ROZHODNUTÍ KOMISE (EU, Euratom) 2015/444
ze dne 13. března 2015
o bezpečnostních pravidlech na ochranu utajovaných informací EU
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 249 této smlouvy,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na článek 106 této smlouvy,
s ohledem na Protokol č. 7 o výsadách a imunitách Evropské unie připojený ke Smlouvám, a zejména na článek 18 uvedeného protokolu,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Bezpečnostní předpisy Komise týkající se ochrany utajovaných informací Evropské unie je třeba revidovat a aktualizovat, aby se zohlednil institucionální, organizační, provozní a technický vývoj.
(2)
S vládou Belgie, Lucemburska a Itálie uzavřela Evropská komise dohody o bezpečnostních otázkách týkající se jejích hlavních sídel (1).
(3)
Komise, Rada a Evropská služba pro vnější činnost se zavázaly k uplatňování rovnocenných bezpečnostních standardů pro ochranu utajovaných informací EU.
(4)
Je důležité, aby zásady, standardy a pravidla pro ochranu utajovaných informací nezbytné pro ochranu zájmů Unie a jejích členských států v příslušných případech uplatňoval i Evropský parlament a další orgány, instituce a jiné subjekty Unie.
(5)
Rizika související s utajovanými informacemi EU jsou řízena jako proces. Tento proces se zaměřuje na určení známých bezpečnostních rizik, na stanovení bezpečnostních opatření ke snížení těchto rizik na přijatelnou úroveň v souladu se základními zásadami a minimálními standardy stanovenými tímto rozhodnutím a na uplatňování těchto opatření v souladu s koncepcí hloubkové ochrany. Účinnost těchto opatření se průběžně vyhodnocuje.
(6)
V rámci Komise se fyzickou bezpečností zaměřenou na ochranu utajovaných informací rozumí uplatňování fyzických a technických ochranných opatření s cílem předejít neoprávněnému přístupu k utajovaným informacím EU.
(7)
Správou utajovaných informací EU se rozumí uplatňování administrativních opatření, která slouží ke kontrole těchto informací během celého jejich životního cyklu a která doplňují opatření stanovená v kapitolách 2, 3 a 5 tohoto rozhodnutí, a pomáhají tak zabránit úmyslnému či neúmyslnému ohrožení či ztrátě takových informací, jejich ohrožení nebo ztrátu zjistit a následně zajistit nápravu. Tato opatření se týkají zejména vytváření, uchovávání, evidence, kopírování, překladů, snižování stupně utajení, odtajňování, přenášení a ničení utajovaných informací EU a doplňují obecné předpisy pro správu dokumentů Komise (rozhodnutí 2002/47/ES (2), ESUO, Euratom a 2004/563/ES, Euratom (3)).
(8)
Tímto rozhodnutím nejsou dotčeny:
a)
nařízení (Euratom) č. 3 (4);
b)
nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 (5);
c)
nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (6);
d)
nařízení Rady (EHS, Euratom) č. 354/83 (7);
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
KAPITOLA 1
ZÁKLADNÍ ZÁSADY A MINIMÁLNÍ STANDARDY
Článek 1
Definice
Pro účely tohoto rozhodnutí se rozumí:
1)
„útvarem Komise“ generální ředitelství či služba Komise nebo kabinet člena Komise;
2)
„kryptografickými materiály“ šifrovací algoritmy, hardwarové a softwarové kryptografické moduly a prostředky, včetně prováděcích pravidel a související dokumentace, a klíčový materiál;
3)
„odtajněním“ odstranění veškerých stupňů utajení;
4)
„hloubkovou ochranou“ uplatňování řady bezpečnostních opatření, která jsou uspořádána jako několik obranných linií;
5)
„dokumentem“ jakékoli zaznamenané informace bez ohledu na jejich fyzickou podobu či povahu;
6)
„snížením stupně utajení“ označení informace nižším stupněm utajení;
7)
„nakládáním“ s utajovanými informacemi EU veškeré možné činnosti, jimž mohou být podrobovány utajované informace EU během celého svého životního cyklu. K těmto činnostem patří vytváření, evidence, zpracovávání, přenášení, snižování stupně utajení, odtajňování a ničení informací. V souvislosti s komunikačními a informačními systémy tento pojem zahrnuje rovněž jejich shromažďování, zobrazování, přenos a uchovávání;
8)
„držitelem“ řádně oprávněná osoba, která jednoznačně potřebuje znát utajované informace EU, má některé z nich v držení, a je tedy odpovědná za jejich ochranu;
9)
„prováděcími pravidly“ soubor pravidel nebo bezpečnostních upozornění přijatý v souladu s kapitolou 5 rozhodnutí Komise (EU, Euratom) 2015/443 (8);
10)
„materiálem“ jakékoli médium, datový nosič nebo část technického zařízení či vybavení, ať vyhotovené, či v procesu zhotovování;
11)
„původcem“ orgán, instituce nebo jiný subjekt Unie, členský stát, třetí stát nebo mezinárodní organizace, z jejichž pověření byly utajované informace vytvořeny nebo uvedeny do struktur Unie;
12)
„prostory“ všechny nemovitosti a přidružené věci ve vlastnictví či v držení Komise;
13)
„procesem řízení bezpečnostních rizik“ celý proces rozpoznávání, kontrolování a minimalizace nejistých událostí, které mohou ovlivnit bezpečnost organizace nebo jakýchkoli systémů, které používá. Zahrnuje všechny činnosti týkající se rizik, včetně hodnocení, řešení, přijímání a sdělování;
14)
„služebním řádem“ služební řád úředníků Evropské unie a pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropské unie stanovený nařízením Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 (9);
15)
„hrozbou“ možná příčina nežádoucího incidentu, jež může vést k poškození určité organizace nebo jakéhokoli systému, který používá; hrozby mohou být neúmyslné či úmyslné (zlovolné) a vyznačují se ohrožujícími prvky, potenciálními cíli a metodami útoku;
16)
„zranitelností“ jakákoli slabina, které může být využito v souvislosti s jednou či vícero hrozbami. Zranitelnost může být výsledkem opomenutí nebo může souviset s nedostatky v rámci kontrol, pokud jde o jejich intenzitu, úplnost nebo důslednost, a může být technické, procedurální, fyzické, organizační nebo provozní povahy.
Článek 2
Předmět a oblast působnosti
1. Toto rozhodnutí stanoví základní zásady a minimální bezpečnostní standardy pro ochranu utajovaných informací EU.
2. Toto rozhodnutí se použije na všechny útvary Komise a ve všech prostorách Komise.
3. Bez ohledu na jakékoli zvláštní pokyny ohledně konkrétních skupin zaměstnanců se toto rozhodnutí použije na členy Komise, na zaměstnance Komise, na něž se vztahuje služební řád a pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropských společenství, na národní odborníky vyslané do Komise, na poskytovatele služeb a jejich zaměstnance, na stážisty a na každého, kdo má přístup do budov či k majetku Komise nebo k informacím, s nimiž Komise nakládá.
4. Tímto rozhodnutím není dotčeno rozhodnutí 2002/47/ES, ESUO, Euratom a rozhodnutí 2004/563/ES, Euratom.
Článek 3
Definice utajovaných informací EU, stupně utajení a označení
1. „Utajovanými informacemi Evropské unie“ se rozumí jakékoli informace nebo materiály označené stupněm utajení EU, jejichž neoprávněné vyzrazení by mohlo různou měrou poškodit zájmy Evropské unie nebo jednoho či více členských států.
2. Utajované informace EU jsou utajovány jedním z následujících stupňů utajení:
a) TRES SECRET UE/EU TOP SECRET: informace a materiály, jejichž neoprávněné vyzrazení by mohlo vést k mimořádně závažnému poškození zásadních zájmů Evropské unie nebo jednoho či více členských států;
b) SECRET UE/EU SECRET: informace a materiály, jejichž neoprávněné vyzrazení by mohlo závažně poškodit podstatné zájmy Evropské unie nebo jednoho či více členských států;
c) CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL: informace a materiály, jejichž neoprávněné vyzrazení by mohlo poškodit podstatné zájmy Evropské unie nebo jednoho či více členských států;
d) RESTREINT UE/EU RESTRICTED: informace a materiály, jejichž neoprávněné vyzrazení by mohlo být nevýhodné pro zájmy Evropské unie nebo jednoho či více členských států.
3. Utajované informace EU jsou označeny stupněm utajení podle odstavce 2. Mohou nést doplňující označení, jež neoznačují stupeň utajení, ale mají uvést oblast činnosti, k níž se informace vztahují, identifikovat původce, omezovat distribuci či použití nebo uvádět informace o způsobilosti k předání.
Článek 4
Pravidla stanovování stupňů utajení
1. Každý člen Komise či útvaru Komise zajistí, aby utajované informace EU, jež vytváří, byly odpovídajícím způsobem utajeny, jasně označeny jako utajované informace EU a stupeň utajení si zachovaly pouze po nezbytnou dobu.
2. Aniž je dotčen článek 26, bez předchozího písemného souhlasu původce nelze snížit stupeň utajení utajovaných informací EU, odtajnit je a ani nelze změnit či zrušit žádné z označení stupně utajení uvedených v čl. 3 odst. 2.
3. Je-li to vhodné, přijmou se v souladu s článkem 60 prováděcí pravidla pro nakládání s utajovanými informacemi EU, včetně příručky pro stanovování stupňů utajení.
Článek 5
Ochrana utajovaných informací
1. Ochrana utajovaných informací EU se řídí tímto rozhodnutím a jeho prováděcími pravidly.
2. Držitel jakékoli utajované informace EU je odpovědný za její ochranu podle tohoto rozhodnutí a jeho prováděcích pravidel, v souladu s pravidly stanovenými v kapitole 4.
3. Pokud členské státy poskytnou do struktur či sítí Komise utajované informace označené vnitrostátním stupněm utajení, Komise tyto informace chrání v souladu s požadavky na ochranu utajovaných informací EU na odpovídající úrovni podle srovnávací tabulky stupňů utajení uvedené v příloze I.
4. Soubor shromážděných utajovaných informací EU může být důvodem pro úroveň ochrany odpovídající vyššímu stupni utajení než v případě jednotlivých složek takového souboru.
Článek 6
Řízení bezpečnostních rizik
1. Bezpečnostní opatření na ochranu utajovaných informací EU během celého jejich životního cyklu musí být přiměřená zejména stupni utajení, podobě a objemu informací nebo materiálů, umístění a konstrukci zařízení, v nichž jsou utajované informace EU uchovávány, a na místě vyhodnocené hrozbě zlovolných nebo trestných činností, včetně vyzvědačství, sabotáže nebo terorismu.
2. V pohotovostních plánech se zohlední potřeba chránit utajované informace EU v mimořádných situacích s cílem předejít neoprávněnému přístupu, vyzrazení nebo ztrátě integrity či dostupnosti.
3. Plány zajištění kontinuity provozu v každém útvaru zahrnují preventivní a nápravná opatření, která minimalizují dopad velkých selhání nebo incidentů na nakládání s utajovanými informacemi EU a na uchovávání těchto informací.
Článek 7
Provádění tohoto rozhodnutí
1. Je-li to nezbytné, přijmou se v souladu s článkem 60 prováděcí pravidla, která toto rozhodnutí doplní či podpoří.
2. Útvary Komise přijmou veškerá nezbytná opatření spadající do jejich pravomoci, aby zajistily, že se při nakládání s utajovanými informacemi EU či jinými utajovanými informacemi nebo při jejich uchovávání uplatňuje toto rozhodnutí a příslušná prováděcí pravidla.
3. Bezpečnostní opatření přijatá při provádění tohoto rozhodnutí musí být v souladu s bezpečnostními zásadami v Komisi stanovenými v článku 3 rozhodnutí (EU, Euratom) 2015/443.
4. Generální ředitel pro lidské zdroje a bezpečnost zřídí v rámci Generálního ředitelství pro lidské zdroje a bezpečnost bezpečnostní orgán Komise. Bezpečnostní orgán Komise má pravomoci, které mu ukládá toto rozhodnutí a jeho prováděcí pravidla.
5. V rámci každého útvaru Komise má místní bezpečnostní úředník (LSO), jak je uveden v článku 20 rozhodnutí (EU, Euratom) 2015/443, v úzké spolupráci s Generálním ředitelstvím pro lidské zdroje a bezpečnost při ochraně utajovaných informací EU v souladu s tímto rozhodnutím následující obecné úkoly:
a)
vyřizovat žádosti o bezpečnostní oprávnění pro zaměstnance;
b)
podílet se na bezpečnostním školení a informativních schůzích;
c)
mít dohled nad vedoucím registru v daném útvaru;
d)
podávat zprávy o případech narušení bezpečnosti a ohrožení utajovaných informací EU;
e)
mít v držení náhradní klíče a písemné záznamy o nastavení každého kódu;
f)
zastávat další úkoly související s ochranou utajovaných informací EU nebo vymezené v prováděcích pravidlech.
Článek 8
Narušení bezpečnosti a ohrožení utajovaných informací EU
1. K narušení bezpečnosti dochází v důsledku jednání nebo opomenutí určité osoby, jež je v rozporu s bezpečnostními pravidly stanovenými tímto rozhodnutím a jeho prováděcími pravidly.
2. K ohrožení utajovaných informací EU dochází, pokud byly tyto informace v důsledku narušení bezpečnosti zcela nebo zčásti zpřístupněny neoprávněným osobám.
3. Jakékoli narušení bezpečnosti nebo podezření na něj se neprodleně oznámí bezpečnostnímu orgánu Komise.
4. Je-li známo nebo existují-li oprávněné důvody se domnívat, že došlo k ohrožení či ztrátě utajovaných informací EU, provede se bezpečnostní šetření v souladu s článkem 13 rozhodnutí (EU, Euratom) 2015/443.
5. Přijmou se veškerá náležitá opatření, aby bylo možné:
a)
informovat původce;
b)
zajistit, aby za účelem zjištění faktů byla událost vyšetřena pracovníky, kteří nejsou za dané narušení bezpečnosti bezprostředně zapojeni;
c)
posoudit možnou škodu z hlediska zájmů Unie nebo členských států;
d)
přijmout vhodná opatření, která zabrání opakování události, a
e)
oznámit přijatá opatření příslušným orgánům.
6. Vůči kterékoli osobě, která je odpovědná za porušení bezpečnostních pravidel stanovených tímto rozhodnutím, mohou být přijata disciplinární opatření v souladu se služebním řádem. Vůči kterékoli osobě, která je odpovědná za ohrožení či ztrátu utajovaných informací EU, se přijmou disciplinární opatření nebo právní kroky v souladu s příslušnými právními předpisy.
KAPITOLA 2
PERSONÁLNÍ BEZPEČNOST
Článek 9
Definice
Pro účely této kapitoly se použijí tyto definice:
1)
„Oprávněním pro přístup k utajovaným informacím EU“ se rozumí rozhodnutí, jež na základě ujištění ze strany příslušného orgánu členského státu přijímá bezpečnostní orgán Komise a podle něhož může být úředníkovi Komise, jinému zaměstnanci nebo vyslanému národnímu odborníkovi, u něhož byla zjištěna potřeba znát utajované informace a jenž byl řádně informován o svých povinnostech, umožněn přístup k utajovaným informacím EU až do konkrétního stupně utajení (CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL nebo vyššího) a do konkrétního data; osoba odpovídající tomuto popisu se označuje za „osobu s bezpečnostním oprávněním“.
2)
„Personálním bezpečnostním opravňováním“ se rozumí uplatňování opatření, jež zajistí, že přístup k utajovaným informacím EU bude umožněn pouze osobám, které:
a)
utajované informace potřebují znát;
b)
případně mají bezpečnostní oprávnění pro odpovídající stupeň utajení a
c)
byly poučeny o svých povinnostech.
3)
„Bezpečnostní prověrkou personálu“ se rozumí prohlášení příslušného orgánu členského státu, které je vydáno po skončení bezpečnostního řízení vedeného příslušnými orgány členského státu a kterým se osvědčuje, že určité osobě může být za podmínky, že bylo stanoveno, že utajované informace potřebuje znát, a že byla náležitě poučena o svých povinnostech, umožněn přístup k utajovaným informacím EU až do konkrétního stupně utajení (CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL nebo vyššího) a do konkrétního data.
4)
„Potvrzením o bezpečnostní prověrce personálu“ se rozumí osvědčení vydané příslušným orgánem, kterým se osvědčuje, že určitá osoba je držitelem platné bezpečnostní prověrky nebo bezpečnostního oprávnění vydaného bezpečnostním orgánem Komise, a které udává, k jakému stupni utajovaných informací EU může být dané osobě umožněn přístup (CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL nebo vyššímu), uvádí dobu platnosti příslušné bezpečnostní prověrky či bezpečnostního oprávnění a datum skončení platnosti vlastního potvrzení.
5)
„Bezpečnostním řízením“ se rozumí postupy šetření prováděné příslušným orgánem členského státu v souladu s jeho právními předpisy za účelem získání jistoty, že nejsou známy žádné negativní skutečnosti, které by bránily tomu, aby byla určité osobě udělena bezpečnostní prověrka až do konkrétního stupně utajení (CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL nebo vyššího).
Článek 10
Základní principy
1. Určité osobě lze udělit přístup k utajovaným informacím EU pouze v případě, že:
1)
byla zjištěna potřeba této osoby znát utajované informace;
2)
tato osoba byla poučena o bezpečnostních pravidlech na ochranu utajovaných informací EU a o souvisejících bezpečnostních standardech a pokynech a vzala na vědomí své povinnosti ohledně ochrany těchto informací;
3)
má v případě utajovaných informací se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL nebo vyšším bezpečnostní oprávnění pro odpovídající stupeň utajení nebo jiné řádné oprávnění z titulu své funkce v souladu s vnitrostátními právními předpisy.
2. Všechny osoby, jejichž povinnosti mohou vyžadovat, aby měly přístup k utajovaným informacím EU se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL nebo vyšším, musí předtím, než je jim k takovým utajovaným informacím EU umožněn přístup, získat bezpečnostní oprávnění pro odpovídající stupeň utajení. Dotčená osoba musí předložit písemný souhlas s tím, že podstoupí bezpečnostní prověrku personálu. Pokud tak neučiní, znamená to, že této osobě nemůže být přiděleno místo, funkce nebo úkol, které zahrnují přístup k informacím se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL nebo vyšším.
3. Bezpečnostní prověrka personálu je koncipována tak, aby určila, zda může být určitá osoba s přihlédnutím k její loajalitě, důvěryhodnosti a spolehlivosti oprávněna k přístupu k utajovaným informacím EU.
4. Loajalita, důvěryhodnost a spolehlivost určité osoby pro účely bezpečnostní prověrky pro přístup k informacím se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL nebo vyšším se ověřuje prostřednictvím bezpečnostního řízení, jež provádějí příslušné orgány členského státu v souladu se svými vnitrostátními předpisy.
5. Bezpečnostní orgán Komise nese výhradní odpovědnost za komunikaci s vnitrostátními bezpečnostními orgány nebo jinými příslušnými vnitrostátními orgány ohledně všech záležitostí týkajících se bezpečnostních prověrek. Veškeré kontakty mezi útvary Komise a jejich zaměstnanci a vnitrostátními bezpečnostními orgány a jinými příslušnými orgány probíhají prostřednictvím bezpečnostního orgánu Komise.
Článek 11
Udělování bezpečnostního oprávnění
1. Každý generální ředitel nebo vedoucí útvaru v Komisi určí v rámci svého útvaru pozice, jejichž držitelé potřebují mít k plnění svých úkolů přístup k informacím se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL nebo vyšším, a v důsledku toho potřebují mít bezpečnostní oprávnění.
2. Jakmile je známo, že bude určitá osoba jmenována na pracovní místo vyžadující přístup k utajovaným informacím se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL nebo vyšším, informuje LSO daného útvaru Komise bezpečnostní orgán Komise, který uvedené osobě předá dotazník bezpečnostní prověrky vydaný vnitrostátním bezpečnostním orgánem členského státu, jehož státní příslušnost má daná osoba při svém jmenování jako zaměstnanec evropských orgánů. Osoba vydá písemný souhlas s podstoupením bezpečnostní prověrky a vyplněný dotazník vrátí v co nejkratší lhůtě bezpečnostnímu orgánu Komise.
3. Bezpečnostní orgán Komise předá vyplněný dotazník bezpečnostní prověrky vnitrostátnímu bezpečnostnímu orgánu členského státu, jehož státní příslušnost má daná osoba při svém jmenování jako zaměstnanec evropských orgánů, a požádá o provedení bezpečnostního řízení pro stupeň utajení utajovaných informací EU, k nimž bude dotyčná osoba potřebovat přístup.
4. Jsou-li bezpečnostnímu orgánu Komise v souvislosti s osobou, která požádala o bezpečnostní prověrku, známy informace významné pro bezpečnostní řízení, oznámí je bezpečnostní orgán Komise postupem podle příslušných pravidel a předpisů příslušnému vnitrostátnímu bezpečnostnímu orgánu.
5. Po skončení bezpečnostního řízení a co nejdříve poté, co příslušný vnitrostátní bezpečnostní orgán oznámí svůj celkový posudek výsledků bezpečnostního řízení, bezpečnostní orgán Komise:
a)
může dotyčné osobě vydat povolení pro přístup k utajovaným informacím EU a oprávnit ji k přístupu k utajovaným informacím EU až do odpovídajícího stupně a po dobu, kterou sám stanoví, nejdéle však na 5 let, pokud je výsledkem bezpečnostního řízení ujištění, že nejsou známy žádné nepříznivé skutečnosti, které by zpochybňovaly loajalitu, důvěryhodnost a spolehlivost dané osoby;
b)
v případě, že z bezpečnostního řízení takové ujištění nevyplývá, oznámí tuto skutečnost v souladu s příslušnými pravidly a předpisy dotyčné osobě, která jej může požádat o slyšení, a pak má bezpečnostní orgán Komise možnost požádat příslušný vnitrostátní bezpečnostní orgán, aby v souladu s vnitrostátními právními předpisy poskytl veškerá další možná upřesnění. Je-li výsledek bezpečnostního řízení potvrzen, nelze oprávnění pro přístup k utajovaným informacím EU vydat.
6. Bezpečnostní řízení spolu se získanými výsledky podléhají příslušným právním předpisům platným v daném členském státě, včetně předpisů týkajících se opravných prostředků. Rozhodnutí bezpečnostního orgánu Komise podléhají opravným prostředkům v souladu se služebním řádem.
7. Komise uzná oprávnění pro přístup k utajovaným informacím EU udělené jakýmkoli jiným orgánem, institucí nebo jiným subjektem Unie, za předpokladu, že je toto oprávnění i nadále platné. Oprávnění se vztahují na veškeré úkoly přidělené dotyčné osobě v rámci Komise. Orgán, instituce nebo jiný subjekt Unie, kde dotyčná osoba nastupuje k výkonu zaměstnání, vyrozumí o změně zaměstnavatele příslušný vnitrostátní bezpečnostní orgán.
8. Nenastoupí-li dotyčná osoba do služby do 12 měsíců od oznámení výsledku bezpečnostního řízení bezpečnostnímu orgánu Komise nebo dojde-li k přerušení služby dotyčné osoby v délce 12 měsíců, během nichž není tato osoba zaměstnána v Komisi ani v žádném jiném orgánu, instituci či jiném subjektu Unie ani na pracovním místě ve vnitrostátních správních orgánech některého členského státu, oznámí bezpečnostní orgán Komise tuto skutečnost příslušnému vnitrostátnímu bezpečnostnímu orgánu za účelem potvrzení, že bezpečnostní prověrka je i nadále platná a odpovídající.
9. Pokud bezpečnostní orgán Komise zjistí informace týkající se bezpečnostního rizika, jež představuje osoba, která je držitelem platného bezpečnostního oprávnění, oznámí tuto skutečnost postupem podle příslušných pravidel a předpisů příslušnému vnitrostátnímu bezpečnostnímu orgánu.
10. Pokud vnitrostátní bezpečnostní orgán informuje bezpečnostní orgán Komise o tom, že v případě osoby, která je držitelem platného oprávnění pro přístup k utajovaným informacím EU, již není platné ujištění podle odst. 5 písm. a), může bezpečnostní orgán Komise vnitrostátní bezpečnostní orgán požádat, aby v souladu s vnitrostátními právními předpisy poskytl veškerá další možná upřesnění. Pokud vnitrostátní bezpečnostní orgán negativní skutečnosti potvrdí, zruší se výše uvedené oprávnění, dané osobě se zamezí v přístupu k utajovaným informacím EU a daná osoba je odvolána z pracovních míst, u nichž je přístup k utajovaným informacím EU možný nebo v jejichž rámci by mohla ohrožovat bezpečnost.
11. Jakékoli rozhodnutí zrušit či pozastavit oprávnění pro přístup k utajovaným informacím EU v případě osoby spadající do oblasti působnosti tohoto rozhodnutí a případné odůvodnění se oznámí dotyčné osobě, která může požádat bezpečnostní orgán Komise o slyšení. Informace poskytované vnitrostátním bezpečnostním orgánem podléhají příslušným právním předpisům platným v daném členském státě. Rozhodnutí bezpečnostního orgánu Komise učiněná v této souvislosti podléhají opravným prostředkům v souladu se služebním řádem.
12. Útvary Komise zajistí, aby národní odborníci vyslaní na pracovní místa v Komisi, jež vyžadují bezpečnostní oprávnění pro přístup k utajovaným informacím EU, před nástupem do služby předložili platnou bezpečnostní prověrku personálu nebo potvrzení o bezpečnostní prověrce personálu podle vnitrostátních právních předpisů bezpečnostnímu orgánu Komise, který jim na základě toho udělí bezpečnostní oprávnění pro přístup k utajovaným informacím EU až do stupně utajení rovnocenného stupni uvedenému ve vnitrostátní bezpečnostní prověrce, jež bude platné nejvýše po dobu jejich vyslání.
13. Členové Komise, kteří mají na základě smlouvy přístup k utajovaným informacím EU z titulu své funkce, musí být poučeni o svých bezpečnostních povinnostech při ochraně utajovaných informací EU.
14. Záznamy o bezpečnostních prověrkách a oprávněních udělených pro přístup k utajovaným informacím EU vede bezpečnostní orgán Komise v souladu s tímto rozhodnutím. Tyto záznamy obsahují informace alespoň o stupni utajení utajovaných informací EU, k nimž může být dotčené osobě umožněn přístup, o datu vydání a době platnosti bezpečnostní prověrky.
15. Bezpečnostní orgán Komise může vydat potvrzení o bezpečnostní prověrce personálu, v němž uvede stupeň utajení utajovaných informací EU, k nimž může mít tato osoba přístup (stupeň utajení CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL nebo vyšší), dobu platnosti příslušného oprávnění pro přístup k utajovaným informacím EU a datum skončení platnosti potvrzení.
16. Po počátečním udělení bezpečnostních oprávnění a za předpokladu, že daná osoba byla nepřetržitě ve službě v Evropské komisi nebo jiném orgánu, instituci nebo jiném subjektu Unie a nadále potřebuje přístup k utajovaným informacím EU, se bezpečnostní oprávnění pro přístup k utajovaným informacím EU přezkoumá za účelem obnovení zpravidla každých pět let ode dne oznámení výsledku posledního bezpečnostního řízení, na kterém bylo oprávnění založeno.
17. Pokud příslušný vnitrostátní bezpečnostní orgán nebo jiný příslušný vnitrostátní orgán ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy mu byla předána žádost o obnovení platnosti a odpovídající dotazník bezpečnostní prověrky, neposkytne žádné nepříznivé informace, může bezpečnostní orgán Komise prodloužit platnost stávajícího bezpečnostního oprávnění na dobu až 12 měsíců. Pokud do konce tohoto dvanáctiměsíčního období příslušný vnitrostátní bezpečnostní orgán nebo jiný příslušný vnitrostátní orgán bezpečnostnímu orgánu Komise nepodá své stanovisko, přidělí se dotyčné osobě úkoly, které nevyžadují bezpečnostní oprávnění.
Článek 12
Informativní schůze o bezpečnostním oprávnění
1. Všechny osoby s bezpečnostním oprávněním poté, co se zúčastní informativní schůze o bezpečnostním oprávnění organizované bezpečnostním orgánem Komise, písemně potvrdí, že chápou své povinnosti, pokud jde o ochranu utajovaných informací EU, a jsou si vědomy důsledků v případě ohrožení utajovaných informací EU. Záznamy o těchto písemných potvrzeních vede bezpečnostní orgán Komise.
2. Všechny osoby, které jsou oprávněny přistupovat k utajovaným informacím EU nebo po nichž se vyžaduje, aby s nimi nakládaly, jsou nejprve poučeny a poté pravidelně informovány o možném ohrožení bezpečnosti a musí neprodleně informovat bezpečnostní orgán Komise o jakémkoli pokusu o kontakt nebo o činnosti, které považují za podezřelé nebo neobvyklé.
3. Všechny osoby, které přestanou vykonávat pracovní povinnosti vyžadující přístup k utajovaným informacím EU, musí být poučeny o své povinnosti utajované informace EU i nadále chránit a případně tuto skutečnost písemně potvrdí.
Článek 13
Dočasná bezpečnostní oprávnění
1. Ve výjimečných případech, pokud to vyžadují zájmy služby a není-li skončeno bezpečnostní řízení v plném rozsahu, může bezpečnostní orgán Komise, po konzultaci s vnitrostátním bezpečnostním orgánem členského státu, jehož je daná osoba státním příslušníkem, a pod podmínkou, že předběžné šetření potvrdí, že nejsou známy žádné negativní skutečnosti, vydat osobám dočasné oprávnění pro přístup k utajovaným informacím EU pro konkrétní funkci, aniž by tím byla dotčena ustanovení o obnově bezpečnostní prověrky. Dočasná oprávnění pro přístup k utajovaným informacím EU jsou platná jednorázově nejdéle po dobu šesti měsíců a neumožňují přístup k informacím se stupněm utajení TRES SECRET UE/EU TOP SECRET.
2. Všechny osoby, kterým bylo vydáno dočasné oprávnění, poté, co byly poučeny v souladu s čl. 12 odst. 1, písemně potvrdí, že rozumí tomu, jaké mají povinnosti, pokud jde o ochranu utajovaných informací EU, a jsou si vědomy důsledků v případě ohrožení utajovaných informací EU. Záznamy o těchto písemných potvrzeních vede bezpečnostní orgán Komise.
Článek 14
Účast na neveřejných jednáních organizovaných Komisí
1. Útvary Komise odpovědné za organizaci jednání, na niž se projednávají informace se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL nebo vyšším, oznámí prostřednictvím svého LSO nebo prostřednictvím pořadatele jednání bezpečnostnímu orgánu Komise s dostatečným předstihem data, časy, místa a účastníky těchto jednání.
2. S výhradou ustanovení čl. 11 odst. 13 se osoby přizvané k účasti na jednáních organizovaných Komisí, na nichž se projednávají informace se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL nebo vyšším, mohou zúčastnit, pouze pokud je potvrzen jejich status bezpečnostní prověrky nebo bezpečnostního oprávnění. Přístup k těmto neveřejným jednáním se zamítne osobám, které bezpečnostnímu orgánu Komise nepředložily potvrzení o bezpečnostní prověrce personálu ani jiný doklad o bezpečnostní prověrce, nebo účastníkům z Komise, kteří nejsou držiteli bezpečnostního oprávnění.
3. Před uspořádáním neveřejného jednání požádá odpovědný pořadatel či LSO útvaru Komise pořádajícího jednání externí účastníky, aby bezpečnostnímu orgánu Komise předložili potvrzení o bezpečnostní prověrce personálu či jiný doklad o bezpečnostní prověrce. Bezpečnostní orgán Komise informuje LSO či pořadatele jednání o tom, že potvrzení o bezpečnostní prověrce personálu nebo jiný doklad o bezpečnostní prověrce obdržel. Je-li to vhodné, lze použít společný jmenný seznam, v němž jsou příslušné informace o bezpečnostní prověrce uvedeny.
4. Oznámí-li příslušné orgány bezpečnostnímu orgánu Komise, že osobě, jejíž úkoly vyžadují účast na jednáních pořádaných Komisí, byla bezpečnostní prověrka odebrána, bezpečnostní orgán Komise o tom uvědomí LSO útvaru Komise, který je za pořádání daného jednání odpovědný.
Článek 15
Potenciální přístup k utajovaným informacím EU
Kurýři a členové ostrahy a doprovodu musí mít bezpečnostní oprávnění pro odpovídající stupeň utajení nebo musí být jinak vhodně prověřeni v souladu s vnitrostátními právními předpisy, musí být poučeni o bezpečnostních postupech pro ochranu utajovaných informací EU a musí být seznámeni se svými povinnostmi chránit jim svěřené utajované informace EU.
KAPITOLA 3
FYZICKÁ BEZPEČNOST ZAMĚŘENÁ NA OCHRANU UTAJOVANÝCH INFORMACÍ
Článek 16
Základní zásady
1. Opatření fyzické bezpečnosti mají znemožnit podloudné nebo násilné vniknutí narušitele, odradit od neoprávněné činnosti a takové činnosti zabránit a odhalit ji a umožnit rozdělení členů personálu, pokud jde o přístup k utajovaným informacím EU, v souladu se zásadou potřeby znát utajované informace. Tato opatření se stanoví na základě procesu řízení rizik v souladu s tímto rozhodnutím a s jeho prováděcími pravidly.
2. Opatření fyzické bezpečnosti mají zejména předejít neoprávněnému přístupu k utajovaným informacím EU tím, že:
a)
zajišťují, aby s utajovanými informacemi EU bylo nakládáno a aby byly uchovávány vhodným způsobem;
b)
umožňují rozdělení členů personálu, pokud jde o přístup k utajovaným informacím EU, na základě jejich potřeby znát utajované informace a případně i na základě jejich bezpečnostního oprávnění;
c)
odrazují od neoprávněné činnosti a takové činnosti zabraňují a odhalují ji a
d)
znemožňují nebo zpomalují podloudné nebo násilné vniknutí narušitelů.
3. Opatření fyzické bezpečnosti je třeba zavést pro všechny prostory, budovy, kanceláře, místnosti a další objekty, v nichž se nakládá s utajovanými informacemi EU nebo v nichž jsou takové informace uchovávány, včetně prostor, v nichž jsou umístěny komunikační a informační systémy uvedené v kapitole 5.
4. Prostory, v nichž jsou uchovávány utajované informace EU se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL nebo vyšším, je třeba zřídit jako zabezpečené oblasti v souladu s touto kapitolou a musí je schválit orgán pro bezpečnostní akreditaci v Komisi.
5. Na ochranu utajovaných informací EU se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL nebo vyšším se použijí pouze prostředky nebo zařízení schválené bezpečnostním orgánem Komise.
Článek 17
Požadavky na fyzickou bezpečnost a opatření fyzické bezpečnosti
1. Opatření fyzické bezpečnosti se vybírají na základě posouzení hrozeb provedeného bezpečnostním orgánem Komise a případně po konzultaci s dalšími útvary Komise, ostatními orgány, institucemi nebo jinými subjekty Unie a/nebo příslušnými orgány členských států. Komise uplatňuje ve svých prostorách proces řízení rizik na ochranu utajovaných informací EU, aby se vůči vyhodnocenému riziku poskytla přiměřená úroveň fyzické ochrany. V procesu řízení rizik se vezmou v úvahu veškeré důležité okolnosti, zejména:
a)
stupeň utajení utajovaných informací EU;
b)
podoba a objem utajovaných informací EU, přičemž je třeba brát v úvahu, že velké množství nebo kompilace utajovaných informací EU může vyžadovat použití přísnějších ochranných opatření;
c)
okolní prostředí a uspořádání budov nebo prostor, v nichž jsou utajované informace EU uchovávány, a
d)
vyhodnocené hrozby ze strany zpravodajských služeb zaměřených na Unii, její orgány, instituce či jiné subjekty nebo na členské státy a hrozba sabotáže a teroristických, podvratných nebo jiných trestných činností.
2. Bezpečnostní orgán Komise určí v souladu s koncepcí hloubkové ochrany vhodnou kombinaci opatření fyzické bezpečnosti, jež je třeba uplatňovat. Bezpečnostní orgán Komise za tímto účelem vypracuje minimální standardy, normy a kritéria stanovená v prováděcích pravidlech.
3. Bezpečnostní orgán Komise je oprávněn k provádění prohlídek při vstupu a odchodu, které mají odradit od nedovoleného vnášení materiálů nebo neoprávněného vynášení utajovaných informací EU z prostor nebo budov.
4. Hrozí-li nebezpečí, že by utajované informace EU být byť i neúmyslně zhlédnuty, příslušné útvary Komise přijmou vhodná opatření, jež definuje bezpečnostní orgán Komise, aby tomuto riziku zabránily.
5. U nových zařízení se požadavky na fyzickou bezpečnost a jejich funkční specifikace stanoví se souhlasem bezpečnostního orgánu Komise jako součást plánování a konstrukce zařízení. U stávajících zařízení se požadavky na fyzickou bezpečnost uplatňují v souladu s minimálními standardy, normami a kritérii stanovenými v prováděcích pravidlech.
Článek 18
Prostředky fyzické ochrany utajovaných informací EU
1. Pro fyzickou ochranu utajovaných informací EU se stanoví dva druhy fyzicky chráněných oblastí:
a)
administrativní oblasti a
b)
zabezpečené oblasti (včetně technicky zabezpečených oblastí).
2. Orgán pro bezpečnostní akreditaci v Komisi určí, zda daný prostor splňuje požadavky na to, aby mohl být označen jako administrativní oblast, zabezpečená oblast nebo technicky zabezpečená oblast.
3. U administrativních oblastí:
a)
musí být viditelně vymezen obvod administrativní oblasti, který umožní kontrolu osob a pokud možno i vozidel;
b)
je přístup bez doprovodu umožněn pouze osobám, které mají řádné oprávnění od bezpečnostního orgánu Komise či jiného příslušného orgánu, a
c)
pro všechny jiné osoby je třeba zajistit nepřetržitý doprovod nebo rovnocenná kontrolní opatření.
4. U zabezpečených oblastí:
a)
musí být viditelně vymezen a chráněn obvod zabezpečené oblasti, jejíž všechny vchody a východy jsou kontrolovány prostřednictvím průkazů nebo systému osobní identifikace;
b)
lze přístup bez doprovodu umožnit pouze osobám, které jsou bezpečnostně prověřeny a jsou ke vstupu do dané oblasti výslovně oprávněny na základě potřeby znát utajované informace;
c)
je pro všechny jiné osoby nutné zajistit nepřetržitý doprovod nebo rovnocenná kontrolní opatření.
5. Představuje-li vstup do zabezpečené oblasti de facto přímý přístup k utajovaným informacím, které se v ní nacházejí, musí být dále splněny tyto požadavky:
a)
je třeba jasně uvést nejvyšší stupeň utajení informací, které jsou v dané oblasti zpravidla uchovávány, a
b)
všichni návštěvníci musí být zvlášť oprávněni ke vstupu do dané oblasti, je třeba pro ně zajistit nepřetržitý doprovod a musí být náležitě bezpečnostně prověřeni, s výjimkou případů, kdy byla přijata opatření zajišťující, že k utajovaným informací EU není možný přístup.
6. Zabezpečené oblasti chráněné před odposlechem je třeba označit jako technicky zabezpečené oblasti. U těchto oblastí musí být dále splněny tyto požadavky:
a)
tyto oblasti musí být vybaveny systémy detekce narušení, musí být uzamčeny v době, kdy nejsou obsazeny, a musí být střeženy v době, kdy obsazeny jsou. Všechny klíče musí být spravovány v souladu s článkem 20;
b)
všechny osoby a materiály musí být při vstupu do těchto prostor kontrolovány;
c)
tyto oblasti musí bezpečnostní orgán Komise pravidelně fyzicky a/nebo technicky kontrolovat. Tyto kontroly se rovněž provádějí po jakémkoli neoprávněném vstupu nebo podezření, že k takovému vstupu došlo, a
d)
tyto oblasti nesmí obsahovat neschválené komunikační vedení, neschválené telefonní či jiné komunikační přístroje a neschválená elektrická nebo elektronická zařízení.
7. Bez ohledu na odst. 6 písm. d) předtím, než se komunikační přístroje a elektrická nebo elektronická zařízení jakéhokoli druhu použijí v oblastech, v nichž se konají zasedání nebo v nichž se pracuje s informacemi se stupněm utajení SECRET UE/EU SECRET nebo vyšším, a v případech, kdy je úroveň ohrožení utajovaných informací EU vyhodnocena jako vysoká, musí být veškeré přístroje a zařízení nejdříve prověřeny bezpečnostním orgánem Komise za tím účelem, aby prostřednictvím těchto zařízení nemohlo dojít k neúmyslnému či nezákonnému přenášení žádných srozumitelných informací mimo danou zabezpečenou oblast.
8. Zabezpečené oblasti, které nejsou 24 hodin denně obsazeny pracovníky ve službě, jsou podle potřeby kontrolovány na konci běžné pracovní doby a v náhodně zvolených intervalech mimo běžnou pracovní dobu, není-li zaveden systém detekce narušení.
9. Zabezpečené oblasti a technicky zabezpečené oblasti mohou být zřízeny dočasně v rámci administrativní oblasti pro uspořádání neveřejného jednání nebo pro jiný podobný účel.
10. LSO dotyčného útvaru Komise vypracuje pro každý zabezpečený prostor v jeho odpovědnosti bezpečnostní provozní postupy, které v souladu s ustanoveními tohoto rozhodnutí a jeho prováděcích pravidel stanoví:
a)
stupeň utajení utajovaných informací EU, s nimiž se může nakládat nebo jež mohou být uchovávány v dané oblasti;
b)
ostrahu a ochranná opatření, jež je třeba dodržovat;
c)
osoby, které jsou oprávněny přistupovat do dané oblasti bez doprovodu vzhledem k tomu, že potřebují znát utajované informace a že mají bezpečnostní oprávnění;
d)
případně postupy pro zajištění doprovodu nebo pro ochranu utajovaných informací EU, je-li přístup do dané oblasti umožněn jiným osobám;
e)
veškerá jiná náležitá opatření a postupy.
11. Uvnitř zabezpečených oblastí se budují trezorové místnosti. Stěny, podlahy, stropy, okna a uzamykatelné dveře musí být schváleny bezpečnostním orgánem Komise a musí poskytovat ochranu na úrovni rovnocenné bezpečnostnímu úschovnému objektu schválenému pro uchovávání utajovaných informací EU se stejným stupněm utajení.
Článek 19
Opatření fyzické bezpečnosti pro nakládání s utajovanými informacemi EU a jejich uchovávání
1. S utajovanými informacemi EU se stupněm utajení RESTREINT UE/EU RESTRICTED lze nakládat:
a)
v zabezpečené oblasti;
b)
v administrativní oblasti za předpokladu, že utajované informace EU jsou chráněny před přístupem neoprávněných osob, nebo
c)
mimo zabezpečenou oblast či mimo administrativní oblast za předpokladu, že držitel informací přenáší utajované informace EU v souladu s článkem 31 a že se zavázal k dodržování náhradních opatření stanovených v prováděcích předpisech tak, aby zajistil, že budou utajované informace EU chráněny před přístupem neoprávněných osob.
2. Utajované informace EU se stupněm utajení RESTREINT UE/EU RESTRICTED se uchovávají ve vhodném uzamčeném kancelářském nábytku v administrativní oblasti nebo v zabezpečené oblasti. Dočasně mohou být uchovávány mimo zabezpečenou oblast či mimo administrativní oblast za předpokladu, že se držitel informací zaváže k dodržování náhradních opatření stanovených v prováděcích pravidlech.
3. S utajovanými informacemi EU se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL nebo SECRET UE/EU SECRET lze nakládat:
a)
v zabezpečené oblasti;
b)
v administrativní oblasti za předpokladu, že utajované informace EU jsou chráněny před přístupem neoprávněných osob, nebo
c)
mimo zabezpečenou oblast či mimo administrativní oblast za předpokladu, že držitel informací:
i)
se zavázal k dodržování náhradních opatření stanovených v prováděcích pravidlech tak, aby zajistil, že budou utajované informace EU chráněny před přístupem neoprávněných osob,
ii)
má utajované informace EU neustále pod osobním dohledem a
iii)
v případě dokumentů v tištěné podobě oznámil tuto skutečnost příslušnému registru.
4. Utajované informace EU se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL a SECRET EU/EU SECRET se uchovávají v zabezpečené oblasti v bezpečnostním úschovném objektu nebo trezorové místnosti.
5. S utajovanými informacemi EU se stupněm utajení TRES SECRET UE/EU TOP SECRET se nakládá v zabezpečené oblasti zřízené a spravované bezpečnostním orgánem Komise a akreditované pro tento stupeň orgánem pro bezpečnostní akreditaci v Komisi.
6. Utajované informace EU se stupněm utajení TRES SECRET UE/EU TOP SECRET se uchovávají v zabezpečené oblasti akreditované pro tento stupeň orgánem pro bezpečnostní akreditaci v Komisi při dodržení jedné z těchto podmínek:
a)
informace se uchovávají v bezpečnostním úschovném objektu v souladu s článkem 18, přičemž je třeba uplatňovat jedno nebo více těchto dodatečných kontrolních opatření:
1)
nepřetržitá ochrana nebo kontrola ze strany prověřeného bezpečnostního nebo službu konajícího personálu,
2)
schválený systém detekce narušení v kombinaci s pohotovostním bezpečnostním personálem;
nebo
b)
informace se uchovávají v trezorové místnosti vybavené systémem detekce narušení v kombinaci s pohotovostním bezpečnostním personálem.
Článek 20
Správa klíčů a kódů používaných pro ochranu utajovaných informací EU
1. Postupy pro správu klíčů a nastavení kódů pro kanceláře, místnosti, trezorové místnosti a bezpečnostní úschovné objekty jsou stanoveny v prováděcích pravidlech podle článku 60. Cílem těchto postupů je zabránit neoprávněnému přístupu.
2. Nastavení kódů zná zpaměti co nejmenší možný počet osob, které je znát potřebují. Nastavení kódů pro bezpečnostní úschovné objekty a trezorové místnosti, v nichž se uchovávají utajované informace EU, je třeba změnit:
a)
při přijetí nového úschovného objektu;
b)
kdykoli se změní personál, který kód zná;
c)
kdykoli dojde k ohrožení informací nebo v případě podezření z ohrožení;
d)
pokud došlo k údržbě či opravě zámku a
e)
nejméně každých 12 měsíců.
KAPITOLA 4
SPRÁVA UTAJOVANÝCH INFORMACÍ EU
Článek 21
Základní zásady
1. Veškeré dokumenty s utajovanými informacemi EU by měly být spravovány v souladu s politikou Komise pro správu dokumentů, a proto by měly být zaevidovány, tříděny, uchovávány a nakonec odstraněny nebo zčásti či zcela převedeny do historických archivů v souladu se společným seznamem pro uchovávání spisů Evropské komise.
2. Informace stupně utajení CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL nebo vyššího je třeba po jejich obdržení a před jejich distribucí z bezpečnostních důvodů zaevidovat. Informace se stupněm utajení TRES SECRET UE/EU TOP SECRET musí být zaevidovány v určených registrech.
3. V rámci Komise se vytvoří systém evidence utajovaných informací EU v souladu s ustanoveními článku 27.
4. Útvary a prostory Komise, v nichž se nakládá s utajovanými informacemi EU nebo v nichž jsou takové informace uchovávány, podléhají pravidelné inspekci prováděné bezpečnostním orgánem Komise.
5. Mimo fyzicky chráněné oblasti se utajované informace EU mezi jednotlivými útvary a prostory přenášejí tímto způsobem:
a)
utajované informace EU se obecně přenášejí elektronicky při zajištění ochrany kryptografickými prostředky schválenými v souladu s kapitolou 5;
b)
pokud přenos není uskutečňován způsobem uvedeným v písmeni a), přenášejí se utajované informace EU:
i)
na elektronických nosičích informací (jako například USB paměti, kompaktní disky, pevné disky), které jsou chráněny kryptografickými prostředky schválenými v souladu s kapitolou 5, nebo
ii)
ve všech ostatních případech způsobem předepsaným v prováděcích pravidlech.
Článek 22
Stupně utajení a označení
1. Informace se utajují v případě, že vyžadují ochranu z důvodu své důvěrnosti v souladu s čl. 3 odst. 1.
2. Původce utajovaných informací EU odpovídá za stanovení stupně utajení podle příslušných prováděcích pravidel, standardů a pokynů pro utajování informací a za počáteční distribuci informací.
3. Stupeň utajení utajovaných informací EU se stanoví v souladu s čl. 3 odst. 2 a příslušnými prováděcími pravidly.
4. Stupeň utajení musí být jasně a správně označen bez ohledu na to, zda mají utajované informace EU tištěnou, ústní, elektronickou či jinou podobu.
5. Jednotlivé části daného dokumentu (tj. stránky, odstavce, oddíly, přílohy, dodatky a připojené části dokumentu) mohou vyžadovat různé stupně utajení a být podle toho označeny, a to i v případě, že jsou uloženy v elektronické podobě.
6. Stupeň utajení dokumentu nebo spisu jako celku musí být alespoň stejně vysoký jako u jeho části s nejvyšším stupněm utajení. Jestliže dokument vznikl sloučením informací z různých zdrojů, konečný produkt se přezkoumá za účelem stanovení celkového stupně utajení, neboť může vyžadovat vyšší stupeň utajení než jeho jednotlivé části.
7. Dokumenty obsahující části s různými stupni utajení musí být v co nejvyšší míře strukturovány tak, aby části s různým stupněm utajení mohly být v případě potřeby snadno rozpoznány a odděleny.
8. Stupeň utajení dopisu nebo průvodní poznámky k připojeným částem musí být stejně vysoký jako nejvyšší stupeň utajení těchto připojených částí. Původce jasně vyznačí jejich stupeň utajení, pokud budou odděleny od připojených částí, pomocí odpovídajícího označení, například:
CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL
Bez příloh(y) RESTREINT UE/EU RESTRICTED
Článek 23
Označení
Kromě jednoho z označení stupňů utajení uvedených v čl. 3 odst. 2 mohou utajované informace EU nést doplňující označení, například:
a)
označení určující původce;
b)
jakákoli upozornění, kódová slova nebo zkratky k upřesnění oblasti činnosti, k níž se daný dokument vztahuje, k označení zvláštního způsobu distribuce na základě potřeby znát utajované informace nebo k omezení použití;
c)
označení týkající se způsobilosti k předání;
d)
případně datum nebo určitou událost, po nichž lze stupeň utajení snížit nebo informace odtajnit.
Článek 24
Zkrácená označení stupňů utajení
1. Pro označení stupně utajení jednotlivých odstavců určitého textu lze použít standardizované zkratky. Tyto zkratky nenahrazují úplné označení stupňů utajení.
2. V utajovaných dokumentech EU je možné použít pro označení stupně utajení oddílů nebo částí textu kratších než jedna strana tyto standardní zkratky:
TRES SECRET UE/EU TOP SECRET
TS-UE/EU-TS
SECRET UE/EU SECRET
S-UE/EU-S
CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL
C-UE/EU-C
RESTREINT UE/EU RESTRICTED
R-UE/EU-R
Článek 25
Vyhotovování utajovaných dokumentů EU
1. Při vyhotovování utajovaného dokumentu EU:
a)
se na každé straně jasně vyznačí příslušný stupeň utajení;
b)
se každá strana očísluje;
c)
se na dokumentu uvede evidenční číslo a předmět, které samy o sobě nejsou utajovanými informacemi, pokud tak nejsou označeny;
d)
se na dokumentu uvede datum;
e)
se na dokumentech se stupněm utajení SECRET UE/EU SECRET nebo vyšším, které mají být distribuovány ve více výtiscích, na každé straně uvede číslo výtisku.
2. Nelze-li na utajované informace EU použít odstavec 1, přijmou se jiná patřičná opatření v souladu s prováděcími pravidly.
Článek 26
Snížení stupně utajení a odtajnění utajovaných informací EU
1. Je-li to možné, uvede původce v době vytvoření utajovaných informací EU, zda je k určitému datu nebo po určité události možné jejich stupeň utajení snížit nebo je odtajnit.
2. Každý útvar Komise pravidelně přezkoumává utajované informace EU, kterých je původcem, za účelem zjištění, zda je příslušný stupeň utajení stále odpovídající. Pomocí prováděcích pravidel se zavede systém, v rámci něhož budou stupně utajení evidovaných utajovaných informací EU, jež mají původ v Komisi, přezkoumávány nejméně jednou za pět let. Tento přezkum není třeba provést v případě, že původce na počátku uvedl, že u daných informací bude automaticky snížen stupeň utajení či budou odtajněny, a dané informace jsou odpovídajícím způsobem označeny.
3. Informace se stupněm utajení RESTREINT UE/EU RESTRICTED, jež mají původ v Komisi, se v souladu s nařízením Rady (EHS, Euratom) č. 354/83 ve znění nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1700/2003 (10) považují za automaticky odtajněné po třiceti letech.
Článek 27
Systém evidence utajovaných informací EU v Komisi
1. Aniž je dotčen čl. 52 odst. 5, v každém útvaru Komise, v němž se nakládá s utajovanými informacemi EU se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL a SECRET UE/EU SECRET nebo v němž jsou tyto informace uchovávány, se určí odpovědný místní registr utajovaných informací EU s cílem zajistit, aby se s utajovanými informacemi EU nakládalo v souladu s tímto rozhodnutím.
2. Centrálním registrem Komise pro utajované informace EU je registr utajovaných informací EU spravovaný generálním sekretariátem. Působí jako:
-
místní registr utajovaných informací EU pro generální sekretariát Komise,
-
registr utajovaných informací EU pro soukromé kanceláře členů Komise, nemají-li tito členové zvláštní místní registr utajovaných informací EU,
-
registr utajovaných informací EU pro generální ředitelství nebo služby, které nemají místní registr utajovaných informací EU,
-
hlavní vstupní a výstupní místo pro všechny informace se stupněm utajení RESTREINT UE/EU RESTRICTED a až do stupně utajení SECRET UE/EU SECRET včetně, které si mezi sebou vyměňují Komise a její útvary, třetí státy a mezinárodní organizace, a stanoví-li tak zvláštní ujednání, též jako hlavní vstupní a výstupní místo pro ostatní orgány, agentury a instituce Unie.
3. Bezpečnostní orgán Komise určí v Komisi registr, který bude působit jako ústřední orgán pro příjem a odesílání informací se stupněm utajení TRES SECRET UE/EU TOP SECRET. V případě potřeby mohou být určeny podřízené registry pro nakládání s těmito informacemi za účelem evidence.
4. Podřízené registry nesmějí bez výslovného písemného souhlasu ústředního registru pro dokumenty se stupněm utajení TRES SECRET UE/EU TOP SECRET poskytovat dokumenty se stupněm utajení TRES SECRET UE/EU TOP SECRET přímo jiným registrům podřízeným stejnému ústřednímu registru ani externím subjektům.
5. Registry utajovaných informací EU se zřizují jako zabezpečené oblasti podle kapitoly 3 a jsou akreditovány orgánem pro bezpečnostní akreditaci v Komisi.
Článek 28
Vedoucí registru
1. Každý registr utajovaných informací EU spravuje vedoucí registru.
2. Vedoucí registru musí mít náležitou bezpečnostní prověrku.
3. Vedoucí registru podléhá dohledu LSO v daném útvaru Komise, pokud jde o uplatňování ustanovení o nakládání s dokumenty obsahujícími utajované informace EU a o dodržování příslušných bezpečnostních pravidel, standardů a pokynů.
4. V rámci své odpovědnosti za správu registru utajovaných informací EU, ke kterému byl přidělen, má vedoucí registru v souladu s tímto rozhodnutím a příslušnými prováděcími pravidly, standardy a pokyny následující okruhy úkolů:
-
řídit operace, které se týkají evidence, uchovávání, reprodukce, překladu, přenosu, odesílání a ničení utajovaných informací EU či jejich převodu do oddělení historických archivů,
-
pravidelně ověřovat, zda je nadále třeba uchovávat informace v utajení;
-
zastávat další úkoly související s ochranou utajovaných informací EU vymezené v prováděcích pravidlech.
Článek 29
Evidence utajovaných informací EU z bezpečnostních důvodů
1. Pro účely tohoto rozhodnutí se evidencí z bezpečnostních důvodů (dále jen „evidence“) rozumí uplatňování postupů, kterými se zaznamenává životní cyklus utajovaných informací EU, včetně jejich distribuce.
2. Veškeré informace či materiál se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL a vyšším je třeba evidovat v určených registrech, kdykoli jsou přijaty v určité organizační složce nebo kdykoli jsou z ní odeslány.
3. Při nakládání s utajovanými informacemi EU nebo jejich uchovávání pomocí komunikačního a informačního systému, mohou být evidenční postupy provedeny přímo v rámci systému.
4. Podrobnější ustanovení týkající se evidence utajovaných informací EU z bezpečnostních důvodů se určí v prováděcích pravidlech.
Článek 30
Kopírování a překládání dokumentů s utajovanými informacemi EU
1. Dokumenty se stupněm utajení TRES SECRET UE/EU TOP SECRET se nesmí kopírovat ani překládat bez předchozího písemného souhlasu původce.
2. Pokud původce dokumentů se stupněm utajení SECRET UE/EU SECRET a nižším nevydal upozornění týkající se jejich kopírování nebo překladu, mohou být tyto dokumenty kopírovány či překládány podle pokynů držitele.
3. Na kopie a překlady dokumentů se použijí bezpečnostní opatření platná pro původní dokument.
Článek 31
Přenos utajovaných informací EU
1. Utajované informace EU se přenášejí takovým způsobem, aby byly během přenosu chráněny před neoprávněným vyzrazením.
2. Přenos utajovaných informací EU podléhá ochranným opatřením, jež:
-
jsou úměrná stupni utajení přenášených utajovaných informací EU a
-
jsou přizpůsobena konkrétním podmínkám jejich přenosu, zejména v závislosti na tom, zda jsou utajované informace EU přenášeny:
-
uvnitř budovy Komise nebo uzavřené skupiny budov Komise,
-
mezi budovami Komise nacházejícími se ve stejném členském státě,
-
v rámci Unie,
-
z Unie na území třetího státu a
-
jsou přizpůsobena povaze a formě utajovaných informací EU.
3. Ochranná opatření jsou podrobně stanovena v prováděcích pravidlech, nebo jsou v případě projektů a programů uvedených v článku 42 nedílnou součástí bezpečnostních pokynů k příslušnému programu nebo projektu.
4. Prováděcí pravidla či bezpečnostní pokyny k programu/projektu obsahují ustanovení úměrná stupni utajení utajovaných informací EU, pokud jde o:
-
druh přenosu, například ruční přenos, přepravu diplomatickým nebo vojenským kurýrem, poštovními službami či komerčními kurýrními službami,
-
balení utajovaných informací EU,
-
technická protiopatření pro utajované informace EU přenášené na elektronických nosičích,
-
jakékoli další procedurální, fyzické nebo elektronické opatření,
-
postup evidence,
-
využití personálu s bezpečnostním oprávněním.
5. V případech, kdy jsou utajované informace EU přenášeny na elektronických nosičích, a to bez ohledu na čl. 21 odst. 5, mohou být ochranná opatření uvedená v prováděcích pravidlech doplněna vhodnými technickými protiopatřeními schválenými bezpečnostním orgánem Komise s cílem minimalizovat riziko ztráty nebo ohrožení.
Článek 32
Ničení utajovaných informací EU
1. Utajované dokumenty EU, které již nejsou potřebné, mohou být zničeny, se zohledněním nařízení o archivech a pravidel a předpisů Komise týkajících se správy dokumentů a archivace, a zejména společného seznamu pro uchovávání spisů Komise.
2. Utajované informace EU se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL a vyšším zničí vedoucí příslušného registru utajovaných informací EU podle pokynů držitele nebo příslušného orgánu. Vedoucí registru odpovídajícím způsobem aktualizuje záznamy a jiné informace o evidenci.
3. Ničení dokumentů se stupněm utajení SECRET UE/EU SECRET nebo TRES SECRET UE/EU TOP SECRET provádí vedoucí registru za přítomnosti svědka, který je bezpečnostně prověřen alespoň pro stupeň utajení ničeného dokumentu.
4. Pracovník registru a svědek, pokud je přítomnost svědka vyžadována, podepíší zápis o zničení, který se uloží v registru. Vedoucí příslušného registru utajovaných informací EU uchovává zápisy o zničení dokumentů se stupněm utajení TRES SECRET UE/EU TOP SECRET alespoň po dobu deseti let a dokumentů se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL a SECRET UE/EU SECRET alespoň po dobu pěti let.
5. Ničení utajovaných dokumentů, včetně dokumentů se stupněm utajení RESTREINT UE/EU RESTRICTED, se provádí v souladu s postupy, které jsou vymezeny v prováděcích pravidlech a které splňují příslušné standardy EU či jim rovnocenné standardy.
6. Počítačová paměťová média používaná pro utajované informace EU se ničí v souladu s postupy stanovenými v prováděcích pravidlech.
Článek 33
Ničení utajovaných informací EU v mimořádných situacích
1. Útvary Komise, jež mají utajované informace EU v držení, vypracují s ohledem na místní podmínky plány pro zabezpečení utajovaných materiálů EU v případě krize včetně případných plánů na zničení a vyklizení v případech nouze. Vyhlásí pokyny, které považují za nezbytné pro zamezení tomu, aby se utajované informace EU dostaly do nepovolaných rukou.
2. Ustanovení přijatá pro zabezpečení a/nebo zničení materiálů se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL a SECRET UE/EU SECRET v případě krize nesmí za žádných okolností negativně ovlivnit zabezpečení nebo zničení materiálů se stupněm utajení TRES SECRET UE/EU TOP SECRET, včetně kódovacího zařízení, jejichž opatrování má přednost před všemi ostatními úkoly.
3. V mimořádné situaci, kdy hrozí bezprostřední riziko neoprávněného vyzrazení, zničí utajované informace EU jejich držitel tak, aby nebylo možné znovu sestavit celý dokument ani jeho část. O nouzovém zničení evidovaných utajovaných informací EU jsou informováni původce a příslušný registr.
4. Podrobnější ustanovení týkající se ničení utajovaných informací EU stanoví prováděcí pravidla.
KAPITOLA 5
OCHRANA UTAJOVANÝCH INFORMACÍ EU V KOMUNIKAČNÍCH A INFORMAČNÍCH SYSTÉMECH
Článek 34
Základní zásady zabezpečení informací
1. Zabezpečení informací v oblasti komunikačních a informačních systémů je jistota, že takové systémy ochrání informace, s nimiž nakládají, a že budou fungovat správně, když jsou zapotřebí, pod dohledem oprávněných uživatelů.
2. Účinné zabezpečení informací zajišťuje odpovídající úroveň:
autenticity
:
záruka, že informace jsou autentické a z důvěryhodných zdrojů;
dostupnosti
:
přístupnost a použitelnost informací na žádost oprávněného subjektu;
důvěrnosti
:
skutečnost, že informace se nezpřístupňují neoprávněným osobám a subjektům nebo pro nedovolené účely;
integrity
:
zajištění správnosti a úplnosti aktiv a informací;
nepopiratelnosti
:
schopnost prokázat zpětně jednání či událost tak, aby dané jednání či událost nemohly být následně popřeny.
3. Zabezpečení informací je založeno na procesu řízení rizik.
Článek 35
Definice
Pro účely této kapitoly se použijí tyto definice:
a)
„akreditací“ se rozumí formální povolení nebo schválení, které orgán pro bezpečnostní akreditaci udělil komunikačnímu a informačnímu systému, aby ve svém provozním prostředí mohl zpracovávat utajované informace EU, a které následuje po formálním schválení a správném provádění bezpečnostního plánu;
b)
„akreditačním řízením“ se rozumí nutné kroky a úkoly, jež je třeba provést předtím, než orgán pro bezpečnostní akreditaci udělí akreditaci. Tyto kroky a úkoly se upřesní ve standardu pro akreditační řízení;
c)
„komunikačním a informačním systémem“ se rozumí jakýkoli systém, který umožňuje nakládat s informacemi v elektronické podobě. Komunikační a informační systém zahrnuje všechna aktiva nezbytná k jeho fungování, včetně infrastruktury, organizace, personálu a informačních zdrojů;
d)
„zbytkovým rizikem“ se rozumí riziko, které přetrvává poté, co byla zavedena bezpečnostní opatření, neboť nelze čelit všem hrozbám a nelze odstranit všechna zranitelná místa;
e)
„rizikem“ se rozumí možnost, že pro účely určité hrozby budou zneužita vnitřní a vnější zranitelná místa organizace nebo kteréhokoli ze systémů, jichž využívá, a dojde tak k poškození organizace a jejích hmotných či nehmotných aktiv. Měří se jako kombinace pravděpodobnosti hrozeb a jejich dopadu;
f)
„přijetím rizika“ se rozumí rozhodnutí, kterým se vyjadřuje souhlas s tím, že po řešení rizika i nadále existuje zbytkové riziko;
g)
„hodnocení rizika“ spočívá v rozpoznání hrozeb a zranitelných míst a v provádění analýzy souvisejícího rizika, tj. analýzy pravděpodobnosti a dopadu;
h)
„sdělování rizika“ spočívá v rozvoji informovanosti o rizicích v rámci skupin uživatelů komunikačních a informačních systémů, v informování schvalovacích orgánů o těchto rizicích a podávání zpráv o těchto rizicích provozním orgánům;
i)
„řešení rizika“ spočívá ve zmírnění, odstranění a omezení rizika (prostřednictvím vhodné kombinace technických, fyzických, organizačních nebo procedurálních opatření), přenesení rizika nebo jeho monitorování.
Článek 36
Komunikační a informační systémy nakládající s utajovanými informacemi EU
1. V komunikačních a informačních systémech se nakládá s utajovanými informacemi EU v souladu s koncepcí zabezpečení informací.
2. Pro komunikační a informační systémy, které nakládají s utajovanými informacemi EU, znamená dodržování politiky bezpečnosti informačních systémů Komise, uvedené v rozhodnutí Komise K(2006) 3602 (11), že:
a)
během celého životního cyklu informačního systému se při provádění politiky bezpečnosti informačních systémů používá přístup „plánuj, udělej, zkontroluj, jednej“ (Plan-Do-Check-Act);
b)
potřeby v oblasti bezpečnosti musí být určeny prostřednictvím posouzení hospodářského dopadu;
c)
informační systém a údaje v něm obsažené musí projít formální klasifikací aktiv;
d)
všechna povinná bezpečnostní opatření, která jsou stanovena v politice bezpečnosti informačních systémů, musí být provedena;
e)
musí proběhnout proces řízení rizik, který se skládá z těchto kroků: identifikace hrozeb a zranitelných míst, hodnocení rizika, řešení rizika, přijetí rizika a sdělování rizika;
f)
je definován, prováděn, kontrolován a přezkoumáván bezpečnostní plán, včetně bezpečnostní politiky a bezpečnostních provozních postupů.
3. Všichni zaměstnanci, kteří se podílejí na návrhu, vývoji, zkoušení, provozu, řízení nebo používání komunikačních a informačních systémů nakládajících s utajovanými informacemi EU, oznámí orgánu pro bezpečnostní akreditaci všechny potenciální bezpečnostní nedostatky, incidenty, narušení bezpečnosti nebo ohrožení, které mohou mít dopad na ochranu daných systémů a/nebo utajovaných informací EU v nich obsažených.
4. Pokud je ochrana utajovaných informací EU zajišťována kryptografickými prostředky, tyto prostředky se schvalují tímto způsobem:
a)
na základě doporučení skupiny odborníků pro bezpečnost v Komisi je třeba dát přednost výrobkům, které byly schváleny Radou nebo generálním tajemníkem Rady jakožto schvalovacím orgánem pro kryptografickou ochranu v Radě;
b)
opravňují-li k tomu zvláštní provozní důvody, může schvalovací orgán pro kryptografickou ochranu v Komisi na základě doporučení skupiny odborníků pro bezpečnost v Komisi udělit výjimku z požadavků uvedených pod písmenem a) a udělit dočasné schválení na konkrétní období.
5. Během elektronického přenosu, zpracovávání a uchovávání utajovaných informací EU se použijí schválené kryptografické prostředky. Bez ohledu na tento požadavek se za mimořádných okolností nebo v případě zvláštních technických konfigurací mohou po schválení schvalovacím orgánem pro kryptografickou ochranu použít zvláštní postupy.
6. Komunikační a informační systémy nakládající s informacemi se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL nebo vyšším jsou chráněny bezpečnostními opatřeními proti ohrožení dotyčných informací kompromitujícím elektromagnetickým vyzařováním („bezpečnostní opatření TEMPEST“). Tato bezpečnostní opatření jsou přiměřená riziku zneužití a stupni utajení daných informací.
7. Bezpečnostní orgán Komise působí jako:
-
orgán pro zabezpečení informací,
-
orgán pro bezpečnostní akreditaci,
-
orgán TEMPEST,
-
schvalovací orgán pro kryptografickou ochranu,
-
orgán pro distribuci kryptografických materiálů.
8. Bezpečnostní orgán Komise jmenuje u každého systému provozní orgán pro zabezpečení informací.
9. Úkoly spojené s funkcemi popsanými v odstavcích 7 a 8 budou vymezeny v prováděcích pravidlech.
Článek 37
Akreditace komunikačních a informačních systémů nakládajících s utajovanými informacemi EU
1. Veškeré komunikační a informační systémy, které nakládají s utajovanými informacemi EU, podléhají akreditačnímu řízení, které vychází ze zásad zabezpečení informací a které musí být natolik podrobné, aby to odpovídalo požadované úrovni ochrany.
2. Akreditační řízení zahrnuje formální schválení bezpečnostního plánu komunikačního a informačního systému orgánem pro bezpečnostní akreditaci v Komisi, aby bylo zajištěno, že:
a)
proces řízení rizik, jak je uveden v čl. 36 odst. 2, byl řádně proveden;
b)
vlastník systému vědomě přijal zbytkové riziko a
c)
bylo dosaženo dostatečné úrovně ochrany komunikačního a informačního systému a utajovaných informací EU, s nimiž se v něm nakládá, v souladu s tímto rozhodnutím.
3. Orgán pro bezpečnostní akreditaci v Komisi vydá rozhodnutí o akreditaci, které stanoví nejvyšší stupeň utajení informací EU, s nimiž lze v daném systému nakládat, a příslušné podmínky pro provoz. Tím nejsou dotčeny úkoly, které byly svěřeny radě pro bezpečnostní akreditaci podle článku 11 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 512/2014 (12).
4. Za akreditaci komunikačních a informačních systémů Komise, na nichž se podílí několik stran, odpovídá společná rada pro bezpečnostní akreditaci. Tato rada se skládá z jednoho zástupce orgánu pro bezpečnostní akreditaci každé zúčastněné strany a předsedá jí zástupce orgánu pro bezpečnostní akreditaci v Komisi.
5. Akreditační řízení zahrnuje řadu úkolů, které mají vykonat zúčastněné strany. Odpovědnost za přípravu akreditačních spisů a dokumentace nese v plné míře vlastník systému.
6. Za akreditaci je odpovědný orgán pro bezpečnostní akreditaci v Komisi, jenž má kdykoli během životního cyklu komunikačního a informačního systému právo:
a)
požadovat, aby se použilo akreditační řízení;
b)
provést audit či kontrolu systému;
c)
tam, kde podmínky pro provoz již nejsou splněny, požadovat vypracování a účinné provádění plánu na zlepšení bezpečnosti v jasně vymezeném časovém horizontu, a případně odebrat povolení pro provoz systému do té doby, než budou podmínky pro provoz opět splněny.
7. Akreditační řízení se stanoví ve standardu pro akreditační řízení pro komunikační a informační systémy, které nakládají s utajovanými informacemi EU, jež bude přijat v souladu s čl. 10 odst. 3 rozhodnutí K(2006) 3602.
Článek 38
Mimořádné okolnosti
1. Bez ohledu na ustanovení této kapitoly mohou být za mimořádných okolností, například během hrozící nebo probíhající krize, konfliktu, války nebo za výjimečných provozních okolností, použity níže popsané zvláštní postupy.
2. Utajované informace EU mohou být přenášeny za použití kryptografických prostředků schválených pro nižší stupeň utajení nebo v nešifrované podobě se souhlasem příslušného orgánu, pokud by jakékoli zpoždění způsobilo škodu nepochybně převyšující škodu způsobenou případným vyzrazením utajovaných materiálů a pokud:
a)
odesílatel a příjemce nemají požadované šifrovací zařízení a
b)
utajované materiály nelze včas předat jiným způsobem.
3. Za okolností uvedených v odstavci 1 nenesou přenášené utajované informace žádná označení ani údaje, jež by je odlišovaly od informací, které nejsou utajované nebo které mohou být chráněny dostupným kryptografickým prostředkem. Příjemce informací je třeba neprodleně uvědomit o stupni utajení jiným způsobem.
4. Následně se podá zpráva příslušnému orgánu a skupině odborníků pro bezpečnost v Komisi.
KAPITOLA 6
PRŮMYSLOVÁ BEZPEČNOST
Článek 39
Základní zásady
1. Průmyslovou bezpečností se rozumí uplatňování opatření, s jejichž pomocí ochranu utajovaných informací EU zajišťují:
a)
v rámci utajovaných smluv:
i)
zájemci nebo uchazeči po dobu nabídkového a zadávacího řízení;
ii)
dodavatelé či subdodavatelé po celý životní cyklus utajovaných smluv;
b)
v rámci utajovaných grantových dohod:
i)
žadatelé během řízení o udělování grantů;
ii)
příjemci během celého životního cyklu utajovaných grantových dohod.
2. Tyto smlouvy či grantové dohody nesmí obsahovat informace se stupněm utajení TRES SECRET UE/EU TOP SECRET.
3. Není-li stanoveno jinak, ustanovení této kapitoly týkající se utajovaných smluv nebo dodavatelů se použijí také na utajované subdodavatelské smlouvy či subdodavatele.
Článek 40
Definice
Pro účely této kapitoly se rozumí:
a)
„utajovanou smlouvou“ rámcová smlouva nebo smlouva podle nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (13), kterou uzavírá Komise nebo jeden z jejích útvarů s určitým dodavatelem na dodání movitého nebo nemovitého majetku, provedení prací nebo poskytnutí služeb, jejichž plnění vyžaduje nebo zahrnuje vytváření a uchovávání utajovaných informací EU nebo nakládání s nimi;
b)
„utajovanou subdodavatelskou smlouvou“ smlouva mezi dodavatelem Komise nebo jednoho z jejích útvarů a jiným dodavatelem (tj. subdodavatelem) o dodání movitého nebo nemovitého majetku, provedení prací nebo poskytnutí služeb, jejichž plnění vyžaduje nebo zahrnuje vytváření a uchovávání utajovaných informací EU nebo nakládání s nimi;
c)
„utajovanou grantovou dohodou“ dohoda, na jejímž základě Komise udělí grant, jak je uvedeno v části I hlavě VI nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002, a jejíž plnění vyžaduje nebo zahrnuje vytváření a uchovávání utajovaných informací EU nebo nakládání s nimi;
d)
„určeným bezpečnostním orgánem“ orgán, který podléhá vnitrostátnímu bezpečnostnímu orgánu členského státu a který odpovídá za informování průmyslových nebo jiných subjektů o vnitrostátní politice ohledně všech otázek průmyslové bezpečnosti a za poskytování pokynů a pomoci při jejím provádění. Funkci určeného bezpečnostního orgánu může vykonávat vnitrostátní bezpečnostní orgán nebo kterýkoli jiný příslušný orgán.
Článek 41
Postup v případě utajovaných smluv nebo utajovaných grantových dohod
1. Každý útvar Komise jakožto veřejný zadavatel zajistí, aby smlouva odkazovala na minimální standardy průmyslové bezpečnosti, které jsou stanoveny v této kapitole, či je obsahovala a aby tyto standardy byly při zadávání zakázek na základě utajovaných smluv či udělování grantů na základě utajovaných grantových dohod dodržovány.
2. Pro účely odstavce 1 příslušné útvary v rámci Komise konzultují Generální ředitelství pro lidské zdroje a bezpečnost, a zejména ředitelství pro bezpečnost, a zajistí, aby vzorové smlouvy a subdodavatelské smlouvy a vzorové grantové dohody obsahovaly ustanovení odrážející základní zásady a minimální standardy pro ochranu utajovaných informací EU, jež musí splňovat dodavatelé, subdodavatelé a příjemci grantových dohod.
3. Komise úzce spolupracuje s vnitrostátním bezpečnostním orgánem, určeným bezpečnostním orgánem nebo kterýmkoli jiným příslušným orgánem dotyčného členského státu.
4. Pokud veřejný zadavatel hodlá zahájit řízení, jehož cílem je uzavření utajované smlouvy nebo grantové dohody, vyžádá si poradenství bezpečnostního orgánu Komise ohledně otázek týkajících se povahy utajení a utajovaných prvků řízení ve všech jeho fázích.
5. Šablony a vzory utajovaných smluv, subdodavatelských smluv a grantových dohod, oznámení o zahájení zadávacího řízení, pokyny ohledně okolností, za nichž je vyžadováno osvědčení o bezpečnostní prověrce zařízení, bezpečnostní pokyny k programu nebo projektu, seznamy bezpečnostních požadavků, pravidla pro návštěvy, přenos a přepravu utajovaných informací EU v rámci utajovaných smluv nebo utajovaných grantových dohod se po konzultaci se skupinou odborníků pro bezpečnost v Komisi stanoví v prováděcích pravidlech pro průmyslovou bezpečnost.
6. Komise může uzavřít utajované smlouvy nebo grantové dohody, ve kterých plněním úkolů, které zahrnují nebo vyžadují přístup k utajovaným informacím EU nebo nakládání s nimi či jejich uchovávání, pověří hospodářské subjekty registrované v členském státě nebo ve třetím státě, s nímž byla uzavřena dohoda nebo správní ujednání podle kapitoly 7 tohoto rozhodnutí.
Článek 42
Bezpečnostní prvky v utajované smlouvě nebo utajované grantové dohodě
1. Utajované smlouvy nebo grantové dohody obsahují následující bezpečnostní prvky:
Bezpečnostní pokyny k programu nebo projektu
a)
„Bezpečnostními pokyny k programu nebo projektu“ se rozumí seznam bezpečnostních postupů, které se uplatňují u konkrétního programu nebo projektu s cílem standardizovat bezpečnostní postupy. Tyto pokyny lze během celé doby trvání programu nebo projektu revidovat.
b)
Generální ředitelství pro lidské zdroje a bezpečnost vypracuje obecné bezpečnostní pokyny k programu nebo projektu; útvary Komise odpovědné za programy nebo projekty zahrnující nakládání s utajovanými informacemi EU nebo jejich uchovávání mohou případně vypracovat konkrétní bezpečnostní pokyny k programu nebo projektu, které budou z obecných bezpečnostních pokynů vycházet.
c)
Konkrétní bezpečnostní pokyny k programu nebo projektu se vypracují zejména pro programy a projekty, které se vyznačují značným rozsahem, měřítkem nebo složitostí nebo množstvím či rozmanitostí dodavatelů, příjemců a ostatních partnerů a zúčastněných stran, například pokud jde o jejich právní status. Konkrétní bezpečnostní pokyny k programu nebo projektu vypracuje útvar či útvary Komise, jež program nebo projekt řídí, v úzké spolupráci s Generálním ředitelstvím pro lidské zdroje a bezpečnost.
d)
Generální ředitelství pro lidské zdroje a bezpečnost předloží obecné i konkrétní bezpečnostní pokyny k programu nebo projektu ke konzultaci skupině odborníků pro bezpečnost v Komisi.
Seznam bezpečnostních požadavků
a)
„Seznamem bezpečnostních požadavků“ se rozumí soubor zvláštních smluvních podmínek vydaný veřejným zadavatelem, který je nedílnou součástí kterékoli utajované smlouvy, jejíž plnění vyžaduje přístup k utajovaným informacím EU nebo jejich vytváření, a který určí bezpečnostní požadavky a části smlouvy vyžadující bezpečnostní ochranu.
b)
V seznamu bezpečnostních požadavků jsou popsány bezpečnostní požadavky pro konkrétní smlouvu. Seznam případně zahrnuje příručku pro stanovování stupně utajení a je nedílnou částí utajované smlouvy, subdodavatelské smlouvy nebo grantové dohody.
c)
Seznam bezpečnostních požadavků obsahuje ustanovení, podle nichž musí dodavatel nebo příjemce dodržovat minimální standardy stanovené tímto rozhodnutím. Veřejný zadavatel zajistí, aby v seznamu bezpečnostních požadavků bylo uvedeno, že nedodržení těchto minimálních standardů může být dostatečným důvodem pro ukončení smlouvy nebo grantové dohody.
2. Jak bezpečnostní pokyny k programu nebo projektu, tak seznamy bezpečnostních požadavků obsahují jako povinný bezpečnostní prvek příručku pro stanovování stupně utajení:
a)
„Příručkou pro stanovování stupně utajení“ se rozumí dokument popisující prvky programu, projektu, smlouvy nebo grantové dohody, které jsou utajované, přičemž stanoví použitelné stupně utajení. Příručka pro stanovování stupně utajení může být v průběhu realizace programu, projektu, smlouvy nebo grantové dohody rozšířena a stupně utajení informací mohou být změněny nebo sníženy; pokud existuje příručka pro stanovování stupně utajení, je součástí seznamu bezpečnostních požadavků.
b)
Před zahájením nabídkového řízení na uzavření utajované smlouvy nebo před uzavřením takové smlouvy určí útvary Komise jakožto veřejný zadavatel stupeň utajení veškerých informací, které mají být poskytnuty zájemcům, uchazečům či dodavatelům, a rovněž stupeň utajení veškerých informací, které vytvoří dodavatel. Za tímto účelem připraví po konzultaci s bezpečnostním orgánem Komise příručku pro stanovování stupně utajení, jež se má používat pro provedení zakázky, podle tohoto rozhodnutí a jeho prováděcích pravidel.
c)
Pro stanovení stupně utajení jednotlivých částí utajované smlouvy se použijí tyto zásady:
i)
při přípravě příručky pro stanovování stupňů utajení bere útvar Komise jakožto veřejný zadavatel v úvahu veškeré důležité bezpečnostní aspekty, včetně stupně utajení, který poskytnutým informacím přidělil původce informací a který původce informací schválil pro danou smlouvu;
ii)
stupeň utajení smlouvy jako celku nesmí být nižší než nejvyšší stupeň utajení kterékoli části smlouvy a
iii)
dojde-li k jakýmkoli změnám ohledně stupně utajení informací vytvářených dodavateli nebo poskytovaných dodavatelům při plnění smlouvy a provádějí-li se jakékoli dodatečné změny v příručce pro stanovování stupňů utajení, veřejný zadavatel se případně prostřednictvím bezpečnostního orgánu Komise spojí s vnitrostátními bezpečnostními orgány, s určenými bezpečnostními orgány členských států nebo s jakýmkoli jiným příslušným bezpečnostním orgánem.
Článek 43
Přístup k utajovaným informacím EU pro zaměstnance dodavatelů a příjemců
Veřejný zadavatel či poskytovatel grantu zajistí, aby utajovaná smlouva nebo utajovaná grantová dohoda obsahovaly ustanovení o tom, že zaměstnanci dodavatele, subdodavatele nebo příjemce, kteří pro plnění utajované smlouvy, subdodavatelské smlouvy nebo grantové dohody potřebují přístup k utajovaným informacím EU, tento přístup získají, pouze pokud:
a)
mají bezpečnostní oprávnění pro odpovídající stupeň utajení nebo jsou jinak řádně oprávněni a bylo rozhodnuto, že informace potřebují znát;
b)
byli poučeni o příslušných bezpečnostních pravidlech pro ochranu utajovaných informací EU a vzali na vědomí své povinnosti ohledně ochrany těchto informací;
c)
jedná-li se o informace se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL nebo SECRET UE/EU SECRET, prošli bezpečnostní prověrkou pro odpovídající stupeň utajení, kterou provedl příslušný vnitrostátní bezpečnostní orgán, určený bezpečnostní orgán nebo kterýkoli jiný příslušný orgán.
Článek 44
Bezpečnostní prověrka zařízení
1. „Bezpečnostní prověrkou zařízení“ se rozumí správní rozhodnutí vnitrostátního bezpečnostního orgánu, určeného bezpečnostního orgánu nebo jiného příslušného bezpečnostního orgánu, že určité zařízení může z hlediska bezpečnosti zajistit odpovídající úroveň ochrany utajovaných informací EU s určitým stupněm utajení.
2. Dříve, než mohou být zájemci, uchazeči či dodavateli nebo žadateli o grant či příjemci grantu poskytnuty utajované informace EU nebo než je mu k utajovaným informacím EU umožněn přístup, musí bezpečnostnímu orgánu Komise předložit osvědčení o bezpečnostní prověrce zařízení udělené vnitrostátním bezpečnostním orgánem nebo určeným bezpečnostním orgánem nebo jakýmkoli jiným příslušným bezpečnostním orgánem členského státu, které v souladu s vnitrostátními právními předpisy potvrzuje, že hospodářský subjekt je ve svých zařízeních schopen zajistit ochranu utajovaných informací EU na odpovídajícím stupni utajení (CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL nebo SECRET UE/EU SECRET), a bezpečnostní orgán Komise je předá útvaru Komise, jenž jedná jako veřejný zadavatel nebo poskytovatel grantu.
3. V příslušných případech veřejný zadavatel oznámí prostřednictvím bezpečnostního orgánu Komise příslušnému vnitrostátnímu bezpečnostnímu orgánu, určenému bezpečnostnímu orgánu nebo kterémukoli jinému příslušnému bezpečnostnímu orgánu, že pro účely plnění smlouvy je vyžadováno osvědčení o bezpečnostní prověrce zařízení. Osvědčení o bezpečnostní prověrce zařízení nebo osvědčení o bezpečnostní prověrce personálu je vyžadováno v případě, že je během zadávacího řízení či řízení o udělení grantu třeba poskytovat utajované informace EU se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL nebo SECRET UE/EU SECRET.
4. Veřejný zadavatel či poskytovatel grantu neuzavře utajovanou smlouvu či grantovou dohodu s upřednostňovaným uchazečem či účastníkem, dokud neobdrží od vnitrostátního bezpečnostního orgánu, určeného bezpečnostního orgánu nebo kteréhokoli jiného příslušného bezpečnostního orgánu členského státu, v němž je dotyčný dodavatel nebo subdodavatel registrován, potvrzení o tom, že bylo v případě, kdy je to vyžadováno, vydáno příslušné osvědčení o bezpečnostní prověrce zařízení.
5. Pokud vnitrostátní bezpečnostní orgán, určený bezpečnostní orgán nebo kterýkoli jiný příslušný bezpečnostní orgán, který vydal osvědčení o bezpečnostní prověrce zařízení, uvědomí bezpečnostní orgán Komise o změnách ovlivňujících toto osvědčení, bezpečnostní orgán Komise o tom uvědomí útvar Komise, který jedná jako veřejný zadavatel nebo poskytovatel grantu. V případě subdodavatelské smlouvy je odpovídajícím způsobem informován vnitrostátní bezpečnostní orgán, určený bezpečnostní orgán nebo kterýkoli jiný příslušný bezpečnostní orgán.
6. Zrušení osvědčení o bezpečnostní prověrce zařízení příslušným vnitrostátním bezpečnostním orgánem, určeným bezpečnostním orgánem nebo kterýmkoli jiným příslušným bezpečnostním orgánem je dostatečným důvodem k tomu, aby veřejný zadavatel či poskytovatel grantu vypověděl utajovanou smlouvu nebo aby vyloučil určitého zájemce, uchazeče nebo žadatele z nabídkového řízení. Ve vzorových smlouvách a grantových dohodách, jež mají být vypracovány, musí být obsaženo příslušné ustanovení.
Článek 45
Ustanovení týkající se utajovaných smluv a utajovaných grantových dohod
1. Pokud jsou během zadávacího řízení zájemci, uchazeči nebo žadateli poskytovány utajované informace EU, musí výzva k podávání nabídek či výzva k předkládání návrhů obsahovat ustanovení o tom, že zájemce, uchazeč nebo žadatel, který nabídku či návrh nepředloží nebo jehož nabídka či návrh nebudou vybrány, je povinen všechny utajované dokumenty ve stanovené lhůtě vrátit.
2. Veřejný zadavatel či poskytovatel grantu oznámí prostřednictvím bezpečnostního orgánu Komise příslušnému vnitrostátnímu bezpečnostnímu orgánu, určenému bezpečnostnímu orgánu nebo kterémukoli jinému příslušnému bezpečnostnímu orgánu skutečnost, že utajovaná smlouva nebo grantová dohoda byla uzavřena, a rovněž oznámí příslušné údaje, jako je název dodavatelů nebo příjemců, doba trvání smlouvy a maximální stupeň utajení.
3. Jakmile je taková smlouva či grantová dohoda ukončena, veřejný zadavatel či poskytovatel grantu o tom neprodleně prostřednictvím bezpečnostního orgánu Komise uvědomí příslušný vnitrostátní bezpečnostní orgán, určený bezpečnostní orgán nebo kterýkoli jiný příslušný bezpečnostní orgán členského státu, v němž je dodavatel nebo příjemce grantu registrován.
4. Obecně platí, že při ukončení utajované smlouvy či grantové dohody nebo ukončení účasti příjemce grantu musí dodavatel nebo příjemce grantu vrátit veřejnému zadavateli či poskytovateli grantu veškeré utajované informace EU, které má v držení.
5. V seznamu bezpečnostních požadavků se stanoví zvláštní ustanovení týkající se nakládání s utajovanými informacemi EU během plnění utajované smlouvy či grantové dohody nebo při jejím ukončení.
6. Pokud je dodavatel nebo příjemce grantu oprávněn ponechat si utajované informace EU po ukončení smlouvy či grantové dohody, dodavatel nebo příjemce grantu nadále dodržuje minimální standardy obsažené v tomto rozhodnutí a chrání důvěrnost utajovaných informací EU.
Článek 46
Zvláštní ustanovení týkající se utajovaných smluv
1. Podmínky týkající se ochrany utajovaných informací EU, za nichž může dodavatel uzavřít subdodavatelskou smlouvu, jsou stanoveny ve výzvě k předkládání nabídek a v utajované smlouvě.
2. Předtím, než dodavatel zadá jakékoli části utajované smlouvy subdodavateli, musí získat povolení od veřejného zadavatele. Subdodavatelská smlouva, s níž souvisí přístup k utajovaným informacím EU, nemůže být zadána subdodavatelům se sídlem ve třetí zemi, pokud neexistuje právní rámec pro bezpečnost informací stanovený v kapitole 7.
3. Dodavatel je povinen zajistit, aby veškeré subdodavatelské činnosti byly prováděny v souladu s minimálními standardy stanovenými tímto rozhodnutím, a nesmí subdodavateli poskytovat utajované informace EU bez předchozího písemného souhlasu veřejného zadavatele.
4. Pokud jde o utajované informace EU, které vytvořil nebo s nimiž nakládá dodavatel, pak se za původce považuje Komise a práva náležející původci vykonává veřejný zadavatel.
Článek 47
Návštěvy v souvislosti s utajovanými smlouvami
1. Pokud zaměstnanci Komise, dodavatelů či příjemců grantu potřebují pro plnění utajované smlouvy nebo grantové dohody přístup k informacím se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL nebo SECRET UE/EU SECRET v prostorách druhé strany, sjednají se návštěvy ve spolupráci s příslušnými vnitrostátními bezpečnostními orgány, určenými bezpečnostními orgány nebo s kterýmkoli jiným příslušným bezpečnostním orgánem. O těchto návštěvách je vyrozuměn bezpečnostní orgán Komise. Vnitrostátní bezpečnostní orgány, určené bezpečnostní orgány nebo kterýkoli jiný příslušný bezpečnostní orgán se však mohou v rámci konkrétních programů nebo projektů dohodnout na postupu, podle kterého se mohou návštěvy sjednávat přímo.
2. Všechny navštěvující osoby musí být držiteli odpovídajícího osvědčení o bezpečnostní prověrce a musí mít potřebu znát utajované informace EU související s utajovanou smlouvou.
3. Navštěvujícím osobám je umožněn přístup pouze k utajovaným informacím EU souvisejícím s účelem návštěvy.
4. Podrobnější ustanovení se formulují v prováděcích pravidlech.
5. Dodržování ustanovení o návštěvách ve spojitosti s utajovanými smlouvami, stanovených v tomto rozhodnutí a v prováděcích pravidlech uvedených v odstavci 4, je povinné.
Článek 48
Přenos a přeprava utajovaných informací EU v rámci utajovaných smluv nebo utajovaných grantových dohod
1. Pokud jde o elektronický přenos utajovaných informací EU, použijí se příslušná ustanovení kapitoly 5 tohoto rozhodnutí.
2. Pokud jde o přepravu utajovaných informací EU, použijí se příslušná ustanovení kapitoly 4 tohoto rozhodnutí a jeho prováděcích pravidel v souladu s vnitrostátními právními předpisy.
3. V případě přepravy utajovaných materiálů jako nákladu se při určování bezpečnostních opatření uplatní tyto zásady:
a)
bezpečnost musí být zajištěna během všech fází přepravy z místa původu až po konečné místo určení;
b)
stupeň ochrany poskytovaný zásilce se stanoví podle nejvyššího stupně utajení materiálů, které jsou její součástí;
c)
před jakoukoli přeshraniční přepravou materiálů se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL nebo SECRET UE/EU SECRET musí odesílatel vypracovat přepravní plán, který schválí příslušný vnitrostátní bezpečnostní orgán, určený bezpečnostní orgán nebo kterýkoli jiný příslušný bezpečnostní orgán;
d)
materiály musí být převáženy v nejvyšší možné míře po přímé trase a přeprava musí být ukončena, jak nejrychleji to okolnosti umožní;
e)
je-li to možné, přepravní trasy by měly vést pouze přes území členských států. Přeprava přes jiné než členské státy by se měla uskutečnit pouze v případě, kdy byla povolena vnitrostátním bezpečnostním orgánem, určeným bezpečnostním orgánem nebo kterýmkoli jiným příslušným bezpečnostním orgánem států odesílatele i příjemce zásilky.
Článek 49
Poskytování utajovaných informací EU dodavatelům nebo příjemcům grantů se sídlem ve třetích státech
Utajované informace EU jsou dodavatelům nebo příjemcům grantu se sídlem v třetích státech poskytovány v souladu s bezpečnostními opatřeními dohodnutými mezi bezpečnostním orgánem Komise, útvarem Komise jakožto veřejným zadavatelem či poskytovatelem grantu a vnitrostátním bezpečnostním orgánem, určeným bezpečnostním orgánem nebo jiným příslušným bezpečnostním orgánem dotyčného třetího státu, v němž je dodavatel nebo příjemce grantu registrován.
Článek 50
Nakládání s informacemi se stupněm utajení RESTREINT UE/EU RESTRICTED v rámci utajovaných smluv nebo utajovaných grantových dohod
1. Ochrana informací se stupněm utajení RESTREINT UE/EU RESTRICTED, s nimiž se nakládá nebo jež jsou uchovávány v rámci utajovaných smluv nebo grantových dohod se zakládá na zásadách přiměřenosti a efektivnosti nákladů.
2. Osvědčení o bezpečnostní prověrce zařízení nebo bezpečnostní prověrce personálu se v rámci utajovaných smluv nebo utajovaných grantových dohod zahrnujících nakládání s informacemi se stupněm utajení RESTREINT UE/EU RESTRICTED nevyžaduje.
3. Pokud smlouva nebo grantová dohoda zahrnuje nakládání s informacemi se stupněm utajení RESTREINT UE/EU RESTRICTED v komunikačním a informačním systému provozovaném dodavatelem nebo příjemcem grantu, veřejný zadavatel či poskytovatel grantu po konzultaci s bezpečnostním orgánem Komise zajistí, aby ve smlouvě nebo grantové dohodě byly uvedeny nezbytné technické a správní požadavky týkající se akreditace či schválení komunikačního a informačního systému, které budou přiměřené posouzenému riziku a zohlední všechny příslušné faktory. Na rozsahu akreditace či schválení takového komunikačního a informačního systému se dohodnou bezpečnostní orgán Komise a příslušný vnitrostátní bezpečnostní orgán nebo určený bezpečnostní orgán.
KAPITOLA 7
VÝMĚNA UTAJOVANÝCH INFORMACÍ S DALŠÍMI ORGÁNY, INSTITUCEMI NEBO JINÝMI SUBJEKTY UNIE, S ČLENSKÝMI STÁTY A SE TŘETÍMI STÁTY A MEZINÁRODNÍMI ORGANIZACEMI
Článek 51
Základní zásady
1. Pokud Komise nebo jeden z jejích útvarů rozhodne, že je třeba přistoupit k výměně utajovaných informací EU s jiným orgánem, institucí nebo jiným subjektem Unie, se třetím státem nebo s mezinárodní organizací, podniknou se nezbytné kroky k tomu, aby byl pro tento účel zaveden vhodný právní nebo správní rámec, jenž může zahrnovat ujednání o bezpečnosti informací nebo správní ujednání uzavřená v souladu s příslušnými právními předpisy.
2. Aniž je dotčen článek 57, vyměňují se utajované informace EU s jiným orgánem, institucí nebo jiným subjektem Unie, se třetím státem nebo mezinárodní organizací, pouze pokud je takový vhodný právní nebo správní rámec zaveden a pokud existují dostatečné záruky, že daný orgán, instituce nebo jiný subjekt Unie nebo třetí stát nebo mezinárodní organizace uplatňuje rovnocenné základní zásady a minimální standardy pro ochranu utajovaných informací.
Článek 52
Výměna utajovaných informací EU s dalšími orgány, institucemi nebo jinými subjekty Unie
1. Před uzavřením správního ujednání pro výměnu utajovaných informací EU s jiným orgánem, institucí nebo jiným subjektem Unie si Komise vyžádá ujištění, že daný orgán, instituce nebo jiný subjekt Unie:
a)
má zaveden právní rámec pro ochranu utajovaných informací EU, který stanoví základní zásady a minimální standardy rovnocenné těm, které jsou stanoveny v tomto rozhodnutí a jeho prováděcích pravidlech;
b)
uplatňuje bezpečnostní standardy a pokyny týkající se personální bezpečnosti, fyzické bezpečnosti, správy utajovaných informací EU a bezpečnosti komunikačních a informačních systémů, které zaručují úroveň ochrany utajovaných informací EU rovnocennou ochraně v Komisi;
c)
označuje utajované informace, které vytváří, jako utajované informace EU.
2. Hlavním útvarem pro uzavírání správních ujednání o výměně utajovaných informací EU s dalšími orgány, institucemi nebo jinými subjekty Unie je v rámci Komise Generální ředitelství pro lidské zdroje a bezpečnost, které úzce spolupracuje s ostatními příslušnými útvary Komise.
3. Správní ujednání mají zpravidla formu výměny dopisů podepsaných jménem Komise generálním ředitelem pro lidské zdroje a bezpečnost.
4. Před uzavřením správního ujednání o výměně utajovaných informací EU provede bezpečnostní orgán Komise hodnoticí návštěvy s cílem posoudit regulační rámec pro ochranu utajovaných informací EU a ověřit účinnost opatření prováděných na ochranu utajovaných informací EU. Správní ujednání vstupuje v platnost a utajované informace EU se vyměňují, pouze pokud výsledky této hodnoticí návštěvy byly uspokojivé a bylo vyhověno doporučením učiněným v návaznosti na návštěvu. Pravidelně se provádějí následné hodnoticí návštěvy, jejichž účelem je ověřovat, zda je správní ujednání dodržováno a zda zavedená bezpečnostní opatření i nadále splňují dohodnuté základní zásady a minimální standardy.
5. Hlavním vstupním a výstupním místem všech utajovaných informací vyměňovaných s dalšími orgány, institucemi nebo jinými subjekty Unie je v rámci Komise zpravidla registr utajovaných informací EU spravovaný generálním sekretariátem. Pokud je to však pro ochranu utajovaných informací EU z bezpečnostních, organizačních či provozních důvodů vhodnější, fungují jako hlavní vstupní a výstupní místo všech utajovaných informací ohledně záležitostí, které spadají do pravomoci dotčených útvarů Komise, místní registry utajovaných informací EU zřízené v rámci útvarů Komise podle tohoto rozhodnutí a jeho prováděcích pravidel.
6. O procesu uzavírání správních ujednání podle odstavce 2 je informována skupina odborníků pro bezpečnost v Komisi.
Článek 53
Výměna utajovaných informací EU s členskými státy
1. Utajované informace EU mohou být předávány členským státům za předpokladu, že členské státy tyto informace chrání v souladu s požadavky použitelnými na utajované informace označené vnitrostátním stupněm utajení na rovnocenné úrovni podle srovnávací tabulky stupňů utajení uvedené v příloze I.
2. Pokud členské státy poskytnou do struktur či sítí Evropské unie utajované informace označené vnitrostátním stupněm utajení, Komise tyto informace chrání v souladu s požadavky na ochranu utajovaných informací EU na rovnocenné úrovni podle srovnávací tabulky stupňů utajení uvedené v příloze I.
Článek 54
Výměna utajovaných informací EU se třetími státy a mezinárodními organizacemi
1. Pokud Komise rozhodne, že je třeba dlouhodobě vyměňovat utajované informace se třetími státy nebo mezinárodními organizacemi, podniknou se nezbytné kroky k tomu, aby byl pro tento účel zaveden vhodný právní nebo správní rámec, jenž může zahrnovat ujednání o bezpečnosti informací nebo správní ujednání uzavřená v souladu s příslušnými právními předpisy.
2. Dohody o bezpečnosti informací a správní ujednání podle odstavce 1 musí obsahovat ustanovení, která zaručí, že třetí státy nebo mezinárodní organizace, obdrží-li utajované informace EU, zajistí ochranu těchto informací odpovídající jejich stupni utajení a v souladu s minimálními standardy, které jsou rovnocenné standardům stanoveným tímto rozhodnutím.
3. Komise může uzavřít správní ujednání v souladu s článkem 56, pokud stupeň utajení poskytovaných utajovaných informací EU není zpravidla vyšší než RESTREINT UE/EU RESTRICTED.
4. Správní ujednání o výměně utajovaných informací podle odstavce 3 musí obsahovat ustanovení, která zaručí, že třetí státy nebo mezinárodní organizace, obdrží-li utajované informace EU, zajistí ochranu těchto informací odpovídající jejich stupni utajení a v souladu s minimálními standardy, které jsou rovnocenné minimálním standardům stanoveným tímto rozhodnutím. Uzavření dohody o bezpečnosti informací nebo správního ujednání je třeba konzultovat se skupinou odborníků pro bezpečnost v Komisi.
5. Rozhodnutí o poskytnutí utajovaných informací EU, jejichž původcem je Komise, třetímu státu nebo mezinárodní organizaci přijímá příslušný útvar Komise (jakožto původce utajovaných informací EU v Komisi) případ od případu s ohledem na povahu a obsah těchto informací, na potřebu příjemce znát utajované informace a na míru prospěchu pro Unii. Není-li Komise původcem utajovaných informací, jejichž poskytnutí se požaduje, či zdrojového materiálu, jež mohou obsahovat, útvar Komise, jenž má tyto utajované informace v držení, nejdříve získá pro poskytnutí informací písemný souhlas původce. Nelze-li původce zjistit, převezme po konzultaci se skupinou odborníků pro bezpečnost v Komisi jeho odpovědnost útvar Komise, který má tyto utajované informace v držení.
Článek 55
Dohody o bezpečnosti informací
1. Dohody o bezpečnosti informací se třetími státy nebo mezinárodními organizacemi se uzavírají v souladu s článkem 218 SFEU.
2. Dohody o bezpečnosti informací:
a)
stanoví základní zásady a minimální standardy upravující výměnu utajovaných informací mezi Unií a třetím státem nebo mezinárodní organizací;
b)
stanoví, že se příslušné bezpečnostní orgány příslušných orgánů a institucí Unie a příslušný bezpečnostní orgán dotyčného třetího státu nebo mezinárodní organizace dohodnou na technických prováděcích pravidlech. Tato pravidla zohlední úroveň ochrany zajišťovanou zavedenými bezpečnostními předpisy, strukturami a postupy v dotyčném třetím státě nebo mezinárodní organizaci;
c)
stanoví, že před zahájením výměny utajovaných informací v rámci dotyčné dohody je třeba se ujistit, že přijímající strana je schopna jí poskytované utajované informace řádným způsobem chránit a zabezpečit.
3. Pokud je v souladu s čl. 51 odst. 1 rozhodnuto, že je třeba utajované informace EU vyměňovat, konzultuje Komise, je-li to vhodné, Evropskou službu pro vnější činnost, generální sekretariát Rady a jiné orgány a instituce Unie s cílem určit, zda by mělo být předloženo doporučení podle čl. 218 odst. 3 Smlouvy o fungování EU.
4. Utajované informace EU nesmí být vyměňovány elektronickými prostředky, pokud tak výslovně není stanoveno v dohodě o bezpečnosti informací nebo v technických prováděcích pravidlech.
5. Hlavním vstupním a výstupním místem všech utajovaných informací vyměňovaných se třetími státy a mezinárodními organizacemi je v rámci Komise zpravidla registr utajovaných informací EU spravovaný generálním sekretariátem. Pokud je to však pro ochranu utajovaných informací EU z bezpečnostních, organizačních či provozních důvodů vhodnější, fungují jako hlavní vstupní a výstupní místo všech utajovaných informací ohledně záležitostí, které spadají do pravomoci dotčených útvarů Komise, místní registry utajovaných skutečností EU zřízené v rámci útvarů Komise podle tohoto rozhodnutí a jeho prováděcích pravidel.
6. Za účelem posouzení účinnosti bezpečnostních předpisů, struktur a postupů v dotyčném třetím státě nebo mezinárodní organizaci se Komise ve spolupráci s ostatními orgány, institucemi či jinými subjekty Unie a na základě vzájemné dohody s dotyčným třetím státem nebo mezinárodní organizací účastní hodnoticích návštěv. Cílem hodnoticích návštěv je vyhodnotit:
a)
právní rámec použitelný pro ochranu utajovaných informací;
b)
veškeré zvláštnosti bezpečnostní politiky a způsobu organizace bezpečnosti v dotyčném třetím státě nebo mezinárodní organizaci, které mohou mít dopad na stupeň utajení informací, jež mohou být vyměňovány;
c)
již zavedená bezpečnostní opatření a postupy a
d)
bezpečnostní prověrky pro stupeň utajovaných informací EU, které mají být poskytovány.
Článek 56
Správní ujednání
1. Pokud je třeba v kontextu politického či právního rámce Unie dlouhodobě vyměňovat se třetím státem nebo mezinárodní organizací informace, jejichž stupeň utajení není zpravidla vyšší než RESTREINT UE/EU RESTRICTED, a pokud bezpečnostní orgán Komise po konzultaci se skupinou odborníků pro bezpečnost v Komisi zejména potvrdí, že dotyčná strana nemá dostatečně rozvinutý bezpečnostní systém, který by jí umožnil uzavřít dohodu o bezpečnosti informací, může Komise uzavřít s příslušnými orgány dotyčného třetího státu nebo mezinárodní organizace správní ujednání.
2. Taková správní ujednání mají zpravidla formu výměny dopisů.
3. Před uzavřením ujednání se provede hodnoticí návštěva. O výsledku hodnoticí návštěvy se uvědomí skupina odborníků pro bezpečnost v Komisi. Pokud existují výjimečné důvody pro naléhavou výměnu utajovaných informací, mohou být utajované informace EU poskytnuty pod podmínkou, že bude učiněno vše pro to, aby hodnoticí návštěva byla vykonána co nejdříve.
4. Utajované informace EU nesmí být vyměňovány elektronickými prostředky, pokud tak správní ujednání výslovně nestanoví.
Článek 57
Výjimečné ad hoc poskytování utajovaných informací EU
1. Není-li uzavřena dohoda o bezpečnosti informací ani správní ujednání a pokud Komise nebo některý z jejích útvarů rozhodne, že je v kontextu politického nebo právního rámce Unie výjimečně třeba předat utajované informace EU třetímu státu nebo mezinárodní organizaci, bezpečnostní orgán Komise u bezpečnostních orgánů dotyčného třetího státu nebo mezinárodní organizace v možném rozsahu ověří, zda jsou jejich bezpečnostní předpisy, struktury a postupy takové, že poskytnuté utajované informace EU budou chráněny na úrovni standardů, které nejsou méně přísné než standardy stanovené v tomto rozhodnutí.
2. Rozhodnutí o poskytnutí utajovaných informací EU předmětnému třetímu státu nebo mezinárodní organizaci učiní po konzultaci se skupinou odborníků pro bezpečnost v Komisi Komise na základě návrhu člena Komise odpovědného za bezpečnostní záležitosti.
3. Poté, co Komise vydá své rozhodnutí o poskytnutí utajovaných informací EU, a s výhradou předchozího písemného souhlasu původce, včetně původců zdrojového materiálu, který mohou obsahovat, předá příslušný útvar Komise dotčené informace, které ponesou označení týkající se způsobilosti k předání uvádějící třetí stát nebo mezinárodní organizaci, jíž byly informace poskytnuty. Před vlastním poskytnutím informací nebo při jejich poskytnutí se dotyčná třetí strana písemně zaváže k ochraně obdržených utajovaných informací EU v souladu se základními zásadami a minimálními standardy stanovenými tímto rozhodnutím.
KAPITOLA 8
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 58
Nahrazení předchozího rozhodnutí
Tímto rozhodnutím se zrušuje a nahrazuje rozhodnutí Komise 2001/844/ES, ESUO, Euratom (14).
Článek 59
Utajované informace vytvořené před vstupem tohoto rozhodnutí v platnost
1. Veškeré informace EU utajované podle rozhodnutí 2001/844/ES, ESUO, Euratom jsou nadále chráněny v souladu s příslušnými ustanoveními tohoto rozhodnutí.
2. Veškeré utajované informace v držení Komise ke dni, kdy rozhodnutí 2001/844/ES, ESUO, Euratom vstoupilo v platnost, s výjimkou utajovaných informací Euratom:
a)
pokud je vytvořila Komise, se nadále považují za automaticky přeřazené do stupně utajení RESTREINT UE, ledaže se jejich autor do 31. ledna 2002 rozhodl udělit jim jiný stupeň utajení a informoval všechny subjekty, jimž je dotčený dokument určen;
b)
pokud je vytvořily osoby mimo Komisi, si zachovávají svůj původní stupeň utajení, a považují se proto za utajované informace EU rovnocenného stupně, ledaže autor souhlasí s jejich odtajněním nebo se snížením stupně jejich utajení.
Článek 60
Prováděcí pravidla a bezpečnostní upozornění
1. Na přijetí prováděcích pravidel k tomuto rozhodnutí, je-li to zapotřebí, se v plném souladu s vnitřním jednacím řádem vztahuje zvláštní rozhodnutí Komise o zmocnění určené členovi Komise, který je odpovědný za bezpečnostní záležitosti.
2. Po svém zmocnění prostřednictvím výše uvedeného rozhodnutí Komise může člen Komise odpovědný za bezpečnostní záležitosti vypracovávat bezpečnostní upozornění, v nichž stanoví bezpečnostní pokyny a osvědčené postupy v oblasti působnosti tohoto rozhodnutí a jeho prováděcích pravidel.
3. Úkoly zmiňované v prvním a druhém odstavci tohoto článku může Komise plně v souladu s vnitřním jednacím řádem přenést na generálního ředitele pro lidské zdroje a bezpečnost prostřednictvím zvláštního rozhodnutí o přenesení pravomoci.
Článek 61
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 13. března 2015.
A BIZOTTSÁG (EU, Euratom) 2015/444 HATÁROZATA
(2015. március 13.)
az EU-minősített adatok védelmét szolgáló biztonsági szabályokról
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 249. cikkére,
tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 106. cikkére,
tekintettel a Szerződésekhez mellékelt, az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyvre és különösen annak 18. cikkére,
mivel:
(1)
Az Európai Unió minősített adatainak védelmére vonatkozó bizottsági biztonsági rendelkezéseket felül kell vizsgálni és naprakésszé kell tenni, figyelembe véve az intézményi, szervezeti, üzemeltetési és technológiai fejlesztéseket.
(2)
Az Európai Bizottság fő telephelyeinek biztonsági kérdéseivel kapcsolatban megállapodásokat kötött a belga, a luxemburgi és az olasz kormánnyal. (1)
(3)
A Bizottság, a Tanács és az Európai Külügyi Szolgálat elkötelezett az egyenértékű biztonsági szabványok alkalmazása iránt az EU-minősített adatok védelmére vonatkozóan.
(4)
Adott esetben fontos, hogy az Európai Parlamentet és más uniós intézményeket, ügynökségeket, szerveket és hivatalokat is bevonjanak az Unió és tagállamai érdekeinek védelméhez szükséges, a minősített adatok védelmére vonatkozó elvek, előírások és szabályok alkalmazásába.
(5)
Az EU-minősített adatokat fenyegető kockázatokat folyamatként kell kezelni. A folyamat célja az ismert biztonsági kockázatok feltárása, az ilyen kockázatok elfogadható szintre történő csökkentésére irányuló biztonsági intézkedések meghatározása e határozat alapelveivel és minimumszabályaival összhangban, és ezen intézkedések alkalmazása az „alapos védelem” elvének megfelelően. A fenti intézkedések hatékonyságát folyamatosan értékelni kell.
(6)
A Bizottságon belül a minősített adatok védelmét szolgáló fizikai biztonság az EU-minősített adatokhoz való illetéktelen hozzáférés megakadályozását célzó fizikai és technikai védelmi intézkedések alkalmazása.
(7)
Az EU-minősített adatok kezelése az EU-minősített adatok teljes életciklusán keresztüli ellenőrzésére szolgáló adminisztratív intézkedések alkalmazása e határozat 2., 3. és 5. fejezetében meghatározott intézkedések kiegészítéseként, és ezáltal az ilyen adatoknak szándékosan vagy véletlenszerűen illetéktelen tudomására jutásától vagy elvesztésétől való elrettentéshez, annak észleléséhez és a kár helyreállításához való hozzájárulásként. Az ilyen intézkedések különösen az EU-minősített adatok előállítására, tárolására, nyilvántartásba vételére, másolására, fordítására, visszaminősítésére, minősítése megszüntetésére, szállítására és megsemmisítésére vonatkoznak, valamint kiegészítik a dokumentumok kezelésére vonatkozó általános bizottsági szabályokat (2002/47/EK (2), ESZAK, Euratom és 2004/563/EK, Euratom (3) határozatok).
(8)
E határozat rendelkezései nem érintik az alábbi rendeleteket:
a)
3. rendelet (Euratom) (4);
b)
az Európai Parlament és Tanács 1049/2001/EK rendelete (5);
c)
az Európai Parlament és a Tanács 45/2001/EU rendelete (6);
d)
a Tanács 354/83/EK, Euratom rendelete (7),
ELFOGADTA A KÖVETKEZŐ HATÁROZATOT:
1. FEJEZET
ALAPELVEK ÉS MINIMUMSZABÁLYOK
1. cikk
Fogalommeghatározások
E határozat alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:
1. „a Bizottság szervezeti egysége”: bármely bizottsági főigazgatóság vagy szolgálat vagy a Bizottság bármely tagjának kabinetje;
2. „rejtjelanyag”: kriptográfiai algoritmusok, kriptográfiai hardver- és szoftvermodulok, valamint rejtjelező eszközök, beleértve a végrehajtás leírását és a kapcsolódó dokumentációt, valamint a kulcs generálására szolgáló anyagokat;
3. „a minősítés feloldása”: bármely biztonsági minősítés hatályának megszüntetése;
4. „mélységi/arányos védelem”: többszintű védelembe szervezett biztonsági intézkedések alkalmazása;
5. „dokumentum”: bármilyen rögzített adat, fizikai formájától vagy jellemzőitől függetlenül;
6. „visszaminősítés”: a minősítési szint leszállítása;
7. EU-minősített adat „kezelése”: minden olyan lehetséges tevékenység, amelynek az EU-minősített adat életciklusa során ki lehet téve. Beletartozik az adat előállítása, nyilvántartásba vétele, feldolgozása, szállítása, visszaminősítése, a rá vonatkozó minősítés feloldása és az adat megsemmisítése. A kommunikációs és információs rendszerrel (CIS) összefüggésben ezen felül az adat gyűjtését, megjelenítését, átadását és tárolását is tartalmazza;
8. „a birtokos”: olyan, megfelelő engedéllyel rendelkező, a szükséges ismeret feltételének eleget tévő személy, aki EU-minősített adat birtokában van, és ennek megfelelően felel annak védelméért;
9. „végrehajtási szabályok”: a Bizottság (EU, Euratom) 2015/443 határozat 5. fejezetével összhangban elfogadott bármely szabály vagy biztonsági közlemény (8);
10. „anyag”: bármely közvetítő eszköz, adathordozó, vagy bármely készre gyártott vagy gyártás alatt álló gép vagy berendezés;
11. „kibocsátó”: olyan uniós intézmény, ügynökség vagy szerv, tagállam, harmadik állam vagy nemzetközi szervezet, amelynek fennhatósága alatt minősített adatokat hoztak létre és/vagy vittek be az uniós struktúrákba;
12. „létesítmények”: a Bizottság bármely ingatlana vagy azzal összefüggő vagyontárgya és tulajdona;
13. „biztonsági kockázatkezelési eljárás”: egy adott szervezet vagy az általa használt bármely rendszer biztonságát esetleg érintő, bizonytalan események azonosítására, ellenőrzésére és minimálisra csökkentésére irányuló folyamat egésze. Ez kiterjed valamennyi kockázati vonatkozású tevékenységre, az értékelést, kezelést, elfogadást és kommunikációt is beleértve;
14. „személyzeti szabályzat”: a 259/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendeletben (9) meghatározott, az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzata és az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek;
15. „fenyegetés”: egy adott szervezet számára vagy az általa használt bármely rendszerben esetlegesen károsodást eredményező, nem kívánt incidens lehetséges okozása; e fenyegetések lehetnek véletlenszerűek vagy szándékosak (rosszindulatúak), és azokat fenyegető elemek, potenciális célpontok és támadási módszerek jellemezhetik;
16. „sebezhetőség”: bármilyen jellegű sérülékenység, amelyet egy vagy több fenyegetés kihasználhat. A sebezhetőség oka lehet hiányosság, vagy az összefügghet az ellenőrzés gyengeségével, hiányosságával vagy következetlenségével, továbbá lehet technikai, eljárási, fizikai, szervezeti vagy üzemeltetési jellegű.
2. cikk
Tárgy és hatály
(1) E határozat megállapítja az EU-minősített adatok védelmére vonatkozó alapelveket és minimumszabályokat.
(2) Ezen határozat valamennyi bizottsági szervezeti egységre vonatkozik és a Bizottság valamennyi létesítményében alkalmazni kell.
(3) A személyzet egyes csoportjaira vonatkozó konkrét utalások ellenére, ezen határozat a Bizottság tagjaira, a személyzeti szabályzat és az Európai Közösségek egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételeinek hatálya alá tartozó bizottsági személyzetre, a Bizottsághoz kirendelt nemzeti szakértőkre, a szolgáltatókra és azok személyzetére, a gyakornokokra és a Bizottság épületeihez vagy egyéb eszközeihez hozzáféréssel rendelkező bármely személyre vagy a Bizottság által kezelt adatokra vonatkozik.
(4) Ennek a határozatnak a rendelkezései nem érintik a 2002/47/EK, ESZAK, Euratom határozatot és a 2004/563/EK, Euratom határozatot.
3. cikk
Az EU-minősített adat fogalmának meghatározása, a biztonsági szintek és jelölések
(1) „Az Európai Unió minősített adata” bármely olyan EU biztonsági minősítéssel ellátott adat és anyag, amelynek engedély nélküli hozzáférhetővé tétele különböző mértékben sértheti az Európai Unió, illetve egy vagy több tagállam érdekeit.
(2) Az EU-minősített adatok minősítési szintjei a következők:
a) TRES SECRET UE/EU TOP SECRET: olyan adatok és anyagok, amelyeknek engedély nélküli hozzáférhetővé tétele rendkívül súlyosan sértheti az Európai Unió illetve egy vagy több tagállam alapvető érdekeit;
b) SECRET UE/EU SECRET: olyan adatok és anyagok, amelyeknek engedély nélküli hozzáférhetővé tétele súlyosan sértheti az Európai Unió vagy egy vagy több tagállam alapvető érdekeit;
c) CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL: olyan adatok és anyagok, amelyeknek engedély nélküli hozzáférhetővé tétele sértheti az Európai Unió vagy egy vagy több tagállam alapvető érdekeit;
d) RESTREINT UE/EU RESTRICTED: olyan adatok és anyagok, amelyeknek engedély nélküli hozzáférhetővé tétele hátrányosan érintheti az Európai Unió vagy egy vagy több tagállam alapvető érdekeit.
(3) Az EU-minősített adatokat a (2) bekezdés szerinti biztonsági minősítési jelöléssel kell ellátni. Az adatok ezenkívül tartalmazhatnak nem a minősítésre, hanem az érintett tevékenységi terület és a kibocsátó azonosítására, a terjesztés, valamint a felhasználás korlátozására vagy az átadhatóságra vonatkozó jelöléseket.
4. cikk
A minősítés szabályai
(1) A Bizottság vagy bizottsági szervezeti egység valamennyi tagja biztosítja az általa létrehozott EU-minősített adatok megfelelő minősítését, minősített adatokként való egyértelmű azonosíthatóságát és azt, hogy minősítési szintjüket csak a szükséges ideig őrizzék meg.
(2) Az alábbi 26. cikk sérelme nélkül az EU-minősített adatokat kizárólag a kibocsátó előzetes írásbeli hozzájárulásával lehet visszaminősíteni vagy a minősítés alól feloldani, továbbá nem lehet azok 3. cikk (2) bekezdésében említett biztonsági jelöléseit módosítani vagy eltávolítani.
(3) Adott esetben az EU-minősített adatok kezelésére vonatkozó, gyakorlati minősítési útmutatót is tartalmazó végrehajtási szabályokat kell az alábbi 60. cikkel összhangban elfogadni.
5. cikk
A minősített adatok védelme
(1) Az EU-minősített adatokat e határozattal és annak végrehajtási szabályaival összhangban kell védeni.
(2) Az alábbi 4. fejezetben megállapított szabályok szerint az EU-minősített adatok birtokosai felelősek az adatok e határozat és annak végrehajtási szabályai szerinti védelméért.
(3) Amennyiben a tagállamok nemzeti minősítési jelöléssel ellátott minősített adatokat visznek be a Bizottság struktúráiba vagy hálózataiba, a Bizottság ezeket az adatokat az azonos szintű EU-minősített adatokra alkalmazandó előírásoknak megfelelően védi a biztonsági minősítések I. függelékben szereplő egyenértékűségi táblázatában foglaltak szerint.
(4) EU-minősített adatok összessége magasabb minősítési szintnek megfelelő védelmet tehet indokolttá, mint a részeit alkotó egyes adatoké.
6. cikk
Biztonsági kockázatkezelés
(1) Az EU-minősített adatok teljes életciklusuk alatti védelmét szolgáló biztonsági intézkedések arányban állnak különösen az adatok biztonsági minősítésével, az adat vagy anyag formájával és mennyiségével, az EU-minősített adatok tárolására használt létesítmények elhelyezkedésével és felépítésével, valamint a szándékos károkozás és/vagy bűncselekményekből - a kémkedést, a szabotázst és a terrorizmust is ideértve - eredően helyi szinten fennálló fenyegetéssel.
(2) Az engedély nélküli hozzáférés és hozzáférhetővé tétel, valamint az adatok és anyagok sértetlensége vagy rendelkezésre állása megszűnésének megelőzése érdekében a szükséghelyzeti terveknek figyelembe kell venniük az EU-minősített adatok szükséghelyzet esetén való védelmének a szükségességét.
(3) A szolgálatok üzletmenet-folytonossági terveinek a súlyos mulasztások vagy incidensek által az EU-minősített adatok kezelésére és tárolására gyakorolt hatások csökkentését szolgáló megelőző és helyreállító intézkedéseket kell tartalmazniuk.
7. cikk
E határozat végrehajtása
(1) Szükség esetén ezen határozat kiegészítésére vagy támogatására szolgáló végrehajtási szabályokat kell az alábbi 60. cikkel összhangban elfogadni.
(2) A bizottsági szervezeti egységek a felelősségi körükbe tartozó minden szükséges intézkedést megtesznek azért, hogy az EU-minősített adatok és minden más minősített adat kezelésekor vagy tárolásakor ezen határozat és a vonatkozó végrehajtási szabályok alkalmazásra kerüljenek.
(3) Az ezen határozat végrehajtása érdekében hozott biztonsági intézkedéseknek meg kell felelniük a Bizottság (EU, Euratom) 2015/443 határozatának 3. cikkében foglalt, a Bizottság biztonságára vonatkozó elveknek.
(4) A humánerőforrásügyi és biztonsági főigazgató állítja fel a Bizottság Biztonsági Hatóságát a Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóságon belül. A Bizottság Biztonsági Hatósága az ezen határozatban és annak végrehajtási szabályaiban meghatározott feladatkörökkel rendelkezik.
(5) A Bizottság (EU, Euratom) 2015/443 határozatának 20. cikkében említett helyi biztonsági tisztviselő valamennyi bizottsági szervezeti egységnél az EU-minősített adatok védelmével kapcsolatos alábbi alapvető feladatokat látja el ezen határozattal összhangban, a Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatósággal szoros együttműködésben:
a)
a személyzet biztonsági engedélyeire vonatkozó kérelmek kezelése;
b)
biztonsági képzésekhez és biztonság-tudatossági tájékoztatókhoz való hozzájárulás;
c)
a szervezeti egység nyilvántartó hivatalt ellenőrző tisztviselőjének felügyelete;
d)
a biztonsági szabályok megsértésének és az EU-minősített adatok illetéktelen tudomására jutásának bejelentése;
e)
a tartalékkulcsok és valamennyi kombinációról írásos jegyzék őrzése;
f)
az EU-minősített adatok védelmével összefüggő vagy a végrehajtási szabályokban meghatározott egyéb feladatok ellátása.
8. cikk
A biztonsági szabályok megsértése és az EU-minősített adatok illetéktelen tudomására jutása
(1) A biztonsági szabályok megsértése az e határozatban foglalt biztonsági szabályokkal és azok végrehajtási szabályaival ellentétes cselekmény vagy mulasztás eredményeként következik be.
(2) Az EU-minősített adatok illetéktelen tudomására jutása akkor következik be, ha az adatok a biztonsági szabályok megsértésének következtében részben vagy egészben illetéktelen személyek tudomására jutnak.
(3) A biztonsági szabályok megsértését vagy azok feltételezett megsértését minden esetben haladéktalanul jelenteni kell a Bizottság Biztonsági Hatóságának.
(4) Amennyiben ismert, vagy alapos okkal gyanítható, hogy EU-minősített adatok illetéktelen személy tudomására jutottak vagy elvesztek, a Bizottság (EU, Euratom) 2015/443 határozatának 13. cikkével összhangban biztonsági vizsgálatot kell lefolytatni.
(5) Valamennyi megfelelő intézkedést meg kell tenni az alábbiak érdekében:
a)
a kibocsátó tájékoztatására;
b)
annak biztosítására, hogy a tények megállapítása érdekében az esetet olyan személyek vizsgálják ki, akiket a biztonsági szabályok megsértése közvetlenül nem érint;
c)
az Unió vagy a tagállamok érdekei tekintetében okozott esetleges károk felmérésére;
d)
az ismételt előfordulás megelőzése érdekében; és
e)
értesíti a megfelelő hatóságokat a megtett lépésekről.
(6) Az e határozatban megállapított biztonsági szabályokat megsértő személy a személyzeti szabályzat szerint fegyelmi eljárás alá vonható. Az EU-minősített adatok illetéktelen tudomására jutásáért vagy elvesztéséért felelős személy a vonatkozó jogszabályok és rendeletek szerint fegyelmi és/vagy jogi eljárás alá vonható.
2. FEJEZET
SZEMÉLYI BIZTONSÁG
9. cikk
Fogalommeghatározások
E fejezet alkalmazásában az alábbi meghatározásokat kell alkalmazni:
1. „engedély EU-minősített adatokhoz való hozzáférésre”: a Bizottság Biztonsági Hatósága által valamely tagállam illetékes hatósága általi azon megállapítás alapján hozott határozat, hogy a Bizottság tisztviselője, egyéb alkalmazott vagy kirendelt nemzeti szakértő - feltéve, hogy az esetében meghatározták a „szükséges ismeretet”, és megfelelő tájékoztatást kapott az ezzel kapcsolatos felelősségéről - meghatározott minősítési szintig (CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vagy e fölött) és meghatározott időpontig hozzáférést kaphat EU-minősített adatokhoz; a fentieknek megfelelő személy megjelölése „biztonsági engedéllyel rendelkező” személy.
2. „személyi biztonsági engedély”: olyan intézkedések alkalmazását jelenti, amelyek biztosítják, hogy csak azon személyek kapjanak hozzáférést az EU-minősített adatokhoz:
a)
akiknek esetében a „szükséges ismeret” feltétele teljesül,
b)
akik adott esetben megfelelő szintű biztonsági engedéllyel rendelkeznek, és
c)
akiket tájékoztattak felelősségükről.
3. „személyi biztonsági tanúsítvány”: az EU-minősített dokumentumokhoz való hozzáféréshez: a valamely tagállam illetékes hatóságai által elvégzett biztonsági ellenőrzést követően a tagállam valamely illetékes hatósága által tett nyilatkozat, amely tanúsítja, hogy egy adott személy részére - feltéve, hogy az esetében meghatározták a „szükséges ismeretet”, és megfelelő tájékoztatást kapott az ezzel kapcsolatos felelősségéről - meghatározott (CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vagy magasabb) szintig és meghatározott időpontig hozzáférés biztosítható EU-minősített adatokhoz;
4. „személyi biztonsági tanúsítványról szóló igazolás”: valamely illetékes hatóság által kiadott igazolás, amely tartalmazza, hogy az adott személy érvényes biztonsági tanúsítvánnyal vagy a Bizottság Biztonsági Hatósága által kibocsátott biztonsági engedéllyel rendelkezik, amely megmutatja, hogy milyen szintű EU-minősített adatokhoz férhet hozzá (CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vagy magasabb), valamint a vonatkozó biztonsági tanúsítvány vagy engedély érvényességi idejét és az igazolás lejártának időpontját;
5. „biztonsági ellenőrzés”: valamely tagállam illetékes hatósága által a nemzeti törvényekkel és rendeletekkel összhangban lefolytatott vizsgálati eljárás, amelynek célja annak megállapítása, hogy egy adott személy tekintetében nem ismeretes olyan kizáró információ, amely megakadályozná, hogy meghatározott (CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vagy magasabb) szintig EU-minősített adatokhoz való hozzáférést lehetővé tévő biztonsági tanúsítványt kapjon.
10. cikk
Alapvető elvek
(1) Egy adott személy csak azt követően kaphat hozzáférést EU-minősített adatokhoz, hogy
1.
megállapítást nyert, hogy esetében a „szükséges ismeret” feltétele teljesül;
2.
tájékoztatást kapott az EU-minősített adatok védelmére szolgáló biztonsági szabályokról és a vonatkozó biztonsági szabványokról és útmutatókról, és tudomásul vette az ilyen adatok védelmével kapcsolatos felelősségét;
3.
a CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vagy magasabb szintű minősített adatokhoz megfelelő szintű biztonsági engedéllyel rendelkezik, vagy a nemzeti törvényekkel és rendeletekkel összhangban más módon, feladatkörénél fogva megfelelő felhatalmazást kapott.
(2) Valamennyi olyan személy, akinek feladatai szükségessé teszik a CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vagy magasabb minősítésű EU-minősített adatokhoz való hozzáférést, az ilyen EU-minősített adatokhoz való hozzáférés engedélyezését megelőzően megfelelő szintű biztonsági engedéllyel kell rendelkeznie. Az érintett személynek írásban hozzá kell járulnia a személyi biztonsági tanúsítvánnyal kapcsolatos eljárásban való részvételéhez. Amennyiben ezt elmulasztja, az érintett személy nem nevezhető ki olyan beosztásba, funkcióba vagy feladatra, amely CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vagy magasabb szintű minősített adatokhoz való hozzáférést igényel.
(3) A személyi biztonsági tanúsítvánnyal kapcsolatos eljárások célja annak meghatározása, hogy egy adott személy számára - lojalitását, szavahihetőségét és megbízhatóságát figyelembe véve - engedélyezhető-e az EU-minősített adatokhoz való hozzáférés.
(4) Az adott személy lojalitásának, szavahihetőségének és megbízhatóságának a CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vagy magasabb szintű minősített adatokhoz való hozzáférést engedélyező biztonsági tanúsítvány megadása céljából történő értékelése valamely tagállam illetékes hatósága által a nemzeti törvényekkel és rendeletekkel összhangban lefolytatott biztonsági ellenőrzés keretében történik.
(5) A Bizottság Biztonsági Hatósága kizárólagos felelősséget vállal valamennyi biztonsági tanúsítvánnyal kapcsolatos kérdés terén a nemzeti biztonsági hatóságokkal és egyéb illetékes nemzeti hatóságokkal való kapcsolattartásért. A Bizottság szolgálatai és azok személyzete, valamint a nemzeti biztonsági hatóságok és egyéb illetékes hatóságok közötti kapcsolattartást a Bizottság Biztonsági Hatóságán keresztül kell irányítani.
11. cikk
Biztonsági engedélyezési eljárás
(1) A Bizottság minden főigazgatója vagy szolgálati vezetője köteles szervezeti egységén belül azonosítani azokat a beosztásokat, amelyek birtokosának feladatai ellátásához CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vagy magasabb szintű minősített adatokhoz való hozzáféréssel és ezért biztonsági engedéllyel kell rendelkeznie.
(2) Amint ismertté válik, hogy adott személyt olyan beosztásba neveznek ki, amely CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vagy magasabb szintű minősített adathoz való hozzáférést tesz szükségessé, a Bizottság érintett szervezeti egységének helyi biztonsági tisztviselője értesíti a Bizottság Biztonsági Hatóságát, amely továbbítja az adott személy számára a személyi biztonsági tanúsítvánnyal kapcsolatos kérdőívet, amelyet azon tagállam nemzeti biztonsági felügyelete bocsátott ki, amelynek állampolgáraként adott személyt az európai intézmény alkalmazottjának kinevezték. Adott személynek írásban hozzá kell járulnia a biztonsági tanúsítvánnyal kapcsolatos eljárásban való részvételéhez és a kitöltött kérdőívet a legrövidebb határidőn belül vissza kell küldenie a Bizottság Biztonsági Hatóságához.
(3) A Bizottság Biztonsági Hatósága továbbítja a kitöltött biztonsági tanúsítvánnyal kapcsolatos kérdőívet azon tagállam nemzeti biztonsági felügyeletének, amelynek állampolgáraként adott személyt az európai intézmény alkalmazottjának kinevezték és kéri, hogy végezzenek olyan minősítési szintű biztonsági ellenőrzést, amilyen szintű EU-minősített adatokhoz az érintett személynek hozzá kell férnie.
(4) Amennyiben olyan személy biztonsági ellenőrzésével kapcsolatos releváns információ jut a Bizottság Biztonsági Hatósága tudomására, aki biztonsági tanúsítványért folyamodott, a Bizottság Biztonsági Hatósága a vonatkozó szabályokkal és rendeletekkel összhangban értesíti erről az illetékes nemzeti biztonsági felügyeletet.
(5) A biztonsági ellenőrzés elvégzését követően, és az érintett nemzeti biztonsági hatóság biztonsági ellenőrzés eredményeire vonatkozó általános értékelésével kapcsolatos értesítését követő lehető legrövidebb időn belül a Bizottság Biztonsági Hatósága:
a)
az érintett személy számára megadhatja az engedélyt az EU-minősített adatokhoz való hozzáféréshez és az általa meghatározott időpontig, de legfeljebb 5 évig, és meghatározott szintig engedélyezheti számára az EU-minősített adatokhoz való hozzáférést, amennyiben a biztonsági ellenőrzés során megállapítást nyer, hogy az adott személy lojalitását, szavahihetőségét és megbízhatóságát semmilyen ismert kedvezőtlen tény nem kérdőjelezi meg;
b)
amennyiben a biztonsági ellenőrzés kedvezőtlen eredménnyel jár, a vonatkozó szabályokkal és rendeletekkel összhangban értesíti az érintett személyt, aki meghallgatását kérheti a Bizottság Biztonsági Hatóságától, amely viszont felkérheti az illetékes nemzeti biztonsági felügyeletet, hogy ha a nemzeti törvények és rendeletek alapján módjában áll, adjon további felvilágosítást. Ha a biztonsági ellenőrzés eredménye megerősítést nyer, az EU-minősített adatokhoz való hozzáférést nem lehet engedélyezni.
(6) A biztonsági ellenőrzésre és a kapott eredményekre az érintett tagállamban hatályos megfelelő törvények és rendeletek vonatkoznak, beleértve az esetleges jogorvoslattal kapcsolatos törvényeket és rendeleteket is. A Bizottság Biztonsági Hatóságának határozata ellen a személyzeti szabályzattal összhangban lehet fellebbezni.
(7) A Bizottság elfogadja a más uniós intézmény, szerv vagy ügynökség által adott, EU-minősített adatokhoz való hozzáférést lehetővé tevő engedélyt, feltéve ha az továbbra is érvényes. Az engedély az érintett személy Bizottságban végzett valamennyi feladata tekintetében érvényes. Az érintett személyt alkalmazó uniós intézmény, szerv vagy ügynökség értesíti a megfelelő nemzeti biztonsági hatóságot a munkáltató megváltozásáról.
(8) Amennyiben az adott személy szolgálati jogviszonya a biztonsági ellenőrzés eredményéről a Bizottság Biztonsági Hatóságának részére küldött értesítés dátumától számított 12 hónapon belül nem kezdődik meg, vagy amennyiben a szolgálati jogviszony 12 hónapig szünetel, és ez idő alatt a személy nem áll alkalmazásban a Bizottságnál, más uniós intézménynél, szervnél vagy ügynökségnél vagy valamely tagállam nemzeti közigazgatási szerveinél, a Bizottság Biztonsági Hatóságának az érintett nemzeti biztonsági felügyelettől kell kérnie annak megerősítését, hogy a biztonsági tanúsítvány továbbra is érvényes és megfelelő.
(9) Amennyiben egy érvényes biztonsági engedéllyel rendelkező személy által jelentett biztonsági kockázattal kapcsolatos információ jut a Bizottság Biztonsági Hatósága tudomására, a Biztonsági Hatóság a vonatkozó szabályokkal és rendeletekkel összhangban értesíti erről az illetékes nemzeti biztonsági felügyeletet.
(10) Ha valamely nemzeti biztonsági felügyelet egy EU-minősített adatokhoz való hozzáféréshez érvényes engedéllyel rendelkező személyre vonatkozó, az 5. pont a) alpontjával összhangban tett megállapítás visszavonásáról értesíti a Bizottság Biztonsági Hatóságát, a Bizottság Biztonsági Hatósága felkérheti az illetékes nemzeti biztonsági hatóságot, hogyha a nemzeti törvények és rendeletek alapján módjában áll, adjon további felvilágosítást. Ha a kizáró tényezőket az illetékes nemzeti biztonsági felügyelet megerősíti, a biztonsági engedélyt vissza kell vonni, és a személyt ki kell zárni az EU-minősített adatokhoz való hozzáférésből, valamint azokból a beosztásokból, amelyekben az ilyen hozzáférés lehetséges, vagy amelyekben a személy a biztonságot veszélyeztetheti.
(11) Az EU-minősített adatokhoz való hozzáférésre vonatkozó engedélynek ezen határozat hatálya alá tartozó személytől való visszavonásáról vagy felfüggesztéséről szóló határozatot és adott esetben annak indokait közölni kell az érintett személlyel, aki kérheti a Bizottság Biztonsági Hatósága általi meghallgatását. A nemzeti biztonsági felügyeletek által rendelkezésre bocsátott információkra az érintett tagállamban hatályos megfelelő törvények és rendeletek vonatkoznak. A Bizottság Biztonsági Hatóságának ebben az összefüggésben hozott határozata ellen a személyzeti szabályzattal összhangban lehet fellebbezni.
(12) A Bizottság szervezeti egységeinek gondoskodniuk kell arról, hogy az EU-minősített adatokhoz való hozzáféréshez biztonsági engedélyt igénylő beosztásba a szervezeti egységhez kirendelt nemzeti szakértőknek a feladatuk megkezdését megelőzően érvényes személyi biztonsági tanúsítványt vagy személyi biztonsági tanúsítványról szóló igazolást kell a nemzeti jogszabályok és rendeletek szerint a Bizottság Biztonsági Hatóságának bemutatnia, amely alapján a Hatóság az érintett személy számára az EU-minősített adatokhoz való hozzáféréshez biztonsági engedélyt ad a nemzeti biztonsági tanúsítványban említett szintnek megfelelő szintig, amely legfeljebb a feladatuk idejére érvényes.
(13) A feladatkörüknél fogva, a Szerződés alapján EU-minősített adatokhoz való hozzáférésre megfelelően felhatalmazott bizottsági tagokat tájékoztatni kell az EU-minősített adatok védelmével kapcsolatos biztonsági kötelezettségeikről.
(14) Az EU-minősített adatokhoz való hozzáférést lehetővé tevő biztonsági tanúsítványok és engedélyek nyilvántartását ezen határozat szerint a Bizottság Biztonsági Hatósága vezeti. E nyilvántartásnak tartalmaznia kell legalább az EU-minősített adatok minősítési szintjét, amelyhez az adott személy részére hozzáférés biztosítható, a biztonsági tanúsítvány kibocsátásának dátumát és érvényességének időtartamát.
(15) A Bizottság Biztonsági Hatósága személyi biztonsági tanúsítványról szóló igazolást adhat ki, amely tartalmazza, hogy az adott személy milyen szintű EU-minősített adatokhoz rendelkezik hozzáférési engedéllyel (CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vagy magasabb), valamint tartalmazza a vonatkozó engedély érvényességi idejét és az igazolás lejártának időpontját.
(16) A biztonsági engedély első megadását követően, valamint feltéve, hogy az adott személy a Bizottságnál vagy más uniós intézménynél, szervnél vagy ügynökségnél folyamatos szolgálati jogviszonyban áll és folyamatosan szükséges van az EU-minősített adatokhoz való hozzáférésre, az EU-minősített adatokhoz való hozzáférést lehetővé tevő biztonsági engedélyt megújítás céljából, általános szabályként, az engedély alapjául szolgáló biztonsági ellenőrzés eredményéről szóló értesítés időpontjától számítva ötévenként felül kell vizsgálni.
(17) A Bizottság Biztonsági Hatósága legfeljebb 12 hónapos időtartamra meghosszabbíthatja a meglévő biztonsági engedély érvényességét, amennyiben az illetékes nemzeti biztonsági hatóság vagy más illetékes nemzeti hatóság nem szolgáltat kizáró tényezőket a megújításra vonatkozó kérelem és a megfelelő biztonsági tanúsítvánnyal kapcsolatos kérdőív továbbításának időpontjától számított két hónapon belül. Amennyiben a 12 hónapos időszak végén az illetékes nemzeti biztonsági hálózat vagy más illetékes nemzeti hatóság nem értesíti a Bizottság Biztonsági Hatóságát véleményéről, az érintett személyt olyan feladatokkal kell megbízni, amelyekhez nem szükséges biztonsági engedély.
12. cikk
Biztonsági engedélyezésre vonatkozó tájékoztató
(1) A biztonsági engedéllyel rendelkező valamennyi személynek írásban nyilatkoznia kell a Bizottság Biztonsági Hatósága által szervezett biztonsági engedélyezésre vonatkozó tájékoztatón való részvételét követően arról, hogy megértette az EU-minősített adatok védelmével kapcsolatos kötelezettségeit, valamint az EU-minősített adatok illetéktelen személy tudomására jutásának következményeit. Az ilyen írásbeli nyilatkozatokról a Bizottság Biztonsági Hatóságának nyilvántartást kell vezetnie.
(2) Mindazon személyekben, akik engedéllyel rendelkeznek EU-minősített adatokhoz való hozzáférésre, vagy akiknek ilyen adatokat kell kezelniük, kezdetben, majd később rendszeres időközönként tudatosítani kell a biztonságot fenyegető veszélyeket, és e személyeknek haladéktalanul jelenteniük kell a Bizottság Biztonsági Hatóságának az általuk gyanúsnak vagy szokatlannak ítélt közeledést vagy tevékenységet.
(3) Bármely személyben, akit nem alkalmaznak tovább az EU-minősített adatokhoz való hozzáférést megkövetelő feladatok ellátására, tudatosítani kell az EU-minősített adatok folyamatos védelmével kapcsolatos kötelezettségét, és adott esetben az érintett személyeknek erről írásbeli nyilatkozatot kell tenniük.
13. cikk
Ideiglenes biztonsági engedélyek
(1) A Bizottság Biztonsági Hatósága - kivételes körülmények között, amennyiben azt a szervezeti egység érdekei kellően indokolják, és a teljes biztonsági ellenőrzés lezárulásáig az érintett állampolgársága szerinti tagállam nemzeti biztonsági felügyeletével folytatott konzultációt követően, valamint a lényeges kizáró tényezők hiányát kereső első vizsgálatok eredményére is figyelemmel - meghatározott feladat tekintetében ideiglenes engedélyt adhat adott személy számára EU-minősített adatokhoz való hozzáférésre, a biztonsági tanúsítványok megújítására vonatkozó rendelkezések sérelme nélkül. Az EU-minősített adatokhoz való hozzáférést lehetővé tevő ideiglenes engedély érvényességének időtartama legfeljebb hat hónap lehet, és nem teheti lehetővé a TRES SECRET UE/EU TOP SECRET minősítésű adatokhoz való hozzáférést.
(2) A 12. cikk (1) bekezdése szerinti tájékoztatót követően minden ideiglenes engedéllyel rendelkező személynek írásban nyilatkoznia kell arról, hogy megértette az EU-minősített adatok védelmével kapcsolatos kötelezettségeit, valamint az EU-minősített adatok illetéktelen tudomására jutásának következményeit. Az ilyen írásbeli nyilatkozatokról a Bizottság Biztonsági Hatóságának nyilvántartást kell vezetnie.
14. cikk
A Bizottság által szervezett minősített üléseken való részvétel
(1) A CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vagy magasabb szintű minősített adatokat tárgyaló ülések szervezéséért felelős bizottsági szervezeti egységek a helyi biztonsági tisztviselőjükön vagy az ülés szervezőjén keresztül jóval előre értesítik a Bizottság Biztonsági Hatóságát ezen ülések napjáról, időpontjáról, helyszínéről és résztvevőiről.
(2) A 11. cikk (13) bekezdése rendelkezéseinek megfelelően a Bizottság által szervezett, CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vagy magasabb szintű minősített adatokat tárgyaló üléseken a részvétellel megbízott személyek kizárólag biztonsági tanúsítványuk vagy biztonsági engedélyük státusának megerősítését követően vehetnek részt. A Bizottság Biztonsági Hatósága számára személyi biztonsági tanúsítványról szóló igazolást vagy a biztonsági tanúsítvány egyéb bizonyítékát be nem mutató személyek vagy a biztonsági engedéllyel nem rendelkező bizottsági tagok ezen minősített üléseken való részvételét el kell utasítani.
(3) A minősített ülés szervezését megelőzően az ülés szervezéséért felelős személy vagy az ülést szervező bizottsági szervezeti egység helyi biztonsági tisztviselője felkéri a külső résztvevőket, hogy a Bizottság Biztonsági Hatósága számára nyújtsák be a személyi biztonsági tanúsítványról szóló igazolást vagy a biztonsági tanúsítvány egyéb bizonyítékát. A Bizottság Biztonsági Hatósága a benyújtott személyi biztonsági tanúsítványról szóló igazolásról vagy a személyi biztonsági tanúsítvány egyéb bizonyítékáról értesíti a helyi biztonsági tisztviselőt vagy az ülés szervezőjét. Adott esetben összesített névjegyzék használható, amely a biztonsági tanúsítvány meglétét bizonyítja.
(4) Amennyiben az illetékes hatóságok arról tájékoztatják a Bizottság Biztonsági Hatóságát, hogy a személyi biztonsági tanúsítványt visszavonták egy olyan személytől, akinek feladatai megkövetelik a Bizottság által szervezett üléseken való részvételt, a Bizottság Biztonsági Hatósága értesíti az ülés szervezéséért felelős bizottsági szervezeti egység helyi biztonsági tisztviselőjét.
15. cikk
Az EU-minősített adatokhoz való potenciális hozzáférés
A futároknak, a biztonsági őröknek és a kísérőknek megfelelő szintű biztonsági engedéllyel kell rendelkezniük, vagy a nemzeti törvényeknek és rendeleteknek megfelelő egyéb vizsgálaton kell átesniük, tájékoztatni kell őket az EU-minősített adatok védelmére szolgáló biztonsági eljárásokról és a rájuk bízott minősített adatok védelmét érintő feladataikról.
3. FEJEZET
A MINŐSÍTETT ADATOK VÉDELMÉT SZOLGÁLÓ FIZIKAI BIZTONSÁG
16. cikk
Alapelvek
(1) A fizikai biztonsági intézkedések célja jogosulatlan személyek titokban történő vagy erőszakos behatolásának a megakadályozása, jogosulatlan cselekményektől való elrettentés, azok megakadályozása és észlelése, valamint a személyzet tagjainak megkülönböztetése az EU-minősített adatokhoz való hozzáférés tekintetében, a szükséges ismeret elve alapján. Ezen intézkedések e határozattal és annak végrehajtási szabályaival összhangban kockázatkezelési eljáráson alapulnak.
(2) Különösen a fizikai biztonsági intézkedések célja az EU-minősített adatokhoz való jogosulatlan hozzáférés megakadályozása az alábbiak révén:
a)
az EU-minősített adatok megfelelő módon való kezelésének és tárolásának a biztosítása;
b)
a személyzet tagjainak szigorúan a szükséges ismeret elve, és szükség szerint biztonsági engedélyük alapján történő megkülönböztetése az EU-minősített adatokhoz való hozzáférés tekintetében;
c)
a jogosulatlan cselekményektől való elrettentés, azok megakadályozása és észlelése; valamint
d)
behatolók titokban történő vagy erőszakos behatolásának megakadályozása vagy késleltetése.
(3) Fizikai biztonsági intézkedéseket kell bevezetni valamennyi helyiségben, épületekben, irodában, teremben és egyéb területen, ahol EU-minősített adatokat kezelnek vagy tárolnak, ideértve azon területeket is, ahol az 5. fejezetben említett kommunikációs és információs rendszereket tárolják.
(4) Ezen fejezetnek megfelelően biztonsági területként kell meghatározni és a Bizottság Biztonsági Akkreditációs Hatóságának akkreditálnia kell azokat a területeket, ahol CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vagy magasabb minősítéssel rendelkező EU-minősített adatot tárolnak.
(5) A CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vagy magasabb minősítési szintű EU-minősített adat védelmére kizárólag a Bizottság Biztonsági Hatósága által jóváhagyott berendezés vagy eszköz használható fel.
17. cikk
Fizikai biztonsági követelmények és intézkedések
(1) A fizikai biztonsági intézkedéseket a Bizottság Biztonsági Hatósága által elvégzett fenyegetésértékelés alapján kell megválasztani, szükség szerint más bizottsági szervezeti egységekkel, más uniós intézményekkel, ügynökségekkel vagy szervekkel és/vagy a tagállamok illetékes hatóságaival konzultálva. A Bizottság kockázatkezelési eljárást alkalmaz az EU-minősített adatoknak a saját területén történő védelmére, a felmért kockázattal arányos mértékű fizikai védelem biztosítása érdekében. A kockázatkezelési folyamat figyelembe veszi az összes vonatkozó tényezőt, különösen az alábbiakat:
a)
az EU-minősített adatok minősítési szintje;
b)
az EU-minősített adatok megjelenési formája és mennyisége, szem előtt tartva, hogy nagy mennyiségű EU-minősített adat vagy ilyen adatok gyűjteménye szigorúbb védelmi intézkedések alkalmazását teheti szükségessé;
c)
azon épületek vagy területek közvetlen környezete és kialakítása, ahol EU-minősített adatok adatokat kezelnek, illetve tárolnak; valamint
d)
az Unió, annak intézményei, szervei vagy ügynökségei vagy a tagállamok ellen tevékenykedő hírszerző szolgálatok tevékenységéből eredő fenyegetések, valamint a szabotázs, terrorizmus, felforgató tevékenységek vagy más bűncselekmények miatt fenyegető veszélyek.
(2) A Bizottság Biztonsági Hatósága a zónaszerű védelem elvének alkalmazásával meghatározza a végrehajtandó fizikai biztonsági intézkedések megfelelő kombinációját. E célból a Bizottság Biztonsági Hatósága a végrehajtási szabályokban meghatározott minimumszabályokat, normákat és követelményeket dolgoz ki.
(3) A Bizottság Biztonsági Hatósága jogosult lehet a be- és kiléptetésnél átvizsgálást végezni a nem engedélyezett anyagok bevitelétől vagy EU-minősített adatoknak a helyiségből vagy épületből történő engedély nélküli kivitelétől való elrettentés céljából.
(4) Amennyiben EU-minősített adatokat - akár véletlenszerűen is - rálátás veszélye fenyeget, a Bizottság érintett szervezeti egységeinek a Bizottság Biztonsági Hatósága által meghatározott megfelelő intézkedéseket kell hozni e veszély kivédésére.
(5) Az új létesítmények esetében a fizikai biztonsági követelményeket és azok funkcionális jellemzőit a Bizottság Biztonsági Hatóságának hozzájárulásával, a létesítmények tervezése során meg kell határozni. A már meglevő létesítmény esetében a fizikai biztonsági követelményeket a minimumszabályokkal, normákkal és követelményekkel összhangban kell megvalósítani.
18. cikk
Az EU-minősített adatok fizikai védelmére szolgáló berendezések
(1) Az EU-minősített adatok fizikai védelmére két típusú, fizikai védelemben részesülő terület kerül megállapításra:
a)
adminisztratív zónák; valamint
b)
biztonsági területek (köztük a technikailag biztosított biztonsági területek).
(2) A Bizottság Biztonsági Hatósága megállapítja, hogy az adott terület megfelel-e az adminisztratív zónaként, biztonsági területként vagy technikailag biztosított biztonsági területként való kijelölés követelményeinek.
(3) Az adminisztratív zónák esetében:
a)
láthatóan elhatárolt körzetet kell meghatározni, amely lehetővé teszi a személyek és lehetőség szerint a járművek ellenőrzését;
b)
a kíséret nélküli belépést csak a Bizottság Biztonsági Hatósága vagy más illetékes hatóság megfelelő engedélyével rendelkező személyek számára lehet megadni; valamint
c)
minden más személy mellé folyamatos kíséretet kell adni vagy ezzel egyenértékű ellenőrzésnek kell alávetni.
(4) A biztonsági területek esetében:
a)
láthatóan elhatárolt és védett körzetet kell meghatározni, amelyen minden be- és kilépést beléptető vagy személyazonosító rendszerrel ellenőriznek;
b)
kíséret nélküli belépés kizárólag olyan személyek számára biztosítható, akik biztonsági ellenőrzésen estek át, és a szükséges ismeret elve alapján különleges engedéllyel rendelkeznek a területre való belépésre;
c)
minden más személy mellé folyamatos kíséretet kell adni vagy ezzel egyenértékű ellenőrzésnek kell alávetni.
(5) Amennyiben a biztonsági területre való belépés az ott található minősített adatokhoz való közvetlen - bármilyen gyakorlati célt szolgáló - hozzáférést tesz lehetővé, az alábbi kiegészítő követelményeket kell alkalmazni:
a)
az adott területen általában tárolt adatok legmagasabb minősítési szintjét egyértelműen fel kell tüntetni,
b)
minden látogatónak különleges engedéllyel kell rendelkeznie a területre való belépéshez, minden látogató mellé folyamatos kíséretet kell rendelni és valamennyi látogatónak megfelelő biztonsági ellenőrzésen kell átesnie, kivéve, ha intézkedéseket tettek annak biztosítására, hogy EU-minősített adatokhoz ne legyen lehetséges a hozzáférés.
(6) A lehallgatás ellen védett biztonsági területek a technikailag biztosított biztonsági terület megjelölést kapják. E területekre a következő kiegészítő követelmények vonatkoznak:
a)
az ilyen területeket behatolásjelző rendszerrel szerelik fel, használaton kívül zárva tartják, használat esetén pedig őrzik. Valamennyi kulcsot a 20. cikkel összhangban kell kezelni;
b)
az e területekre belépő személyeket és anyagokat ellenőrizni kell;
c)
e területeket a Bizottság Biztonsági Hatóságának rendszeres fizikai és/vagy technikai ellenőrzéseknek kell alávetnie. Ezeket az ellenőrzéseket illetéktelen behatolás vagy annak gyanúja esetén is el kell végezni; valamint
d)
az ilyen területeken nem lehetnek engedély nélküli kommunikációs vonalak, engedély nélküli telefonvonalak és más engedély nélküli eszközök és elektromos vagy elektronikus berendezések.
(7) A (6) bekezdés d) pontja ellenére minden kommunikációs, elektromos vagy elektronikus berendezést - mielőtt olyan területen használnák őket, ahol SECRET UE/EU SECRET vagy magasabb szintű minősített adatokat érintő üléseket tartanak vagy munkát végeznek, valamint az EU-minősített adatot fenyegető, nagy kockázatúnak értékelt veszély esetén - először a Bizottság Biztonsági Hatóságának kell megvizsgálnia annak biztosítása érdekében, hogy ilyen berendezés révén véletlenül vagy tiltott módon ne közvetíthessenek értelmezhető adatokat az adott biztonsági területen kívülre.
(8) Azokat a biztonsági területeket, ahol nem tartózkodik napi 24 órán át munkavégző személyzet, adott esetben a rendes munkaidő végén ellenőrizni, valamint a rendes munkaidőn kívül szúrópróbaszerűen ellenőrizni kell, amennyiben az említett területeken nem működik behatolásjelző rendszer.
(9) Biztonsági területeket és technikailag biztosított biztonsági területeket ideiglenesen is fel lehet állítani egy adminisztratív zónán belül, minősített üléshez vagy más hasonló célból.
(10) A Bizottság érintett szervezeti egységének helyi biztonsági tisztviselője biztonsági üzemeltetési eljárásokat dolgoz ki a felelőssége alá tartozó valamennyi biztonsági területre, amelyek ezen határozat és annak végrehajtási szabályai szerint az alábbiakat határozzák meg:
a)
a területen kezelt és tárolt EU-minősített adatok minősítési szintje;
b)
a fenntartandó ellenőrzési és védelmi intézkedések;
c)
a szükséges ismeret elve és biztonsági engedély alapján a területre kíséret nélkül való belépésre engedéllyel rendelkező személyek;
d)
adott esetben a kíséretre vagy az EU-minősített adatok védelmére vonatkozó eljárások minden más személynek a területre való belépése engedélyezésekor;
e)
minden más vonatkozó intézkedés és eljárás.
(11) A biztonsági területeken megerősített helyiségeket kell kialakítani. A Bizottság Biztonsági Hatóságának ellenőriznie kell a falakat, padlókat, plafonokat, ablakokat és zárható ajtókat, amelyek az ugyanilyen minősítési szintű EU-minősített adat tárolásához jóváhagyott tárolóeszköz által nyújtottal egyenértékű védelmet kell biztosítaniuk.
19. cikk
Az EU-minősített adat kezelésére és tárolására vonatkozó fizikai védelmi intézkedések
(1) Az olyan EU-minősített adatot, amely RESTREINT UE/EU RESTRICTED minősítésű, az alábbi helyeken lehet kezelni:
a)
biztonsági területen;
b)
adminisztratív zónában, amennyiben az EU-minősített adat védelemben részesül az engedéllyel nem rendelkező egyének hozzáférésével szemben; vagy
c)
biztonsági területen vagy adminisztratív zónán kívül, amennyiben az adat birtokosa a 31. cikkel összhangban szállítja az EU-minősített adatot, és vállalta, hogy eleget tesz az EU-minősített adatok engedéllyel nem rendelkező személyek általi hozzáféréssel szembeni védelme céljából a végrehajtási szabályokban meghatározott kiegészítő intézkedéseknek.
(2) Az olyan EU-minősített adatot, amely RESTREINT UE/EU RESTRICTED minősítésű, megfelelően zárható irodabútorokban kell tárolni az adminisztratív zónában vagy biztonsági területen. Ideiglenesen adminisztratív zónában vagy biztonsági területen kívül is lehet tárolni, amennyiben az adat birtokosa vállalja, hogy eleget tesz a végrehajtási szabályokban meghatározott kiegészítő intézkedéseknek.
(3) Az olyan EU-minősített adatot, amely CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vagy SECRET UE/EU SECRET minősítésű, az alábbi helyeken lehet kezelni:
a)
biztonsági területen;
b)
a, amennyiben az EU-minősített adat védve van az engedéllyel nem rendelkező egyének hozzáférésétől; vagy
c)
biztonsági területen vagy adminisztratív zónán kívül, amennyiben az adat birtokosa:
i.
vállalta, hogy eleget tesz az EU-minősített adatok engedéllyel nem rendelkező személyek általi hozzáféréssel szembeni védelme céljából a végrehajtási szabályokban meghatározott kiegészítő intézkedéseknek;
ii.
az EU-minősített adatot mindenkor személyes felügyelete alatt tartja; valamint
iii.
papíralapú dokumentumok esetében értesítette erről az érintett nyilvántartót.
(4) A CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL és SECRET UE/EU SECRET minősítésű adatot biztonsági területen kell tárolni biztonsági tárolóeszközben vagy megerősített helyiségben.
(5) A TRES SECRET UE/EU TOP SECRET minősítésű adatokat a Bizottság Biztonsági Hatósága által felállított és fenntartott, a Bizottság biztonsági akkreditációs hatósága által ezen a szinten akkreditált biztonsági területen kell kezelni.
(6) A TRES SECRET UE/EU TOP SECRET minősítésű adatokat a Bizottság biztonsági akkreditációs hatósága által ezen a szinten akkreditált biztonsági területen az alábbi módok valamelyike szerint kell tárolni:
a)
a 18. cikk rendelkezései szerinti biztonsági tárolóeszközben, az alábbiak közül egy vagy több kiegészítő ellenőrzés kíséretében:
1.
ellenőrzött biztonsági vagy munkavégző személyzet általi folyamatos védelem vagy ellenőrzés;
2.
jóváhagyott behatolásjelző rendszer, a biztonságért felelős elhárító személyzettel együttesen;
vagy
b)
behatolásjelző rendszerrel ellátott megerősített helyiségben, a biztonságért felelős elhárító személyzettel együttesen.
20. cikk
Az EU-minősített adatok védelmére szolgáló kulcsok és kombinációk kezelése
(1) Az irodák, termek, megerősített helyiségek és biztonsági tárolóeszközök kulcsainak és kombinációinak kezelésére vonatkozó eljárásokat a végrehajtási szabályokban, az alábbi 60. cikkel összhangban határozzák meg. Ezen eljárások célja a jogosulatlan hozzáféréssel szembeni védelem.
(2) A kombinációkat kívülről meg kell tanulnia annak a lehető legkisebb számú személyzetnek, akinek azokat ismernie kell. Az EU-minősített adatok tárolására szolgáló biztonsági tárolóeszközök és megerősített helyiségek kombinációit az alábbi esetekben meg kell változtatni:
a)
új tárolóeszköz átvételekor;
b)
a kombinációt ismerő személyzet minden változásakor;
c)
ha azok ténylegesen illetéktelen tudomására jutottak vagy ennek gyanúja merült fel;
d)
amikor a záron javítást vagy karbantartást végeztek; valamint
e)
legalább 12 havonta.
4. FEJEZET
AZ EU-MINŐSÍTETT ADATOK KEZELÉSE
21. cikk
Alapelvek
(1) Valamennyi EU-minősített adatot a dokumentumok kezelésére vonatkozó bizottsági politikának megfelelően kell kezelni és ennélfogva az Európai Bizottság aktáinak közös megőrzési listájával összhangban szükséges azokat nyilvántartásba venni, iktatni, megőrizni és végül megsemmisíteni, mintavételezni vagy a levéltárba szállítani.
(2) A CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vagy magasabb szintű minősített adatokat továbbítás előtt és kézhezvételkor biztonsági célokból nyilvántartásba kell venni. A TRES SECRET UE/EU TOP SECRET minősítésű adatokat erre kijelölt nyilvántartásokban kell kezelni.
(3) A Bizottságon belül a 27. cikk rendelkezéseivel összhangban létre kell hozni az EU-minősített adatok nyilvántartási rendszerét.
(4) A Bizottság Biztonsági Hatóságának rendszeresen ellenőriznie kell azokat a bizottsági szervezeti egységeket és létesítményeket, ahol EU-minősített adatokat kezelnek vagy tárolnak.
(5) Az EU-minősített adatoknak a szervek és létesítmények között történő, a fizikailag védett területeken kívüli továbbítása az alábbiak szerint történik:
a)
az EU-minősített adatokat - főszabályként - az 5. fejezettel összhangban jóváhagyott, kriptográfiai termékekkel védett elektronikus úton továbbítják;
b)
amennyiben nem használnak az a) pontban említett eszközöket, az EU-minősített adatok szállítása az alábbiak szerint történik:
i.
vagy a 5. fejezettel összhangban jóváhagyott kriptográfiai termékekkel védett elektronikus eszközökön (pl. USB-kulcsokon, CD-ken, merevlemezeken); vagy
ii.
bármely egyéb esetben a végrehajtási szabályokban előírt módon.
22. cikk
Minősítések és jelölések
(1) Az adatokat akkor kell minősíteni, ha a titkosságuk biztosításához védelemre van szükség, a 3. cikk (1) bekezdésével összhangban.
(2) Az EU-minősített adatok minősítési szintjének a vonatkozó végrehajtási szabályok, szabványok és a minősítési útmutató szerinti meghatározásáért és a címzettekhez történő kezdeti továbbításáért az adat kibocsátója felel.
(3) Az EU-minősített adatok minősítési szintjét a 3. cikk (2) bekezdésével, valamint a vonatkozó végrehajtási szabályokkal összhangban kell meghatározni.
(4) A minősítést és jelölést egyértelműen és helyesen fel kell tüntetni, tekintet nélkül arra, hogy az EU-minősített adat papír, szóbeli, elektronikus vagy egyéb formájú.
(5) Egy adott dokumentum egyes részei (például oldalai, bekezdései, szakaszai, mellékletei, függelékei, toldalékai és csatolmányai) eltérő minősítést igényelhetnek, és ennek megfelelő jelölést kell kapniuk, többek között az elektronikus formában történő tárolásuk alkalmával.
(6) A dokumentum vagy a fájl egésze a legmagasabb minősítési szintű rész minősítését kapja. Ha egy dokumentumot különböző forrásokból származó adatokból állítanak össze, a kész anyagot a minősítési szint meghatározása céljából át kell nézni, mivel összességében magasabb szintű minősítést igényelhet, mint külön-külön egyes részei külön-külön.
(7) A különböző minősítési szintű részeket tartalmazó dokumentumokat lehetőség szerint úgy kell szerkeszteni, hogy az eltérő minősítésű részek könnyen felismerhetők és szükség esetén leválaszthatók legyenek.
(8) A mellékleteket kísérő levél vagy feljegyzés ugyanolyan minősítést kap, mint legmagasabb minősítési szintű melléklete. A kibocsátónak megfelelő jelöléssel egyértelműen jeleznie kell, hogy a kísérő levél vagy feljegyzés milyen szintű minősítést kap, ha a mellékleteitől elválasztják, például a következő formában:
CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL
melléklet(ek) nélkül RESTREINT UE/EU RESTRICTED
23. cikk
Jelölések
A 3. cikk (2) bekezdésében meghatározott minősítési jelölések mellett az EU-minősített adatok további jelölésekkel láthatók el, úgymint:
a)
kibocsátójelölő-azonosító;
b)
különleges kezelési utasítás, kód vagy betűszó a dokumentum által érintett tevékenységi terület vagy a szükséges ismeret elve alapján történő továbbítási vagy felhasználási korlátozások meghatározására;
c)
a kiadhatóságra vonatkozó jelölések;
d)
adott esetben azon időpont vagy konkrét esemény, amelyet követően a minősített adat visszaminősíthető vagy a minősítés megszüntethető.
24. cikk
Rövidített minősítési jelölések
(1) Egy adott szöveg egyes bekezdései minősítési szintjének jelölésére egységes rövidített minősítési jelölések használhatók. A rövidítések nem helyettesítik a teljesen kiírt minősítési jelöléseket.
(2) Az EU-minősített dokumentumokon belül a szöveg egy oldalnál kisebb terjedelmű szakaszainak vagy részeinek minősítési szintje a következő egységes rövidítésekkel jelölhető:
TRES SECRET UE/EU TOP SECRET
TS-UE/EU-TS
SECRET UE/EU SECRET
S-UE/EU-S
CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL
C-UE/EU-C
RESTREINT UE/EU RESTRICTED
R-UE/EU-R
25. cikk
EU-minősített dokumentumok létrehozása
(1) EU-minősített dokumentum létrehozásakor:
a)
minden egyes oldalon jól láthatóan szerepeltetni kell a minősítési jelölést;
b)
minden egyes oldalt számozni kell;
c)
a dokumentumnak nyilvántartási számmal és tárggyal kell rendelkeznie, amely önmagában nem minősített adat, kivéve, ha akként jelölik;
d)
a dokumentumot dátummal kell ellátni;
e)
a SECRET UE/EU SECRET és magasabb minősítési szintű dokumentumok minden egyes oldalán fel kell feltüntetni a példány sorszámát, ha azokat több példányban továbbítják.
(2) Amennyiben az EU-minősített adatokra az (1) bekezdés nem alkalmazható, a végrehajtási szabályoknak megfelelő egyéb intézkedéseket kell hozni.
26. cikk
EU-minősített adatok visszaminősítése és a minősítés megszüntetése
(1) Az adat létrehozásakor - amennyiben lehetséges - a kibocsátó jelöli, hogy adott időpontban vagy konkrét eseményt követően az EU-minősített adat visszaminősíthető-e vagy minősítése megszüntethető-e.
(2) Valamennyi bizottsági szervezeti egység rendszeresen felülvizsgálja az általa kibocsátott EU-minősített adatokat annak megállapítására, hogy minősítésük még érvényes-e. A végrehajtási szabályok kialakítanak egy rendszert a Bizottság által kibocsátott, nyilvántartásban lévő EU-minősített adatok minősítési szintjének legalább ötévenkénti felülvizsgálatára. Nincs szükség ilyen felülvizsgálatra akkor, ha a kibocsátó már kezdetben jelezte, hogy az adatot automatikusan vissza fogják minősíteni vagy a minősítését meg fogják szüntetni, és az adatot ennek megfelelően jelölték.
(3) A Bizottság által kibocsátott, RESTREINT UE/EU RESTRICTED minősítésű adatok minősítése harminc év után automatikusan megszüntetettnek tekintendő a Tanács 1700/2003/EK, Euratom rendelet által módosított 354/83/EGK, Euratom rendelettel (10) összhangban.
27. cikk
Az EU-minősített adatok bizottsági nyilvántartási rendszere
(1) Az alábbi 52. cikk (5) bekezdése sérelme nélkül a Bizottság minden szervezeti egységénél, amely EU-minősített adatokat CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vagy SECRET UE/EU SECRET szinten kezel vagy tárol, az EU-minősített adatok nyilvántartásáért felelős helyi hivatalokat kell kialakítani, amelyek biztosítják, hogy az EU-minősített adatok kezelése e határozattal összhangban történjen.
(2) A Főtitkárság által irányított EU-minősített adatokat nyilvántartó hivatal a Bizottság EU-minősített adatokat nyilvántartó központi hivatala. Az alábbi szerepeket tölti be:
-
a Bizottság Főtitkárságának EU-minősített adatokat nyilvántartó helyi hivatala;
-
a bizottsági tagok kabinetjének EU-minősített adatokat nyilvántartó hivatala, amennyiben nincs EU-minősített adatokat nyilvántartó kijelölt helyi hivatala;
-
azon Főigazgatóságok vagy szolgálatok EU-minősített adatokat nyilvántartó hivatala, amelyek nem rendelkeznek EU-minősített adatokat nyilvántartó helyi hivatallal;
-
a Bizottság és szolgálatai, valamint harmadik államok és nemzetközi szervezetek, és amennyiben különös rendelkezések úgy rendelkeznek, egyéb uniós intézmények, ügynökségek és szervek között kicserélt RESTREINT UE/EU RESTRICTED minősítésű adatok - ideértve legfeljebb a SECRET UE/EU SECRET minősítésű adatokat is - fő beérkezési és kiküldési helye.
(3) A Bizottságon belül a Bizottság Biztonsági Hatóságának ki kell jelölnie a TRES SECRET UE/EU TOP SECRET minősítésű adatok központosított kézhez vételével és elosztásával megbízott nyilvántartót. Szükség esetén ennek alárendelt nyilvántartók is kijelölhetők ezen adatok nyilvántartására és kezelésére.
(4) Az alárendelt nyilvántartók nem továbbíthatnak közvetlenül TRES SECRET UE/EU TOP SECRET dokumentumokat az ugyanazon TRES SECRET UE/EU TOP SECRET minősítéssel rendelkező, központi nyilvántartóhoz tartozó többi alárendelt nyilvántartó számára vagy kifelé e központi nyilvántartó kifejezett írásbeli jóváhagyása nélkül.
(5) Az EU-minősített adatokat nyilvántartó hivatalokat a 3. fejezetnek megfelelően biztonsági területként kell kialakítani, és azokat a Bizottság Biztonsági Akkreditációs Hatóságának akkreditálnia kell.
28. cikk
Nyilvántartó hivatalt ellenőrző tisztviselő
(1) Az EU-minősített adatokat nyilvántartó minden egyes hivatalt a nyilvántartó hivatalt ellenőrző tisztviselő irányítja.
(2) A nyilvántartó hivatalt ellenőrző tisztviselő megfelelő biztonsági ellenőrzésen esik át.
(3) A nyilvántartó hivatalt ellenőrző tisztviselő az EU minősített dokumentumok kezelésére vonatkozó rendelkezések alkalmazását és a megfelelő biztonsági intézkedések betartását illetően a Bizottság szervezeti egységének helyi biztonsági tisztviselőjének felügyelete alá tartozik.
(4) A nyilvántartó hivatalt ellenőrző tisztviselő a rábízott EU-minősített adatokat nyilvántartó hivatal irányítását illető felelősségi körén belül ezen határozat és a vonatkozó végrehajtási szabályok, szabványok és útmutató szerint a következő alapvető feladatokat látja el:
-
az adatok nyilvántartásba vételével, megőrzésével, sokszorosításával, fordításával, továbbításával, elküldésével és megsemmisítésével vagy az EU-minősített adatok levéltári szolgálatának való átadásával kapcsolatos igazgatási feladatok ellátása;
-
az adatok minősítésének további fenntartására vonatkozó szükségesség időközönkénti ellenőrzése;
-
az EU-minősített adatok védelmével összefüggő vagy a végrehajtási szabályokban meghatározott egyéb feladatok ellátása.
29. cikk
Az EU-minősített adatok biztonsági célú nyilvántartásba vétele
(1) E határozat alkalmazásában a biztonsági célú nyilvántartásba vétel (a továbbiakban: nyilvántartásba vétel) olyan eljárások alkalmazása, amelyek során rögzítésre kerül az EU-minősített adatok életciklusa, beleértve a terjesztését is.
(2) Valamennyi CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL és annál magasabb minősítésű adatot és anyagot a szervezeti egységhez való beérkezés vagy onnan történő elküldés alkalmával külön erre a célra szolgáló nyilvántartásokban kell kezelni.
(3) Ha az EU-minősített adatokat a kommunikációs és információs rendszer segítségével kezelik vagy tárolják, a nyilvántartási eljárások a kommunikációs és információs rendszerbeli folyamatok keretében is elvégezhetők.
(4) Az EU-minősített adatok biztonsági célú nyilvántartásba vételével kapcsolatos részletesebb rendelkezéseket a végrehajtási szabályokban határozzák meg.
30. cikk
Az EU-minősített dokumentumok másolása és fordítása
(1) TRES SECRET EU/EU TOP SECRET minősítésű dokumentumok kizárólag a kibocsátó előzetes írásbeli hozzájárulásával másolhatók vagy fordíthatók le.
(2) Amennyiben a SECRET UE/EU SECRET és ennél alacsonyabb minősítésű dokumentumok kibocsátója a másolásra vagy fordításra vonatkozóan nem szab korlátozásokat, e dokumentumok a titokbirtokos utasítására másolhatók vagy fordíthatók.
(3) Az eredeti dokumentumra vonatkozó biztonsági intézkedéseket a másolatokra és a fordításokra is alkalmazni kell.
31. cikk
Az EU-minősített adatok szállítása
(1) Az EU-minősített adatokat úgy kell szállítani, hogy azok a szállítás közben védve legyenek az illetéktelen hozzáféréstől.
(2) Az EU-minősített adatok szállítására a védelmi intézkedések vonatkoznak, amelyek:
-
a szállított EU-minősített adatok minősítési szintjével arányosak; és
-
a szállítmány egyedi feltételeihez igazodnak, különösen annak függvényében, hogy szállítanak-e EU-minősített adatokat:
-
bizottsági épületen vagy zárt épületcsoporton belül;
-
azonos tagállamban található bizottsági épületek között;
-
az Unión belül;
-
az Unióból valamely harmadik állam területére; és
-
az EU-minősített adatok jellegéhez és formájához igazodnak.
(3) Ezen védelmi intézkedéseket a végrehajtási szabályokban vagy, a 42. cikkben említett projektek és programok esetén, a vonatkozó program vagy projektbiztonsági utasítások szerves részeként részletesen meghatározzák.
(4) A végrehajtási szabályok vagy program vagy projektbiztonsági utasítások az EU-minősített adatok szintjével arányos rendelkezéseket tartalmaznak az alábbiak tekintetében:
-
szállítási típus, például kézi szállítás, katonai vagy diplomáciai futár útján történő szállítás, postaszolgálatok vagy kereskedelmi futárszolgálatok útján történő szállítás;
-
az EU-minősített adatok csomagolása;
-
elektronikus eszközökön szállított EU-minősített adatok számára kialakított technikai ellenintézkedések;
-
bármely más eljárási, fizikai vagy elektronikus intézkedés;
-
nyilvántartásba vételi eljárások;
-
biztonsági engedéllyel rendelkező személyzet használata.
(5) Az EU-minősített adatok elektronikus eszközökön történő szállítása során - a 21. cikk (5) bekezdésétől eltérően - a vonatkozó végrehajtási szabályokban meghatározott védelmi intézkedéseket - az elvesztés vagy az illetéktelen tudomására jutás kockázatának minimalizálása érdekében - kiegészíthetik a Bizottság Biztonsági Hatósága által elfogadott, megfelelő technikai ellenintézkedések.
32. cikk
Az EU-minősített adatok megsemmisítése
(1) A már nem szükséges EU-minősített dokumentumok a levéltárakra vonatkozó rendeletek, valamint a dokumentumok kezelésére és archiválására vonatkozó bizottsági szabályok és rendeletek, különösen a közös megőrzési lista figyelembevételével megsemmisíthetők.
(2) A CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vagy magasabb szintű EU-minősített adatokat az EU-minősített adatok nyilvántartásáért felelős hivatal ellenőrző tisztviselője semmisíti meg az adat birtokosa vagy az illetékes hatóság utasítására. A nyilvántartó hivatalt ellenőrző tisztviselő ennek megfelelően aktualizálja az iktatókönyveket és egyéb nyilvántartásokat.
(3) A SECRET UE/EU SECRET vagy TRES SECRET UE/EU TOP SECRET minősítésű dokumentumok esetében a nyilvántartó hivatalt ellenőrző tisztviselő által végrehajtott ezen megsemmisítést olyan tanú jelenlétében kell végrehajtani, aki a megsemmisítendő dokumentum minősítési szintjével legalább megegyező minősítési szintű adatok megismerésére jogosító személyi biztonsági tanúsítvánnyal rendelkezik.
(4) Az ügykezelő és - amennyiben annak jelenléte kötelező - a tanú aláírja a megsemmisítési jegyzőkönyvet, amelyet a nyilvántartóban kell iktatni. Az EU-minősített adatok nyilvántartásáért felelős hivatal ellenőrző tisztviselője a megsemmisítési jegyzőkönyveket TRES SECRET UE/EU TOP SECRET minősítésű dokumentumok esetében legalább tíz évig, a CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL és a SECRET UE/EU SECRET minősítésű dokumentumok esetében pedig legalább öt évig őrzi meg.
(5) A minősített dokumentumokat - ideértve a RESTREINT UE/EU RESTRICTED minősítéssel rendelkezőket is - a végrehajtási szabályokban meghatározott és a vonatkozó uniós vagy az ezzel egyenértékű szabványoknak megfelelő módszerekkel kell megsemmisíteni.
(6) Az EU-minősített adatok tárolására szolgáló számítógépes adathordozókat a végrehajtási szabályokban meghatározott eljárásokkal összhangban kell megsemmisíteni.
33. cikk
Az EU-minősített adatok vészhelyzetben történő megsemmisítése
(1) Az EU-minősített adatok birtokában levő bizottsági szervezeti egységek a helyi feltételek alapján terveket dolgoznak ki az EU minősített anyagok válsághelyzetben történő védelmére, beleértve adott esetben a vészhelyzeti megsemmisítési és kiürítési terveket is. Kiadják az annak megakadályozására szükségesnek ítélt utasításokat, hogy az EU-minősített információk illetéktelen személyek kezébe kerülhessenek.
(2) A CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL és SECRET UE/EU SECRET anyagok válsághelyzetben történő védelmére és/vagy megsemmisítésére irányuló intézkedések semmilyen körülmények között sem akadályozhatják az olyan TRES SECRET UE/EU TOP SECRET anyagok - a kriptográfiai berendezéseket is beleértve - védelmét vagy megsemmisítését, amelyek ellátása minden más feladattal szemben elsőbbséget élvez.
(3) Vészhelyzet esetén, ha illetéktelen hozzáférés közvetlen kockázata áll fenn, a tulajdonosnak meg kell semmisítenie az EU-minősített adatokat úgy, hogy azokat sem részben, sem egészben ne lehessen helyreállítani. A nyilvántartásba vett EU-minősített adatok vészhelyzeti megsemmisítéséről tájékoztatni kell az adatok kibocsátóját és a származási nyilvántartót.
(4) Az EU-minősített adatok megsemmisítésével kapcsolatos részletesebb rendelkezéseket a végrehajtási szabályokban kell meghatározni.
5. FEJEZET
AZ EU-MINŐSÍTETT ADATOK VÉDELME A KOMMUNIKÁCIÓS ÉS INFORMÁCIÓS RENDSZERBEN
34. cikk
Információvédelmi alapelvek
(1) Az információvédelem a kommunikációs és információs rendszerek tekintetében azt jelenti, hogy az ilyen rendszerek megvédik az általuk kezelt adatot, továbbá a szükséges módon, a szükséges időben, a jogszerű felhasználók ellenőrzése alatt működnek.
(2) A hatékony információvédelem az alábbi tényezők megfelelő szintjét biztosítja:
Hitelesség
:
annak garanciája, hogy az információ valódi és jóhiszemű forrásokból származik;
Elérhetőség
:
az engedéllyel rendelkező szervezet kérelemére megvalósuló hozzáférhetőség és felhasználhatóság;
Bizalmasság
:
annak garanciája, hogy az információ nem hozzáférhető illetéktelen személy, szervezet vagy folyamat részére;
Sértetlenség
:
az eszközök és információ hitelességének és teljességének védelme;
Letagadhatatlanság
:
egy cselekmény vagy esemény megtörténtének bizonyíthatósága annak érdekében, hogy ezt a cselekedetet vagy eseményt később ne lehessen letagadni.
(3) Az információvédelem kockázatkezelési eljáráson alapul.
35. cikk
Fogalommeghatározások
E fejezet alkalmazásában az alábbi meghatározásokat kell alkalmazni:
a) „akkreditáció”: az a hivatalos engedély és jóváhagyás, amelyet a Biztonsági Akkreditációs Hatóság egy kommunikációs és információs rendszer számára kiad, hogy működési környezetében EU minősített információkat kezelhessen a biztonsági terv hivatalos jóváhagyását és annak helyes végrehajtását követően;
b) „akkreditációs eljárás”: a Biztonsági Akkreditációs Hatóság akkreditálását megelőzően szükséges lépések és feladatok. Ezen lépéseket és feladatokat az akkreditációs eljárás szabványában határozzák meg;
c) „kommunikációs és információs rendszer”: az elektronikus formában történő információkezelést lehetővé tevő rendszer. A kommunikációs és információs rendszer magában foglalja a működéséhez szükséges valamennyi eszközt, beleértve az infrastruktúrát, a szervezetet, a személyzetet és az információs forrásokat;
d) „fennmaradó kockázat”: biztonsági intézkedések végrehajtását követően fennmaradó kockázat, tekintve, hogy nem lehet minden fenyegetést elhárítani és minden sebezhetőséget megszüntetni;
e) „kockázat”: annak valószínűsége, hogy egy adott fenyegetés kihasználja valamely szervezet vagy az általa használt rendszerek bármelyikének belső, illetve külső sebezhetőségét, és ezáltal kárt okoz az adott szervezetnek, illetve kárt tesz annak tárgyi eszközeiben vagy immateriális javaiban. Mérése a fenyegetések bekövetkezése valószínűségének és hatásának kombinációjával történik.
f) „kockázatelfogadás”: a kockázatkezelést követően fennmaradó kockázat további meglétéhez való hozzájárulásra vonatkozó határozat;
g) a „kockázatértékelés”: a fenyegetések és sebezhetőségek azonosításából, valamint a kapcsolódó kockázatelemzésből, azaz a valószínűség és a hatás elemzéséből áll;
h) „kockázatkommunikáció”: a kommunikációs és információs rendszer felhasználói közösségei körében a kockázatokkal kapcsolatos tudatosság növelése, a jóváhagyó hatóságok tájékoztatása a kockázatokról és jelentéstétel azokról a működtető hatóságok részére;
i) „kockázatkezelés”: a kockázat (megfelelő technikai, fizikai, szervezeti vagy eljárási intézkedések kombinálásával történő) enyhítése, megszüntetése, csökkentése, illetve annak átruházása vagy figyelemmel kísérése.
36. cikk
Az EU-minősített adatokat kezelő kommunikációs és információs rendszer
(1) A kommunikációs és információs rendszer az információvédelem koncepciójával összhangban kezeli az EU-minősített adatokat.
(2) Az EU-minősített adatokat kezelő kommunikációs és információs rendszer tekintetében C(2006) 3602 bizottsági határozatban (11) említett, az információs rendszerek biztonságával kapcsolatos bizottsági politikának való megfelelés az alábbiakat vonja maga után:
a)
Tervezés-Megvalósítás-Ellenőrzés-Intézkedés szemléletet az információs rendszerek biztonságával kapcsolatos politika végrehajtásakor, az információs rendszer teljes életciklusa alatt alkalmazni kell;
b)
a biztonsági igényeket üzleti hatásvizsgálat által kell azonosítani;
c)
az információs rendszert és az abban foglalt adatokat hivatalos adatvagyon-minősítésnek kell alávetni;
d)
az információs rendszerek biztonságával kapcsolatos politika alapján meghatározott valamennyi kötelező biztonsági intézkedést végre kell hajtani;
e)
kockázatkezelési eljárást kell alkalmazni, amely a következő lépésekből áll: a fenyegetések és sebezhetőségek azonosítása, kockázatértékelés, kockázatkezelés, kockázatelfogadás és kockázatkommunikáció;
f)
biztonsági politikát és biztonsági üzemeltetési eljárásokat tartalmazó biztonsági terv meghatározása, végrehajtása, ellenőrzése és felülvizsgálata.
(3) Az EU-minősített adatokat kezelő kommunikációs és információs rendszer tervezésében, fejlesztésében, vizsgálatában, üzemeltetésében, irányításában vagy használatában részt vevő minden munkatárs valamennyi lehetséges biztonsági hiányosságról, incidensről, a biztonság megsértéséről illetve az adatok illetéktelen tudomására jutásáról értesíti a Biztonsági Akkreditációs Hatóságot, amely a kommunikációs és információs rendszer és/vagy az abban foglalt EU-minősített adatok védelmére hatással lehet.
(4) Amennyiben az EU-minősített adatok védelmét kriptográfiai termékek biztosítják, e termékek jóváhagyása az alábbiak szerint történik:
a)
előnyben kell részesíteni azon termékeket, amelyeket a Tanács vagy a Tanács Főigazgatósága a Tanács kriptográfiai jóváhagyó hatóságának minőségében, a Bizottság biztonsági szakértői csoportjának ajánlására jóváhagyott;
b)
A kriptográfiai jóváhagyó hatóság - konkrét működési indokok alapján - a Bizottság biztonsági szakértői csoportjának ajánlására figyelmen kívül hagyhatja az a) pontban említett követelményeket és meghatározott időtartamra ideiglenes jóváhagyást biztosíthat.
(5) EU-minősített adatok elektronikus eszközökkel történő továbbítása, feldolgozása és tárolása során jóváhagyott kriptográfiai termékeket kell használni. E követelmény ellenére szükséghelyzet vagy a kriptográfiai jóváhagyó hatóság által történő jóváhagyást követő speciális technikai konfigurációk esetén különleges eljárások alkalmazhatók.
(6) Biztonsági intézkedéseket kell alkalmazni a CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vagy magasabb szintű minősített adatokat kezelő kommunikációs és információs rendszerek védelmére annak érdekében, hogy nem szándékos elektromágneses kisugárzás miatt a minősített adatok bizalmassága ne sérüljön („TEMPEST biztonsági intézkedések”). Ezeknek a biztonsági intézkedéseknek arányosnak kell lenniük az adatok felhasználásának kockázatával és minősítésük szintjével.
(7) A Bizottság Biztonsági Hatósága az alábbi szerepeket tölti be:
-
információvédelmi hatóság;
-
Biztonsági akkreditációs hatóság;
-
TEMPEST-hatóság;
-
Kriptográfiai jóváhagyó hatóság;
-
Kriptográfiai terjesztési hatóság.
(8) A Bizottság Biztonsági Hatósága minden rendszer esetén kijelöli az információvédelmi üzemeltetési hatóságot.
(9) A (7) és (8) bekezdésben ismertetett szerepek kötelezettségeit a végrehajtási szabályokban határozzák meg.
37. cikk
Az EU-minősített adatokat kezelő kommunikációs és információs rendszer akkreditálása
(1) Az EU-minősített adatokat kezelő valamennyi kommunikációs és információs rendszer az információvédelmi elvek alapján akkreditálási eljáráson megy keresztül, amelynek részletessége a szükséges védelmi szinttel arányos.
(2) Az akkreditálási eljárás magában foglalja a kommunikációs és információs rendszer vonatkozó biztonsági tervének a Bizottság Biztonsági Akkreditációs Hatósága általi hivatalos jóváhagyását az alábbiak biztosítása érdekében:
a)
a 36. cikk (2) bekezdésében említett kockázatkezelési eljárást megfelelő módon teljesítették;
b)
a rendszertulajdonos tudatosan elfogadta a fennmaradó kockázatot; és
c)
ezen határozattal összhangban elérték a kommunikációs és információs rendszer, valamint a benne kezelt EU-minősített adatok megfelelő védelmi szintjét.
(3) A Bizottság Biztonsági Akkreditációs Hatósága akkreditációs nyilatkozatot ad ki, amely meghatározza az EU-minősített adatoknak azt a megengedett legmagasabb minősítési szintjét, amelyet a kommunikációs és információs rendszer kezelhet, valamint az üzemeltetéshez kapcsolódó feltételeket. Ez nem érinti az 512/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (12) 11. cikkében meghatározott, a Biztonsági Akkreditációs Tanácsra ruházott feladatokat.
(4) Egy közös Biztonsági Akkreditációs Tanács felel a Bizottság számos felet magában foglaló kommunikációs és információs rendszerének akkreditálásáért. A Biztonsági Akkreditációs Tanács a részt vevő összes tagállam biztonsági akkreditációs hatóságának képviselőiből áll, és ülésein részt vesz a Bizottság biztonsági akkreditációs hatóságának egy képviselője.
(5) Az akkreditálási eljárás az érintett felek által ellátandó feladatok egész sorából áll. Az akkreditálási iratok és dokumentáció elkészítésének felelőssége teljes mértékben a kommunikációs és információs rendszer tulajdonosát terheli.
(6) Az akkreditálásért a Bizottság Biztonsági Akkreditációs Hatósága felel, amelynek a kommunikációs és információs rendszer életciklusának bármely pillanatában joga van az alábbiakhoz:
a)
akkreditálási eljárás alkalmazásának előírása;
b)
a kommunikációs és információs rendszer ellenőrzése vagy kivizsgálása;
c)
ha az üzemeltetési feltételek többé nem teljesülnek, egy biztonsági fejlesztési terv meghatározásának és világosan meghatározott időn belül történő hatékony végrehajtásának előírása, a kommunikációs és információs rendszer üzemeltetési engedélyének az üzemeltetési feltételek újbóli teljesüléséig történő esetleges visszavonása mellett.
(7) Az akkreditálási eljárást az EU-minősített adatokat kezelő kommunikációs és információs rendszer akkreditálási eljárásának szabványában kell létrehozni, amelyet a C(2006) 3602 határozat 10. cikkének (3) bekezdésével összhangban kell jóváhagyni.
38. cikk
Szükséghelyzet
(1) Az e fejezetben foglalt rendelkezések ellenére, szükséghelyzetben - például fenyegető vagy ténylegesen fennálló válság-, konfliktus- vagy háborús helyzetben - vagy rendkívüli üzemeltetési körülmények között az alábbiakban leírt különös eljárások alkalmazhatók.
(2) EU-minősített adatok az illetékes hatóság beleegyezésével továbbíthatók alacsonyabb minősítési szintre jóváhagyott kriptográfiai termékek felhasználásával vagy rejtjelezés nélkül, amennyiben a késedelem által okozott kár egyértelműen meghaladná a minősített adatok illetéktelen hozzáférhetővé tétele által okozott kárt, és ha:
a)
a küldő, illetve a címzett nem rendelkezik az előírt rejtjelezési lehetőséggel; valamint
b)
a minősített anyag más eszközökkel nem továbbítható időben.
(3) A 1. pontban meghatározott körülmények esetén továbbított minősített adat nem látható el olyan jelöléssel vagy jelzéssel, amely azt a nem minősített adatoktól vagy elérhető kriptográfiai eszköz által védhető adattól megkülönbözteti. A címzetteket késedelem nélkül, egyéb módon értesíteni kell a minősítési szintről.
(4) Ezt követően jelentést kell tenni az illetékes hatóságnak és a Bizottság biztonsági szakértői csoportjának.
6. FEJEZET
IPARI BIZTONSÁG
39. cikk
Alapelvek
(1) Az iparbiztonság az EU-minősített adatok védelmét biztosító intézkedések alkalmazása
a)
minősített szerződések keretén belül
i.
a részvételre jelentkezők vagy ajánlattevők által, a pályázati és szerződéskötési eljárás során;
ii.
a vállalkozók vagy alvállalkozók által, a minősített szerződések életciklusa során;
b)
minősített támogatási megállapodások keretén belül,
i.
a pályázók által, a támogatás-odaítélési eljárások során;
ii.
a kedvezményezettek által, a minősített támogatási megállapodások életciklusa során.
(2) Az ilyen szerződések vagy támogatási megállapodások nem foglalhatnak magukban TRES SECRET UE/EU TOP SECRET szintű minősített adatot.
(3) Eltérő rendelkezés hiányában ezen fejezet minősített szerződésekre vagy vállalkozókra vonatkozó rendelkezéseit a minősített alvállalkozói szerződésekre vagy alvállalkozókra is alkalmazni kell.
40. cikk
Fogalommeghatározások
E fejezet alkalmazásában a következő fogalom-meghatározások alkalmazandóak:
a) „minősített szerződés”: az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletben (13) említett, a Bizottság vagy egyik szervezeti egysége által egy vállalkozóval ingó vagy ingatlan eszközök szállítása, munkák kivitelezése vagy szolgáltatások nyújtása céljából kötött keretszerződés vagy szerződés, amelynek teljesítése EU-minősített adatok létrehozását, kezelését vagy tárolását teszi szükségessé vagy foglalja magában.
b) „minősített alvállalkozói szerződés”: a Bizottság vagy egyik szervezeti egysége által egy másik vállalkozóval (azaz alvállalkozóval) ingó vagy ingatlan eszközök szállítása, munkálatok elvégzése vagy szolgáltatások nyújtása céljából kötött szerződés, amelynek teljesítése EU-minősített adatok létrehozását, kezelését vagy tárolását teszi szükségessé vagy foglalja magában;
c) „minősített támogatási megállapodás”: egy megállapodás, amelynek keretében az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet I. részének VI. címében említettek szerint a Bizottság támogatást ítél oda, amelynek teljesítése EU-minősített adatok létrehozását, kezelését vagy tárolását teszi szükségessé vagy foglalja magában;
d) „kijelölt biztonsági hatóság”: egy adott tagállam nemzeti biztonsági hatóságának felelős hatóság, amelynek feladata az ipari és egyéb szervezetek tájékoztatása az iparbiztonságot érintő ügyekre vonatkozó nemzeti politikáról, valamint iránymutatás és segítségnyújtás biztosítása e politikák végrehajtása során. A kijelölt biztonsági hatóság feladatait a nemzeti biztonsági hatóság vagy bármely más illetékes hatóság is elvégezheti.
41. cikk
A minősített szerződésekre vagy támogatási megállapodásokra vonatkozó eljárás
(1) A Bizottság minden egyes szervezeti egysége - mint ajánlatkérő - a minősített szerződések vagy támogatási megállapodások odaítélésekor gondoskodik arról, hogy az iparbiztonság e fejezetben meghatározott minimumszabályait a szerződésbe belefoglalják vagy abban azokra utalás történjen, valamint, hogy e szabályokat betartsák.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a Bizottság illetékes szolgálatai kikérik a Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóság és különösen annak Biztonsági Igazgatóságának véleményét, és biztosítják, hogy a vállalkozói és alvállalkozói mintaszerződések és támogatási mintamegállapodások a vállalkozók és alvállalkozók, illetve a támogatási megállapodások kedvezményezettjei által betartandó, az EU-minősített adatok védelmére vonatkozó alapelveket és minimumszabályokat tükröző rendelkezéseket tartalmaznak.
(3) A Bizottság szorosan együttműködik a nemzeti biztonsági hatósággal, a kijelölt biztonsági hatósággal és az érintett tagállamok más illetékes hatóságával.
(4) Amennyiben egy ajánlatkérő egy minősített szerződés vagy támogatási megállapodás megkötésére irányuló eljárást tervez elindítani, az eljárás minősített jellegével és az eljárás elemeivel kapcsolatban az eljárás valamennyi szakaszában kikéri a Bizottság Biztonsági Hatóságának véleményét.
(5) A minősített vállalkozói és alvállalkozói szerződésekre, minősített támogatási megállapodásokra, szerződési hirdetményekre, telephely-biztonsági tanúsítvány használatát előíró körülményekre vonatkozó iránymutatásra, program vagy projektbiztonsági utasításokra, a biztonsági vonatkozások záradékára, a látogatásokra, az EU-minősített adatok minősített szerződések és minősített támogatási megállapodások alapján történő továbbítására és szállítására vonatkozó sablonokat és mintákat az iparbiztonsággal kapcsolatos végrehajtási szabályokban kell meghatározni, a Bizottság biztonsági szakértői csoportjával folytatott konzultációt követően.
(6) A Bizottság minősített szerződést vagy támogatási megállapodást köthet, amely az EU-minősített adatokhoz való hozzáféréssel, vagy azok kezelését vagy tárolását magában foglaló vagy azzal járó feladatokkal bízhat meg egy tagállamban vagy olyan harmadik államban bejegyzett gazdasági szereplőt, amellyel a Bizottság ezen határozat 7. fejezete szerinti megállapodást vagy igazgatási megállapodást fogadott el.
42. cikk
A minősített szerződésben vagy támogatási megállapodásban található biztonsági elemek
(1) A minősített szerződések és támogatási megállapodások az alábbi biztonsági elemeket tartalmazzák:
A programra vagy projektre vonatkozó biztonsági utasítások
a)
„A programra vagy projektre vonatkozó biztonsági utasítások”: adott programra vagy projektre alkalmazandó biztonsági eljárások felsorolása a biztonsági eljárások egységesítése céljából. A felsorolás a program vagy projekt teljes időtartama alatt felülvizsgálható.
b)
A Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóság programra vagy projektre vonatkozó általános biztonsági utasításokat dolgoz ki, az EU-minősített adatok kezelését vagy tárolását magában foglaló programokért vagy projektekért felelős bizottsági szervezeti egységek adott esetben programra vagy projektre vonatkozó külön biztonsági utasításokat dolgozhat ki, amelyek a programra vagy projektre vonatkozó általános biztonsági utasításokon alapulnak.
c)
A programra vagy projektre vonatkozó külön biztonsági utasításokat különösen a jelentős hatókörű, mértékű vagy komplexitású vagy a nagyszámú és/vagy sokféle vállalkozót, kedvezményezettet és más partnert és érdekelt felet magában foglaló programok és projektek esetén kell kidolgozni, például azok jogállására vonatkozóan. A programra vagy projektre vonatkozó külön biztonsági utasításokat a programot vagy projektet irányító bizottsági szervezeti egység(ek) a Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatósággal szoros együttműködésben dolgozzák ki.
d)
A Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóság a programra vagy projektre vonatkozó általános, illetve külön biztonsági utasításokat is benyújtja a Bizottság biztonsági szakértői csoportjának tanácsadás céljából.
Biztonsági vonatkozások záradéka
a)
„Biztonsági vonatkozások záradéka”: különös szerződéses feltételek ajánlatkérő által összeállított jegyzéke, amely szerves részét képezi az EU-minősített adathoz való hozzáférést vagy ilyen adat létrehozását magában foglaló minősített szerződésnek, és amely meghatározza a biztonsági követelményeket és a szerződésnek a biztonsági védelmet igénylő elemeit;
b)
A szerződésspecifikus biztonsági követelményeket biztonsági mellékletben (SAL) kell leírni. Adott esetben a biztonsági vonatkozások záradéka tartalmazza az biztonsági minősítési útmutatót, és a minősített vállalkozói vagy alvállalkozói szerződésnek vagy támogatási megállapodásnak szerves részét képezi;
c)
A biztonsági vonatkozások záradéka tartalmazza a vállalkozók vagy kedvezményezettek részére az e határozatban foglalt minimumszabályok teljesítését előíró rendelkezéseket. Az ajánlatkérő biztosítja, hogy a biztonsági vonatkozások záradéka jelezze, hogy a minimumszabályok be nem tartása elegendő indokot jelenthet a szerződés vagy a támogatási megállapodás felbontására.
(2) A programra vagy projektre vonatkozó biztonsági utasítások és a biztonsági vonatkozások záradéka is kötelező biztonsági elemként tartalmazza a biztonsági minősítési útmutatót:
a)
„Biztonsági minősítési útmutató”: olyan dokumentum, amely - az alkalmazandó biztonsági minősítési szinteket meghatározva - leírja egy program, projekt, szerződés vagy támogatási megállapodás minősített elemeit. A biztonsági minősítési útmutató kiterjeszthető a program, projekt, szerződés vagy támogatási megállapodás teljes időtartamára, az egyes információk pedig újraosztályozhatók, illetve alacsonyabb szintbe sorolhatók; amennyiben létezik biztonsági minősítési útmutató, az a biztonsági vonatkozások záradékának része kell, hogy legyen.
b)
A pályázati felhívás kiírását vagy a minősített szerződés odaítélését megelőzően a Bizottság szervezeti egysége ajánlatkérőként meghatározza a részvételre jelentkezők és ajánlattevők vagy vállalkozók részére nyújtandó bármely adat biztonsági minősítését, valamint a vállalkozó által létrehozandó bármely adat biztonsági minősítését. E célból a Bizottság szervezeti egysége a szerződés teljesítése során alkalmazandó biztonsági minősítési útmutató készít e határozattal és annak végrehajtási szabályaival összhangban, a Bizottság Biztonsági Hatóságával folytatott konzultációt követően.
c)
A minősített szerződés különféle elemeire vonatkozó biztonsági minősítések meghatározása érdekében az alábbi elveket kell alkalmazni:
i.
a biztonsági minősítési útmutató elkészítése során a Bizottság szervezeti egységének mint ajánlatkérőnek figyelembe kell vennie valamennyi vonatkozó biztonsági szempontot, ideértve a nyújtott adathoz rendelt és az adat kibocsátója által a szerződéshez való használatra jóváhagyott biztonsági minősítést;
ii.
a szerződés minősítésének általános szintje nem lehet alacsonyabb bármely elemének legmagasabb minősítési szintjénél; valamint
iii.
adott esetben az ajánlatkérő a Bizottság Biztonsági Hatóságán keresztül kapcsolatba lép a tagállamok nemzeti biztonsági hatóságaival, kijelölt biztonsági hatóságaival vagy más érintett illetékes biztonsági hatósággal, egy szerződés teljesítése során a vállalkozók által létrehozott vagy azok részére nyújtott adat minősítését érintő bármilyen változás esetén és a biztonsági minősítési útmutató bármilyen további változása esetén.
43. cikk
A vállalkozók és kedvezményezettek alkalmazottainak EU-minősített adatokhoz való hozzáférése
Az ajánlatkérő vagy támogatást nyújtó hatóság biztosítja, hogy a minősített szerződés vagy minősített támogatási megállapodás rendelkezéseket tartalmaz, amelyek feltüntetik, hogy egy vállalkozó, alvállalkozó vagy kedvezményezett olyan alkalmazottja számára, akinek a minősített szerződés teljesítéséhez szüksége van az EU-minősített adatokhoz való hozzáférésre, a hozzáférés csak akkor adható meg, ha:
a)
a megfelelő szintű biztonsági engedéllyel rendelkezik vagy más módon megfelelő felhatalmazást kapott „szükséges ismereteinek” meghatározásával;
b)
tájékoztatást kaptak az EU-minősített adatok védelme esetén alkalmazandó biztonsági szabályokról és eljárásokról, és tudomásul vették az ilyen adatok védelmével kapcsolatos felelősségüket.
c)
a CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vagy SECRET UE/EU SECRET minősítésű adatokhoz való hozzáférés érdekében átestek adott nemzeti biztonsági hatóság, kijelölt biztonsági hatóság vagy bármely más illetékes biztonsági hatóság megfelelő szintű biztonsági ellenőrzésén.
44. cikk
Telephely-biztonsági tanúsítvány
„Telephely-biztonsági tanúsítvány”: annak a nemzeti biztonsági hatóság vagy kijelölt biztonsági hatóság vagy bármely más illetékes biztonsági hatóság által történő hivatalos meghatározása, hogy egy adott létesítmény biztonsági szempontból megfelelő szintű védelmet tud-e nyújtani meghatározott biztonsági minősítésű szintű EU-minősített adatoknak.
(2) A tagállam nemzeti biztonsági hatósága vagy kijelölt biztonsági hatósága vagy bármely más illetékes biztonsági hatósága által kibocsátott telephely-biztonsági tanúsítványt, amely annak jelzésére szolgál, hogy - a nemzeti törvényekkel és rendeletekkel összhangban - egy gazdasági szereplő képes az EU-minősített adatnak a telephelyükön, megfelelő minősítési szinten (CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vagy SECRET UE/EU SECRET) való védelmére, be kell mutatni a Bizottság Biztonsági Hatóságának, amely továbbítja azt az ajánlatkérő vagy támogatást nyújtó hatóságként eljáró bizottsági szervezeti egységének, mielőtt egy részvételre jelentkező, ajánlattevő vagy vállalkozó, illetve támogatást kérelmező vagy kedvezményezett számára az EU-minősített adathoz való hozzáférést biztosítanák vagy engedélyeznék.
(3) Adott esetben az ajánlatkérő a Bizottság Biztonsági Hatóságán keresztül értesíti a megfelelő nemzeti vagy kijelölt biztonsági hatóságot vagy bármely más illetékes biztonsági hatóságot, hogy a szerződés teljesítéséhez telephely-biztonsági tanúsítványra van szükség. Telephely-biztonsági tanúsítványra vagy személyi biztonsági tanúsítványra akkor van szükség, ha a közbeszerzés vagy a támogatás-odaítélési eljárás során CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vagy SECRET UE/EU SECRET minősítésű adatot kell átadni.
(4) Az ajánlatkérő vagy támogatást nyújtó hatóság nem köthet minősített szerződést vagy támogatási megállapodást a megfelelőnek tartott pályázóval vagy résztvevővel azt megelőzően, hogy kézhez kapná az érintett vállalkozó vagy alvállalkozó bejegyzésének helye szerinti tagállam nemzeti biztonsági hatósága, kijelölt biztonsági hatósága által kiállított megerősítést arról, hogy szükség szerint megfelelő telephely-biztonsági tanúsítvánnyal rendelkeznek.
(5) Ha a telephely-biztonsági tanúsítványt kibocsátó nemzeti biztonsági hatóság, kijelölt biztonsági hatóság vagy bármely más illetékes biztonsági hatóság a Bizottság Biztonsági Hatóságát a telephely-biztonsági tanúsítványt érintő bármely változásról értesíti, a Bizottság Biztonsági Hatósága tájékoztatja az ajánlatkérő vagy támogatást nyújtó hatóságként eljáró bizottsági szervezeti egységet. Alvállalkozói szerződés esetén a nemzeti vagy kijelölt biztonsági hatóságot, illetve bármely egyéb illetékes biztonsági hatóságot ennek megfelelően tájékoztatni kell.
(6) A telephely-biztonsági tanúsítványnak az adott nemzeti vagy kijelölt biztonsági hatóság vagy bármely más illetékes biztonsági hatóság általi visszavonása elegendő indokot szolgáltat az ajánlatkérőnek a minősített szerződés megszüntetésére vagy a részvételre jelentkezőnek, ajánlattevőnek vagy a pályázónak versenyből való kizárására. Az ilyen értelmű rendelkezést a kidolgozandó mintaszerződések és támogatási megállapodások tartalmazzák.
45. cikk
A minősített szerződésekre és támogatási megállapodásokra vonatkozó rendelkezések
(1) Amikor egy részvételre jelentkező, ajánlattevő vagy pályázó részére a közbeszerzési eljárás során EU-minősített adatot adnak át, a pályázati vagy ajánlattételi felhívásnak tartalmaznia kell egy olyan kitételt, amely azt a részvételre jelentkezőt, ajánlattevőt vagy pályázót, aki végül nem nyújtja be pályázatát vagy ajánlatát, vagy akit nem választanak ki, arra kötelezi, hogy adott időn belül valamennyi minősített dokumentumot szolgáltassa vissza.
(2) Az ajánlatkérő a Bizottság Biztonsági Hatóságán keresztül értesíti a megfelelő nemzeti vagy kijelölt biztonsági hatóságot vagy bármely más illetékes biztonsági hatóságot, hogy minősített szerződést vagy támogatási megállapodást kötöttek, valamint közli a vonatkozó adatokat, például a vállalkozó(k) vagy kedvezményezett(ek) nevét, a szerződés időtartamát és a legmagasabb minősítési szintet.
(3) Amennyiben egy ilyen szerződést vagy támogatási megállapodást megszüntetnek, az ajánlatkérő vagy támogatást nyújtó hatóság haladéktalanul értesíti a Bizottság Biztonsági Hatóságán keresztül annak a tagállamnak a nemzeti vagy kijelölt biztonsági hatóságát vagy bármely más illetékes biztonsági hatóságát, amelyben a vállalkozót vagy a támogatás kedvezményezettjét nyilvántartásba vették.
(4) Általános szabály, hogy a vállalkozó vagy a támogatás kedvezményezettje a minősített vállalkozói vagy támogatási megállapodás vagy a támogatási kedvezményezett részvételének lejártát követően köteles valamennyi EU-minősített adatot visszaszolgáltatni az ajánlatkérő vagy támogatást nyújtó hatóságnak.
(5) Az EU-minősített adatoknak a minősített szerződés vagy minősített támogatási megállapodás teljesítése során vagy azok lejártával történő megsemmisítésére vonatkozó egyedi rendelkezéseket a biztonsági vonatkozások záradékában kell lefektetni.
(6) Amennyiben a vállalkozó vagy a támogatás kedvezményezettje engedélyt kap az EU-minősített adatok megtartására a minősített szerződés vagy támogatási megállapodás lejártát követően, továbbra is be kell tartani az e határozatban foglalt minimumszabályokat, és a vállalkozónak vagy a támogatás kedvezményezettjének védenie kell az EU-minősített adatok bizalmasságát.
46. cikk
Minősített szerződésekre vonatkozó egyedi rendelkezések
(1) A pályázati kiírásban és a minősített szerződésben meg kell határozni az EU-minősített adatok védelme szempontjából lényeges feltételeket, amelyek szerint a vállalkozó alvállalkozói szerződést köthet.
(2) Mielőtt a vállalkozó a minősített szerződés bármely részére alvállalkozókat szerződtetne, ehhez engedélyt kér az ajánlatkérőtől. Az EU-minősített adatokhoz való hozzáférést magában foglaló alvállalkozói szerződés nem köthető harmadik országban nyilvántartásba vett alvállalkozóval, kivéve, ha a 7. fejezetben meghatározottak szerint létrehozták az adatok biztonságára vonatkozó keretszabályozást.
(3) A vállalkozó felel annak biztosításáért, hogy minden alvállalkozói tevékenységet az e határozatban foglalt minimumszabályokkal összhangban folytassanak, és az alvállalkozó részére nem ad át EU-minősített adatot vagy anyagot az azt kibocsátó előzetes írásbeli engedélye nélkül.
(4) A vállalkozó által létrehozott vagy kezelt EU-minősített adatok tekintetében a Bizottságot kell kibocsátónak tekinteni, és a kibocsátót megillető jogokat az ajánlatkérő gyakorolja.
47. cikk
A minősített szerződésekkel kapcsolatos látogatások
(1) Amennyiben a Bizottság egyik alkalmazottjának vagy a vállalkozók vagy a támogatás kedvezményezettjei személyzetének valamely minősített szerződés vagy támogatási megállapodás teljesítéséhez egymás telephelyén CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vagy SECRET UE/EU SECRET minősítésű adathoz kell hozzáférnie, a látogatásokat a nemzeti vagy kijelölt biztonsági hatóságokkal vagy bármely más érintett illetékes biztonsági hatósággal összeköttetésben kell megszervezni. A Bizottság Biztonsági Hatóságát tájékoztatják e látogatásokról. Egyes meghatározott programokra vagy projektekre vonatkozóan azonban a nemzeti biztonsági hatóság, a kijelölt biztonsági hatóság vagy bármely más illetékes biztonsági hatóság megállapodhat egy olyan eljárásról, amely alapján közvetlenül meg lehet szervezni e látogatásokat.
(2) Minden látogatónak megfelelő biztonsági tanúsítvánnyal kell rendelkeznie, és teljesítenie kell a „szükséges ismeret” feltételét a minősített szerződéssel kapcsolatos EU-minősített adatokhoz való hozzáféréshez.
(3) A látogatók csak a látogatás céljához kapcsolódó EU-minősített adatokhoz kapnak hozzáférést.
(4) A részletesebb rendelkezéseket a végrehajtási szabályokban határozzák meg.
(5) Az e határozatban megállapított és a (4) bekezdésben említett végrehajtási szabályokban említett minősített szerződésekkel kapcsolatos látogatásokra vonatkozó rendelkezéseknek való megfelelés kötelező.
48. cikk
Az EU-minősített adatok minősített szerződésekkel és minősített támogatási megállapodásokkal kapcsolatos továbbítása és szállítása
(1) Az EU-minősített adatok elektronikus úton történő továbbítása tekintetében ezen határozat 5. fejezetének vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni.
(2) Az EU-minősített adatok szállítására ezen határozat 4. fejezetének és annak végrehajtási szabályainak vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni, a nemzeti törvényekkel és rendeletekkel összhangban.
(3) Az EU-minősített adatok szállítmányként való szállítása biztonsági előírásainak meghatározása során az alábbi elveket kell alkalmazni:
a)
a szállítás valamennyi szakasza alatt garantálni kell a biztonságot, a kiindulási helytől a végső úti célig;
b)
egy adott szállítmányra megállapított védelmi szintet az abban foglalt anyag legmagasabb minősítési szintje határozza meg;
c)
a SECRET UE/EU SECRET vagy CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIEL adatként minősített anyag bármilyen, határokon átnyúló szállítását megelőzően a feladó szállítási tervet készít, amelyet az érintett nemzeti biztonsági hatóságok, kijelölt biztonsági hatóságok vagy más illetékes biztonsági hatóságok jóváhagynak;
d)
az útvonalak lehetőség szerint közvetlenek, és a szállítást a körülmények engedte lehető leggyorsabban hajtják végre;
e)
az útvonalak lehetőség szerint kizárólag tagállamokon keresztül vezetnek. Nem uniós tagállamokon keresztül vezető útvonalakon kizárólag mind a feladó, mind a címzett államának nemzeti vagy kijelölt biztonsági hatósága vagy más illetékes biztonsági hatósága által kiadott jóváhagyást követően lehet haladni.
49. cikk
Az EU-minősített adatok átadása harmadik államban működő vállalkozók vagy támogatási kedvezményezettek részére
Az EU-minősített adat harmadik államokban működő vállalkozók vagy támogatási kedvezményezettek részére való átadása a Bizottság Biztonsági Hatósága, a Bizottság szervezeti egysége mint ajánlatkérő vagy támogatást nyújtó hatóság, valamint azon érintett harmadik ország nemzeti biztonsági hatósága kijelölt biztonsági hatósága vagy más illetékes biztonsági hatósága által elfogadott biztonsági intézkedésekkel összhangban történik, ahol a vállalkozót vagy a támogatás kedvezményezettjét bejegyezték.
50. cikk
A RESTREINT UE/EU RESTRICTED minősítésű adatok minősített szerződések vagy minősített támogatási megállapodások keretében történő kezelése
(1) A RESTREINT UE/EU RESTRICTED minősítésű adatok minősített szerződések vagy minősített támogatási megállapodások keretében történő védelme az arányosság és költséghatékonyság elvén alapszik.
(2) A RESTREINT UE/EU RESTRICTED minősítésű adatok kezelését magában foglaló minősített szerződések vagy minősített támogatási megállapodások összefüggésében nincs szükség telephely-biztonsági tanúsítványra vagy személyi biztonsági tanúsítványra.
(3) Amennyiben egy adott szerződés vagy támogatási megállapodás RESTREINT UE/EU RESTRICTED minősítési szintű adatok adott vállalkozó vagy a támogatás kedvezményezettje által működtetett kommunikációs és információs rendszerben való kezelésére is kiterjed, az ajánlatkérő vagy támogatási nyújtó hatóság a Bizottság Biztonsági Hatóságával való konzultációt követően biztosítja, hogy a szerződés vagy a támogatási megállapodás meghatározza a kommunikációs és információs rendszer akkreditálásához vagy jóváhagyásához szükséges, valamennyi kockázati tényezőre kiterjedő technikai és adminisztratív követelményeket. Az ilyen kommunikációs és információs rendszer akkreditációjának vagy jóváhagyásának hatályáról a Bizottság Biztonsági Hatósága és az érintett nemzeti biztonsági hatóság vagy kijelölt biztonsági hatóság állapodik meg.
7. FEJEZET
A MINŐSÍTETT ADATOK MÁS UNIÓS INTÉZMÉNYEKKEL, ÜGYNÖKSÉGEKKEL, SZERVEKKEL ÉS HIVATALOKKAL, TAGÁLLAMOKKAL, HARMADIK ÁLLAMOKKAL ÉS NEMZETKÖZI SZERVEZETEKKEL VALÓ CSERÉJE
51. cikk
Alapelvek
(1) Amennyiben a Bizottság vagy egyik szervezeti egysége megállapítja, hogy EU-minősített adatok más uniós intézménnyel, ügynökséggel, szervvel vagy hivatallal, illetve harmadik állammal vagy nemzetközi szervezettel való cseréjére van szüksége, e célból meg kell tenni a megfelelő jogi vagy igazgatási keret létrehozására irányuló szükséges lépéseket, amely keret magában foglalhatja a vonatkozó rendeletekkel összhangban megkötött adatbiztonsági megállapodásokat vagy igazgatási megállapodásokat is.
(2) Az 57. cikk sérelme nélkül az EU-minősített adatok más uniós intézménnyel, ügynökséggel, szervvel vagy hivatallal, illetve harmadik állammal vagy nemzetközi szervezettel történő cseréjére csak abban az esetben van lehetőség, ha megfelelő jogi vagy adminisztratív keretet hoztak létre, és elegendő garancia áll rendelkezésre arra vonatkozóan, hogy az érintett uniós intézmény, ügynökség, szerv vagy hivatal, illetve harmadik állam vagy nemzetközi szervezet egyenértékű alapelveket és minimumszabályokat alkalmaz a minősített adatok védelmére vonatkozóan.
52. cikk
Az EU-minősített adatok más uniós intézményekkel, ügynökségekkel, szervekkel és hivatalokkal való cseréje
(1) Mielőtt más uniós intézménnyel, ügynökséggel, szervvel vagy hivatallal igazgatási megállapodást kötne az EU-minősített adatok cseréjére vonatkozóan, a Bizottság megbizonyosodik arról, hogy az érintett uniós intézmény, ügynökség, szerv vagy hivatal:
a)
rendelkezik az EU-minősített adatok védelmére vonatkozó keretszabályozással, amely az e határozatban és annak végrehajtási szabályaiban megállapított alapelvekkel és minimumszabályokkal egyenértékű alapelveket és minimumszabályokat állapít meg;
b)
a személyi biztonsággal, fizikai biztonsággal, EU-minősített adatok kezelésével és a kommunikációs és információs rendszerek biztonságával kapcsolatos biztonsági szabványokat és útmutatókat alkalmaz, amelyek az EU-minősített adatok számára a Bizottságban biztosított védelmi szinttel egyenértékű védelmi szintet biztosítanak.
c)
az általa létrehozott minősített adatokat EU-minősített adatokként jelöli meg.
(2) Szoros együttműködésben a Bizottság egyéb illetékes szervezeti egységeivel, a Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóság a Bizottságon belüli illetékes szolgálat a más uniós intézménnyel, ügynökséggel, szervvel vagy hivatallal EU-minősített adatok cseréjére vonatkozóan megkötött igazgatási megállapodások tekintetében.
(3) Az igazgatási megállapodást általában levélváltás formájában kötik, a humánerőforrásügyi és biztonsági főigazgató Bizottság nevében történő aláírásával.
(4) Mielőtt megállapodást kötne az EU-minősített adatok cseréjére vonatkozóan, a Bizottság Biztonsági Hatósága értékelő látogatást tesz az EU-minősített adatok védelmére vonatkozó keretszabályozás értékelése és az EU-minősített adatok védelme érdekében tett intézkedések hatékonyságának megállapítása céljából. Az igazgatási megállapodás csak akkor lép hatályba és az EU-minősített adatok kicserélésére csak akkor kerül sor, hogyha az értékelő látogatás eredménye kielégítő és a látogatás során tett további ajánlásokat betartották. Rendszeres nyomon követő értékelő látogatásokat kell tenni annak megerősítésére, hogy az igazgatási megállapodást betartják-e és a meglevő biztonsági intézkedések továbbra is megfelelnek-e az alapelveknek és az elfogadott minimumszabályoknak.
(5) Általános szabályként a minősített adatok más uniós intézményekkel, ügynökségekkel, szervekkel és hivatalokkal való cseréjének fő beérkezési és kiküldési helye a Bizottságon belül a Főtitkárság által irányított EU-minősített adatokat nyilvántartó hivatal. Ha azonban biztonsági, szervezeti vagy üzemeltetési okokból az EU-minősített adatok védelme szempontjából ez megfelelőbb, az e határozattal és annak végrehajtási szabályaival összhangban a Bizottság szervezeti egységeiben létrehozott EU-minősített adatokat nyilvántartó helyi hivatalok működnek a minősített adatok beérkezési és kiküldési helyeként a Bizottság érintett szervezeti egységeinek hatáskörébe tartozó kérdésekben.
(6) A Bizottság biztonsági szakértői csoportját tájékoztatni kell a (2) bekezdés szerinti igazgatási megállapodások megkötésének folyamatáról.
53. cikk
Az EU-minősített adatok tagállamokkal való cseréje
(1) Az EU-minősített adatokat ki lehet cserélni a tagállamokkal és át lehet adni a tagállamoknak feltéve, hogy azok ezeket az adatokat a nemzeti minősítési jelöléssel ellátott azonos szintű minősített adatokra alkalmazandó előírásoknak megfelelően védik a biztonsági minősítések I. mellékletben szereplő egyenértékűségi táblázatában foglaltak szerint.
(2) Amennyiben a tagállamok nemzeti minősítési jelöléssel ellátott minősített adatokat visznek be az Európai Unió struktúráiba vagy hálózataiba, a Bizottság ezeket az adatokat az azonos szintű EU-minősített adatokra alkalmazandó előírásoknak megfelelően védi a biztonsági minősítések I. mellékletben szereplő egyenértékűségi táblázatában foglaltak szerint.
54. cikk
Az EU-minősített adatok harmadik államokkal és nemzetközi szervezetekkel való cseréje
(1) Abban az esetben, ha a Bizottság a minősített adatok harmadik államokkal és nemzetközi szervezetekkel való cseréjének hosszú távú szükségességét állapítja meg, e célból meg kell tenni a megfelelő jogi vagy igazgatási keret létrehozására irányuló szükséges lépéseket, amely keret magában foglalhatja a vonatkozó rendeletekkel összhangban megkötött adatbiztonsági megállapodásokat vagy igazgatási megállapodásokat is.
(2) A (1) bekezdésben említett ilyen adatbiztonsági vagy igazgatási megállapodások rendelkezéseket tartalmaznak annak biztosítására, hogy amennyiben a harmadik állam vagy a nemzetközi szervezet EU-minősített adatot kap, az ilyen adatot a minősítési szintjének és az e határozatban foglaltakkal egyenértékű minimumszabályoknak megfelelő védelemben részesítsék.
(3) Az általános szabályként legfeljebb RESTREINT UE/EU RESTRICTED minősítési szintű EU-minősített adatok esetén a Bizottság az 56. cikknek megfelelően igazgatási megállapodásokat köthet.
(4) A (3) bekezdésben említett, minősített adatok cseréjére vonatkozó igazgatási megállapodások rendelkezéseket tartalmaznak annak biztosítására, hogy amennyiben a harmadik állam vagy a nemzetközi szervezet EU-minősített adatot kap, az ilyen adatot a minősítési szintjének és az e határozatban foglaltakkal egyenértékű minimumszabályoknak megfelelő védelemben részesítsék. A Bizottság biztonsági szakértői csoportja véleményét kikérik az adatbiztonsági megállapodások vagy igazgatási megállapodások megkötéséről.
(5) A Bizottságtól származó EU-minősített adatok harmadik állam vagy nemzetközi szervezet részére történő átadásáról szóló határozatot csak a Bizottság szervezeti egysége, mint ezen EU-minősített adatok Bizottságon belüli kibocsátója hozhatja meg eseti alapon, az adat jellegétől és tartalmától, a címzett számára szükséges ismeret elvétől, valamint az Unió számára jelentkező előnyök mértékétől függően. Ha az átadni kért minősített adat vagy az abban esetlegesen jelen lévő forrásanyag kibocsátója nem a Bizottság, akkor a Bizottság EU-minősített adatot birtokló szervezeti egységének a kibocsátó előzetes írásbeli beleegyezését kell kérnie az adat átadásához. Ha a kibocsátó nem állapítható meg, feladatkörét a Bizottság minősített adatot birtokló szervezeti egysége látja el, a Bizottság biztonsági szakértői csoportjával folytatott konzultációt követően.
55. cikk
Adatbiztonsági megállapodások
(1) Harmadik államokkal és nemzetközi szervezetekkel az EUMSZ 218. cikkével összhangban kötnek adatbiztonsági megállapodásokat.
(2) Az adatbiztonsági megállapodások:
a)
megállapítják a minősített adatoknak az Unió és harmadik államok vagy nemzetközi szervezetek közötti cseréjére irányadó alapelveket és minimumszabályokat;
b)
rendelkeznek technikai végrehajtási szabályokról is, amelyeket az érintett uniós intézmények és szervek illetékes biztonsági hatóságai és a szóban forgó harmadik állam vagy nemzetközi szervezet illetékes biztonsági hatósága közösen alakítanak ki. A végrehajtási szabályok figyelembe veszik az érintett harmadik állam vagy nemzetközi szervezet hatályos biztonsági szabályai, struktúrái és eljárásai által biztosított védelmi szintet;
c)
előírják, hogy a minősített adatoknak az adott megállapodás szerinti cseréjét megelőzően meg kell állapítani, hogy az átvevő fél képes a neki átadott minősített adatok megfelelő védelmére és megőrzésére.
(3) Amennyiben az 51. cikk (1) bekezdése szerint megállapítást nyer, hogy minősített adatok cseréjére van szükség, a Bizottság konzultál az Európai Külügyi Szolgálattal, a Tanács Főtitkárságával és adott esetben más uniós intézményekkel és szervekkel annak megállapítása céljából, hogy szükség van-e az EUMSZ 218. cikkének (3) bekezdése szerinti ajánlás előterjesztésére.
(4) Az EU-minősített adatok elektronikus eszközökkel történő cseréje nem megengedett, kivéve, ha az adatbiztonsági megállapodás vagy a technikai végrehajtási szabályok erről kifejezetten rendelkeznek.
(5) Általános szabályként a Bizottságon belül a Főtitkárság által irányított EU-minősített adatokat nyilvántartó hivatal a minősített adatok harmadik államokkal és nemzetközi szervezetekkel való cseréjének fő beérkezési és kiküldési helye. Ha azonban biztonsági, szervezeti vagy üzemeltetési okokból az EU-minősített adatok védelme szempontjából ez megfelelőbb, e határozattal és annak végrehajtási szabályaival összhangban a Bizottság szervezeti egységeiben létrehozott EU-minősített adatokat nyilvántartó helyi hivatalok működnek a minősített adatok beérkezési és kiküldési helyeként a Bizottság érintett szervezeti egységeinek hatáskörébe tartozó kérdésekben.
(6) Az érintett harmadik állam vagy nemzetközi szervezet biztonsági szabályai, struktúrái és eljárásai hatékonyságának megállapítása céljából a Bizottság más uniós intézményekkel, ügynökségekkel vagy szervekkel együttműködve értékelő látogatásokon vesz részt az érintett harmadik állammal vagy nemzetközi szervezettel való kölcsönös megállapodás alapján. Az ilyen értékelő látogatások az alábbiak értékelését végzik el:
a)
a minősített adatok védelmére alkalmazandó szabályozási keret;
b)
a harmadik állam vagy nemzetközi szervezet biztonsági politikájának és a biztonság szervezésének bármely sajátos jellemzője, amely befolyásolhatja az esetlegesen kicserélt minősített adatok szintjét;
c)
a ténylegesen hatályos biztonsági intézkedések és eljárások; valamint
d)
az átadandó EU-minősített adatok szintjére vonatkozó biztonsági ellenőrzési eljárások.
56. cikk
Igazgatási megállapodások
(1) Amennyiben az Unió szakpolitikai vagy jogi keretével összefüggésben harmadik állammal vagy nemzetközi szervezettel általános szabályként legfeljebb RESTREINT UE/EU RESTRICTED minősítési jelölésű adatok hosszú távú cseréjére van szükség, és amennyiben a Bizottság Biztonsági Hatósága a Bizottság biztonsági szakértői csoportjával folytatott konzultációt követően különösen megállapította, hogy az érintett fél nem rendelkezik kellőképpen fejlett biztonsági rendszerrel ahhoz, hogy lehetséges legyen az adatbiztonsági megállapodás megkötése, a Bizottság igazgatási megállapodást köthet a szóban forgó harmadik állam vagy nemzetközi szervezet megfelelő hatóságaival.
(2) Az ilyen igazgatási megállapodást általában levélváltás formájában kell megkötni.
(3) Az értékelő látogatásra a megállapodás megkötése előtt kerül sor. A Bizottság biztonsági szakértői csoportját tájékoztatják az értékelő látogatás eredményéről. Amennyiben rendkívüli okok indokolják az EU-minősített adatok sürgős cseréjét, az EU-minősített adat átadható azzal a feltétellel, hogy megtesznek mindent annak érdekében, hogy a lehető leghamarabb sor kerüljön az értékelő látogatásra.
(4) Az EU-minősített adatok elektronikus eszközökkel történő cseréje csak akkor megengedett, ha az adminisztratív megállapodás erről kifejezetten rendelkezik.
57. cikk
Az EU-minősített adatok rendkívüli ad hoc átadása
(1) Amennyiben nincs meglévő adatbiztonsági vagy igazgatási megállapodás és amennyiben a Bizottság vagy egyik szervezeti egysége megállapítja, hogy az Unió szakpolitikai vagy jogi keretével összefüggésben rendkívüli igény merül fel EU-minősített adatok harmadik állam vagy nemzetközi szervezet részére való átadására, a Bizottság Biztonsági Hatósága a lehetséges mértékben ellenőrzi, hogy az adott harmadik állam vagy nemzetközi szervezet biztonsági hatóságainak biztonsági szabályai, struktúrái és eljárásai garantálni tudják, hogy a részére átadott EU-minősített adatok az e határozatban foglaltaknál nem kevésbé szigorú szabályoknak megfelelő védelemben részesüljenek.
(2) Az EU-minősített adatok érintett harmadik államnak vagy nemzetközi szervezetnek való átadásáról szóló döntést a Bizottság hozza meg a Bizottság biztonsági kérdésekért felelős egyik tagjának javaslata alapján, a Bizottság biztonsági szakértői csoportjával való konzultációt követően.
(3) A Bizottság EU-minősített adat átadására vonatkozó döntését követően és a kibocsátó előzetes írásbeli hozzájárulásának függvényében, ideértve az esetlegesen jelen lévő forrásanyag kibocsátóit is, a Bizottság illetékes szervezeti egysége továbbítja az érintett adatot, amelyen szerepel az átvevő harmadik államot vagy nemzetközi szervezetet feltüntető átadásra jogosító jelölés is. A tényleges átadást megelőzően vagy annak alkalmával az adott harmadik fél írásban kötelezettséget vállal az átvett EU-minősített adatoknak az e határozatban megállapított alapelvek és minimumszabályok szerinti védelmére.
8. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
58. cikk
A korábbi határozat hatályon kívül helyezése
Ez a határozat hatályon kívül helyezi a 2001/844/EK, ESZAK, Euratom bizottsági határozatot (14) és annak helyébe lép.
59. cikk
Az e határozat hatálybalépése előtt létrehozott minősített adatok
(1) A 2001/844/EK, ESZAK, Euratom határozat értelmében minősített valamennyi EU-minősített adatot a továbbiakban e határozat vonatkozó rendelkezéseivel összhangban kell védeni.
(2) A 2001/844/EK, ESZAK, Euratom határozat hatálybalépésének napján a Bizottság birtokában levő valamennyi minősített adat, kivéve az Euratom-minősített adatokat:
a)
alapértelmezésben - amennyiben azt a Bizottság hozta létre - továbbra is RESTREINT UE körbe átminősítettnek tekintendő, hacsak kibocsátója úgy nem határozott, hogy 2002. január 31-ig az adatot más minősítési fokozatba sorolja és erről az érintett dokumentum valamennyi címzettjét tájékoztatta;
b)
eredeti minősítését - amennyiben a Bizottságon kívüli kibocsátó hozta létre - megtartja, és ily módon a vele egyenértékű minősítésű EU-minősített adatként kezelendő, hacsak a kibocsátó bele nem egyezik az információ minősítésének megszüntetésébe vagy visszaminősítésébe.
60. cikk
Végrehajtási szabályok és biztonsági közlemények
(1) E határozat végrehajtási szabályainak elfogadása szükség esetén egy, a Bizottság biztonsági kérdésekért felelős tagjának felhatalmazásáról szóló külön bizottsági határozat tárgya lesz, a belső eljárási szabályzattal teljes összhangban.
(2) A Bizottság fent említett határozata általi felhatalmazást követően a Bizottság biztonsági kérdésekért felelős tagja biztonsági közleményeket dolgozhat ki, amelyek ezen határozat és annak végrehajtási szabályainak alkalmazási körébe tartozó biztonsági útmutatókat és legjobb gyakorlatokat határoznak meg.
(3) A Bizottság egy külön hatáskör-átruházási határozatban az e cikk első és második bekezdésében említett feladatokat a humánerőforrásügyi és biztonsági főigazgatóra ruházhatja, a belső eljárási szabályzattal teljes összhangban.
61. cikk
Hatálybalépés
Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Kelt Brüsszelben, 2015. március 13-án.