetében a dömpingkülönbözeteket - az alaprendelet 18. cikkének megfelelően - a rendelkezésre álló tények alapján határozták meg. Ennek érdekében először az együttműködés szintjét állapították meg, mégpedig az együttműködő exportáló gyártók által bejelentett Unióba irányuló export volumenének, illetve az Unióba irányuló kínai export volumenének összehasonlításával.
(96)
Mivel az együttműködés meghaladta az Unióba irányuló összes kínai export 80 %-át, az együttműködés szintje magasnak minősíthető. Mivel semmi sem utalt arra, hogy bármely exportáló gyártó szándékosan nem működött volna együtt, a Bizottság a dömpingkülönbözetet a mintába felvett vállalatok közül a legmagasabb dömpingkülönbözettel rendelkező vállalat szintjén állapította meg. Ezt a szintet megfelelőnek tartotta, mivel semmi nem utalt arra, hogy az együtt nem működő vállalatok dömpingkülönbözete alacsonyabb lett volna, továbbá az intézkedések hatékonyságát így kívánta biztosítani.
(97)
Ez alapján az ideiglenes, súlyozott átlagú dömpingkülönbözetek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következő:
Vállalat
Dömpingkülönbözet
Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd;
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd,
93,3 %
Delsolar (Wujiang) Co., Ltd,
112,6 %
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd;
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd;
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd;
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd,
88,4 %
JingAo Solar Co. Ltd;
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd,
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd;
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd;
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd,
99,0 %
Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd;
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd;
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd;
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd;
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd,
48,1 %
Wuxi Suntech Power Co., Ltd;
Luoyang Suntech Power Co. Ltd;
Suntech Power Co., Ltd;
Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd;
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd;
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd
71,5 %
Yingli Energy (China) Co. Ltd;
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd;
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd,
96,2 %
Egyéb együttműködő vállalatok (1. melléklet)
88,5 %
Összes egyéb vállalat
112,6 %
D. A KÁR
1. Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása
(98)
A vizsgálati időszak alatt hasonló terméket 220 gyártó állított elő az Unióban. Az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdése értelmében ezek alkotják az uniós gazdasági ágazatot, a továbbiakban ez az uniós gazdasági ágazat.
(99)
A Bizottság nyilvánosan elérhető termelési adatok hiányában az uniós gazdasági ágazattal kapcsolatos minden rendelkezésre álló információt - mint például a panaszban szolgáltatott információkat, az Europressedienst, egy független tanácsadó cég (a továbbiakban: tanácsadó) által megadott makrogazdasági adatokat, valamint a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívekben szereplő, ellenőrzött válaszokat - felhasznált a vizsgálati időszak alatti uniós össztermelés megállapítására. Mivel a modulokat, elemeket és lemezeket olyan vámtarifaszámon hozzák be az Unióba, melybe beletartoznak a mostani vizsgálat körén kívüli más termékek is, az Eurostat nem volt igénybe vehető a behozatal mennyiségének és értékének meghatározására. A behozatali mennyiségek és értékek a tanácsadó adatain alapulnak. A tanácsadótól kapott adatokat lehetőség szerint összevetették más nyilvános adatforrásokkal és a kitöltött kérdőívek ellenőrzött adataival.
(100)
Ennek alapján a vizsgálati időszak teljes uniós termelését modulok esetében 4 GW, elemek esetében 2 GW, lemezek esetében pedig 2 GW mennyiségben határozták meg.
(101)
A fenti (10) preambulumbekezdésben megadottak szerint a mintába beválasztásra került tíz olyan uniós gyártó, melyek az uniós modultermelés 18-21 %-át, az uniós elemtermelés 17-24 %-át, valamint az uniós lemeztermelés 28-35 %-át képviselik.
2. Az érintett uniós piac meghatározása
(102)
Az uniós gazdasági ágazat egy része vertikálisan integrált, és termelésének jelentős része saját felhasználásra szánták, különösen az elemek és lemezek tekintetében.
(103)
Annak megállapításához, hogy az uniós gazdasági ágazatot lényeges kár érte-e, továbbá a felhasználás és más gazdasági mutatók meghatározása miatt a Bizottság megvizsgálta, hogy figyelembe kell-e venni és milyen mértékben a hasonló termék uniós termelésének későbbi felhasználását („saját felhasználás”).
(104)
Az uniós gazdasági ágazat helyzetének lehető legteljesebb feltérképezése érdekében a Bizottság elemezte a hasonló terméket érintő teljes tevékenység adatait, és ezt követően meghatározta, hogy a termelés rendeltetése a szabad piac saját felhasználása volt-e.
(105)
Megállapításra került, hogy az uniós gazdasági ágazattal kapcsolatos következő gazdasági mutatók vizsgálatakor a teljes tevékenységet figyelembe kell venni (az uniós gazdasági ágazat saját felhasználását is beleértve), ezek a mutatók a felhasználás, az értékesítési volumen, a termelés, a termelési kapacitás, a kapacitáskihasználás, a növekedés, a beruházások, a készletek, a foglalkoztatás, a termelékenység, a pénzforgalom, a beruházások megtérülése, a tőkebevonási képesség és a dömpingkülönbözet mértéke. Ennek az az oka, hogy a vizsgálat igazolta, miszerint ezeket a mutatókat a teljes tevékenység figyelembevételével ésszerű vizsgálni, mivel az érintett országból érkező behozatal támasztotta verseny ugyanúgy befolyásolja a saját felhasználásra történő termelést. A továbbiakban a kötött és a szabad piacra együttesen „teljes piacként” hivatkozunk.
(106)
Az elemzés a jövedelmezőséget illetően a szabad piacra összpontosított, mivel megállapítást nyert, hogy a kötött piaci árak nem mindig tükrözik a piaci árakat és befolyásolták ezt a mutatót.
3. Uniós felhasználás
(107)
Az uniós felhasználás az érintett termék teljes behozatali mennyisége és a hasonló termék teljes uniós értékesítési mennyisége, beleértve a saját felhasználásra történő értékesítést is. Nem álltak rendelkezésre adatok az uniós gazdasági ágazat uniós piacon történő teljes értékesítésére vonatkozóan. Továbbá a modulok, elemek és lemezek uniós behozatalát olyan vámtarifaszámon tartják nyilván, melybe beletartoznak a mostani vizsgálat körén kívüli más termékek is. Emiatt az Eurostat nem volt igénybe vehető a behozatal mennyiségének és értékének meghatározásához. Ezért az uniós felhasználási adatok a fenti (99) preambulumbekezdésben említett tanácsadó adatain alapulnak, mely adatokat összevetettek nyilvános adatforrásokkal, úgy mint piackutatásokkal és nyilvánosan elérhető tanulmányokkal és a kitöltött kérdőívek ellenőrzött adataival.
(108)
Az uniós felhasználás alakulása:
1-a táblázat
Modulok uniós felhasználása
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Teljes piac
5 465
12 198
19 878
17 538
Index (2009 = 100)
100
223
364
321
Forrás:
Europressedienst.
1-b táblázat
Elemek uniós felhasználása (MW)
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Teljes piac
2 155
3 327
4 315
4 021
Index (2009 = 100)
100
154
200
187
Forrás:
Europressedienst
1-c táblázat
Lemezek uniós felhasználása (MW)
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Teljes piac
1 683
2 376
2 723
2 163
Index (2009 = 100)
100
141
162
129
Forrás:
Europressedienst.
(109)
A figyelembe vett időszakban a teljes uniós felhasználás a modulok esetében 221 %-kal, elemek esetében 87 %-kal, a lemezek esetében pedig 29 %-kal nőtt 2009 és a vizsgálati időszak között, de 2011-hez viszonyítva a vizsgálati időszakban csökkent. Összességében a vizsgált termék uniós felhasználása a 2009-es szinthez képest jelentősen nőtt.
4. Az érintett országból származó behozatal
4.1. Az érintett országból származó behozatal mennyisége és piaci részesedése
(110)
Az érintett országból származó, Unióba irányuló behozatal a következőképpen alakult:
2-a táblázat
Modulok behozatala a Kínai Népköztársaságból (MW)
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
A Kínai Népköztársaságból érkező behozatal mennyisége
3 425
8 606
15 810
13 986
Index (2009 = 100)
100
251
462
408
Piaci részesedés a teljes piacon
63 %
71 %
80 %
80 %
Forrás:
Europressedienst.
2-b táblázat
Elemek behozatala a Kínai Népköztársaságból (MW)
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
A Kínai Népköztársaságból érkező behozatal mennyisége
175
530
970
1 019
Index (2009 = 100)
100
303
554
582
Piaci részesedés a teljes piacon
8 %
16 %
22 %
25 %
Forrás:
Europressedienst.
2-c táblázat
Lemezek behozatala a Kínai Népköztársaságból (MW)
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
A Kínai Népköztársaságból érkező behozatal mennyisége
95
523
880
711
Index (2009 = 100)
100
551
926
748
Piaci részesedés a teljes piacon
6 %
22 %
32 %
33 %
Forrás:
Europressedienst.
(111)
A figyelembe vett időszak alatt az érintett országból az Unióba irányuló behozatal mennyisége jelentősen, 308 %-kal nőtt modulok, 482 %-kal az elemek, illetve 648 %-kal nőtt a lemezek esetében. Ennek következtében jelentősen emelkedett az érintett országból származó, az Unióba irányuló behozatal piaci részesedése. Konkrétabban: az érintett országból származó behozatal piaci részesedése a modulok esetében 63 %-ról 80 %-ra, elemek esetében 8 %-ról 25 %-ra, lemezek esetében pedig 6 %-ról 33 %-ra nőtt. Összefoglalva az érintett termék Kínai Népköztársaságból érkező behozatala 2009 és a vizsgálati időszak között mennyiségben és piaci részesedésben is jelentősen nőtt.
(112)
Meg kell jegyezni, hogy az érintett országból érkező behozatal növekedése sokkal nagyobb mértékű volt, mint az érintett termék uniós felhasználásának növekedése. Emiatt az exportáló gyártók hasznot tudtak húzni a növekvő uniós felhasználásból, és a nagyobb piaci részesedések következtében piaci helyzetük erősödött.
4.2. A behozott termékek ára és az áralákínálás
(113)
Az érintett országból származó, Unióba irányuló behozatal átlagárai a következőképpen alakultak:
3-a táblázat
Kínai Népköztársaságból származó modulok behozatali ára (EUR/kW)
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Behozatali árak
2 100
1 660
1 350
764
Index (2009 = 100)
100
79
64
36
Forrás:
Europressedienst és a mintába felvettek ellenőrzött kitöltött kérdőívei.
3-b táblázat
Kínai Népköztársaságból származó elemek behozatali ára (EUR/kW)
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Behozatali árak
890
650
620
516
Index (2009 = 100)
100
73
70
58
Forrás:
Europressedienst és az ellenőrzött kitöltött kérdőívek.
3-c táblázat
Kínai Népköztársaságból származó lemezek behozatali ára (EUR/kW)
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Behozatali árak
550
400
400
333
Index (2009 = 100)
100
73
73
60
Forrás:
Europressedienst és az ellenőrzött kitöltött kérdőívek.
(114)
A Kínai Népköztársaságból érkező átlagos behozatali ár jelentősen esett a figyelembe vett időszakban a modulok, elemek és lemezek tekintetében. Modulok esetében az átlagos behozatali ár 64 %-kal csökkent, a 2009-es 2 100 EUR/kW-ról a vizsgálati időszakban 764 EUR/kW-ra. A Kínai Népköztársaságból érkező elemek átlagos behozatali ára hasonlóan 42 %-kal csökkent, 890 EUR/kW-ról 516 EUR/kW-ra. A vizsgálat időszakban a Kínai Népköztársaságból érkező lemezek átlagos behozatali ára 40 %-kal csökkent, 550 EUR/kW-ról 333 EUR/kW-ra.
(115)
Összefoglalva az érintett termék Kínai Népköztársaságból érkező behozatala 2009 és a vizsgálati időszak között mennyiségben és piaci részesedésben is jelentősen nőtt.
(116)
A vizsgálati időszakra jellemző áralákínálás mértékének megállapítása céljából a mintába felvett uniós gyártók által az Unió piacán független vevők számára történő értékesítés során alkalmazott, terméktípusonkénti eladási ár gyártelepi szintre igazított súlyozott átlagát összehasonlították az együttműködő kínai gyártók által az Unió piacán az első független vevőnek értékesített behozatal azon terméktípusonkénti, megfelelő súlyozott átlagárával, amelyet a behozatalt követő költségek - azaz a vámkezelés, kezelési és rakodási költségek - miatt megfelelően kiigazított CIF-paritás alapján állapítottak meg. A mintába felvett két importőr modulokra vonatkozó, behozatalt követő átlagos költségeit vették figyelembe. Az adatok reprezentativitása nem szűnt meg annak következtében, hogy ezen importőrök fő tevékenysége nem a behozatal, hanem a modulok telepítése.
(117)
Az árakat típusonként hasonlították össze, a kereskedelem azonos szintjén történő ügyleteket vizsgálva, az adatokat szükség esetén kiigazítva, a visszatérítések és kedvezmények levonása után. Az összehasonlítás - a mintába felvett uniós gyártók vizsgálati időszak alatt lebonyolított forgalmának százalékában kifejezve - súlyozott átlagban a modulok esetében 17,5-30,7 %-os, az elemek esetében 4-24,2 %-os, lemezek esetében 16,6-21,6-os, az érintett termékre összességében pedig 11,2-27,5 %-os ár-alákínálási különbözetet mutatott ki.
5. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete
5.1. Általános megjegyzések
(118)
A Bizottság az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése alapján minden olyan lényeges gazdasági tényezőt és indexet megvizsgált, amelyek az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásolják.
(119)
Amint az a fenti (7)-(10) preambulumbekezdésben említést nyert, az uniós gazdasági ágazatot ért kár vizsgálatához mintavételt alkalmaztak.
(120)
A kár elemzése céljából a Bizottság megkülönböztetést tett makrogazdasági és mikrogazdasági kármutatók között. A Bizottság a makrogazdasági mutatók elemzését az uniós gyártás egészének szintjén az összes uniós gyártó tekintetében a fenti (99) preambulumbekezdésben említett független tanácsadótól beszerzett információk alapján végezte el. A mikrogazdasági mutatókat a mintába felvett uniós gyártók kitöltött kérdőíveiben szolgáltatott, ellenőrzött információk alapján elemezte.
(121)
E vizsgálat céljaira a következő makrogazdasági mutatók elemzése történt meg a hasonló termék összes uniós gyártója tekintetében: gyártás, gyártási kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a dömpingkülönbözetek nagysága, valamint a gazdasági ágazat felépülése a korábbi dömping hatása alól.
(122)
A hasonló termék mintába bekerült uniós gyártói esetében a következő mikrogazdasági mutatókat elemezték: értékesítési egységárak, egységköltség, bérköltségek, készletek, nyereségesség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség.
(123)
Egy érdekelt fél állította, hogy az érintett termék piaci feltételei eleve tagállamonként eltérőek, ezért a kár elemzését minden tagállamra elkülönítve kellene elvégezni. Ez az állítás nem megalapozott. Ezen túlmenően a vizsgálat nem tárt fel olyan konkrét körülményt, amely indokolná a kár tagállamonkénti elemzését. Emiatt ez a kérés elutasításra került.
5.2. Makrogazdasági mutatók
5.2.1. Gyártás, gyártási kapacitás és kapacitáskihasználás
(124)
A figyelembe vett időszak során a teljes uniós gyártás, gyártási kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult:
4-a táblázat
Modulok - Gyártás, gyártási kapacitás és kapacitáskihasználás (MW)
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Gyártott mennyiség
2 155
3 327
4 315
4 021
Index (2009 = 100)
100
154
200
187
Gyártási kapacitás
4 739
6 983
9 500
9 740
Index (2009 = 100)
100
147
200
206
Kapacitáskihasználás
45 %
48 %
45 %
41 %
Forrás:
Europressedienst.
4-b táblázat
Elemek - Gyártás, gyártási kapacitás és kapacitáskihasználás (MW)
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Gyártott mennyiség
1 683
2 376
2 723
2 024
Index (2009 = 100)
100
141
162
120
Gyártási kapacitás
2 324
3 264
3 498
3 231
Index (2009 = 100)
100
140
151
139
Kapacitáskihasználás
72 %
73 %
78 %
63 %
Forrás:
Europressedienst.
4-c táblázat
Lemezek - Gyártás, gyártási kapacitás és kapacitáskihasználás (MW)
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Gyártott mennyiség
1 600
2 677
2 553
2 017
Index (2009 = 100)
100
167
160
126
Gyártási kapacitás
2 600
3 410
3 945
3 636
Index (2009 = 100)
100
131
152
140
Kapacitáskihasználás
62 %
79 %
65 %
55 %
Forrás:
Europressedienst.
(125)
A figyelembe vett időszakban a modulok teljes uniós gyártása 87 %-kal nőtt. A gyártás 2011-ben érte el csúcsát, majd a vizsgálati időszakban csökkent. A modulok uniós gyártása az azonos időszak alatt több mint megháromszorozódott felhasználásnál sokkal kisebb ütemben növekedett. A felhasználás jelentős növekedése mellett az uniós gyártók a figyelembe vett időszakban megkettőzték modulgyártási kapacitásaikat. Mindazonáltal a magasabb gyártási szint ellenére az uniós gazdasági ágazat kapacitáskihasználása 4 százalékponttal csökkent, a vizsgálati időszakban csak 41 %-ot ért el.
(126)
A figyelembe vett időszakban a lemezek uniós gyártása összességében 20 %-kal nőtt. Csúcsát 2011-ben érte el, és ezt követően a vizsgálati időszakban csökkent. Az uniós elemgyártás az uniós felhasználás tendenciáját követte, 2011-ig lassúbb emelkedéssel, majd pedig a vizsgálati időszakban egy kifejezettebb csökkenéssel. Az uniós felhasználás alakulásával párhuzamosan az uniós gazdasági ágazat előbb 51 %-kal növelte kapacitását 2011-ig, majd a vizsgálati időszakban ez csökkent. A figyelembe vett időszakban a kapacitás összességében 39 %-kal nőtt. A kapacitáskihasználási ráta 2011-ig emelkedett, 78 %-on tetőzve 2011-ben, majd pedig a vizsgálati időszakban 15 százalékponttal csökkent. Összességében az elemgyártás uniós gazdasági ágazat kapacitáskihasználása a figyelembe vett időszakban csökkent, és a vizsgálati időszakban 63 %-ot ért el.
(127)
A figyelembe vett időszakban a lemezek uniós gyártása összességében 26 %-kal nőtt. Az uniós gyártás 2010-ben tetőzött, majd 2011-ben folyamatosan csökkent, a vizsgálati időszakban még alacsonyabb szintekre. A megnövekedett uniós felhasználás alakulására reagálva az uniós lemezgyártók 52 %-kal növelték kapacitásukat 2011-ig, majd kapacitásuk a vizsgálati időszakban csökkent. Mindazonáltal az uniós gazdasági ágazat lemezgyártási kapacitása összességében 40 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban. A gyártás növekedése ellenére a lemezgyártó uniós gazdasági ágazat kapacitáskihasználási rátája 2010-ig nőtt, majd az ezt követő időszakban csökkent, ami a figyelembe vett időszakban összességében 7 százalékpontos csökkenésben jelenik meg, a vizsgálati időszakban 55 %-ot elérve.
(128)
Ezért az uniós gazdasági ágazat a megnövekedett felhasználásra reagálva bővítette kapacitását. Mindazonáltal az uniós gazdasági ágazat gyártási szintjei a felhasználásénál sokkal kisebb ütemben emelkedtek, aminek következtében az érintett termék tekintetében a kapacitáskihasználási ráta a figyelembe vett időszakban csökkent.
5.2.2. Értékesítési volumen és piaci részesedés
(129)
A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult:
5-a táblázat
Modulok - Értékesítési volumen és piaci részesedés (MW)
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Uniós piacon történő értékesítés volumene
1 037
1 890
2 683
2 357
Index (2009 = 100)
100
182
259
227
Piaci részesedés
19 %
15 %
13 %
13 %
Forrás:
Europressedienst.
5-b táblázat
Elemek - Értékesítési volumen és piaci részesedés (MW)
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Teljes piaci értékesítés volumene
1 470
1 913
2 245
1 545
Index (2009 = 100)
100
130
153
105
Piaci részesedés
68 %
57 %
52 %
38 %
Forrás:
Europressedienst.
5-c táblázat
Lemezek - Értékesítési volumen és piaci részesedés (MW)
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Teljes piaci értékesítés volumene
1 363
1 520
1 608
1 269
Index (2009 = 100)
100
112
118
93
Piaci részesedés
81 %
64 %
59 %
59 %
Forrás:
Europressedienst.
(130)
A figyelembe vett időszakban a modulok értékesítési volumene 127 %-kal nőtt. Azonban a felhasználás 221 %-os növekedésének összefüggésében ez az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének a 2009-es 19 %-ról a vizsgálati időszakban 13 %-ra való csökkenésében jelent meg. Az elemeket illetően az uniós gazdasági ágazat értékesítése kis mértékben, 5 %-kal nőtt, míg a felhasználás 87 %-kal, aminek következtében a 2009-es 68 %-os piaci részesedés a vizsgálati időszakban 38 %-ra csökkent. A lemezeket illetően a teljes értékesítési volumen a megnövekedett felhasználás ellenére 7 %-kal csökkent, ami a lemezek tekintetében a piaci részesedésnek a 2009-es 81 %-ról a vizsgálati időszakban 59 %-ra történő csökkenésében jelent meg.
(131)
A növekvő felhasználásra reagálva a modul- és elemgyártás uniós gazdasági ágazatának értékesítése az érintett országból történő behozatalnál sokkal kisebb mértékben nőtt, miközben a lemezek értékesítése csökkent. Így az uniós gazdasági ágazat az emelkedő felhasználásból nem tudott előnyt kovácsolni. Ennek következtében a figyelembe vett időszakban mindhárom szegmens piaci részesedése csökkent.
5.2.3. Foglalkoztatás és termelékenység
(132)
A figyelembe vett időszakban a foglalkoztatás és termelékenység a következőképpen alakult:
6-a táblázat
Modulok - Foglalkoztatás és termelékenység
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Foglalkoztatottak száma
11 779
15 792
17 505
16 419
(Index 2009 = 100)
100
134
149
139
Termelékenység (kW/alkalmazott)
183
211
247
245
(Index 2009 = 100)
100
115
135
134
Forrás:
Europressedienst.
6-b táblázat
Elemek - Foglalkoztatás és termelékenység
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Foglalkoztatottak száma
5 281
5 937
5 641
4 782
(Index 2009 = 100)
100
112
107
91
Termelékenység (kW/alkalmazott)
319
400
483
423
(Index 2009 = 100)
100
126
151
133
Forrás:
Europressedienst.
6-c táblázat
Lemezek - Foglalkoztatás és termelékenység
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Foglalkoztatottak száma
1 944
3 853
4 291
3 920
(Index 2009 = 100)
100
198
221
202
Termelékenység (kW/alkalmazott)
823
695
595
515
(Index 2009 = 100)
100
84
72
63
Forrás:
Europressedienst.
(133)
A foglalkoztatás 2009 és a vizsgálati időszak között a modulok tekintetében 39 %-kal, valamint a lemezek tekintetében 102 %-kal nőtt, az elemek vonatkozásában viszont 9 %-kal csökkent. Meg kell azonban jegyezni, hogy a modulok és lemezek tekintetében a foglalkoztatás 2011-ig nőtt, majd a vizsgálati időszakban csökkent. Az elemek tekintetében a foglalkoztatás 2010-ig nőtt, majd 2011-ben és a vizsgálati időszakban csökkent. A teljes termelékenység kedvező tendenciát mutatott, a modulok tekintetében 34 %-kal, az elemek tekintetében pedig 33 %-kal nőtt. Ez részben annak köszönhető, hogy az uniós gazdasági ágazat erőfeszítéseket tett a Kínai Népköztársaságból érkező dömpingelt behozatalra való reagálás érdekében. A figyelembe vett időszakban azonban a lemezek teljes termelékenysége összességében 37 %-kal csökkent.
(134)
Ezért a 2011 és a vizsgálati időszak közötti csökkenő uniós modul- és lemezgyártással párhuzamosan ugyanebben az időszakban csökkent a modul- és lemezgyártás foglalkoztatása. Az elemek tekintetében a foglalkoztatás 2010-ig nőtt, majd 2011-ben és a vizsgálati időszakban csökkent, miközben az uniós elemgyártás 2011-ig folyamatosan nőtt, majd esni kezdett.
5.2.3.1. A dömpingkülönbözet nagysága és felépülés a korábbi dömping hatása alól
(135)
Valamennyi dömpingkülönbözet lényegesen meghaladja a minimális szintet. A tényleges dömpingkülönbözet nagyságának az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatását illetően - tekintve az érintett országból érkező behozatal nagyságát és árát - a hatás jelentősnek tekinthető.
(136)
Mivel az érintett termék vonatkozásában ez az első dömpingellenes vizsgálat, nem bír jelentőséggel a korábbi dömpingből való felépülés kérdése.
5.3. Mikrogazdasági mutatók
5.3.1. Árak és az árakat befolyásoló tényezők
(137)
A mintába felvett uniós gyártók független uniós vevőknek történő értékesítéskor érvényesített átlagos eladási árai a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakultak:
7-a táblázat
Modulok - átlagos uniós eladási árak
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Átlagos uniós eladási árak a szabad piacon (EUR/KW)
2 198,75
1 777,15
1 359,35
1 030,83
(Index 2009 = 100)
100
81
62
47
Előállítás költsége (EUR/kW)
2 155,02
1 599,44
1 400,13
1 123,60
(Index 2009 = 100)
100
74
65
52
Forrás:
kitöltött ellenőrzött kérdőívek.
7-b táblázat
Elemek - átlagos uniós eladási árak
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Átlagos uniós eladási árak a szabad piacon (EUR/KW)
1 525,09
1 160,99
777,62
474,91
(Index 2009 = 100)
100
76
51
31
Előállítás költsége (EUR/kW)
1 647,10
1 021,67
1 057,56
745,61
(Index 2009 = 100)
100
62
64
45
Forrás:
kitöltött ellenőrzött kérdőívek.
7-c táblázat
Lemezek - átlagos uniós eladási árak
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Átlagos uniós eladási árak a szabad piacon (EUR/KW)
709
564
515
426
(Index 2009 = 100)
100
80
73
60
Előállítás költsége (EUR/kW)
631
496
520
648
(Index 2009 = 100)
100
78
82
103
Forrás:
kitöltött ellenőrzött kérdőívek.
(138)
A figyelembe vett időszakban az eladási árak élesen zuhantak, azaz a modulok tekintetében 53 %-kal, az elemek tekintetében 69 %-kal és a lemezek tekintetében 40 %-kal. Az eladási árak esése folyamatos volt a figyelembe vett időszakban, de az árcsökkenés különösen jelentős volt a vizsgálati időszakban, amikor is azok fenntarthatatlan szintekre zuhantak. A figyelembe vett időszakban a lemezek előállítási költsége 48 %-kal, az elemeké pedig 55 %-kal esett. A lemezek esetében az előállítási költség 2010-ben csökkent a 2009-es adatokhoz képest, de nőtt 2011-ben, noha továbbra is a 2009-es szint alatt maradt. A vizsgálati időszakban a költségek tovább emelkedtek, és a 2009-eshez viszonyítva kissé magasabb szintet értek el, amit főként a vizsgálati időszakbeli gyártásleállítás magyaráz. Az uniós gazdasági ágazat nem tudott hasznot húzni sem a költséghatékonyság javítására tett erőfeszítésekből, sem pedig a fő alapanyag, a poliszilícium csökkenő árának hatásából. Ez főként a dömpingelt behozatal egyre növekvő árnyomásának volt betudható, mely kedvezőtlenül hatott az uniós gazdasági ágazat eladási áraira, melyek a hatékonyságnövekedésnél is nagyobb mértékben csökkentek. Ez látható az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségének a későbbi (144) preambulumbekezdésben ismertetett kedvezőtlen tendenciáján. A (lemezek kivételével a) hasonló termék átlagos eladási árai és előállítási költségei összességében jelentősen csökkentek, ami az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségére tragikus hatást gyakorolt.
5.3.2. Bérköltségek
(139)
A mintába felvett uniós gyártók átlagos bérköltségei a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakultak:
8-a táblázat
Modulok- Munkavállalónkénti átlagos bérköltség
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Munkavállalónkénti átlagos bérköltség (EUR)
38 194
40 793
41 781
42 977
(Index 2009 = 100)
100
107
110
113
Forrás:
kitöltött ellenőrzött kérdőívek.
8-b táblázat
Elemek - Munkavállalónkénti átlagos bérköltség
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Munkavállalónkénti átlagos bérköltség (EUR)
49 677
49 357
49 140
49 350
(Index 2009 = 100)
100
99
99
99
Forrás:
kitöltött ellenőrzött kérdőívek.
8-c táblázat
Lemezek - Munkavállalónkénti átlagos bérköltség
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Munkavállalónkénti átlagos bérköltség (EUR)
39 409
40 933
39 323
46 060
(Index 2009 = 100)
100
104
100
117
Forrás:
kitöltött ellenőrzött kérdőívek.
(140)
A modulok vonatkozásában a munkavállalónkénti átlagos bérköltség 2009 és a vizsgálati időszak között folyamatosan nőtt, összességében 13 %-kal. Az elemeket illetően az átlagos munkaerőköltség a figyelembe vett időszakban állandó volt, és 2009-2010 között kismértékben, 1 %-kal nőtt, de azt követően a vizsgálati időszakig nem változott. A lemezek esetében a munkavállalónkénti átlagos bérköltség változó volt, 2009-2010 között nőtt, 2011-ben csökkent, de a figyelembe vett időszak alatt összességében 17 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakra vonatkozóan. A bérköltség összességében történő növekedése részben magyarázható a termelékenység párhuzamos növekedésével (a modulok tekintetében, az infláció alakulásával és egyes uniós gyártók esetében a gazdasági ágazatban a 2011 és a vizsgálati időszak közötti leépítéshez kapcsolódó szociális költségeinek emelkedésével (a lemezek esetében).
5.3.3. Készletek
(141)
A mintába felvett uniós gyártók készleteinek szintje a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult:
9-a táblázat
Modulok - Készletek
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Zárókészlet (kW)
28 612
40 479
74 502
65 415
(Index 2009 = 100)
100
141
260
229
Forrás:
kitöltött ellenőrzött kérdőívek.
9-b táblázat
Elemek - Készletek
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Zárókészlet (kW)
16 995
23 829
76 889
68 236
(Index 2009 = 100)
100
140
452
402
Forrás:
kitöltött ellenőrzött kérdőívek.
9-c táblázat
Lemezek - Készletek
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Zárókészlet (kW)
34 891
5 601
36 697
59 340
(Index 2009 = 100)
100
16
105
170
Forrás:
kitöltött ellenőrzött kérdőívek
(142)
A figyelembe vett időszakban a készletek jelentősen növekedtek, azaz 129 %-kal a modulok, 302 %-kal az elemek és 70 %-kal a lemezek esetében. A modulok vonatkozásában a készletek folyamatosan emelkedtek a 2011-es igen magas szintig (160 %-kal), míg a vizsgálati időszakban csökkent, de a figyelembe vett időszak kezdetéhez viszonyítva továbbra is igen magas szinten maradtak. Az elemek esetében a változás még kifejezettebb volt: a készletek 2009 és 2011 között 350 %-nál nagyobb mértékben nőttek. A készletek hasonlóképpen csökkentek a vizsgálati időszakban, de a figyelembe vett időszak kezdetéhez viszonyítva továbbra is igen magas szinten maradtak. A lemezeket illetően - noha az uniós gazdasági ágazat az értékesítések növekedése miatt 2009-2010 között több mint 80 %-kal csökkentette készleteit - a zárókészletek gyorsan nőttek, és a 2009-es feletti szintre értek, valamint a vizsgálati időszak alatt 65 százalékponttal tovább emelkedtek.
(143)
A vizsgálat feltárta, hogy a jelenlegi kedvezőtlen helyzet miatt az uniós gyártók hajlamosak a hasonló termékek terén korlátozott készletet tartani, és gyártásukat megrendeléseikre alapozni. Ezért a hasonló termék tekintetében a készlet emelkedése jelentős tényezőnek minősül annak megállapításakor, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte-e.
5.3.4. Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség
(144)
A figyelembe vett időszakban a jövedelmezőség és a pénzforgalom a következőképpen alakult:
10-a táblázat
Modulok - jövedelmezőség és pénzforgalom
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Az Unióban a független vevőknek történő értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom %-ában)
2 %
10 %
-3 %
-9 %
Pénzforgalom
13 %
10 %
12 %
3 %
Forrás:
kitöltött ellenőrzött kérdőívek.
10-b táblázat
Elemek - jövedelmezőség és pénzforgalom
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Az Unióban a független vevőknek történő értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom %-ában)
-8 %
-12 %
-36 %
-57 %
Pénzforgalom
75 %
52 %
-0,3 %
-46 %
Forrás:
kitöltött ellenőrzött kérdőívek.
10-c táblázat
Lemezek - jövedelmezőség és pénzforgalom
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Az Unióban a független vevőknek történő értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom %-ában)
11 %
12 %
-1 %
-52 %
Pénzforgalom
39 %
47 %
32 %
-19 %
Forrás:
kitöltött ellenőrzött kérdőívek.
(145)
A mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezőségét a hasonló termék független vevőknek történő értékesítéséből származó, adózás előtti nettó eredményben kifejezve állapították meg, a vonatkozó forgalom százalékában.
(146)
A jövedelmezőség meredeken zuhant, és a hasonló termék tekintetében a figyelembe vett időszakban veszteségbe fordult át. A modulok esetében a jövedelmezőség 11 százalékponttal esett, az elemek tekintetében 49 százalékponttal, a lemezek esetében pedig 63 százalékponttal.
(147)
A hasonló termék jövedelmezősége 2009-2010 között emelkedett, de 2011-ben jelentősen csökkent, amikor az uniós gazdasági ágazat veszteségeket realizált, és a vizsgálati időszakban jelentősen tovább csökkent. A veszteségek különösen magasak voltak az elemek és a lemezek tekintetében.
(148)
A mintába felvett uniós gyártók tevékenységük önfinanszírozó képességét kifejező nettó cash-flow alakulása hasonlóan kedvezőtlen tendenciát mutatott 2009 és a vizsgálati időszak között. Ekként az a modulok tekintetében 10 százalékponttal csökkent, 2011-ben enyhe növekedéssel, a cash flow legerősebb csökkenése 2011 és a vizsgálati időszak között következett be. Az elemek és a lemezek tekintetében a cash-flow csökkenése még határozottabb volt, mint a modulok esetében, és a vizsgálati időszak alatt jelentősen kedvezőtlen szintet ért el. Ennélfogva a hasonló termék cash-flow-ja a figyelembe vett időszakban csökkent.
(149)
Az alábbi számadatok a mintába felvett uniós gyártók beruházásainak, illetve a beruházások megtérülésének a teljes piachoz viszonyított alakulását mutatják a figyelembe vett időszakban:
11-a táblázat
Modulok - Beruházások és beruházások megtérülése
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Beruházások (EUR)
12 081 999
50 105 017
64 643 322
32 730 559
(Index 2009 = 100)
100
415
535
271
Beruházások megtérülése
-15 %
19 %
-15 %
-17 %
Forrás:
kitöltött ellenőrzött kérdőívek.
11-b táblázat
Elemek - Beruházások és beruházások megtérülése
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Beruházások (EUR)
31 448 407
34 451 675
10 234 050
6 986 347
(Index 2009 = 100)
100
110
33
22
Beruházások megtérülése
-4 %
10 %
-20 %
-19 %
Forrás:
kitöltött ellenőrzött kérdőívek
11-c táblázat
Lemezek - Beruházások és beruházások megtérülése
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Beruházások (EUR)
201 911 346
83 802 212
74 166 331
39 938 349
(Index 2009 = 100)
100
42
37
20
Beruházások megtérülése
10 %
8 %
0 %
-7 %
Forrás:
kitöltött ellenőrzött kérdőívek.
(150)
A fenti táblázat azt mutatja, hogy az uniós gazdasági ágazat 2009 és a vizsgálati időszak között 171 %-kal növelte beruházásait. Ez főleg a jelentős kapacitásbővítéshez kapcsolódott. Azonban ugyanezen időszak alatt az uniós gazdasági ágazat 78 %-kal csökkentette beruházásait az elemek és 80 %-kal a lemezek vonatkozásában; a beruházások főként K + F-hez, illetve gyártási technológia és folyamat fejlesztéséhez és karbantartáshoz kapcsolódtak, a hatékonyság javítása érdekében. Mivel az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszakban nem engedhetett meg további beruházásokat az elemek és lemezek tekintetében, a vizsgálati időszakban a beruházások szintje meglehetősen alacsony volt. Mivel a beruházásokat lényegében a cash-flow és a vállalatközi hitelek finanszírozzák, a cash-flow csökkenése közvetlen hatást gyakorolt a végzett beruházások szintjére.
(151)
A beruházások megtérülését a beruházás nettó könyv szerinti értéke százalékában megadott haszonnal fejezik ki. A hasonló termék esetében a beruházások megtérülése hasonlóan kedvezőtlen tendenciát mutatott, mint 2009 és a vizsgálati időszak között mindhárom terméktípus többi pénzügyi teljesítménymutatója. Az elemek és lemezek tekintetében a beruházások megtérülése - noha 2009-2010 között emelkedés volt - 2011-ben jelentősen csökkent, ezzel negatív szintet elérve. A modulok esetében a beruházások megtérülése a teljes figyelembe vett időszakban negatív szinteken volt, 2010 kivételével, amikor is 19 %-ot ért el. A figyelembe vett időszakban összességében csökkent, a vizsgált időszakban -17 %-ig, azaz 1 %-kal az elemek tekintetében, azonban továbbra is igen alacsony, -19 %-os szinten maradt. A lemezek esetében a beruházások megtérülése folytonos negatív tendenciát követett, a vizsgálati időszakban elérve a -7 %-ot. A figyelembe vett időszakban a hasonló termékek esetében a beruházások megtérülése negatív tendenciát mutatott.
(152)
A tőkebevonási képességet a teljes piac tekintetében elemezték és rámutattak, hogy a hasonló termék tekintetében az uniós gazdasági ágazat pénzeszköztermelő képessége egyre romlott, ami az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzetének gyengüléséhez vezetett.
5.3.5. A kárra vonatkozó következtetések
(153)
Az uniós gazdasági ágazat helyzetének elemzése valamennyi fő kármutató tekintetében egyértelműen negatív tendenciát mutatott. A figyelembe vett időszakban az általánosságban növekvő felhasználás mellett az össztermelés a modulok és az elemek tekintetében nőtt. Noha az értékesítés volumene nőtt, a vizsgálati időszakban csökkent az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése, a felhasználás figyelembe vett időszakban való nagyobb mértékű növekedése következtében. A figyelembe vett időszakban az átlagos eladási ár meredeken esett, kedvezőtlen hatást gyakorolva valamennyi pénzügyi teljesítménymutatóra, úgy mint a jövedelmezőségre, a cash-flow-ra, a beruházások megtérülésére és a tőkebevonási képességre.
(154)
A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene összességében nőtt. Azonban az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenének emelkedését az átlagos eladási ár rendkívüli mértékű csökkenése kísérte.
(155)
A figyelembe vett időszakban az érdekelt felek Kínai Népköztársaságból érkező behozatala mennyiség és piaci részesedés tekintetében is nőtt. Ezzel egyidejűleg a behozatali árak folyamatosan estek, jelentősen alákínálva az uniós gazdasági ágazat uniós piaci átlagárainak.
(156)
Több érdekelt fél állította, hogy az uniós gazdasági ágazat és különösen a mintába felvett uniós gyártók jól teljesítettek. Azt állították, hogy bizonyos kármutatók, nevezetesen a termelés volumene, a termelési kapacitás, az értékesítés és a foglalkoztatás, de még a mintába felvett egyes gyártók jövedelmezősége is nőtt és nem jelez jelentős kárt. Ezeket az állításokat a vizsgálat nem erősítette meg, az ugyanis egyértelmű csökkenő tendenciát mutatott számos olyan kármutató tekintetében, amelyek jelentőséggel bírnak azon következtetésben, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte.
(157)
A fentiekre figyelemmel a vizsgálat megerősítette különösen azt a tényt, hogy az eladási árak az előállítási költségek alatt maradnak, ami kedvezőtlen hatást gyakorol az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségére, mely a vizsgálati időszakban negatív szintre fordult át. Megállapítást nyert, hogy az uniós piacra történő dömpingelt behozatal folytatódása esetén valószínűsíthető, hogy az uniós gazdasági ágazat veszteségei miatt a hasonló termék számottevő uniós termelése valószínűleg véglegesen megszűnne. Ezt megerősíteni látszanak a vizsgálati időszak alatti és az utáni fejlemények, azaz hogy egyes vállalatok fizetésképtelenséget jelentettek és/vagy a termelést ideiglenesen vagy véglegesen leállították.
(158)
Az előzőekre figyelemmel ideiglenesen megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében.
E. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS
1. Bevezetés
(159)
A Bizottság az alaprendelet 3. cikke (6) és (7) bekezdésének megfelelően megvizsgálta, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt az érintett országból származó dömpingelt behozatal okozta-e. A dömpingelt behozatal mellett az olyan ismert tényezőket is megvizsgálták, amelyek kárt okozhattak az uniós gazdasági ágazatnak, nehogy az egyéb tényezők által okozott esetleges kárt a dömpingelt behozatalnak tulajdonítsák.
(160)
Egy érdekelt fél állította, hogy az érintett termék piaci feltételei tagállamonként eltérőek, ezért az okozati összefüggés elemzését minden tagállam szintjén elkülönítve kellene elvégezni. A nemzeti támogatási rendszerek bizonyos mértékig meghatározzák a tagállami piac méretét. A vizsgálat azonban feltárta, hogy a kereslet nem kizárólag a támogatási rendszerektől függ. Földrajzi helytől (benapozottságtól) és egy adott helyen a villamos energia árától függően a napelem panelek elérni látszanak a hálózattal való egyenértékűséget vagy legalábbis ehhez közelítenek, ami azt jelenti, hogy egyes beruházásokra a támogatási rendszerektől függetlenül is sor kerül. Ezért nem lehet azt megállapítani, hogy a piaci feltételek kizárólag a támogatási rendszereken múlnak, és emiatt ez a kérés elutasításra került.
2. A dömpingelt behozatal hatása
(161)
A vizsgálat igazolta, hogy a figyelembe vett időszakban drámaian nőtt a Kínai Népköztársaságból érkező, dömpingelt behozatal, jelentősen - a modulok esetében több mint 300 %-kal, az elemek tekintetében 482 %-kal, a lemezek esetében pedig 648 %-kal - emelve a mennyiséget, a piaci részesedést pedig 17-17 százalékponttal a modulok és az elemek, valamint 27 százalékponttal a lemezek tekintetében. Ezért igazolást nyert, hogy az érintett termék behozatalának volumene és piaci részesedése a figyelembe vett időszakban drámaian nőtt. Egyértelmű időbeli egybeesést mutat a dömpingelt behozatal növekedése és az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének csökkenése. A vizsgálat azt is megállapította, hogy - amint az a fenti (117) preambulumbekezdésben is megemlítésre került - a dömpingelt behozatal a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat árai alá kínált.
(162)
A vizsgálat azt igazolta, hogy a dömpingelt behozatal árai a modulok esetében 64 %-kal, az elemek esetében 42 %-kal, a lemezek esetében pedig 40 %-kal csökkentek a figyelembe vett időszakban, és az alákínálás emelkedését okozták. Az uniós gazdasági ágazat ilyen árnyomás mellett jelentős erőfeszítéseket tett előállítási költségeinek csökkentésére. Ezen erőfeszítések ellenére a kínai behozatali árak kivételesen alacsony szintje arra kényszerített az uniós gazdasági ágazatot, hogy eladási árait tovább - nem jövedelmező szintre - csökkentse. Ekként a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége drámaian csökkent és a vizsgálati időszakban veszteségeket mutatott.
(163)
A fentiek alapján megállapítható, hogy a kínai behozatal jelenléte és a Kínából érkező dömpingelt behozatal piaci részesedésének a folyamatosan az uniós gazdasági ágazat árai alá kínáló árakon történő növekedésének meghatározó szerepe volt az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárban, ami különösen az ágazat gyenge pénzügyi helyzetében és a kármutatók többségének romlásában mutatkozik meg.
3. Egyéb tényezők hatása
3.1. Egyéb harmadik országokból származó behozatal
(164)
Az egyéb harmadik országokból származó behozatal volumene a figyelembe vett időszakban a modulok esetében 19 %-kal nőtt, míg a piaci részesedés ugyanezen időszakban 18,4 %-ról 6,8 %-ra csökkent. A Kínai Népköztársaság után Tajvan a második legnagyobb exportőr.
(165)
Az elemek esetében az egyéb harmadik országokból érkező behozatal volumene a figyelembe vett időszakban 186 %-kal nőtt, ami a piaci részesedés terén a 2009-es kb. 24 %-ról a vizsgálati időszakban kb. 36 %-ra történő növekedésben jelent meg. Az elemeket tekintve a Kínai Népköztársaság után Tajvan a második legnagyobb exportőr, a többi harmadik országból érkező behozatalt és piaci részesedést messze felülmúlva, de még mindig nem érve el a Kínai Népköztársaság szintjét.
(166)
A lemezek esetében az egyéb harmadik országokból érkező behozatal volumene a figyelembe vett időszakban 19 %-kal csökkent, a piaci részesedés úgyszintén, a 2009-es 13,4 %-ról a vizsgálati időszakban 8,5 %-ra. A fentiekkel egyezően a Kínai Népköztársaság után Tajvan a lemezek második legnagyobb exportőre. Azonban a Tajvanról érkező behozatal szintje és piaci részesedése nem mutatott jelentős növekedést, és a figyelembe vett időszakban alacsony szintű maradt.
(167)
A modulok, elemek és lemezek harmadik országokból érkező behozatalának ára átlagban meghaladta a kínai behozatal átlagos egységárát. A Tajvanról érkező behozatal tekintetében rendelkezésre álló információk azt jelzik, hogy a modulok és lemezek átlagos behozatali ára magasabb a kínai behozatal átlagáránál, míg az elemek behozatali átlagára a kínai elemek behozatali átlagárával azonos tartományba esett. Mindazonáltal - mivel terméktípusonkénti részletes áradatok nem álltak rendelkezésre - az átlagárak összehasonlítása jelzésként használható, de határozott következtetések ezen az alapon nem vonhatók le. A figyelembe vett időszakban az elemek Tajvanról történő behozatala folyamatosan emelkedett, melynek következtében a piaci részesedés mintegy 14 %-kal nőtt. Azonban a vizsgált termékre összességében - a piaci részesedés növekedése ellenére - a mennyiség a Kínai Népköztársaságból érkező mennyiségnél alacsonyabb volt, az árszint pedig az elemek kivételével a vizsgálati időszakban általánosságban magasabb volt. Ennek alapján, és figyelemmel különösen a behozatal egyéb harmadik országokból érkező mennyiségére, piaci részesedésére és - az uniós gazdasági ágazatéhoz hasonló vagy annál magasabb - árszintjére, ideiglenesen megállapítható, hogy a harmadik országbeli behozatal nem törte meg az okozati összefüggést a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár között.
12. táblázat
Egyéb harmadik országokból származó behozatal és piaci részesedések
Modulok
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Az összes egyéb harmadik országból származó behozatal volumene (MW)
1 003
1 702
1 385
1 195
(Index 2009 = 100)
100
169
138
119
Az összes egyéb harmadik országból származó behozatal piaci részesedése
18,4 %
14,0 %
7,0 %
6,8 %
Átlagos behozatali ár EUR/kW
2 385,34
1 852,23
1 430,90
1 218,41
(Index 2009 = 100)
100
78
60
51
Tajvanról származó behozatal volumene (MW)
49
144
140
135
(Index 2009 = 100)
100
294
286
276
Tajvanról származó behozatal piaci részesedése
0,9 %
1,2 %
0,7 %
0,8 %
Átlagos behozatali ár EUR/kW
2 102,04
1 659,72
1 350,00
1 125,93
(Index 2009 = 100)
100
79
64
54
Az USA-ból származó behozatal volumene (MW)
140
180
51
60
(Index 2009 = 100)
100
129
36
43
Az USA-ból származó behozatal piaci részesedése
2,6 %
1,5 %
0,3 %
0,3 %
Átlagos behozatali ár EUR/kW
2 400,00
1 872,22
1 431,37
1 233,33
(Index 2009 = 100)
100
78
60
51
Az Ázsia többi részéből származó behozatal volumene (MW)
720
1 140
1 029
879
(Index 2009 = 100)
100
158
143
122
Az Ázsia többi részéből származó behozatal piaci részesedése
13,2 %
9,3 %
5,2 %
5,0 %
Átlagos behozatali ár EUR/kW
2 400,00
1 870,18
1 440,23
1 229,81
(Index 2009 = 100)
100
78
60
51
A világ többi részéből származó behozatal volumene (MW)
94
238
165
121
(Index 2009 = 100)
100
253
176
129
A világ többi részéből származó behozatal piaci részesedése
1,7 %
2,0 %
0,8 %
0,7 %
Átlagos behozatali ár EUR/kW
2 404,26
1 869,75
1 442,42
1 231,40
(Index 2009 = 100)
100
78
60
51
Forrás:
Europressedienst.
Elemek
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Az összes egyéb harmadik országból származó behozatal volumene (MW)
510
884
1 100
1 457
(Index 2009 = 100)
100
173
216
286
Az összes egyéb harmadik országból származó behozatal piaci részesedése
23,7 %
26,6 %
25,5 %
36,2 %
Átlagos behozatali ár EUR/kW
1 166,67
1 072,40
751,82
553,88
(Index 2009 = 100)
100
92
64
47
Tajvanról származó behozatal volumene (MW)
235
400
540
997
(Index 2009 = 100)
100
170
230
424
Tajvanról származó behozatal piaci részesedése
10,9 %
12,0 %
12,5 %
24,8 %
Átlagos behozatali ár EUR/kW
948,94
1 100,00
670,37
514,54
(Index 2009 = 100)
100
116
71
54
Az USA-ból származó behozatal volumene (MW)
40
40
40
33
(Index 2009 = 100)
100
100
100
83
Az USA-ból származó behozatal piaci részesedése
1,9 %
1,2 %
0,9 %
0,8 %
Átlagos behozatali ár EUR/kW
1 350,00
1 050,00
825,00
636,36
(Index 2009 = 100)
100
78
61
47
Japánból származó behozatal volumene (MW)
60
154
170
145
(Index 2009 = 100)
100
257
283
242
Japánból származó behozatal piaci részesedése
2,8 %
4,6 %
3,9 %
3,6 %
Átlagos behozatali ár EUR/kW
1 350,00
1 051,95
829,41
641,38
(Index 2009 = 100)
100
78
61
48
A világ többi részéből származó behozatal volumene (MW)
175
290
350
282
(Index 2009 = 100)
100
166
200
161
A világ többi részéből származó behozatal piaci részesedése
8,1 %
8,7 %
8,1 %
7,0 %
Átlagos behozatali ár EUR/kW
1 348,57
1 051,72
831,43
638,30
(Index 2009 = 100)
100
78
62
47
Forrás:
Europressedienst.
Lemezek
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Az összes egyéb harmadik országból származó behozatal volumene (MW)
225
333
235
183
(Index 2009 = 100)
100
148
104
81
Az összes egyéb harmadik országból származó behozatal piaci részesedése
13,4 %
14,0 %
8,6 %
8,5 %
Átlagos behozatali ár EUR/kW
800,00
588,59
43,30
420,77
(Index 2009 = 100)
100
74
55
52
Tajvanról származó behozatal volumene (MW)
20
50
50
36
(Index 2009 = 100)
100
250
250
180
Tajvanról származó behozatal piaci részesedése
1,2 %
2,1 %
1,8 %
1,7 %
Átlagos behozatali ár EUR/kW
800,00
580,00
440,00
416,67
(Index 2009 = 100)
100
73
55
52
Az USA-ból származó behozatal volumene (MW)
50
55
40
28
(Index 2009 = 100)
100
110
80
56
Az USA-ból származó behozatal piaci részesedése
3,0 %
2,3 %
1,5 %
1,3 %
Átlagos behozatali ár EUR/kW
800,00
581,82
450,00
428,57
(Index 2009 = 100)
100
73
56
54
Japánból származó behozatal volumene (MW)
55
50
30
26
(Index 2009 = 100)
100
91
55
47
Japánból származó behozatal piaci részesedése
3,3 %
2,1 %
1,1 %
1,2 %
Átlagos behozatali ár EUR/kW
800,00
580,00
433,33
423,08
(Index 2009 = 100)
100
73
54
53
A világ többi részéből származó behozatal volumene (MW)
100
178
115
93
(Index 2009 = 100)
100
178
115
93
A világ többi részéből származó behozatal piaci részesedése
5,9 %
7,5 %
4,2 %
4,3 %
Átlagos behozatali ár EUR/kW
800,00
589,89
434,78
419,35
(Index 2009 = 100)
100
74
54
52
Forrás:
Europressedienst.
(168)
Amint az a fenti (108) preambulumbekezdésben említésre került, a figyelembe vett időszakban a teljes uniós felhasználás a modulok esetében 221 %-kal, elemek esetében 87 %-kal, a lemezek esetében pedig 29 %-kal nőtt. A felhasználás 2011-ben tetőzött és a vizsgálati időszakban csökkent, noha továbbra is lényegesen magasabb szinten maradt, mint a figyelembe vett időszak kezdetén, 2009-ben. Az uniós gazdasági ágazat nem tudott hasznot húzni a felhasználás e növekedéséből, mivel piaci részesedése a modulok esetében 19 %-ról 13 %-ra, elemek esetében 68 %-ról 38 %-ra, lemezek esetében pedig 81 %-ról 59 %-ra csökkent. Ugyanakkor a Kínai Népköztársaság piaci részesedése meredeken emelkedett 2011-ig, utána igen magas szinten stabilizálódott a vizsgálati időszakban, amikor is a felhasználás esett. Ezért azon tényre figyelemmel, hogy az uniós felhasználás vizsgálati időszakban történő csökkenése ellenére a Kínai Népköztársaságból érkező dömpingelt behozatal piaci részesedését megőrizte (modulok estetében) vagy növelte (az elemek és lemezek tekintetében) az uniós gazdasági ágazat rovására, nem vonható le az a következtetés, hogy a felhasználás esése olyan mértékű lett volna, hogy megszakította volna az okozati összefüggést a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár között.
(169)
A rendelkezésre álló információk alapján nehezen állapítható meg, hogy a tagállami támogatási rendszerek milyen mértékben hajtják fel a keresletet. Valójában - ahogy az a későbbiekben a (171) preambulumbekezdésben megemlítésre kerül - többféle támogatási rendszer létezik, és ezek, illetve kereslet kölcsönhatása igen összetett, emiatt a pontos hatás számszerűsítése nehézségekbe ütközik. A rendelkezésre álló bizonyítékok azonban azt is jelzik, hogy még támogatási programok hiányában is lesz kereslet a napenergiára és ez még nőni is fog idővel, noha alacsonyabb szinteken, mint támogatási programokkal összefüggésben. Ezzel összefüggésben több fél érvelt azzal, hogy a „hálózati egyenértékűség” (azaz amikor a napenergia előállítási költsége megegyezik a hagyományos energia előállításának költségével) már megvalósult vagy csaknem megvalósult az Unió egyes régióiban. A vizsgálat eddig nem tudta megerősíteni ezeket az állításokat, és azok vizsgálata tovább folyik.
3.2. Betáplálási tarifák mint a támogatási programok fő példái
(170)
Több érdekelt fél állította, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért kár oka a tagállamokban bevezetett betáplálási tarifák csökkentésével függ össze. Ezek a csökkentések állítólag a napelemes létesítmények visszaszorulását és a vizsgált termék iránti kereslet csökkenését eredményezték az uniós piacon, és ez okozta a jelentős kárt az uniós gazdasági ágazatnak.
(171)
A tagállamok betáplálási tarifákat, a forgalmazható zöld bizonyítványok tekintetében kvótakötelezettségeket, vissza nem térítendő beruházási támogatásokat és adóösztönzőket vezettek be a megújulóenergia-termelés támogatására. Egyes tagállamokban az uniós strukturális alapokból is adtak támogatásokat. A napenergia tekintetében a leggyakrabban alkalmazott támogatási eszközt a betáplálási tarifák képezték. Ebben a szakaszban a Bizottság elemzése a támogatási programok e típusára összpontosít.
(172)
A betáplálási tarifák pénzügyi támogatási eszközök, melyek célja kötelező nemzeti célszámok elérése a megújuló energia felhasználása tekintetében, a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról szóló, 2009. április 23-i 2009/28/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (7) előírtak szerint. A támogatás szintje és a betáplálási tarifák működési módja tagállamonként változó. A betáplálási tarifák révén a hálózatüzemeltetők kötelesek olyan áron átvenni a napenergiát, amely biztosítja, hogy megtérüljenek a napenergiát előállítók (rendszerint a napelemes létesítmények tulajdonosai) költségei és ésszerű megtérülési rátát érjenek el. A betáplálási tarifák más támogatási rendszerekhez hasonlóan állami támogatási ellenőrzés hatálya alá tartoznak az EUMSZ 107. és 108. cikke szerint, ami biztosítja, hogy ne kerülhessen sor a villamosenergia-termelők túlkompenzációjára.
(173)
A nemzeti különbségek ellenére az uniós betáplálási tarifák alakulásával kapcsolatban három jelenség figyelhető meg: i. a betáplálási tarifák csökkenése; ii. a betáplálási tarifarendszer teljes felfüggesztése (Spanyolország); és iii. kapacitásplafonok bevezetése („plafonok”) a finanszírozásra jogosult létesítmények, illetve átfogóan tagállamonként a támogatott új kapacitások éves telepítése vonatkozásában. A plafonértékek vonatkozásában úgy tűnik, hogy ezeket főként 2012-ben vezették be, és ezért igen valószínű, hogy a vizsgálati időszak alatti felhasználására nem voltak hatással. Ezért az elemzés a betáplálási tarifák spanyolországi közelmúltbeli felfüggesztésére és a tarifák legtöbb tagállamban történő csökkentésére összpontosult. A Bizottság elemezte, hogy ezek hatást gyakoroltak-e az uniós piaci keresletre, és hogy ezek okozhatták-e az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt. E tekintetben úgy ítélte meg, hogy a betáplálási tarifák alakulásának a modulok iránti keresletre gyakorolt hatása reprezentatív az elemekkel és lemezekkel kapcsolatos helyzet tekintetében is. Valójában - mivel az elemek és lemezek nélkülözhetetlenek a modulok gyártásához és mivel azokat semmiféle más gyártási eljárásban nem használják - a modulok iránti kereslet csökkenése automatikusan kiváltja az elemek és lemezek iránti kereslet csökkenését is.
(174)
Noha a vizsgálat megerősítette a betáplálási tarifák és a felhasználás közötti okozati összefüggést, a vizsgálat megállapította, hogy a felhasználás 2011-es és a vizsgálati időszak alatti csökkenésének nem volt része a Kínai Népköztársaságból érkező dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár közötti okozati összefüggést, amint azt a fenti (163) preambulumbekezdés részletesen ismerteti. A vizsgálat valójában azt igazolta, hogy noha az uniós gazdasági ágazat helyzete romlott, az exportáló gyártók képesek voltak magas (80 %) piaci részesedés fenntartására a modulok esetében, és kissé még növelni is tudták azt az elemek (a 2011-es 22 %-ról a vizsgálati időszak alatt 25 %-ra) és lemezek (a 2011-es 32 %-ról a vizsgálati időszak alatt 33 %-ra) tekintetében. Ezen túlmenően meg kell jegyezni, hogy az uniós gazdasági ágazat által a modulokért felszámított átlagár a figyelembe vett időszakban 53 %-kal csökkent, főként a dömpingelt behozatal jelentős emelkedése és az uniós piacon ezzel kifejtett jelentős árnyomás miatt. Ezért az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségének csökkenése nem tudható be főként a betáplálási tarifák csökkentésének.
(175)
Ezért a Bizottság elismerte, hogy a betáplálási tarifák keresletet generáltak a napenergia iránt, és a betáplálási tarifák közelmúltbeli felfüggesztése (mint Spanyolországban) és más tagállamokban történő csökkentése visszafogta a vizsgált termék vizsgálati időszak alatti felhasználását, és ezzel hozzájárulhatott az uniós gazdasági ágazatot ért kárhoz. Azonban a felhasználás vizsgálati időszak alatti csökkenése nem volt olyan mértékű, hogy megtörje az okozati összefüggést a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár között.
(176)
Több fél azzal érvelt, hogy a betáplálási tarifák csökkentése miatt a napenergiás beruházási lehetőségek elvesztették vonzerejüket a befektetők számára, és ezzel visszafogták az érintett termék iránti, uniós piaci keresletet.
(177)
Noha a vizsgálat megerősítette a betáplálási tarifák és a napelem gazdasági ágazat beruházási szintje közötti kapcsolatot, azt is kimutatta, hogy a napenergiába történő beruházások sokkal kevésbé függenek ezektől a magas benapozottságú régiókban - ahol a napenergia előállítása hatékonyabb -, illetve a magas villamos energia árakkal jellemzett régiókban. A vizsgálat valójában megerősítette, hogy beruházások még mindig vannak (pl. Spanyolországban), a betáplálási tarifarendszer felfüggesztése ellenére. Emellett a vizsgálat azt igazolta, hogy a napenergiás beruházási lehetőségek az alacsonyabb betáplálási tarifák ellenére is vonzóak maradtak.
(178)
A fentiek alapján nem vonható le egyértelműen olyan következtetés, hogy a betáplálási tarifák csökkenése miatt a napenergiás beruházások elvesztették vonzerejüket a befektetők körében, és ezzel hozzájárult volna az uniós gazdasági ágazatot ért kárhoz.
(179)
Egy érdekelt fél azzal érvelt, hogy a betáplálási tarifák csökkentése kényszerítette az uniós gyártókat áraik csökkentésére, hogy fenntartsák a befektetők érdeklődését a fotovillamos energia iránt, és megtartsák a kereslet és növekedés lendületét.
(180)
A vizsgálat azt igazolta, hogy az uniós gazdasági ágazat elsősorban a dömpingelt behozatal, és nem a betáplálási tarifák csökkenése miatt kényszerült az árak csökkentésére. Ezt jelzi az a tény, hogy az uniós gazdasági ágazat áraiban a legjelentősebb csökkenés 2010-2011-ben következett be, még azelőtt, hogy a betáplálási tarifák jelentős csökkentésére sor került volna. Valójában a Kínai Népköztársaságból érkező, az uniós gazdasági ágazat árainak jelentősen alákínáló dömpingelt behozatal kényszerítette az uniós gazdasági ágazatot árainak egyre alacsonyabb szintre csökkentésére.
(181)
Emiatt ez az érv elvetésre került.
(182)
Összegzésül: a betáplálási tarifák fontos tényezői voltak az uniós fotovillamos piac alakulásának, és a betáplálási tarifák létezése befolyásolta a vizsgált termék felhasználást. A vizsgálat azonban azt igazolta, hogy a felhasználás a betáplálási tarifák csökkenése ellenére nem csökkent számottevően. Ezért a Bizottság ideiglenesen megállapította, hogy a betáplálási tarifák alakulása nem olyan jellegű, hogy megtörné a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár közötti okozati összefüggést.
3.3. Az uniós gazdasági ágazatnak nyújtott egyéb pénzügyi támogatás
(183)
Néhány érdekelt fél azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt az okozta, hogy csökkent az uniós gazdasági ágazat pénzügyi támogatása. Ezen állítás alátámasztására információk érkeztek az egyik uniós gyártónak a figyelembe vett időszak előtt (2003-2006 között) nyújtott, vissza nem térítendő támogatás alapján.
(184)
A szolgáltatott bizonyíték nem tárt fel okozati összefüggést az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár és az egyik uniós gyártónak a figyelembe vett időszakot megelőzően nyújtott, vissza nem térítendő támogatás között. Ezen túlmenően - mivel ez az információ a figyelembe vett időszak előttről származik - úgy tűnik, hogy nem bír jelentőséggel. Ezért nem lehetett okozati összefüggést megállapítani az uniós gazdasági ágazatnak nyújtott vissza nem térítendő támogatás és az azt ért jelentős kár között. Emiatt ez az érvelés elvetésre került.
3.4. Többletkapacitás
(185)
Érkezett olyan állítás, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt az okozta, hogy az uniós piacon és a világpiacon is általában többletkapacitások vannak. Állították továbbá, hogy a világpiaci többletkapacitás miatt jelenleg folyik az uniós gazdasági ágazat konszolidációja, és az ágazatot ért kár a termelő létesítmények túlságosan nagy számának következménye. Ezen túlmenően több érdekelt fél állította, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár összefüggésben állt az uniós gazdasági ágazat saját maga okozott többletkapacitásával. Ezzel szemben néhány érdekelt fél azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt az okozta, hogy az uniós gazdasági ágazat nem hajtotta végre a szükséges kapacitásbővítési beruházásokat.
(186)
Noha az uniós gazdasági ágazat valóban növelte gyártási kapacitását, teljes termelési volumene nem fedte le az uniós piacon a figyelembe vett időszakban megnövekedett felhasználási szinteket. Ezért az uniós gazdasági ágazat gyártási kapacitása ésszerű volt és a piaci fejleményekhez, azaz a felhasználás növekedéséhez igazodott. Ezért ez nem tekinthető az ágazatot ért kár okának.
(187)
Hasonlóképpen és ugyanezen az alapon nem nyert igazolást az az érvelés, hogy az uniós gazdasági ágazat nem végzett kapacitásbővítési beruházásokat. Ezzel szemben azonban - amint az fentebb már említésre került - az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett teljes időszakban bővítette a kapacitást, és mindvégig volt rendelkezésre álló többletkapacitása is, ami arra utal, hogy képes volt a keresleti többlet kiszolgálására. Emiatt ezt az érvet el kellett vetni.
(188)
Néhány érdekelt fél azt állította, hogy a piac valamennyi szereplője - beleértve az értéklánc megelőző és következő ágazataiban tevékenykedőket is - nehéz helyzetben volt a világpiaci többletkapacitás, és az ebből eredő piaci változások miatt. E tekintetben azzal érveltek, hogy a vizsgált termék olyan tömegcikké vált, amelynek egyes gyártói már nem képesek az ár meghatározására, hanem az ár a kereslet és kínálat világpiaci alakulásának függvénye. Állították, hogy ez a helyzet és nem a dömpingelt behozatal okozta az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt.
(189)
A vizsgálat megerősítette a világpiaci - főként a Kínai Népköztársaságból származó - többletkapacitás fennállását. Azt a piaci változást illetően, mely a vizsgált terméket állítólag tömegcikké tette, ez nem indokolná a tisztességtelen árképzési magatartást és a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokat. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az uniós gazdasági ágazat a vizsgált terméket több mint 20 éve gyártja és értékesíti, míg az érintett termék kínai gazdasági ágazata csak a közelmúltban (az elmúlt évtized közepe táján) alakult ki, elsősorban az uniós betáplálási tarifák és más szakpolitikai kezdeményezések, és az ezekből eredő kínálatbővülés hatására.
(190)
Emiatt az érvek elvetésre kerültek.
3.5. A nyersanyagárak hatása
(191)
Több érdekelt fél állította, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár összefüggésben állt a poliszilícium - a lemezgyártás fő alapanyaga - árának alakulásával. Azzal érveltek, hogy az uniós gazdasági ágazat hosszú távú fixáras szállítási szerződéseket kötött, és emiatt nem tudta kihasználni a poliszilícium árának a figyelembe vett időszak során bekövetkezett csökkenését.
(192)
A vizsgálat feltárta, hogy a poliszilícium ára 2008-ban nőtt, de 2009-ben ismét csökkent, 2010-ben és 2011 elején csak enyhe emelkedő tendenciát mutatva. Az árak a vizsgálati időszakban jelentősen estek.
(193)
A vizsgálat igazolta, hogy noha az uniós gazdasági ágazat a poliszilíciumra hosszú távú szállítási szerződéseket kötött, e szerződések feltételeit a legtöbb esetben újratárgyalták a poliszilícium áralakulása alapján, és a szerződéses árak az azonnali piaci árak közelébe vagy néha az alá csökkentek.
(194)
Emiatt megállapítást nyert, hogy még ha egyes konkrét uniós gyártókat érintettek is a poliszilíciumra vonatkozó hosszú távú szerződések, az uniós gazdasági ágazat egészét nem sújtották e hosszú távú szerződések, és képes volt teljes egészében kihasználni a poliszilícium árának csökkenését. A hosszú távú szerződésekről ezért nem nyert megállapítást, hogy hozzájárultak volna az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárhoz.
3.6. Az ágazat saját magának történő károkozása: az automatizálás, a méret, a méretgazdaságosság, a konszolidáció, az innováció és a költséghatékonyság hatása
(195)
Több érdekelt fél állította, hogy az uniós gazdasági ágazat a kárt saját magának okozta a gyártási folyamat magas fokú automatizálása révén. Azt állították, hogy a kis méretű gyártók hátrányba kerültek a nagyobb, vertikálisan integrált gyártókkal szemben, és ezért az e gyártókat ért kár nem tudható be a dömpingelt behozatalnak. Ezzel összefüggésben állították továbbá, hogy az uniós gazdasági ágazat összességében kisméretű volt, és emiatt nem tudta kihasználni a méretgazdaságosságot.
(196)
A vizsgálat igazolta, hogy az uniós piacon még a kis méretű gyártók is magas szinten automatizálták gyártási folyamataikat, ami az előállítási költségekre kedvező hatást gyakorolt. A legtöbb uniós gyártó a gyártási folyamat egy adott részére szakosodott (lemezekre, elemekre vagy modulokra), ami a specializáció révén növelte versenyképességüket a gyártott konkrét terméktípus vonatkozásában. Ezért el kellett vetni azt az érvelést, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért kárt a magas fokú automatizáció okozta volna.
(197)
Néhány érdekelt fél azt állította, hogy az árnyomás az uniós gazdasági ágazat konszolidációjához vezetett, és ez volt az oka az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárnak. A vizsgálat azonban azt igazolta, hogy a konszolidáció inkább a dömpingelt behozatal következménye volt. Ezen túlmenően ez a fél nem támasztotta alá bizonyítékokkal, hogy a konszolidációs folyamat milyen mértékig lehetett a kár oka.
(198)
Állították továbbá, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért kár oka az uniós gazdasági ágazat vertikális integrációjának hiánya. Általánosságban rendes piaci feltételek mellett a vertikálisan integrált gyártóknak az értékláncuk tekintetében nagyobb biztonsággal kellene rendelkezniük. A vizsgálat azonban azt igazolta, hogy nem tudta teljesen kihasználni a vertikális integráció előnyeit az uniós gazdasági ágazat azon része sem, mely vertikálisan integrált volt, mivel a dömpingelt behozatal árnyomása rendkívül erős volt. Emellett az uniós gazdasági ágazat - még a vertikálisan integrált gyártók sem - a dömpingelt behozatal miatt nem tudta teljes mértékben kihasználni a magas kapacitáskihasználási rátát a méretgazdaságosság megvalósítására. A vizsgálat továbbá nem tárt fel semmiféle összefüggést a vertikális integráció és a magasabb jövedelmezőségi ráták között, mivel az erős árnyomás ezt az összefüggést megváltoztatta.
(199)
Néhány érdekelt fél állította, hogy az uniós gazdasági ágazatban hiányzott a műszaki innováció, illetve új technológiákba történő beruházás. Mindazonáltal a vizsgálat nem tár fel ezeket az állításokat megerősítő ténybeli bizonyítékokat. Éppen ellenkezőleg - a vizsgálat azt igazolta, hogy az uniós gazdasági ágazat beruházásainak zömét új gépekre és K + F-re fordították, és világszinten nincs jelentős technológiai eltérés a termékek között.
(200)
Emellett egy érdekelt fél azt állította, hogy a jelentős kárt a gyenge projektvégrehajtás (sikertelen projektek) okozta. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az érvelés nem volt megalapozott. Ezen túlmenően a sikertelen projektek inkább a dömpingelt behozatal következményének tekinthetők. Az érvet ezért el kellett vetni.
(201)
Több érdekelt fél állította, hogy az uniós gazdasági ágazat nem volt képes költségeinek ahhoz megfelelő időben történő ésszerűsítésére, hogy reagáljon a világpiaci változásokra. Más felek azt állították, hogy a bérköltségek és vállalati általános költségek az Unióban magasabbak, mint a Kínai Népköztársaságban.
(202)
A vizsgálat igazolta, hogy a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat termelési költségei folyamatosan csökkentek - a lemezek kivételével, ahol a költségek 2010-ig csökkentek, de 2011-ben nőttek, majd a vizsgálati időszakban tovább emelkedtek, a figyelembe vett időszak elején tapasztalt szintnél kissé magasabb szintre (lásd a fenti (138) preambulumbekezdést). A termelékenység nőtt a modulok és az elemek esetében, viszont csökkent a lemezek vonatkozásában. Amint az fentebb említésre került, a Kínai Népköztársaságból érkező dömpingelt behozatal, és az uniós piacra ebből eredő erős árnyomás következtében az uniós gazdasági ágazat nem tudta kihasználni a költségcsökkentés előnyeit.
(203)
Meg kell jegyezni, hogy a Kínai Népköztársaság exportáló gyártói nem élveznek a nyersanyag (poliszilícium) és a használt gépek tekintetében semmiféle komparatív előnyt, mivel mindkettőt jobbára az Unióból importálják. Ami a béreket és a vállalati általános költségeket illeti, ezek a vizsgálati időszakban átlagban nem érték el a modulok teljes költségének 10 %-át, és nem minősülnek jelentős szereppel rendelkezőnek.
(204)
Emellett azt állították, hogy egyes uniós gyártók a lemezeket, elemeket és/vagy modulokat az érintett országból szerzik be és ezeket sajátjukként tovább értékesítik az uniós piacon. A vizsgálat feltárta, hogy az érintett termék uniós gazdasági ágazat általi behozatala kiegészítő jellegű és az uniós termeléshez képest korlátozott volumenű volt, és emiatt nem lehet úgy tekinteni, hogy az megszakította a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár közötti okozati összefüggést.
(205)
Ezért az uniós gazdasági ágazatnak - ahhoz, hogy felvehesse a versenyt a Kínai Népköztársaságból érkező behozatal árának csökkenő tendenciájával - jelentős erőfeszítéseket kellett tennie a termelési költségek racionalizálása érdekében. Az uniós gazdasági ágazat erőfeszítései ellenére ez a költségracionalizálás nem jelenhetett meg az eladási árakban, a dömpingelt behozatal jelentős alákínálása következtében.
(206)
Emiatt a fent említett összes érvet el kellett vetni.
3.7. A fotovillamos termékek és más fotovillamos technológiák felől érkező verseny
(207)
Több érdekelt fél állította, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért kár oka a fotovillamos termékek és más fotovillamos technológiák felől érkező verseny volt, mivel ezek a technológiák helyettesíthetőek és rendeltetésük azonos.
(208)
A vizsgálat azt igazolta, hogy a fotovillamos termékek más nyersanyagból készülnek, és azokhoz nem használnak kristályos szilícium lemezeket. Általánosságban átalakítási hatékonyságuk és hatásos teljesítményük a kristályos szilícium modulokénál sokkal alacsonyabb. Ennek következtében nem használhatóak olyan nehezen megközelíthető helyeken, mint a háztetők, ezért az érintett termékkel nem teljesen helyettesíthetőek. Emiatt - noha lehet némi verseny a vékonyréteg termékek és az érintett termék között - ez a verseny elhanyagolhatónak tekinthető.
(209)
Ezért a vizsgálat nem talált összefüggést az uniós gazdasági ágazatot ért kár és a fotovillamos vékonyréteg termékek és más fotovillamos technológiák felől érkező verseny között.
(210)
Emiatt ezt az érvet el kellett vetni.
3.8. A pénzügyi válság és hatásai
(211)
Azt állították, hogy a pénzügyi válság és a gazdasági recesszió kedvezőtlen hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat finanszírozáshoz való hozzáférésére, és ez okozta az uniós gazdasági ágazatot ért kárt.
(212)
Az uniós gazdasági ágazat tőkebevonási képessége jelentősen csökkent a figyelembe vett időszak alatt. Mivel a napelem gazdasági ágazat tőkeigényes, kulcsfontosságú a tőkebevonás képessége. A gazdasági recesszió nyilvánvalóan hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetére. A vizsgálat azt igazolta azonban, hogy az uniós piac 2009-2011 közötti bővülése ellenére az uniós gazdasági ágazat helyzete romlott, a Kínai Népköztársaságból érkező, az uniós gazdasági ágazat eladási árainak jelentősen alákínáló dömpingelt behozatal következtében. Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a pénzügyi válság esetleges hatásait súlyosbította a Kínából érkező dömpingelt behozatal emelkedése, és hogy a finanszírozás korlátozott elérhetősége jórészt a kedvezőtlen piaci hangulat, a helyzet és az uniós gazdasági ágazat dömpingelt behozatal miatti kilátásainak következménye volt. Ezért - noha a pénzügyi válság gyakorolt bizonyos hatást az uniós gazdasági ágazat helyzetére -, nem tudta megszakítani az okozati összefüggést a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár között. Ez az érv ennek megfelelően elutasításra került.
3.9. Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye
(213)
Néhány érdekelt fél azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat exportra történő értékesítései a figyelembe vett időszakban - és a modulok esetében különösen 2009-2011 között, az elemek esetében 2009 és 2012 első negyedéve között - jelentősen visszaestek, és ez okozta az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt.
(214)
Azonban - ahogy azt az alábbi táblázat mutatja - a modulok exportvolumene a vizsgálati időszakban látható enyhe csökkenés ellenére jelentős maradt, és a vizsgálati időszak alatti átlagos árszintek a modulok átlagköltsége felett maradt a figyelembe vett időszak egészében. Emiatt ez nem okozhatta az uniós gazdasági ágazatot ért kárt. Az elemeket illetően az exportvolumen a teljes elemgyártásnak mindössze 12 % körüli részét tette ki. Ezért a vizsgálati időszak alatti alacsony árak ellenére ez csak korlátozottan befolyásolhatta az uniós gazdasági ágazat helyzetét. Végezetül a lemezek vonatkozásában az export a teljes termelési volumen 24 %-át képviselte, a vizsgálati időszak alatti alacsony árak ellenére ez ugyanúgy csak korlátozottan befolyásolhatta az uniós gazdasági ágazat helyzetét. Az e tekintetben felhozott érveket ezért el kellett vetni.
13-a táblázat
Modulok
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
A modulok exportvolumene (MW)
989
1 279
1 157
1 148
(Index 2009 = 100)
100
129
117
116
Átlagos exportár (EUR/kW)
2 500
1 900
1 470
1 230
(Index 2009 = 100)
100
76
59
49
Forrás:
Europressedienst.
13-b táblázat
Elemek
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Az elemek exportvolumene (MW)
62
320
315
238
(Index 2009 = 100)
100
516
508
384
Átlagos exportár (EUR/kW)
1 350
1 050
830
640
(Index 2009 = 100)
100
78
61
47
Forrás:
Europressedienst.
13-c táblázat
Lemezek
2009
2010
2011
Vizsgálati időszak
Az elemek exportvolumene (MW)
93
916
750
486
(Index 2009 = 100)
100
985
806
523
Átlagos exportár (EUR/kW)
850
590
530
480
(Index 2009 = 100)
100
70
63
57
Forrás:
Europressedienst.
(215)
Ennek alapján megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye nem járulhatott hozzá az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárhoz. Ezért a felek e tekintetben felhozott érveit el kellett vetni.
3.10. Az uniós palagázkészletek felfedezése
(216)
Egy érdekelt fél állította, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért kárt a palagázkészletek felfedezése okozta, és az Unióban az olcsó palagáz növekvő kitermelésének kilátása visszavetette a megújuló energia projektekbe történő állami és magánberuházásokat.
(217)
A vizsgálat megállapította, hogy a vizsgált termék felhasználása a figyelembe vett időszakban jelentősen nőtt, amint az a fenti (108) preambulumbekezdésben megemlítésre került. Emellett a vizsgálat során nem derült fény olyan tárgyi bizonyítékra, mely szerint az uniós gazdasági ágazatot ért kár az uniós palagázkészletek felfedezésének lenne betudható. Emiatt ez a kérés elutasításra került.
3.11. Az Európai Unió kibocsátáskereskedelmi rendszere (ETS)
(218)
Ugyanez a fél állította, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért kárt az okozta, hogy az Európai Unió kibocsátáskereskedelmi rendszerében a szén-dioxid-kibocsátási egységek alacsony ára miatt a napenergia ágazatába történő beruházások szintje alacsony.
(219)
Erre vonatkozó bizonyítékot azonban nem nyújtottak be és a vizsgálat nem tárt fel az ezeket az állításokat megerősítő ténybeli körülményeket. Éppen ellenkezőleg, a vizsgálat azt igazolta, hogy a vizsgált termék felhasználása a figyelembe vett időszak alatt jelentősen nőtt. Emiatt az érv elvetésre került.
3.12. Gazdálkodási döntések
(220)
Néhány érdekelt fél állította, hogy az uniós gyártók közül legalább egynél a jelentős kárt rossz gazdálkodási döntések okozták. Ezeket az állításokat az éves beszámolókra, valamint a vállalat egyik részvényese által a többi részvényesnek küldött levélben szereplő egyes információkra alapozták.
(221)
Az ügy irataiban szereplő információk közül semmi nem utalt arra, hogy az érintett vállalat gazdálkodási döntései szokatlanok vagy meggondolatlanok lettek volna, illetve az egész uniós gazdasági ágazatra kihatottak volna. Az e tekintetben felhozott érvek ezért elvetésre kerültek.
3.13. Egyéb kormányzati politikák
(222)
Egy érdekelt fél állította, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt kormányzati politikák - úgy mint a megújulóenergia-politika, az innovációt ösztönző politikák, a bürokrácia csökkentését célzó politikák, a kereskedelemtámogatási politikák és a hálózati hozzáférés szabályozása - okozták, mivel ezek a politikák az exportáló gyártók javát szolgálják. Azonban - még ha igaz is lenne, hogy e politikák közül egyesek elősegítenék a más harmadik országokból történő behozatalt és a napelem gazdasági ágazat általános növekedését - ezek a politikák az uniós gazdasági ágazat javát is szolgálják. Mi több, ezek a politikák nem szolgálhatják azt, hogy az Unióba irányuló behozatalt ilyen káros dömpingáron kellene végezni. Az e tekintetben felhozott érvek ezért elvetésre kerültek.
3.14. Az okozati viszonnyal kapcsolatos következtetések
(223)
A vizsgálat megállapította az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár és a Kínai Népköztársaságból érkező dömpingelt behozatal közötti okozati összefüggést. A kár egyéb lehetséges okai - úgy mint az egyéb harmadik országokból érkező behozatal, a felhasználás, a betáplálási tarifák, az uniós gazdasági ágazatnak nyújtott egyéb pénzügyi támogatások, a többletkapacitás, a nyersanyagárak hatása, az ágazat saját magának történő károkozása, a vékonyréteg termékek részéről érkező verseny, a pénzügyi válság és hatásai, az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye, az uniós palagázkészletek felfedezése, a gazdálkodási döntések, az Európai Unió kibocsátáskereskedelmi rendszere, más kormányzati politikák - elemzésre kerültek, és egyik sem minősült olyannak, hogy megszakítsa a Kínai Népköztársaságból érkező dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár között megállapított okozati összefüggést.
(224)
A fenti elemzés alapján - mely megfelelően kiemelte és elhatárolta az uniós gazdasági ágazat helyzetére hatást gyakorló összes ismert tényező és a dömpingelt behozatal hatását, ezért ideiglenesen megállapítást nyert, hogy okozati összefüggés állt fenn a Kínai Népköztársaságból érkező dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár között.
F. AZ UNIÓS ÉRDEK
1. Előzetes megjegyzések
(225)
Az alaprendelet 21. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a kárt okozó támogatásra vonatkozó ideiglenes megállapítás ellenére léteznek-e olyan meggyőző érvek, amelyek alapján arra lehet következtetni, hogy ebben a konkrét esetben az Uniónak nem érdeke az intézkedések elfogadása. Az uniós érdek elemzése az összes érintett érdek megítélésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, a fotovillamos ágazat értékláncában megelőző és következő piacok, az importőrök, a felhasználók és az érintett termék fogyasztóinak érdekeit is.
(226)
A vizsgálat megindítását követően mintegy 150 gazdasági szereplő jelentkezett. Egyedi kérdőíveket küldtek a független importőröknek, az értéklánc előző lépcsőjén álló gazdasági szereplőknek (beleértve egy nyersanyagtermelőt, és a vizsgált termék gyártási berendezéseinek szállítóit), az értéklánc következő lépcsőjén álló gazdasági szereplőknek (beleértve a projektfejlesztőket és szerelőket) és a BEUC-nak, egy fogyasztóvédelmi szervezetnek. A fotovillamos ágazat különféle gazdasági szereplőit (az uniós gazdasági ágazatot, az értéklánc előző és következő lépcsőjén álló gazdasági szereplőket) képviselő három szervezet adott tájékoztatást.
2. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
(227)
A vizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazat közvetlenül mintegy 25 000 főt foglalkoztatott a hasonló termék gyártásában és értékesítésében.
(228)
A vizsgálat megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte, melynek oka a vizsgálati időszakban az érintett országból érkező dömpingelt behozatal volt. Emlékeztetni kell arra, hogy több kármutató kedvezőtlen tendenciát jelzett a figyelembe vett időszak alatt. Különösen az együttműködő uniós gyártók pénzügyi teljesítményéhez kapcsolódó kármutatók - úgy mint a jövedelmezőség, a cash-flow, a beruházások megtérülése - voltak súlyosan érintettek. A modulok, elemek és lemezek uniós gyártói 2011-ben és a vizsgálati időszakban valójában veszteséget termeltek. Ezért néhány uniós gyártó már gyártó létesítményei bezárására kényszerült, mások pedig a fizetésképtelenség küszöbén álltak. Intézkedések hiányában igen valószínűnek tűnik az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének további romlása.
(229)
Az ideiglenes dömpingellenes vámok kivetése várhatóan helyreállítaná az uniós piacon a tisztességes kereskedelmi feltételeket, és lehetővé tenné az uniós gazdasági ágazat számára, hogy a hasonló termék árát hozzáigazítsa a termelési költségekhez és ezzel javítsa jövedelmezőségét. Az ideiglenes intézkedések elrendelése várhatóan azt is lehetővé tenné az uniós gazdasági ágazat számára, hogy a figyelembe vett időszak alatt elvesztett piaci részesedésének legalább egy részét visszanyerje, ami kedvező hatással lenne általános pénzügyi helyzetére. Ezen túlmenően az uniós gazdasági ágazat tőkéhez való hozzájutása javulna és további K + F beruházásokra és innovációra lenne lehetősége a fotovillamos piacon. Végezetül a vizsgálat azt is jelezte, hogy üzleti tevékenységüket azok az uniós gyártók is újrakezdhetik, amelyek a gyártással a kínai behozatal nyomására kényszerültek felhagyni. Összességében - e lehetőség szerint - nem csak az uniós gazdasági ágazat (vizsgálati időszakban) meglévő 25 000 munkahelye lenne biztosítva, hanem ésszerű lehetőség nyílna a termelés további bővítésére és a foglalkoztatás növelésére.
(230)
Intézkedések hiányában a piaci részesedés további csökkenése várható, és az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége tovább esne. Ez rövid és középtávon nem lenne fenntartható. Ennek következtében a fenti (157) preambulumbekezdésben említettek szerint a piacról már kivonulni kényszerült nagyszámú uniós gyártón túlmenően más gyártók is fizetésképtelenséggel szembesülhetnek, ami rövid-középtávon az uniós gazdasági ágazat eltűnését eredményezné, és ennek a meglévő munkahelyekre is jelentős hatása lenne.
(231)
Ennek megfelelően a Bizottság azt az ideiglenes következtetést vonja le, hogy a dömpingellenes vámok bevezetése az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná.
3. A független importőrök érdeke
(232)
A fenti (12) preambulumbekezdésben említettek szerint a mintába felvett három importőr közül csak egynek a fő üzleti tevékenysége az érintett termék kereskedelme.
(233)
Beterjesztettek egy érvelést, amely szerint az érintett termékre intézkedések elrendelése kedvezőtlenül fogja érinteni az importőrök üzleti tevékenységét. Először is a vámok kivetése nem feltétlenül eredményezi a Kínai Népköztársaságból történő behozatal megszűnését. Másodszor, noha az intézkedések elrendelése - az egyéb harmadik országokból érkező behozatal valószínű emelkedése miatt - várhatóan kedvezőtlenül hathat a csak a Kínai Népköztársaságból importáló importőrök pénzügyi helyzetére, a több országból beszerző importőröknek lehetőségük lesz a beszerzési forrás váltására.
(234)
Ennek megfelelően a Bizottság azt az ideiglenes következtetést vonta le, hogy az intézkedések javasolt szinten történő elrendelésének lehet bizonyos kedvezőtlen hatása az érintett termék független importőreinek helyzetére.
4. Az értéklánc előző lépcsőjén álló gazdasági szereplők érdeke
(235)
Az értéklánc előző lépcsőjén álló gazdasági szereplők főként a vizsgált termék nyersanyagainak előállításával és gyártó berendezéseinek gyártásával és tervezésével foglalkoznak. Nyolc kitöltött kérdőív érkezett az értéklánc előző lépcsőjén álló gazdasági szereplőktől. Két ellenőrző látogatásra került sor, egy nyersanyagtermelőnél és a gyártó berendezések egy gyártójánál.
(236)
A vizsgálati időszakban az értéklánc előző lépcsőjén álló nyolc gazdasági szereplő vizsgált termékkel kapcsolatos tevékenységének teljes tevékenységükhöz viszonyított aránya változó volt, és csak egy együttműködő vállalat esetében képezte ez 100 %-ban üzleti tevékenységet, a többiek esetében az arány 6 % és 80 % között változott. A vizsgálati időszakban az érintett termékhez kapcsolódó tevékenység átlagosan az értéklánc előző lépcsőjén álló együttműködő gazdasági szereplők teljes tevékenységének mintegy 41 %-át képviselte. Munkahelyek tekintetében: az értéklánc előző lépcsőjén álló nyolc gazdasági szereplő a vizsgálati időszakban mintegy 4 200 főt foglalkoztatott. A jövedelmezőség szegmensenként és vállalatonként a magas értékek és a kissé negatív jövedelmezőség között változott. A vizsgálat azt mutatta, hogy a negatív jövedelmezőségű gazdasági szereplőket sújtotta az uniós gazdasági ágazat leromlott helyzete - mivel az elvesztett ügyfelek némelyike a vizsgált termék uniós gyártója volt - és a felhasználás csökkenése.
(237)
Az értéklánc előző lépcsőjén álló gazdasági szereplők értékesítései kiterjedtek az Unióra, a kínai Népköztársaságra és egyéb harmadik országokra. A vizsgálati időszakban az értékesítése újrafelosztása átlagosan az uniós értékesítések mintegy 20 %-ának, a Kínai Népköztársaságba irányuló értékesítések csaknem 50 %-ának és az egyéb harmadik országokba irányuló értékesítések mintegy 30 %-ának felelt meg.
(238)
Az értéklánc előző lépcsőjén álló ágazatban néhány fél állította, hogy a dömpingellenes intézkedések elrendelése kedvezőtlenül érintené üzleti tevékenységüket, mivel a Kínai Népköztársaság fő exportpiacuk. Azzal érveltek, hogy a vámok jelentősen korlátoznák az érintett termék Kínai Népköztársaságból az Unióba irányuló behozatalát, aminek következtében Kína korlátozná a poliszilícium és a gyártó berendezések Unióból érkező behozatalát. Azt állították, hogy ennek következtében az értéklánc előző lépcsőjén álló uniós gazdasági szereplőknek üzleti tevékenységüket le kell építeniük és csökkenteniük kell a foglalkoztatást.
(239)
Elsőként meg kell jegyezni, hogy a vám célja nem az érintett termék Kínából történő behozatalának megszüntetése, hanem az egyenlő versenyfeltételek helyreállítása. Így a kínai behozatal továbbra is el fogja látni az uniós piacot, de tisztességes árakon. Emellett a vizsgálat igazolta, hogy az értéklánc előző lépcsőjén álló uniós gyártók világszerte különféle nemzeti piacokon vannak jelen, ezért nem függenek kizárólagosan a Kínai Népköztársaságba irányuló exporttól. Emiatt ésszerűen feltételezhető, hogy a fotovillamos termékek világpiacán az értéklánc előző lépcsőjén álló uniós gazdasági szereplők valószínűleg képesek lesznek kiegyenlíteni a Kínai Népköztársaságba irányuló export esetleges csökkenését a többi piacra történő exporttal, ami nyilvánosan elérhető tanulmányok szerinti is várhatóan nőni fog. A kínai fotovillamos piac mindenesetre máris jelentős gyártási többletkapacitással szembesül, és emiatt kétséges, hogy az uniós gépgyártók rövid-középtávon sokkal több gyártó berendezést tudnának értékesíteni.
(240)
A fentiekre figyelemmel a Bizottság ideiglenesen megállapította, hogy a dömpingellenes vámok gépgyártókra gyakorolt hatása nem lenne jelentős, miközben a nyersanyag-beszállítókra gyakorolt hatás rövid távon kedvezőtlen lehet, figyelemmel a Kínába történő értékesítések esetleges csökkenésére.
5. Az értéklánc következő lépcsőjén álló gazdasági szereplők érdeke
(241)
Az értéklánc következő lépcsőjén álló gazdasági szereplők jobbára a projektfejlesztés, forgalmazás és hírközlés, illetve a fotovillamos telepítések terén tevékenykednek Míg az értéklánc következő lépcsőjén álló gazdasági szereplőktől 13 kérdőív érkezett be, ezek közül csak hetet töltöttek ki olyan megfelelő teljességgel, ami lehetővé teszi a jelentőségteljes értékelést. Két ellenőrző látogatásra került sor, a fotovillamos fejlesztés és telepítés területén. A 36 független importőr kitöltött kérdőíveinek elemzésekor kiderült, hogy egyeseket közülük az értéklánc következő lépcsőjén álló gazdasági szereplőnek kell minősíteni, mivel fő tevékenységük a telepítés. A Bizottság ezt a kérdéskört a vizsgálat folyamán tovább fogja vizsgálni.
(242)
Összességében az értéklánc következő lépcsőjén álló gazdasági szereplők vizsgált termékkel kapcsolatos tevékenysége teljes tevékenységükhöz való viszonya változó. A vizsgálati időszakban ez átlagosan 41 %-nak felelt meg. A vizsgálati időszakban az érintett termékhez kapcsolódó tevékenység tekintetében az együttműködő gazdasági szereplők jövedelmezősége átlagosan 11 % körüli volt. Munkahelyek tekintetében: az értéklánc következő lépcsőjén álló hét gazdasági szereplő a vizsgálati időszakban mintegy 550 főt foglalkoztatott.
(243)
Felmerült az az érv, hogy a dömpingellenes intézkedések nem szolgálják az Unió érdekét, mivel emelni fogják a modulok árát, ami eltántorítja a végfelhasználókat/fogyasztókat a létesítmények telepítésétől. Ezért az értéklánc következő lépcsőjén álló gazdasági szereplőknek sokkal kevesebb megrendelésük lesz és üzleti tevékenységüket le kell építeniük. Ez az értékelés a Prognos által a vizsgálat során benyújtott, a munkahelyek számának lehetséges csökkenéséről szóló tanulmányon alapult. A tanulmány szerint a vámkivetéssel az uniós fotovillamos piac munkahelyeinek nagy része veszélybe kerül. A tanulmány az Európai Fotovillamos Ágazat Szervezetének (European Photovoltaic Industry Association - EPIA) becsléseit használja fel, melyek szerint a 2011-ben az uniós fotovillamos piac valamennyi szakaszában - beleértve az uniós gyártókat, importőröket, értéklánc előző és következő lépcsőjén álló gazdasági szereplőket - a közvetlen munkahelyek száma 265 000. A közvetlen munkahelyek 2011-es összesített számából kiindulva a Prognos tanulmánya azt a következtetést vonja le, hogy a vám mértékétől függően három éven belül a 265 000 munkahelyből akár 242 000 is megszűnhet. A munkahelyek legnagyobb mértékű megszűnése állítólag az értékláncban következő piacon fog bekövetkezni, amelyek a Prognos becslései szerint 2011-ben mintegy 220 000 főt foglalkoztattak.
(244)
A vizsgálat nem igazolta a fenti eshetőséget és az uniós fotovillamos piacon létező közvetlen munkahelyek száma tekintetében 2011-re, a vizsgálati időszakra és 2012-re jóval kisebb számot állapított meg.
(245)
Kiindulásként: a vizsgálat kétségeket ébresztett az európai fotovillamos szervezet fotovillamos közvetlen munkahelyek teljes számára vonatkozó becslésének pontosságát illetően. Különösen az EPIA-nál tett ellenőrző látogatás során derült arra fény, hogy pontatlanok voltak azok az alapadatok, melyekből a 265 000 fős létszámot megállapították, és azokból ilyen következtetés nem vonható le. Az ellenőrző látogatás során gyűjtött információk valójában azt jelzik, hogy a 2011-re számított fotovillamos közvetlen munkahelyek száma akár 20 %-os hibahatárt is tartalmazhat. Ezen túlmenően a becslés az Európai Unión kívüli más európai országokra, illetve a vékonyréteg termékekhez kapcsolódó foglalkoztatásra is kiterjed, ami e vizsgálat hatókörén kívül esik.
(246)
E kétségek ellenére - még ha az intézkedések hatásának elemzésére a munkahelyekre vonatkozó eredeti becslést használjuk is - a következő észrevételeket kell tennünk. A becslés a 2011-es európai fotovillamos munkahelyekre vonatkozik, ami igen erős összefüggésben állt az abban az évben az Unióban történt fotovillamos telepítések igen nagy számával (mintegy 20 GW). Ésszerűen feltételezhető, hogy a telepítések csökkenésére figyelemmel - a vizsgálati időszakban 17,5 GW, 2012-ben pedig 15 GW - az értéklánc következő lépcsőjén a telepítéshez közvetlenül kapcsolódó munkahelyek száma ugyanilyen mértékben csökkent. Ezzel kapcsolatban a nyilvánosan elérhető szaksajtóban az szerepel, hogy Németországban - a legnagyobb nemzeti piacon - 2011-2012-ben a fotovillamos ágazatban a foglalkoztatás 128 000-ről 100 000-re csökkent, beleértve a gyártói oldal munkahelyeit is. Ezen túlmenően a vizsgálat komoly kétséget ébresztett abban a vonatkozásban, hogy a számadatban kizárólag a teljesen a fotovillamos gazdasági ágazatot kiszolgáló teljes munkaidős munkahelyek szerepelnek-e. Ebben a vonatkozásban a vizsgálat felfedte, hogy különösen az értékláncban következő piacon (telepítés) a fotovillamos tevékenység csak része egy jóval tágabb üzleti tevékenységnek, az elsődleges üzleti tevékenység a fűtés- vagy villamossági szerelés, vízvezeték-szerelés stb.
(247)
A fentiekre figyelemmel valószínű, hogy az intézkedések elrendelése a vizsgált termék uniós árainak emelkedést okozza, ezáltal rövid távon talán kevesebb lesz a fotovillamos telepítések száma. Mindazonáltal a piac e részén a munkahelyeket csak korlátozott mértékű kedvezőtlen hatás érheti a következők miatt: Először is a fotovillamos szerelés a telepítéssel foglalkozók legalábbis egy részénél csak egy részét képezi az üzleti tevékenységnek és egyben szezonális jellegű is. Ezért a telepítéssel foglalkozóknak módjukban áll, hogy a fotovillamos telepítések iránti csökkenő kereslet esetén más tevékenységeket végezzenek. Mivel az uniós szinten megállapított, megújuló energiával és hatékonysággal kapcsolatos célkitűzések a tagállamokat jogilag kötik, a napelemes létesítmények iránti csökkenő kereslet várhatóan a megújuló villamos energia és energiahatékonyság más formái iránti megnövekedett keresletbe fordul át. Az értéklánc következő lépcsőjén álló ágazatban foglalkoztatottak közül sokan valószínűleg rendelkeznek olyan készségekkel, hogy kihasználhassák a szomszédos ágazatokban megnövekedett keresletet. Másodszor, figyelemmel az értékláncban következő piac meglévő hasznára (lásd a fenti (242) előbb preambulumbekezdést) a telepítéssel foglalkozók képesek lehetnek az áremelkedés részbeni beépítésére, ezzel mérsékelve a végső árakra és a fotovillamos telepítések iránti keresletre gyakorolt hatást.
(248)
A vámok kivetésétől függetlenül a fotovillamos telepítések iránti keresletre vonatkozó, nyilvánosan elérhető előrejelzések azt jelzik, hogy a kereslet 2013-ban valószínűleg szűkülni fog, a 2013-as telepítések tekintetében 9,8-16,5 GW közötti szintre, ami minden esetben kedvezőtlenül hatna az értékláncban következő piac munkahelyeinek számára.
(249)
Végezetül emlékeztetni kell arra, hogy a fotovillamos árak emelkedése minden valószínűség szerint egyébként is bekövetkezett volna, mivel az uniós piacot ellátó kínai gyártás jórészt veszteséges, ami nem fenntartható helyzet.
(250)
A fentiekre figyelemmel a Bizottság ideiglenesen megállapította, hogy a dömpingellenes vámok értéklánc következő lépcsőjén álló gazdasági szereplőkre gyakorolt hatása rövid távon mérsékelten kedvezőtlen lenne, figyelemmel a telepítések erősebb csökkenésére, mint amit a fő kutatóközpontok a vámok nélküli helyzetre előre jeleztek, olyan mértékig, amennyire a vámot az értéklánc következő lépcsőjén álló gazdasági szereplők nem képesek beépíteni. A fotovillamos telepítések lehetséges csökkenése ellenére a telepítéssel foglalkozóknak módjukban áll, hogy más, a környezetbarát energiaforrásokkal vagy a telepítéssel foglalkozók fent említett elsődleges üzleti tevékenységével kapcsolatos tevékenységeket végezzenek.
6. A végfelhasználók (fogyasztók) érdeke
(251)
A végfelhasználók érdekképviseleti szervei - úgy mint fogyasztóvédelmi szervezetek - nyilatkozatot nem tettek. Ebben az esetben kétféle végfelhasználóról beszélhetünk: a fogyasztók (háztartások) és más végfelhasználók (pl. intézmények, vállalatok). A vizsgálat feltárta, hogy az Unióban meglévő fotovillamos telepítéseknek csak mintegy egynegyedét rendelték fogyasztók (ezek tetőre szerelt, kisebb telepítések). A többi telepítést (talajra telepített, jóval nagyobb léptékű, ipari és kereskedelmi telepítések) más végfelhasználók rendelték.
(252)
Több fél állította, hogy a dömpingellenes vámok kivetése esetén a fotovillamos modulok árának emelkedése a fogyasztókat sújtaná. Mivel a vámok következtében a fotovillamos modulok uniós piaci árának némi emelkedése várható, valószínű, hogy a fogyasztók és egyéb végfelhasználók érintettsége csak korlátozott lenne, mivel a vizsgálat feltárta, hogy a modul ára a fotovillamos telepítés költségének legfeljebb 50 %-át adja. A projektfejlesztők és telepítéssel foglalkozók haszonkulcsára figyelemmel ésszerűen feltételezhető, hogy a modulok tényleges fogyasztói árának emelkedése legalább részben beépíthető, ezzel mérsékelhető. A rendelkezésre álló bizonyítékok alapján a Bizottság ideiglenesen azt a következtetést vonta le, hogy a javasolt vámszinten történő intézkedéseket legalább részben az ellátási lánc veszi fel, és ezért nem szükségszerűen vezetnek a kiskereskedelemben magasabb fogyasztói árakhoz.
(253)
Meg kell továbbá jegyezni, hogy a vámkivetés mellőzése estében az uniós gazdasági ágazat valószínű eltűnése miatt a jövőben csak egy modulbeszerzési forrás állna a fogyasztók rendelkezésére. Ebben a helyzetben a kínai exportáló gyártók olyan helyzetbe kerülnének, hogy igen erős piaci helyzetüket tovább erősíthetnék, és ez rövid- és középtávon ugyancsak áremelkedést okozhat, a fogyasztók/végfelhasználók kárára. Mindenesetre - amint azt fentebb említettük - az áremelkedés valószínűleg mindenképpen bekövetkezne, tekintve, hogy a kínai gyártás veszteséges.
(254)
A fentiek alapján a Bizottság ideiglenesen azt állapította meg, hogy az intézkedések elrendelése korlátozottan érinti a fogyasztókat és egyéb végfelhasználókat. Ez független a nemzeti támogatási rendszerek fotovillamos telepítések iránti keresletet ösztönző, a fenti (182) preambulumbekezdésben említett hatásától. Ha a nemzeti támogatási rendszereket (magasabb betáplálási árakon keresztül) hozzáigazítják a napelem panelek magasabb árához, a fogyasztókra gyakorolt hatás nem feltétlenül jelentkezik.
7. Egyéb érvek
(255)
Néhány fél azzal érvelt, hogy az uniós gazdasági ágazat nem képes az uniós piac szükséges mennyiséggel történő ellátására, így a dömpingellenes vámok kivetése egy uniós hiányhelyzet súlyos kockázatával jár, ami idővel az érintett termék árának további emelkedését okozhatja.
(256)
A vizsgálat azt állapította meg, hogy ez az érv nem megalapozott. Az uniós gazdasági ágazat gyártási kapacitásait 2009 óta nem használja ki teljes mértékben. A vizsgálati időszakban az uniós modulgyártási kapacitások kihasználtsága 41 % volt, mintegy 5,7 GW tartalék többletkapacitás mellett; az uniós elemgyártási kapacitások kihasználtsága 63 % volt, mintegy 1,2 GW tartalék többletkapacitás mellett, az uniós lemezgyártási kapacitások kihasználtsága 55 % bolt, mintegy 1,6 GW tartalék többletkapacitás mellett. Ezért a tartalék kapacitásoknak köszönhetően az uniós gazdasági ágazat rövid távon képes lenne versenyre kelni a piac további részéért. Középtávon ugyancsak ésszerűen feltételezhető, hogy az uniós gazdasági ágazat bővíteni fogja gyártási kapacitásait a jobb méretgazdaságosság elérése és további árcsökkentés lehetővé tétele érdekében. Emellett vannak más beszerzési források világszerte, melyek az uniós piacon jelen vannak és amelyek a kínai termékek behozatalának csökkenése esetén képesek az uniós piacon versenybe szállni. A vizsgálat feltárta, hogy az Unión kívüli nem kínai gyártás meglévő tartalék többletkapacitása a vizsgálati időszakban a modulok tekintetében 5,6 GW, az elemek és a lemezek esetében pedig 6-6 GW volt. Ezért a Bizottság azt állapította meg, hogy az Unió és Unión kívüli harmadik országok gyártóinak összesített tartalékkapacitása elegendő az esetlegesen csökkenő kínai behozatal rövid távú, a fotovillamos telepítések fő kutató központok, úgy mint az EPIA 2013-ra (9,8-16,5 GW között) és 2014-re (9-17,1 GW között) előre jelzett uniós keresletére figyelemmel történő kiváltására.
(257)
Néhány fél azzal érvelt, hogy a dömpingellenes vámok érintett termékre történő kivetése ártana az európai fotovillamos piac fejlődésének, és ezáltal nem fognak teljesülni a 2020-as uniós menetrend megújuló energiaforrásokkal kapcsolatos célkitűzései, és az üvegházhatású gázok kibocsátásával kapcsolatos uniós célkitűzések.
(258)
Kiindulásul: a 2020-as célok nem kizárólag a napenergián múlnak. A többi környezetbarát energiaforrás: a szél, biomassza, a vízenergia stb. ugyanilyen fontos. Mivel a 2020-as célkitűzések nem kötöttek meghatározott százalékot a napenergiához, a fotovillamos telepítések kissé alacsonyabb száma várhatóan nem emeli a 2020-as menetrend összköltségét. Emellett a napelem panelek ára csak egyike a fotovillamos gazdasági ágazat európai fejlődéséhez elengedhetetlen számos tényezőnek. Ugyanolyan fontos a kedvező európai és nemzeti jogi és pénzügyi keret, a megújulóenergia-projektek finanszírozáshoz való hozzáférésének javítása, illetve a K + F beruházás. A napenergia-beruházások finanszírozását illetően a vámok kivetése erősíteni fogja az uniós gazdasági ágazat, és általánosságban a fotovillamos ágazat helyzetét is. Ennek következtében valószínűleg javítani fogja az uniós gazdasági ágazat és a fotovillamos ágazat befektetői tőkéhez való hozzájutási képességét is. Végezetül emlékeztetni kell arra, hogy a vám célja nem a kínai behozatal beszüntetése, hanem a tisztességes verseny helyreállítása. Az érintett termék árának emelkedése esetében az értékláncban következő piacon realizált piaci haszon azt engedi feltételezni, hogy az áremelkedést az értéklánc következő szintjén lévő gazdasági szereplők be fogják építeni. Ezért nem lehet jelentős a modulok végfelhasználói/fogyasztói árának emelkedése, és a napelemes létesítmények iránti kereslet az előre jelzett tartományban fenntartható.
(259)
A fentiek alapján a Bizottság ideiglenesen azt állapította meg, hogy az intézkedések elrendelése összességében nem gyakorolna jelentős káros hatást más uniós szakpolitikákra.
8. Az Unió érdekével kapcsolatos következtetés
(260)
Az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt, összességében kedvező hatások jelentősebbek, mint a fotovillamos piac más gazdasági szereplőire - köztük a fogyasztókra/egyéb végfelhasználókra - gyakorolt, valószínű kedvezőtlen hatásai.
(261)
A fentiekre figyelemmel a Bizottság az uniós érdekre vonatkozóan rendelkezésre álló információk alapján ideiglenesen azt állapította meg, hogy nem szól kényszerítő ok ideiglenes intézkedéseknek az érintett termék Kínai Népköztársaságból származó behozatalára történő elrendelése ellen.
G. IDEIGLENES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
(262)
A dömpinggel, a dömpingből származó kárral, az okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetéseket figyelembe véve ideiglenes intézkedéseket kell elrendelni annak megakadályozása érdekében, hogy a dömpingelt behozatal további kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatnak.
1. A kár megszüntetéséhez szükséges szint
(263)
Ezen intézkedések szintjének meghatározása céljából a Bizottság figyelembe vette a megállapított dömpingkülönbözeteket, valamint az uniós gyártók által elszenvedett kár dömpingkülönbözetek túllépése nélküli megszüntetéséhez szükséges vám összegét.
(264)
A kárt okozó dömping hatásának megszüntetéséhez szükséges vám összegének kiszámításakor a Bizottság figyelembe vette, hogy az intézkedéseknek lehetővé kell tenniük az uniós gazdasági ágazat számára, hogy az előállítási költségeit fedezni tudja, továbbá hogy olyan adózás előtti nyereségre tegyen szert, amelyet egy ilyen fajta iparág ebben az ágazatban rendes versenyfeltételek mellett, vagyis dömpingelt behozatal nélkül, a hasonló terméknek az Unióban történő értékesítéséből ésszerűen elérhetne. A Bizottság tehát úgy ítéli meg, hogy a panaszban megadott információk alapján egy, a forgalom 10 %-ával megegyező haszonkulcsot kell annak a megfelelő minimumnak tekinteni, amelynek megszerzésére az uniós gazdasági ágazat a kárt okozó dömping hiányában számíthatott volna.
(265)
Ennek alapján a Bizottság kiszámította az uniós gazdasági ágazat és a hasonló termék vonatkozásában kárt nem okozó árat. A kárt nem okozó ár kiszámítása úgy történt, hogy a fent említett 10 %-os haszonkulcsot hozzáadták mintába felvett uniós gyártók vizsgálati időszak alatti előállítási költségeihez.
(266)
A szükséges áremelést ezután az együttműködő kínai exportáló gyártók behozatali költségekkel és vámokkal megfelelően kiigazított, súlyozott átlagos behozatali ár az uniós gazdasági ágazatnak a vizsgált időszak alatt a mintába felvett uniós gyártók által az uniós piacon a vizsgálati időszakban alkalmazott, kárt nem okozó árával való összehasonlítása alapján határozták meg. Az összehasonlításból származó különbséget a súlyozott átlagos CIF-importérték százalékában fejezték ki.
2. Ideiglenes intézkedések
(267)
Az előzőekre tekintettel és az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdése szerint, az alacsonyabb vám elvével összhangban a dömpingkülönbözetek és a kár megszüntetéséhez szükséges szint közül az alacsonyabbal azonos mértékű ideiglenes dömpingellenes vámot kell kivetni a Kínából származó kristályos szilícium fotovillamos modulok és alapvető részeik (azaz elemek és lemezek) behozatalára.
(268)
A kínai exportáló gyártók részéről az együttműködés magas fokára tekintettel az „összes egyéb vállalatra” alkalmazandó vámot a mintába felvett vagy együttműködő vállalatokra kivetendő legmagasabb vámként határozták meg. Az „összes egyéb vállalatra” alkalmazandó vámtételt kell alkalmazni azokra a vállalatokra, amelyek a vizsgálatban nem működtek együtt.
(269)
A mellékletben felsorolt, a mintába fel nem vett együttműködő kínai vállalatokra az ideiglenes vámtétel a mintába felvett vállalatokra vonatkozó vámtételek súlyozott átlagaként kerül meghatározásra.
(270)
A javasolt ideiglenes dömpingellenes vámok a következők:
Vállalat
Dömpingkülönbözet
Kárkülönbözet
Vámtétel
Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd;
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd,
93,3 %
51,5 %
51,5 %
Delsolar (Wujiang) Co., Ltd,
112,6 %
67,9 %
67,9 %
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd;
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd;
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd;
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd,
88,4 %
55,9 %
55,9 %
JingAo Solar Co. Ltd;
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd,
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd;
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd;
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd,
99,0 %
58,7 %
58,7 %
Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd;
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd;
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd;
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd;
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd,
48,1 %
38,3 %
38,3 %
Wuxi Suntech Power Co., Ltd;
Luoyang Suntech Power Co. Ltd;
Suntech Power Co., Ltd;
Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd;
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd;
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd
71,5 %
48,6 %
48,6 %
Yingli Energy (China) Co. Ltd;
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd;
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd,
96,2 %
37,3 %
37,3 %
Egyéb együttműködő vállalatok (melléklet)
88,5 %
47,6 %
47,6 %
Összes egyéb vállalat
112,6 %
67,9 %
67,9 %
(271)
A Bizottság a fenti dömpingellenes intézkedéseket ideiglenesen értékvám formájában állapítja meg.
(272)
Az e rendeletben előírt, az egyes vállalatokra alkalmazandó dömpingellenes vámtételeket a Bizottság e vizsgálat megállapításai alapján határozta meg. Így ezek az értékek a vizsgálat során a vállalatokkal kapcsolatban feltárt helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek (az „összes egyéb vállalatra” alkalmazandó országos vámmal szemben) így kizárólag a Kínai Népköztársaságból, az említett vállalatok - így konkrét jogi személyek - által előállított termékek behozatalára alkalmazandók. Az e rendelet rendelkező részében név szerint nem említett vállalatok - beleértve a névvel és címmel felsorolt vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatokat - által előállított importált termékekre nem vehetik igénybe ezeket a vámtételeket; ezekre a termékekre az „összes egyéb vállalatra” vonatkozó vámtételeket kell alkalmazni.
(273)
A vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek alkalmazására irányuló kérelmeket (pl. a gazdálkodó egység nevében bekövetkezett változást követően, illetve új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) a Bizottsághoz (8) kell benyújtani, és mellékelni kell ahhoz minden vonatkozó információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, a belföldi értékesítéshez és az exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függenek össze. Adott esetben a rendeletet ennek megfelelően módosítják az egyedi vámtételekben részesülő vállalatok listájának aktualizálásával.
(274)
A dömpingellenes vám megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében az összes egyéb vállalatra alkalmazandó vám szintje nemcsak a nem együttműködő exportáló gyártókra vonatkozik, hanem azokra a gyártókra is, amelyek a vizsgálati időszak során egyáltalán nem exportáltak az Unióba.
(275)
Amint azt a vizsgálat megindításáról szóló értesítés 5. szakasza említi, a Bizottságnál folyamatban van annak meghatározása, hogy az érintett termék Kínából érkező összes behozatalát úgy lehet-e tekinteni, hogy az a Kínai Népköztársaságból származik. Ez különösen fontos a modulok esetében, melyekbe más országokból származó összetevők és alkatrészek is beépíthetők. A dömpingellenes alaprendelet 1. cikkének (3) bekezdése szerint közbenső ország is lehet a dömpingelt termék exportáló országa. Meg kell jegyezni, hogy a panasz a Kínából történő behozatalra vonatkozik, eredetének megjelölése nélkül. Végül az Egyesült Államok által az ugyanerre a Kínából behozott termékre vonatkozóan végzett dömpingellenes és kiegyenlítő vizsgálatok felhívták a figyelmet az eredet megállapítását esetlegesen lehetővé tevő gyártási és összeszerelési műveletek összetettségére (9). E megfontolásokra figyelemmel és a kérdésben később a végleges szakaszban meghozandó következtetés sérelme nélkül a Bizottság megfelelőnek tartja, hogy az ideiglenes intézkedések a Kínából származó vagy Kínában feladott vizsgált termékre vonatkozzanak, kivéve, ha a termék a GATT V. cikke értelmében tranzittermék.
(276)
Amint az a fenti (3) preambulumbekezdésben említésre került, a Bizottság a 182/2013/EU rendelettel nyilvántartásba vételhez kötötte Kínai Népköztársaságból származó vagy ott feladott érintett termék behozatalát. Ennek oka a dömpingellenes és kiegyenlítő intézkedések esetleges visszaható alkalmazása az alaprendelet 10. cikkének (4) bekezdése és az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. június 11-i 597/2009/EK tanácsi rendelet (a szubvencióellenes alaprendelet) (10) 16. cikkének (4) bekezdése alapján.
(277)
A tárgybeli dömpingellenes vizsgálatot illetően és a fenti megállapításokra figyelemmel be kell fejezni a behozatal dömpingellenes vizsgálat céljára az alaprendelet 14. cikkének (5) bekezdésével összhangban történő nyilvántartásba vételét.
(278)
A Bizottság által a szubvencióellenes alaprendelet 10. cikke szerint az Európai Unió Hivatalos Lapjában2012. november 8-án közzétett értesítéssel (11) megindított párhuzamos szubvencióellenes vizsgálatot illetően a behozatal szubvencióellenes alaprendelet 24. cikkének (5) bekezdése szerinti nyilvántartásba vételének folytatódnia kell.
(279)
Az eljárás e szakaszában nem hozható döntés a dömpingellenes intézkedések esetleges visszaható hatályáról.
(280)
Tekintettel a jelenlegi eljárás kivételes körülményeire, vagyis arra, hogy egy olyan terméket érint, amelynek célzott piaca rövidtávon stabil ellátást igényel, megfelelő lépésnek tűnik az ideiglenes dömpingellenes intézkedések fokozatos bevezetése. Mivel az uniós ipart a vizsgálati időszak során az érintett ország tisztességtelen kereskedelmi gyakorlata következtében hátrányt érte, az uniós termelők nem tudják azonnal pótolni a szükséges mennyiséget, amennyiben az intézkedések következtében az import szintje csökken. A dömpingellenes vám fokozatos bevezetése lehetővé fogja tenni az uniós ipar számára, hogy rövid időn belül növelje a termelést. Továbbá az érintett termék a kereslet kielégítéséhez szükséges szinthez képest ésszerű szinten marad elérhető azáltal, hogy az uniós ipar megfelelő mennyiségű időt kap a termelés fokozására. Ezért megfelelő lépés a vám két lépcsőben történő bevezetése.
I. ZÁRÓ RENDELKEZÉS
(281)
A felelősségteljes ügyvitel érdekében meg kell határozni azt az időszakot, amelyen belül a rendeletben megadott határidőn belül jelentkező érdekelt felek írásban ismertethetik álláspontjukat, és meghallgatást kérhetnek. Emellett hangsúlyozni kell, hogy a vámok kivetése tekintetében az e rendelet alkalmazásában tett megállapítások ideiglenesek, és lehetséges, hogy ezeket a végleges intézkedések céljából újra meg kell vizsgálni,
ELFOGADTA EZT AZ RENDELETET:
1. cikk
(1) Ideiglenes dömpingellenes vámot kell kivetni a Kínai Népköztársaságból származó, vagy ott feladott, jelenleg az ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 és ex 8541 40 90 KN-kódok alá tartozó (TARIC-kódok: 3818001011, 3818001019, 8501310081, 8501310089, 8501320041, 8501320049, 8501330061, 8501330069, 8501340041, 8501340049, 8501612041, 8501612049, 8501618041, 8501618049, 8501620061, 8501620069, 8501630041, 8501630049, 8501640041, 8501640049, 8541409021, 8541409029, 8541409031 and 8541409039) kristályos szilícium fotovillamos modulok vagy panelek, valamint a kristályos szilícium fotovillamos modulokban vagy panelekben használatos (legfeljebb 400 mikrométer vastagságú) elemek és lemezek behozatalára, kivéve, ha a GATT V. cikke értelmében tranzitként haladnak át.
A következő terméktípusok nem tartoznak az érintett termék fogalmába:
-
olyan, hatnál kevesebb elemből álló, hordozható napelemes töltő, amely készülékek elektromos energiával való ellátását biztosítja, illetve elemtöltőként működik,
-
fotovillamos termékek,
-
olyan kristályos szilícium fotovillamos termékek, amelyeket tartósan integráltak elektronikus termékekbe, ahol a villamos termékek funkciója más, mint villamosenergia-termelés, és ahol ezek a villamos termékek az integrált kristályos szilícium fotovillamos elemek által termelt villamos energiát fogyasztanak.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott, az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékek vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson számított árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:
(i)
a jelen rendelet hatálybalépésétől 2013. augusztus 5-ig:
Vállalat
Vámtétel
Minden vállalat
11,8 %
(ii)
2013. augusztus 6-tól:
Vállalat
Vámtétel
TARIC-kiegészítő kód
Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd;
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd,
51,5 %
B791
Delsolar (Wujiang) Co., Ltd,
67,9 %
B792
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd;
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd;
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd;
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd,
55,9 %
B793
JingAo Solar Co. Ltd;
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd,
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd;
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd;
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd,
58,7 %
B794
Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd;
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd;
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd;
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd;
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd,
38,3 %
B795
Wuxi Suntech Power Co., Ltd;
Luoyang Suntech Power Co. Ltd;
Suntech Power Co., Ltd;
Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd;
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd;
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd
48,6 %
B796
Yingli Energy (China) Co. Ltd;
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd;
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd,
37,3 %
B797
A mellékletben felsorolt vállalatok
47,6 %
Összes egyéb vállalat
67,9 %
B999
(3) Az (1) bekezdésben említett termék Unión belüli szabad forgalomba bocsátásának feltétele az ideiglenes vám összegével megegyező biztosíték nyújtása.
(4) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
Az 1225/2009/EK rendelet 20. cikkének sérelme nélkül az érdekelt felek az e rendelet hatálybalépésétől számított egy hónapon belül kérhetik azoknak a lényeges tényeknek és szempontoknak a közlését, amelyek alapján ezt a rendeletet elfogadták, írásban ismertethetik álláspontjukat, és kérhetik a Bizottság általi szóbeli meghallgatásukat.
Az 1225/2009/EK rendelet 21. cikkének (4) bekezdése szerint az érintett felek az e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított egy hónapon belül észrevételeket tehetnek e rendelet alkalmazására vonatkozóan.
3. cikk
A 182/2013/EU rendelet a következőképpen módosul:
1.
A szöveg új G. címmel és új (22) preambulumbekezdéssel egészül ki:
„G. A DÖMPINGELT BEHOZATAL ELLENI VÉDELEM CÉLJAIRA SZOLGÁLÓ NYILVÁNTARTÁSBA VÉTEL MEGSZŰNÉSE
(22)
A dömpingelt behozatal elleni védelmet 2013. június 6-tól ideiglenes dömpingellenes vám biztosítja. Emiatt többé nincs szükség a behozatal dömpingelt behozatal elleni védelem céljaira szolgáló nyilvántartásba vételére.”
2.
Az cikk (1) bekezdésében „az 1225/2009/EK rendelet 14. cikke (5) bekezdésének és” szavakat el kell hagyni.
4. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Az 1. cikket egy hat hónapos időszakon át kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2013. június 4-én.