NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 604/2014
ze dne 4. března 2014,
kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU, pokud jde o regulační technické normy týkající se kvalitativních a vhodných kvantitativních kritérií k určení kategorií zaměstnanců, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU ze dne 26. června 2013 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o obezřetnostním dohledu nad úvěrovými institucemi a investičními podniky, o změně směrnice 2002/87/ES a zrušení směrnic 2006/48/ES a 2006/49/ES (1), a zejména na čl. 94 odst. 2 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Směrnice 2013/36/EU, a zejména její článek 74 vyžaduje, aby instituce měly spolehlivé systémy správy a řízení a účinné postupy pro identifikaci, řízení, sledování a hlášení rizik, kterým jsou nebo by mohly být vystaveny. Tyto systémy a postupy musí být komplexní a úměrné povaze, rozsahu a složitosti rizik spojených s modelem podnikání a činnostmi instituce. Musí mimo jiné zohledňovat specifická rizika uvedená v článcích 79 až 87 směrnice. Systémy a postupy jsou hodnoceny příslušnými orgány v rámci procesu dohledu a hodnocení podle článku 97 směrnice. Zjištěná rizika jsou institucemi zohledňována při posuzování dostatečnosti vnitřně stanoveného kapitálu podle článku 73 směrnice.
(2)
Rámec pro obezřetnostní dohled ustavený směrnicí 2013/36/EU vyžaduje, aby všechny instituce určily všechny zaměstnance, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce. Kritéria, která se použijí pro posouzení významnosti dopadu pracovních činností zaměstnanců na rizikový profil instituce, by měla vzít v úvahu potenciální vliv zaměstnanců na rizikový profil instituce na základě jejich pravomoci a odpovědnosti a ukazatelů rizika a výkonnosti, které má instituce stanoveny. Při posouzení je třeba vzít v úvahu vnitřní organizaci instituce a povahu, rozsah a složitost jejích činností. Kritéria by měla plně odrážet všechna rizika, kterým daná instituce nebo skupina je nebo může být vystavena. To by rovněž mělo institucím umožnit stanovit vhodné pobídky v rámci politiky odměňování v zájmu obezřetného chování zaměstnanců a současně zajistit, aby určení zaměstnanců, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce, odráželo úroveň rizika různých činností v rámci instituce.
(3)
V roce 2012 zveřejnil Evropský orgán pro bankovnictví (EBA) výsledky průzkumu o vnitrostátním provedení a praktickém uplatňování pokynů Evropského výboru orgánů bankovního dohledu obsahujících zásady a způsoby odměňování (dále jen „pokyny CEBS“), jež zahrnovaly obecná kritéria pro posouzení významnosti vlivu zaměstnanců na rizikový profil instituce. Průzkum ukázal, že provádění ustanovení o odměňování směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/48/ES (2) institucemi a příslušnými orgány nedosáhlo dostatečné úrovně harmonizace. Rozsah způsobů odměňování zůstal příliš široký, a zejména kritéria používaná k určení kategorií zaměstnanců ne vždy dostatečně zohledňovala vliv jejich pracovních činností na rizikový profil instituce. V přístupech různých institucí a členských států k určení kategorií zaměstnanců zůstaly výrazné rozdíly. Tyto regulační technické normy by proto měly navázat na zkušenosti s uplatňováním směrnice 2006/48/ES a pokynů CEBS a pokusit se dosáhnout vyšší úrovně harmonizace. Orgán EBA v souladu s čl. 75 odst. 2 směrnice 2013/36/EU vydá nové pokyny pro správné zásady odměňování, které jsou v souladu s principy stanovenými v uvedené směrnici.
(4)
Měl by být stanoven soubor jednoznačných kvalitativních a vhodných kvantitativních kritérií k určení hlavních kategorií zaměstnanců, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce, který by zajistil harmonizovaný přístup v celé Unii a pokrýval společný okruh nejvýznamnějších rizik. V souladu s čl. 94 odst. 2 směrnice 2013/36/EU musí všechny kategorie zaměstnanců určené podle uvedených kritérii zohledňovat pouze zaměstnance, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce. Instituce by měly také vzít v úvahu výsledky vlastního posouzení rizik v rámci svých vnitřních postupů. Příslušné orgány by měly zajistit, že určení všech zaměstnanců, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce, bude úplné.
(5)
Členové vedoucího orgánu nesou konečnou odpovědnost za instituci, její strategii a činnosti, a proto mohou mít vždy podstatný vliv na její rizikový profil. To platí jak pro členy vedoucího orgánu v řídící funkci, kteří přijímají rozhodnutí, tak pro členy s dozorčí funkcí, kteří dohlížejí na rozhodovací proces a vznášejí připomínky k přijatým rozhodnutím.
(6)
Vrcholné vedení a vedoucí pracovníci odpovědní za významné obchodní jednotky, za řízení specifických kategorií rizik, jako je riziko likvidity, operační riziko nebo úrokové riziko, a za kontrolní funkce v rámci instituce jsou odpovědní za každodenní řízení podniku, související rizika a kontrolní funkce. To zahrnuje odpovědnost za přijímání strategických nebo jiných zásadních rozhodnutí o činnostech podniku nebo použitém rámci pro provádění kontrol. Rizika, která podnik podstupuje, a způsob jejich řízení jsou nejdůležitějšími faktory pro rizikový profil instituce.
(7)
Kromě zaměstnanců odpovědných za vytváření dalších obchodních příležitostí vystavují instituci významnému operačnímu riziku a dalším rizikům pracovníci odpovědní za poskytování vnitřní podpory, jejichž funkce má zásadní význam pro provoz podniku a již mají pravomoc přijímat rozhodnutí v daných oblastech. Proto má pracovní činnost zaměstnanců v těchto funkcích také podstatný vliv na rizikový profil instituce.
(8)
Úvěrové a tržní riziko je obvykle podstupováno s cílem uzavírat obchody, proto lze dopad činností vyvolávajících tato rizika na rizikový profil posoudit pomocí kritérií založených na limitech odpovědnosti, které se vypočítávají alespoň jednou ročně na základě kapitálových ukazatelů a postupů používaných pro regulační účely, přičemž současně platí prahová hodnota de minimis k úvěrovému riziku, kterou je zajištěna úměrnost uplatňování kritérií pro malé instituce.
(9)
Kritéria k určení zaměstnanců, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce, by měla zohledňovat skutečnost, že některé instituce mohou být osvobozeny od plnění požadavků týkajících se obchodního portfolia podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (3) a že způsoby stanovení limitů se mezi institucemi používajícími různé postupy výpočtu kapitálových požadavků liší.
(10)
Vzhledem k tomu, že výsledek rozhodnutí je často ovlivněn zaměstnanci, od nichž požadavek na přijetí rozhodnutí vychází, zatímco formální rozhodovací pravomoc je v rukou pracovníků ve vyšším vedení nebo ve výborech, měla by kritéria přihlížet k podstatným prvkům takových rozhodovacích procesů.
(11)
Zaměstnanci ve vedoucí pozici odpovídají za činnosti podniku v oblasti spadající do jejich pravomoci. Proto by vhodná kritéria měla zajistit, aby jako zaměstnanci s podstatným vlivem na rizikový profil instituce byli určeni i zaměstnanci, kteří odpovídají za skupiny pracovníků, jejichž činnosti by mohly mít podstatný vliv na rizikový profil instituce. To zahrnuje situace, kdy činnosti jednotlivých pracovníků podléhajících jejich vedení samostatně nemají podstatný vliv na rizikový profil instituce, ale celkový rozsah jejich činností by takový vliv mohl mít.
(12)
Kromě kvalitativních kritérií by k určení kategorií zaměstnanců, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce, měla být stanovena vhodná kvantitativní kritéria. Celková přiznaná odměna závisí zejména na tom, jak zaměstnanci přispívají k úspěšnému dosažení obchodních cílů instituce, tedy na jejich odpovědnosti, povinnostech, schopnostech a dovednostech, jakož i na jejich výkonnosti a na výsledcích instituce. Pokud je zaměstnanci přiznána celková odměna přesahující příslušný limit, lze předpokládat, že se odvíjí od jeho přispění k realizaci cílů instituce a vlivu jeho pracovních činností na rizikový profil instituce. Je proto vhodné založit kvantitativní kritéria na celkové odměně zaměstnance, a to jak v absolutním vyjádření, tak relativně ve vztahu k ostatním zaměstnancům téže instituce. Při uplatňování uvedených kvantitativních kritérií by měla být případně zohledněna skutečnost, že úroveň platů se v jednotlivých jurisdikcích liší. K určení zaměstnanců, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce, by měly být stanoveny jasné a vhodné limity, a to s přihlédnutím k údajům shromážděným orgánem EBA a příslušnými orgány. Lze oprávněně předpokládat, že kvantitativní kritéria dokládají podstatný vliv zaměstnanců na rizikový profil dané instituce. Tyto předpoklady založené na kvantitativních kritériích se nicméně nepoužijí v případě, kdy instituce stanoví na základě dodatečných objektivních podmínek a s přihlédnutím ke všem rizikům, kterým je nebo může být vystavena, že zaměstnanci ve skutečnosti nemají podstatný vliv na její rizikový profil. Vyloučení zaměstnanců s nejvyšším příjmem, kteří byli podle těchto kritérií určeni, by mělo podléhat schválení příslušným orgánem, aby bylo zajištěno účinné a jednotné uplatňování kritérií. U zaměstnanců s odměnou vyšší než 1 000 000 EUR (osoby s vysokými příjmy) by příslušné orgány měly před schválením vyloučení informovat orgán EBA, aby bylo zajištěno jednotné uplatňování kritérií, zejména za takových výjimečných okolností. Postup určení zaměstnanců včetně uplatnění možnosti vyloučení by však měly vždy podléhat přezkumu orgány dohledu v souladu s čl. 92 odst. 2 směrnice 2013/36/EU.
(13)
Také skutečnost, že se zaměstnanec řadí do stejné příjmové skupiny jako vrcholné vedení nebo zaměstnanci odpovědní za činnosti spojené s podstupováním rizik, může být ukazatelem, že jeho pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce. Při stanovení příjmové skupiny by se neměla brát v úvahu odměna vyplácená zaměstnancům v kontrolních a podpůrných funkcích a členům vedoucího orgánu s dozorčí funkcí. Při uplatňování tohoto kritéria by měla být zohledněna skutečnost, že úroveň platů se v jednotlivých jurisdikcích liší. Instituce by měly mít možnost prokázat, že zaměstnanci, kteří spadají do dané příjmové skupiny, avšak nesplňují žádné kvalitativní nebo jiné kvantitativní kritérium, nemají podstatný vliv na rizikový profil instituce, s přihlédnutím ke všem rizikům, kterým instituce je nebo může být vystavena. Vyloučení zaměstnanců s vysokou celkovou odměnou z použití tohoto kritéria by mělo podléhat oznámení, aby byl umožněn včasný přezkum orgánem dohledu a zajištěno jednotné uplatňování tohoto kritéria.
(14)
Příslušné orgány by měly zajistit, aby instituce vedly záznamy o provedeném posouzení a zaměstnancích, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil, aby příslušné orgány a auditoři mohli posouzení přezkoumat. V dokumentaci by měli být uvedeni též zaměstnanci, kteří byli určeni podle kritérií na základě své odměny, ale jejichž pracovní činnosti nejsou považovány za činnosti s podstatným vlivem na rizikový profil instituce.
(15)
Toto nařízení vychází z návrhů regulačních technických norem předložených Komisi orgánem EBA.
(16)
Orgán EBA uskutečnil otevřené veřejné konzultace o návrzích regulačních technických norem, z nichž toto nařízení vychází, analyzoval potenciální související náklady a přínosy a požádal o stanovisko skupinu subjektů působících v bankovnictví zřízenou podle článku 37 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 (4),
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
Toto nařízení stanoví regulační technické normy týkající se kvalitativních a vhodných kvantitativních kritérií k určení kategorií zaměstnanců, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce, jak uvádí čl. 92 odst. 2 směrnice 2013/36/EU, na úrovni skupiny, mateřské společnosti a dceřiných společností, včetně institucí, které jsou zřízeny v offshore finančních centrech.
Článek 2
Použití kritérií
Aniž je dotčena povinnost příslušných orgánů zajistit, aby instituce dodržovaly zásady uvedené v článcích 92, 93 a 94 směrnice 2013/36/EU u všech kategorií zaměstnanců, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce, jak stanoví čl. 92 odst. 2 uvedené směrnice, považují se zaměstnanci, kteří splňují jakékoli kvalitativní kritérium uvedené v článku 3 tohoto nařízení nebo jakékoli kvantitativní kritérium uvedené v článku 4 tohoto nařízení, za zaměstnance s podstatným vlivem na rizikový profil instituce.
Článek 3
Kvalitativní kritéria
Zaměstnanec je považován za zaměstnance s podstatným vlivem na rizikový profil instituce, pokud je splněno jakékoli z těchto kvalitativních kritérií:
1)
zaměstnanec je členem vedoucího orgánu v řídící funkci,
2)
zaměstnanec je členem vedoucího orgánu v dozorčí funkci,
3)
zaměstnanec je členem vrcholného vedení,
4)
zaměstnanec je odpovědný vedoucímu orgánu za činnosti nezávislého řízení rizik, zajišťování shody s předpisy nebo interního auditu,
5)
zaměstnanec nese celkovou odpovědnost za řízení rizik v rámci obchodní jednotky, jak ji definuje čl. 142 odst. 1 bod 3 nařízení (EU) č. 575/2013, které byl přidělen vnitřně stanovený kapitál v souladu s článkem 73 směrnice 2013/36/EU, jenž představuje nejméně 2 % vnitřně stanoveného kapitálu instituce („významná obchodní jednotka“),
6)
zaměstnanec vede významnou obchodní jednotku,
7)
zaměstnanec má vedoucí odpovědnost v rámci jedné z funkcí uvedených v bodě 4 nebo ve významné obchodní jednotce a je přímo podřízen zaměstnanci určenému podle bodu 4 nebo 5,
8)
zaměstnanec má vedoucí odpovědnost ve významné obchodní jednotce a je přímo podřízen zaměstnanci, který tuto jednotku vede,
9)
zaměstnanec vede útvar zodpovědný za právní záležitosti, finance včetně zdanění a sestavování rozpočtu, lidské zdroje, odměňování, informační technologie nebo ekonomickou analýzu,
10)
zaměstnanec je odpovědný za výbor, který odpovídá za řízení kategorie rizika uvedené v článcích 79 až 87 směrnice 2013/36/EU, s výjimkou úvěrového a tržního rizika, nebo je členem takového výboru,
11)
ve vztahu k expozicím úvěrovému riziku o nominální hodnotě na transakci představující 0,5 % kmenového kapitálu tier 1 instituce a činící nejméně 5 milionů EUR zaměstnanec:
a)
odpovídá za iniciování úvěrových návrhů nebo strukturování úvěrových produktů, což může vést ke vzniku uvedených expozic úvěrovému riziku, nebo
b)
má pravomoc přijmout, schválit nebo zamítnout rozhodnutí o takové expozici úvěrovému riziku, nebo
c)
je členem výboru, který má pravomoc přijímat rozhodnutí podle písmene a) nebo b),
12)
ve vztahu k instituci, na niž se nevztahuje výjimka pro malá obchodní portfolia podle čl. 94 nařízení (EU) č. 575/2013, zaměstnanec:
a)
má pravomoc přijmout, schválit nebo zamítnout rozhodnutí o transakcích v obchodním portfoliu, které v souhrnu splňují jeden z následujících limitů:
i)
používá-li se standardizovaný přístup, kapitálový požadavek k tržním rizikům, který představuje 0,5 % či více kmenového kapitálu tier 1 instituce, nebo
ii)
je-li pro regulatorní účely schválena metoda interního modelu, 5 % či více interního limitu instituce pro hodnotu v riziku pro expozice obchodního portfolia na hladině spolehlivosti 99 % (jednostranný interval spolehlivosti), nebo
b)
je členem výboru, který má pravomoc přijímat rozhodnutí podle písmene a),
13)
zaměstnanec má vedoucí odpovědnost za skupinu zaměstnanců, kteří jsou samostatně oprávněni zavazovat instituci v rámci transakcí, a jsou splněny obě tyto podmínky:
a)
tato oprávnění ve svém součtu dosahují nebo přesahují limit stanovený v bodě 11 písm. a), v bodě 11 písm. b) nebo v bodě 12 písm. a) podbodě i),
b)
je-li pro regulatorní účely schválena metoda interního modelu, tato oprávnění dosahují 5 % či více interního limitu instituce pro hodnotu v riziku pro expozice obchodního portfolia na hladině spolehlivosti 99 % (jednostranný interval spolehlivosti). Pokud instituce nevypočítává hodnotu v riziku na úrovni tohoto zaměstnance, sečtou se limity hodnoty v riziku jemu podřízených zaměstnanců,
14)
pokud jde o rozhodnutí schválit nebo zamítnout zavádění nových produktů, zaměstnanec:
a)
má pravomoc přijímat takováto rozhodnutí, nebo
b)
je členem výboru, který má pravomoc přijímat taková rozhodnutí,
15)
zaměstnanec má vedoucí odpovědnost za zaměstnance, který splňuje některé z kritérií stanovených v bodech 1 až 14.
Článek 4
Kvantitativní kritéria
1. S výhradou odstavců 2 až 5 je zaměstnanec považován za zaměstnance s podstatným vlivem na rizikový profil instituce, pokud je splněno jakékoli z těchto kvantitativních kritérií:
a)
zaměstnanci byla v předchozím účetním období přiznána celková odměna ve výši 500 000 EUR nebo více,
b)
zaměstnanec patří mezi 0,3 % počtu zaměstnanců, zaokrouhleno nahoru na nejbližší celé číslo, kterým byla v předchozím účetním období přiznána nejvyšší celková odměna,
c)
zaměstnanci byla v předchozím účetním období přiznána celková odměna, která se rovná nejnižší celkové odměně přiznané v témže účetním období členu vrcholného vedení nebo je vyšší, nebo zaměstnanec splňuje jakékoli kritérium uvedené v čl. 3 bodech 1, 3, 5, 6, 8, 11, 12, 13 nebo 14.
2. Kritérium stanovené v odstavci 1 se nepovažuje za splněné, pokud instituce stanovila, že pracovní činnosti zaměstnance nemají podstatný vliv na rizikový profil instituce, protože zaměstnanec nebo kategorie zaměstnanců, do níž zaměstnanec patří:
a)
vykonává pracovní činnosti a má pravomoci pouze v obchodní jednotce, jež není významnou obchodní jednotkou, nebo
b)
nemá v rámci výkonu pracovních činností podstatný vliv na rizikový profil významné obchodní jednotky.
3. Podmínka uvedená v odst. 2 písm. b) se hodnotí na základě objektivních kritérií, která zohledňují veškerá relevantní rizika a ukazatele výkonnosti, jež instituce používá k identifikaci, řízení a sledování rizik v souladu s článkem 74 směrnice 2013/36/EU, a na základě povinností a pravomocí zaměstnance nebo kategorie zaměstnanců a jejich vlivu na rizikový profil instituce v porovnání s vlivem pracovních činností zaměstnanců určených podle kritérií stanovených v článku 3 tohoto nařízení.
4. Instituce oznámí příslušnému orgánu odpovědnému za obezřetnostní dohled nad institucí, že ve vztahu ke kritériu v odst. 1 písm. a) uplatňuje odstavec 2. V oznámení instituce uvede, na jakém základě stanovila, že dotyčný zaměstnanec nebo kategorie zaměstnanců, do níž zaměstnanec patří, splňuje některou z podmínek stanovených v odstavci 2, a popřípadě přiloží posouzení, jež provedla podle odstavce 3.
5. Uplatnění odstavce 2 ve vztahu k zaměstnanci, kterému byla v předchozím účetním období přiznána celková odměna ve výši 750 000 EUR nebo více, nebo ve vztahu ke kritériu v odst. 1 písm. b) podléhá předchozímu schválení příslušným orgánem odpovídajícím za obezřetnostní dohled nad institucí.
Příslušný orgán vydá předchozí souhlas, pouze je-li instituce schopna prokázat, že je splněna některá z podmínek stanovených v odstavci 2, a ve vztahu k podmínce v odst. 2 písm. b) s přihlédnutím ke kritériím pro posouzení stanoveným v odstavci 3.
Pokud byla zaměstnanci v předchozím účetním období přiznána celková odměna ve výši 1 000 000 EUR nebo více, vydá příslušný orgán předchozí souhlas pouze za výjimečných okolností. Aby bylo zajištěno jednotné uplatňování tohoto článku, informuje příslušný orgán před vydáním svého souhlasu pro takového zaměstnance Evropský orgán pro bankovnictví.
Článek 5
Výpočet přiznané odměny
1. Pro účely tohoto nařízení se výše odměny, jež byla přiznána, ale zatím nevyplacena, stanoví podle hodnoty ke dni přiznání bez ohledu na použití diskontní sazby uvedené v čl. 94 odst. 1 písm. g) bodu iii) směrnice 2013/36/EU nebo na snížení při vyplacení, ať již z důvodu zpětného vyžádání, malusu či jinak. Všechny částky se počítají v hrubé výši a v přepočtu na plné pracovní úvazky.
2. Pro účely čl. 4 odst. 1 písm. b) a c) lze přiznanou odměnu posuzovat odděleně za každý členský stát a třetí zemi, kde má instituce pobočku, a zaměstnanci jsou přiděleni zemi, v níž vykonávají převážnou část svých činností.
Článek 6
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 4. března 2014.
A BIZOTTSÁG 604/2014/EU FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE
(2014. március 4.)
a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a szakmai tevékenységükkel valamely intézmény kockázati profiljára jelentős hatást gyakorló munkavállalók kategorizálásának minőségi és megfelelő mennyiségi kritériumaira irányuló szabályozási technikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, a 2002/87/EK irányelv módosításáról, a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. június 26-i 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 94. cikke (2) bekezdésére,
mivel:
(1)
A 2013/36/EU irányelv és különösen annak 74. cikke előírja, hogy az intézményeknek megbízható vállalatirányítási rendszerrel, valamint a fennálló vagy esetlegesen felmerülő kockázatok azonosítására, kezelésére, felügyeletére és jelentésére szolgáló hatékony eljárásokkal kell rendelkezniük. E rendszereknek és eljárásoknak átfogónak és az üzleti modellben rejlő kockázatoknak, valamint az intézmény tevékenységeinek a jellegével, nagyságrendjével és összetettségével arányosnak kell lenniük. Figyelembe kell venniük többek között az irányelv 79-87. cikkében meghatározott egyedi kockázatokat. A rendszereket és eljárásokat az illetékes hatóságok az említett irányelv 97. cikke szerinti felügyeleti felülvizsgálat és értékelés keretében értékelik. Az intézmények az azonosított kockázatokat figyelembe veszik az irányelv 73. cikke szerinti, a tőkemegfelelésre vonatkozó belső értékelési eljárásban.
(2)
A 2013/36/EU irányelvben meghatározott prudenciális felügyeleti keretrendszer minden intézmény számára előírja valamennyi olyan munkavállaló azonosítását, akinek a szakmai tevékenysége jelentős hatást gyakorol az intézmény kockázati profiljára. Azoknak a kritériumoknak, amelyek alapján értékelik, hogy a munkavállalók szakmai tevékenysége milyen jelentős hatást gyakorol a kockázati profilra, a munkavállalóknak az intézmény kockázati profiljára gyakorolt potenciális hatását a munkavállalók hatásköre és felelősségi köre, valamint az intézmény kockázati és teljesítménymutatói alapján kell figyelembe venniük. Az értékelés során figyelembe kell venni az intézmény belső szervezetét, valamint tevékenysége jellegét, nagyságrendjét és összetettségét. A kritériumoknak teljes körűen ki kell terjedniük valamennyi olyan kockázatra, amely az intézményt, illetve a csoportot érinti vagy érintheti. Mindennek lehetővé kell tennie az intézmények számára azt, hogy a javadalmazási politika keretében megfelelő ösztönzők kialakításával biztosítsák a munkavállalók prudenciális magatartását, továbbá biztosítania kell azt, hogy azon munkavállalókat, akiknek a szakmai tevékenysége jelentős hatást gyakorol az intézmény kockázati profiljára, a különböző tevékenységek intézményen belüli kockázati szintjének megfelelően azonosítsák.
(3)
Az Európai Bankhatóság (EBH) 2012-ben közzétette az Európai Bankfelügyeleti Bizottság által a nemzeti szintű végrehajtással, valamint a javadalmazási politikára és gyakorlatra vonatkozóan kiadott, az intézmény kockázati profiljára gyakorolt munkavállalói hatás lényegességének értékelését szolgáló általános kritériumokat tartalmazó iránymutatás (a továbbiakban: a CEBS iránymutatása) alkalmazásával kapcsolatban végzett felmérés eredményeit. A felmérés szerint a 2006/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) javadalmazásra vonatkozó rendelkezéseinek az intézmények és az illetékes hatóságok általi végrehajtása nem eredményezett megfelelő mértékű harmonizációt. A javadalmazási gyakorlatok köre továbbra is indokolatlanul széles és különösen a munkavállalók azonosítására alkalmazott kritériumok nem minden esetben veszik kellő mértékben figyelembe a munkavállalók szakmai tevékenységének az intézmény kockázati profiljára gyakorolt hatását. Az ilyen munkavállalók azonosítását az egyes intézmények és tagállamok továbbra is igen eltérően közelítik meg. A szabályozási technikai standardoknak ezért fel kell használniuk a 2006/48/EK irányelv és a CEBS iránymutatásának alkalmazása során szerzett tapasztalatokat, és fokozottabb harmonizációra kell törekedniük. Az EBH új, a 2013/36/EU irányelv 75. cikkének (2) bekezdése alapján az irányelvben meghatározott elveknek megfelelő iránymutatást ad ki a helytálló javadalmazási politikáról.
(4)
Egyértelmű, az Unió egészében egységes megközelítést biztosító és a leglényegesebb kockázatok közös csoportjára kiterjedő minőségi és megfelelő mennyiségi kritériumokat kell rögzíteni az olyan alapvető munkavállalói kategóriák azonosításához, amelyek szakmai tevékenysége jelentős hatást gyakorol valamely intézmény kockázati profiljára. A 2013/36/EU irányelv 94. cikkének (2) bekezdésével összhangban az e kritériumok alapján azonosított valamennyi munkavállalói kategóriába olyan munkavállalóknak kell tartozniuk, akiknek a szakmai tevékenysége jelentős hatást gyakorol az adott intézmény kockázati profiljára. Az intézményeknek figyelembe kell venniük továbbá saját belső eljárásaik keretében végzett kockázatértékelésük eredményeit is. Az illetékes hatóságoknak gondoskodniuk kell az olyan munkavállalók teljes körű azonosításáról, akiknek a szakmai tevékenysége jelentős hatást gyakorol valamely intézmény kockázati profiljára.
(5)
A vezetőtestület tagjai végső felelősséggel tartoznak az intézményért, valamint annak stratégiájáért és tevékenységeiért, ennélfogva mindenkor képesek jelentős hatást gyakorolni az intézmény kockázati profiljára. Ez egyaránt vonatkozik az irányítási funkciót ellátó vezetőtestület döntéshozó tagjaira, valamint a felügyeleti funkciót betöltő tagokra, akik felügyelik a döntéshozatali eljárást, és kifogást emelnek a meghozott döntések ellen.
(6)
A felső vezetés, valamint a jelentős üzleti egységekért, az egyes kockázati kategóriák - likviditási, működési és kamatkockázat - kezeléséért, továbbá az intézményen belüli ellenőrzési funkciókért felelős vezető beosztású munkavállalók felelősek a vállalkozás napi szintű irányításáért, annak kockázataiért, valamint ellenőrzési funkcióiért. Ezen belül felelősek a stratégiai és a vállalkozás tevékenységét, illetve az alkalmazott ellenőrzési kereteket érintő egyéb alapvető döntések meghozataláért is. A vállalkozás által vállalt kockázatok, valamint azok kezelési módja az intézmény kockázati profilja szempontjából a legfontosabb tényezők.
(7)
Az üzleti tevékenység bővítéséért felelős funkciókon kívül az intézményt jelentős működési és egyéb kockázatoknak teszik ki azok a funkciók is, amelyek a vállalkozás működéséhez elengedhetetlen belső támogatást nyújtanak, és az említett területeken döntési hatáskörrel rendelkeznek. Ezért az ilyen funkciót ellátó munkavállalók szakmai tevékenysége szintén jelentős hatást gyakorol az intézmény kockázati profiljára.
(8)
Egy intézmény jellemzően a forgalma bővítése érdekében vállal hitelkockázatot és piaci kockázatot, így az e kockázatokat előidéző tevékenységeknek a kockázati profilra gyakorolt hatása a hatáskörök korlátain alapuló kritériumok alapján értékelhető, amelyek kiszámítása legalább éves gyakorisággal, a tőkeadatok és a szabályozási célra előírt módszerek segítségével történik, míg a kisebb intézményeknél a hitelkockázat esetében de minimis küszöb biztosítja a kritériumok arányos alkalmazását.
(9)
Az olyan munkavállalók azonosítását szolgáló kritériumoknak, akiknek a szakmai tevékenysége jelentős hatást gyakorol az intézmény kockázati profiljára, figyelembe kell venniük azt, hogy a kereskedési könyvre vonatkozó követelményektől egyes intézmények esetében az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) alapján el lehet tekinteni, továbbá azt, hogy a tőkekövetelményeket eltérő megközelítéssel számító intézmények a határértékeket eltérő módon állapítják meg.
(10)
Tekintettel arra, hogy a döntések kimenetelét gyakran befolyásolják a döntést kezdeményező munkavállalók, míg a formális döntéshozatali hatáskörrel a vezető beosztású munkavállalók vagy bizottságok rendelkeznek, a kritériumoknak figyelembe kell venniük az ilyen döntéshozatali eljárások lényeges elemeit is.
(11)
A vezető beosztású munkavállalók felelősek az irányításuk alá tartozó terület üzleti tevékenységéért. Ezért megfelelő kritériumoknak kell biztosítaniuk azt, hogy a munkavállalókat az intézmény kockázati profiljára jelentős hatást gyakorló munkavállalóként lehessen azonosítani akkor, ha olyan munkavállalók csoportjáért felelősek, akiknek a tevékenysége jelentős hatást gyakorolhat az intézmény kockázati profiljára. Ez magában foglalja az olyan helyzeteket is, ahol a vezető irányítása alá tartozó egyes munkavállalók önállóan nem gyakorolnak jelentős hatást az intézmény kockázati profiljára, együttes tevékenységük nagyságrendje azonban ilyen hatással járhat.
(12)
A minőségi kritériumok mellett megfelelő mennyiségi kritériumokat kell rögzíteni az olyan munkavállalói kategóriák azonosításához, amelyek szakmai tevékenysége jelentős hatást gyakorol valamely intézmény kockázati profiljára. A megállapított teljes javadalmazás elsősorban attól függ, hogy a munkavállalók milyen mértékben járulnak hozzá az intézmény üzleti célkitűzéseinek sikeres megvalósításához, ennélfogva pedig függ a munkavállalók felelősségi körétől, feladataitól, képességeitől és készségeitől, valamint a munkavállalók és az intézmény teljesítményétől. Ha egy munkavállaló részére megállapított teljes javadalmazás túllépi az indokolt küszöböt, akkor feltételezhető, hogy ez kapcsolódik az adott munkavállalónak az intézmény üzleti célkitűzéseihez való hozzájárulásához, valamint a munkavállaló szakmai tevékenysége által az intézmény kockázati profiljára gyakorolt hatáshoz. Ennek megfelelően indokolt az említett mennyiségi kritériumokat a munkavállaló abszolút értelemben vett, valamint az intézményen belüli egyéb munkavállalókhoz viszonyított teljes javadalmazására alapozni. Az említett mennyiségi kritériumok alkalmazása során adott esetben figyelembe kell venni azt, hogy a fizetések szintje országonként eltérő. Egyértelmű és megfelelő küszöbértékeket kell meghatározni az olyan munkavállalók azonosításához, akiknek a szakmai tevékenysége jelentős hatást gyakorol az intézmény kockázati profiljára, figyelembe véve az EBH és az illetékes hatóságok által gyűjtött adatokat. E mennyiségi kritériumok alapján megalapozott az a feltételezés, hogy a munkavállalók jelentős hatást gyakorolnak az intézmény kockázati profiljára. A mennyiségi kritériumokon alapuló feltételezések azonban nem alkalmazhatók olyan intézményeknél, amelyek egyéb objektív feltételek alapján, az intézményt ténylegesen vagy esetlegesen érintő valamennyi kockázat figyelembevételével megállapítják, hogy a munkavállalók valójában nem gyakorolnak jelentős hatást az intézmény kockázati profiljára. Az ezen kritériumok alapján azonosított legmagasabb javadalmazású munkavállalók kizárását az említett kritériumok eredményes és egységes alkalmazása érdekében az illetékes hatóságnak jóvá kell hagynia. A felső jövedelmi kategóriába tartozó munkavállalók esetében, akiknek a részére 1 000 000 EUR-t meghaladó javadalmazást állapítottak meg, az illetékes hatóságoknak a kizárás jóváhagyása előtt tájékoztatniuk kell az EBH-t annak érdekében, hogy a kritériumokat - különösen ilyen kivételes körülmények között - egységesen lehessen alkalmazni. Az azonosítási eljárásra vonatkozóan, beleértve a kizárások alkalmazását is, ettől függetlenül minden esetben el kell végezni a 2013/36/EU irányelv 92. cikkének (2) bekezdése szerinti felügyeleti felülvizsgálatot.
(13)
Az, hogy egy munkavállaló a felső vezetés tagjaival, vagy a kockázatvállaló munkavállalókkal azonos javadalmazási kategóriába tartozik, szintén utalhat arra, hogy az adott munkavállaló szakmai tevékenysége jelentős hatást gyakorol az intézmény kockázati profiljára. A kategória meghatározásakor nem vehető figyelembe az ellenőrzési és támogatási funkciót ellátó munkavállalók, valamint a vezetőtestület felügyeleti funkciót ellátó tagjai részére fizetett javadalmazás. E kritérium alkalmazása során figyelembe kell venni azt is, hogy a fizetések szintje országonként eltérő. Az intézmények számára lehetővé kell tenni továbbá annak bizonyítását, hogy az említett javadalmazási kategóriába tartozó, viszont a minőségi vagy egyéb mennyiségi kritériumokat nem teljesítő munkavállalók az intézményt ténylegesen vagy esetlegesen érintő valamennyi kockázat figyelembevételével valójában nem gyakorolnak jelentős hatást az intézmény kockázati profiljára. A kritérium egységes alkalmazása érdekében magas teljes javadalmazási kategóriába sorolt munkavállalók e kritérium alóli kizárását az időben elvégezhető felügyeleti felülvizsgálat céljából bejelentési eljáráshoz kell kötni.
(14)
Az illetékes hatóságoknak gondoskodniuk kell arról, hogy az intézmények nyilvántartást vezessenek az elvégzett értékelésről, valamint a kockázati profiljukra szakmai tevékenységük révén jelentős hatást gyakorlóként azonosított munkavállalókról annak érdekében, hogy az illetékes hatóságok és könyvvizsgálók felülvizsgálhassák az értékelést. A dokumentációnak ki kell terjednie a javadalmazásukon alapuló kritériumok szerint azonosított olyan munkavállalókra is, akik a szakmai tevékenységük értékelése alapján nem gyakorolnak jelentős hatást az intézmény kockázati profiljára.
(15)
Ez a rendelet az EBH által a Bizottsághoz benyújtott szabályozási technikai standardtervezeteken alapul.
(16)
Az EBH nyilvános konzultációt folytatott az e rendelet alapját képező szabályozástechnikai standardtervezetekről, elemezte az esetlegesen kapcsolódó költségeket és hasznot, továbbá kikérte az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 37. cikkével összhangban létrehozott banki érdekképviseleti csoport véleményét,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Tárgy és hatály
Ez a rendelet a 2013/36/EU irányelv 92. cikkének (2) bekezdésében említett, egy intézmény kockázati profiljára szakmai tevékenységük révén jelentős hatást gyakorló munkavállalói kategóriák megállapítását szolgáló, a vállalatcsoport, az anyavállalat, valamint a leányvállalat szintjén, ezen belül az offshore pénzügyi központokban létrehozott intézmények esetében is alkalmazandó minőségi és megfelelő mennyiségi kritériumokra irányuló szabályozástechnikai standardokat fogalmaz meg.
2. cikk
A kritériumok alkalmazása
Az illetékes hatóság azon kötelezettségének sérelme nélkül, hogy a 2013/36/EU irányelv 92., 93. és 94. cikkében foglalt elveket betartassa az intézményekkel mindazon munkavállalói kategóriák vonatkozásában, amelyek szakmai tevékenysége az irányelv 92. cikkének (2) bekezdése értelmében jelentős hatást gyakorol egy intézmény kockázati profiljára, az adott intézmény kockázati profiljára jelentős hatást gyakorlónak kell tekinteni azokat a munkavállalókat, akik teljesítik az e rendelet 3. cikkében rögzített minőségi, vagy az e rendelet 4. cikkében rögzített mennyiségi kritériumok bármelyikét.
3. cikk
Minőségi kritériumok
Az intézmény egy munkavállalót a kockázati profiljára jelentős hatást gyakorlónak tekint akkor, ha az alábbi minőségi kritériumok bármelyike teljesül:
1.
a munkavállaló az irányítási funkciót ellátó vezetőtestület tagja;
2.
a munkavállaló a felügyeleti funkciót ellátó vezetőtestület tagja;
3.
a munkavállaló a felső vezetés tagja;
4.
a munkavállaló az önálló kockázatkezelési funkció, megfelelőségi funkció vagy belső ellenőrzési funkció tevékenységéért felelős, és azzal kapcsolatban elszámoltatható a vezetőtestülettel szemben;
5.
a munkavállaló általános felelősséggel tartozik a kockázatkezelésért az 575/2013/EU rendelet 142. cikke (1) bekezdésének 3. pontjában meghatározott olyan üzleti egységen belül, amely a 2013/36/EU irányelv 73. cikkével összhangban az intézmény belső tőkéjének eloszlásában legalább 2 %-os arányt képvisel (a továbbiakban: jelentős üzleti egység);
6.
a munkavállaló jelentős üzleti egység vezetője;
7.
a munkavállaló vezetői felelősséggel rendelkezik a 4. pontban említett funkciók valamelyikében vagy egy jelentős üzleti egységben, és közvetlenül a 4. vagy 5. pontban meghatározott munkavállalónak számol be;
8.
a munkavállaló vezetői felelősséggel rendelkezik egy jelentős üzleti egységben, és közvetlenül az azt vezető munkavállalónak számol be;
9.
a munkavállaló jogi kérdésekért, pénzügyekért - ezen belül adózásért és költségvetésért -, emberi erőforrásokért, javadalmazási politikáért, informatikáért vagy gazdasági elemzésért felelős funkció vezetője;
10.
a munkavállaló a 2013/36/EU irányelv 79-87. cikkében meghatározott, a hitelkockázattól és piaci kockázattól eltérő kockázati kategória kezelésével foglalkozó bizottság tagja vagy azért felelős;
11.
az intézmény elsődleges alapvető tőkéje 0,5 %-ának megfelelő, legalább 5 millió EUR névleges összegű ügyletenkénti hitelkockázati kitettség tekintetében a munkavállaló:
a)
olyan hitel-előterjesztések kezdeményezéséért vagy hiteltermékek összeállításáért felelős, amelyek ilyen hitelkockázati kitettséget eredményezhetnek; vagy
b)
jogosult az ilyen hitelkockázati kitettségekkel kapcsolatos döntés meghozatalára, jóváhagyására vagy megvétózására; vagy
c)
olyan bizottság tagja, amely az a) vagy b) pontban említett döntések meghozatalára jogosult;
12.
egy olyan intézménnyel kapcsolatban, amelyre nem alkalmazható az 575/2013/EU rendelet 94. cikkében a kisméretű, kereskedési könyv szerinti tevékenységre vonatkozóan meghatározott kivétel, a munkavállaló:
a)
olyan kereskedési könyvi ügyletekkel kapcsolatos döntés meghozatalára, jóváhagyására vagy megvétózására jogosult, amelyek együttesen elérik az alábbi küszöbértékek valamelyikét:
i.
a sztenderd módszer alkalmazása esetén a piaci kockázatokra vonatkozó tőkekövetelmény, amely eléri vagy meghaladja az intézmény elsődleges alapvető tőkéjének 0,5 %-át; vagy
ii.
szabályozási célra elfogadott, belső modellen alapuló módszer esetén az intézmény 99 %-os egyoldali konfidencia intervallumú, kereskedési könyvi kitettségekre vonatkozó belső kockáztatott értékének legalább 5 %-a; vagy
b)
olyan bizottság tagja, amely az a) pontban említett döntések meghozatalára jogosult;
13.
a munkavállaló vezetői felelősséggel tartozik olyan munkavállalók csoportjáért, akik egyedi jogosultsággal rendelkeznek arra, hogy az intézmény nevében ügyleti kötelezettséget vállaljanak, és az alábbi feltételek egyike teljesül:
a)
a jogosultságok összege eléri vagy meghaladja a 11. a) vagy 11. b) pontban, vagy a 12. a) pont ii. alpontjában meghatározott küszöbértéket;
b)
szabályozási célra elfogadott, belső modellen alapuló módszer esetén a jogosultságok összege eléri vagy meghaladja az intézmény 99 %-os egyoldali konfidencia intervallumú, kereskedési könyvi kitettségekre vonatkozó belső kockáztatott értékének legalább 5 %-át. Ahol az intézmény az adott munkavállaló szintjén nem számít kockáztatott értéket, ott a kockáztatott értéknek az e munkavállaló irányítása alá tartozó munkavállalókra vonatkozó határértékeit össze kell adni;
14.
az új termékek bevezetésének jóváhagyására vagy megvétózására irányuló döntéseket illetően a munkavállaló:
a)
jogosult az ilyen döntések meghozatalára; vagy
b)
olyan bizottság tagja, amely az ilyen döntések meghozatalára jogosult;
15.
a munkavállaló vezetői felelősséggel tartozik egy olyan munkavállalóért, aki teljesíti az 1-14. pontokban meghatározott kritériumok valamelyikét.
4. cikk
Mennyiségi kritériumok
(1) A (2)-(5) bekezdés figyelembevételével az intézmény egy munkavállalót a kockázati profiljára jelentős hatást gyakorlónak tekint akkor, ha az alábbi mennyiségi kritériumok bármelyike teljesül:
a)
a munkavállaló részére az előző pénzügyi évben 500 000 EUR vagy azt meghaladó teljes javadalmazást állapítottak meg;
b)
a munkavállaló abba a - legközelebbi egész számra felfelé kerekített - 0,3 %-os szegmensbe tartozik, amelynek tagjai részére az előző pénzügyi évben a legmagasabb összegű teljes javadalmazást állapították meg;
c)
a munkavállaló részére az előző pénzügyi évben megállapított javadalmazás eléri vagy meghaladja a felső vezetés tagjai részére az abban a pénzügyi évben megállapított teljes javadalmazási összegek közül a legalacsonyabbat, vagy a munkavállaló teljesíti a 3. cikk 1., 3., 5., 6., 8., 11., 12., 13. vagy 14. pontjában meghatározott feltételek bármelyikét.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott kritérium nem teljesül, ha az intézmény úgy ítéli meg, hogy az adott munkavállaló szakmai tevékenysége nem gyakorol jelentős hatást az intézmény kockázati profiljára, mert a munkavállaló, vagy a kategória, amelybe tartozik:
a)
csak olyan üzleti egységben végez szakmai tevékenységet és rendelkezik hatáskörrel, amely nem minősül jelentős üzleti egységnek; vagy
b)
a végzett szakmai tevékenység révén nem gyakorol jelentős hatást valamely jelentős üzleti egység kockázati profiljára.
(3) A (2) bekezdés b) pontjában meghatározott feltételt olyan objektív kritériumok alapján kell értékelni, amelyek figyelembe vesznek valamennyi lényeges kockázati és teljesítménymutatót, amelyeket az intézmény a 2013/36/EU irányelv 74. cikkével összhangban a kockázatok azonosítására, kezelésére és felügyeletére alkalmaz, továbbá az adott munkavállaló vagy munkavállalói kategória feladat- és hatásköre, valamint az e rendelet 3. cikkében meghatározott kritériumok szerint azonosított munkavállalók által végzett szakmai tevékenység hatásához képest az intézmény kockázati profiljára gyakorolt hatása alapján.
(4) Az intézmény köteles értesíteni a prudenciális felügyeletéért felelős illetékes hatóságot arról, ha az (1) bekezdés a) pontjában meghatározott kritériummal kapcsolatban a (2) bekezdést alkalmazza. Az értesítésben meg kell jelölnie, hogy mi alapján állapította meg azt, hogy az adott munkavállaló vagy annak kategóriája teljesíti a (2) bekezdésben meghatározott feltételek egyikét, és adott esetben ismertetnie kell az intézmény által a (3) bekezdés alapján elvégzett értékelést.
(5) Egy intézmény a (2) bekezdést csak akkor alkalmazhatja olyan munkavállalóval kapcsolatban, akinek a részére az előző pénzügyi évben 750 000 EUR vagy azt meghaladó teljes javadalmazást állapítottak meg, vagy az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott kritériummal kapcsolatban, ha azt az intézmény prudenciális felügyeletéért felelős illetékes hatóság előzetesen jóváhagyta.
Az illetékes hatóság előzetes jóváhagyásának feltétele, hogy az intézmény bizonyítani tudja a (2) bekezdésben meghatározott feltételek egyikének teljesülését, a (2) bekezdés b) pontjában meghatározott feltétel tekintetében figyelembe véve a (3) bekezdésben foglalt értékelési kritériumokat.
Ha a munkavállaló részére az előző pénzügyi évben 1 000 000 EUR vagy azt meghaladó teljes javadalmazást állapítottak meg, akkor az illetékes hatóság jóváhagyásának csak kivételes körülmények között van helye. E cikk egységes alkalmazása érdekében az illetékes hatóság az ilyen munkavállalóval kapcsolatos jóváhagyása előtt köteles tájékoztatni az Európai Bankhatóságot.
5. cikk
A megállapított javadalmazás kiszámítása
(1) E rendelet alkalmazásában a megállapított, de ki nem fizetett javadalmazást a megállapítás napja szerinti értéken kell értékelni a 2013/36/EU irányelv 94. cikke (1) bekezdése g) pontjának iii. alpontjában említett diszkontráta, vagy a kifizetés malus-, visszakövetelési vagy egyéb szabályok szerinti csökkentésének figyelembevétele nélkül. Valamennyi összeget bruttó értéken, teljes munkaidős egyenértékben kell kiszámítani.
(2) A 4. cikk (1) bekezdésének b) és c) pontja alkalmazásában a megállapított javadalmazás külön vehető figyelembe minden olyan tagállam és harmadik ország vonatkozásában, ahol az intézmény telephellyel rendelkezik, a munkavállalókat pedig ahhoz az országhoz kell sorolni, ahol tevékenységüket többségében végzik.
6. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2014. március 4-én.