PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 875/2013
ze dne 2. září 2013,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz některých připravených nebo konzervovaných zrn kukuřice cukrové pocházejících z Thajska v návaznosti na přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 291 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 a čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila nařízením (ES) č. 682/2007 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz některých připravených nebo konzervovaných zrn kukuřice cukrové v současnosti kódů KN ex 2001 90 30 a ex 2005 80 00, pocházejících z Thajska (dále jen „konečná antidumpingová opatření“). Opatření měla formu valorického cla v rozsahu mezi 3,1 % až 12,9 %.
(2)
Nařízením Rady (ES) č. 954/2008 (3) bylo změněno nařízení (ES) č. 682/2007, pokud jde o celní sazbu stanovenou pro jednu společnost a pro „všechny ostatní společnosti“. Pozměněné celní sazby se pohybují v rozpětí od 3,1 % do 14,3 %. Rozhodnutím Komise 2007/424/ES (4) byl od cla osvobozen dovoz dvou thajských vyvážejících výrobců, jejichž závazky Komise přijala.
(3)
V nařízení (ES) č. 847/2009 (5) Rada usoudila, že cenové závazky s pevně stanovenými dovozními cenami již nejsou vhodné pro vyrovnání škodlivých účinků dumpingu. Přijaté závazky byly zrušeny a nabídky závazků 10 jiných thajských vyvážejících výrobců byly zamítnuty.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(4)
V návaznosti na zveřejnění oznámení o nadcházejícím konci platnosti (6) konečných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 19. března 2012 žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podalo Evropské sdružení zpracovatelů kukuřice cukrové (Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux, AETMD) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících významný podíl celkové produkce připravených nebo konzervovaných zrn kukuřice cukrové v Unii, v tomto případě více než 50 %.
(5)
Žádost byla odůvodněna tím, že by skončení platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k pokračování nebo opakování dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(6)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že zahájení přezkumu před pozbytím platnosti je dostatečně doloženo, a dne 19. června 2012 zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (7) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
4. Šetření
4.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(7)
Šetření týkající se pokračování dumpingu proběhlo v období od 1. dubna 2011 do 31. března 2012 (dále jen „období přezkumného šetření“, příp. „OPŠ“). Přezkum trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti pokračování újmy, se týkal období od 1. ledna 2008 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
4.2 Strany dotčené řízením
(8)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce v EU, vyvážející výrobce v Thajsku, dovozce, kteří nejsou ve spojení, uživatele, o nichž je známo, že se jich řízení týká, a zástupce země vývozu. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(9)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(10)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců v Thajsku a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, jichž se šetření týkalo, se v oznámení o zahájení přezkumu počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se do 15 dnů ode dne zahájení přezkumu přihlásily Komisi a aby jí poskytly podklady požadované v oznámení o zahájení přezkumu.
(11)
Pokud jde o výběr vzorku vyvážejících výrobců v Thajsku, Komise obdržela úplné podklady od 17 vyvážejících výrobců, z nichž 9 do Evropské unie vyváželo během období přezkumného šetření. Bylo rozhodnuto o výběru vzorku tří vyvážejících výrobců, jejichž společný vývoz představoval 90 % celkového množství vyvezeného do EU spolupracujícími vývozními výrobci během období přezkumného šetření.
(12)
Poněvadž od dovozců, kteří nejsou ve spojení, přišla odpověď jen od jednoho z nich, nebyli dovozci, kteří nejsou ve spojení, zařazeni do vzorku.
(13)
Vzhledem k vysokému počtu výrobců v Unii, kterých se tato řízení týkají, bylo v oznámení o zahájení přezkumu oznámeno, že Komise v souladu s článkem 17 základního nařízení předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii za účelem stanovení újmy. Při tomto předběžném výběru byly použity podklady, které měla Komise k dispozici ve fázi zahájení řízení a které se zakládaly na objemu prodeje, objemu výroby a zeměpisné poloze v Unii. Navržený vzorek odpovídá největšímu reprezentativnímu objemu výroby, který lze během doby, jež je k dispozici, náležitě prošetřit, a představuje 58 % celkové produkce výrobního odvětví Unie. Navržený vzorek je reprezentativní, také pokud jde o zeměpisnou polohu společností, neboť zahrnuje tři různé členské státy. S výrobci v Unii proběhla konzultace ohledně navrženého vzorku v den zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu. Protože se nepřihlásili další výrobci a protože ke vzorku nebyly obdrženy připomínky, byl navržený vzorek schválen.
(14)
Dvě zúčastněné strany namítly, že do vzorku výrobců v Unii byli vybráni pouze žadatelé a že zde měla být snaha o to, aby do vzorku byli zařazeni rovněž výrobci mimo okruh žadatelů.
(15)
O spolupráci byli však požádáni všichni známí výrobci v Unii, a to jak žadatelé, tak výrobci mimo okruh žadatelů. Údaje k zařazení do vzorku poskytlo deset výrobců z Unie, a to jak žadatelů, tak výrobců mimo okruh žadatelů. Jak je uvedeno ve 13. bodě odůvodnění, vybraný vzorek odpovídá největšímu reprezentativnímu objemu výroby, který lze během doby, jež je k dispozici, náležitě prošetřit, a představuje 58 % celkové produkce výrobního odvětví v Unii. Podle Komise je vybraný vzorek reprezentativní z hlediska zeměpisné polohy bez ohledu na to, zda jsou výrobci žadateli či nikoli. Tato námitka se proto zamítá.
(16)
Komise si opatřila a ověřila veškeré podklady, které považovala za nezbytné ke stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo opakování dumpingu a následné újmy a ke stanovení zájmu Unie. Za tímto účelem Komise rozeslala dotazníky vyvážejícím výrobcům vybraným do vzorku a dovozci, který není ve spojení. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii:
-
Bonduelle Conserve International SAS, Renescure, Francie,
-
Compagnie Générale de Conserve France SA, Theix, Francie,
-
Compagnie Générale de Conserve Hungary, Debrecín, Maďarsko,
-
Conserve Italia SCA, San Lazzaro di Savena, Itálie;
b)
vyvážející výrobci v Thajsku:
-
Agri Sol., Ltd., Pathumthani City,
-
Lampang Food Products Co., Ltd., Bangkok,
-
Sun Sweet Co., Ltd., Chiang Mai City.
(17)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(18)
Dotčeným výrobkem je kukuřice cukrová (Zea mays var. saccharata) v podobě zrn, připravená nebo konzervovaná v octě nebo kyselině octové, nezmrazená, v současnosti kódu KN ex 2001 90 30, a kukuřice cukrová (Zea mays var. Saccharata) v podobě zrn, připravená nebo konzervovaná jinak než v octě nebo kyselině octové, nezmrazená, jiná než výrobky čísla 2006, v současnosti kódu KN ex 2005 80 00, pocházející z Thajska.
(19)
Šetření prokázalo, že i přes rozdíly v konzervování vykazují všechny různé druhy dotčeného výrobku stejné základní biologické a chemické vlastnosti a jsou v zásadě používány ke stejným účelům.
(20)
Dvě zúčastněné strany namítly, že kódy KN pro kukuřici cukrovou nepředstavují jen dotčený výrobek, ale obsahují významná množství konzervovaných kukuřiček, které nejsou vyráběny v Unii a které nejsou obdobným výrobkem. Naznačují tak, že Komise do svých údajů zahrnula také kukuřičky.
(21)
Šetření však bylo zaměřeno výlučně na výrobek, na nějž se vztahují opatření, což kukuřičky vylučuje, a za základ pro analýzu byly v rámci šetření využity odpovídající kódy TARIC. Tato námitka se tedy zamítá jako věcně nesprávná.
2. Obdobný výrobek
(22)
U kukuřice cukrové vyráběné a prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie a u kukuřice cukrové vyráběné a prodávané v Thajsku byly zjištěny v podstatě stejné fyzické a chemické vlastnosti a stejná základní použití jako u kukuřice cukrové vyráběné v Thajsku a prodávané na vývoz do Unie. Proto jsou považovány za obdobné ve smyslu ustanovení čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OPAKOVÁNÍ DUMPINGU
(23)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že by pozbytí platnosti současných opatření vedlo k pokračování nebo opakování dumpingu.
1. Předběžné poznámky
(24)
Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění, vzhledem k potenciálně vysokému počtu vyvážejících výrobců, kteří projevili ochotu spolupracovat, se v oznámení o zahájení přezkumu počítalo s výběrem vzorku. Pro stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo opakování dumpingu byl vybrán vzorek tří vyvážejících výrobců, kteří představují přibližně 90 % celkového vývozu vyvážejících výrobců, kteří projevili ochotu spolupracovat.
(25)
Poněvadž množství vývozu všech tří vyvážejících výrobců zařazených do vzorku činilo během období přezkumného šetření zhruba 25 % veškerého vývozu z Thajska do Evropské unie, musely být ke stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo opakování dumpingu použity informace z jiných zdrojů, jako např. ze žádosti o přezkum a z dostupných obchodních statistik o vývozu (od thajské celní správy) a dovozu (od Eurostatu).
(26)
Do stanovení dumpingového rozpětí nebyl zahrnut prodej obchodníkům v Thajsku, kde nebyl znám cíl vývozu zboží.
(27)
Stejně jako v původním šetření bylo zjištěno, že někteří vyvážející výrobci zajišťují část prodeje dotčeného výrobku prostřednictvím externích dodavatelů. Pro účely šetření nebyl při stanovování dumpingových rozpětí vyvážejících výrobců brán v potaz prodej dotčeného výrobku, který nebyl vyroben samotným vyvážejícím výrobcem.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
2.1 Stanovení běžné hodnoty
(28)
V souladu s čl. 2 odst. 2 první větou základního nařízení bylo pro stanovení běžné hodnoty nejprve u každého ze tří vyvážejících výrobců zjišťováno, zda byl celkový domácí prodej obdobného produktu během období přezkumného šetření reprezentativní ve srovnání s jejich celkovým prodejem na vývoz do Unie, tj. zda objem prodeje obdobného výrobku určeného k domácí spotřebě představoval 5 nebo více procent jejich vývozu dotčeného výrobku do Unie.
(29)
Domácí prodej obdobného výrobku byl shledán reprezentativní u jedné ze tří společností zařazených do vzorku.
(30)
Dále bylo zkoumáno, zda typy obdobného výrobku prodávaných touto společností a určených k domácí spotřebě byly identické nebo přímo srovnatelné s typy určenými k vývozu do Unie. Pro každý takový druh výrobku bylo zjišťováno, zda byl domácí prodej obdobného výrobku určeného k domácí spotřebě dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej k domácí spotřebě byl dostatečně reprezentativní, pokud představoval 5 nebo více procent celkového objemu prodeje srovnatelného typu vyváženého do Unie.
(31)
Bylo zjištěno, že přímo srovnatelný s typem vyváženým do Unie byl u této společnosti pouze jeden z typů obdobného výrobku. Tento konkrétní typ byl navíc na domácím trhu prodáván v dostatečně reprezentativních množstvích.
(32)
Poté bylo zkoumáno, zda byl typ výrobku společnosti uvedené v 31. bodě odůvodnění prodáván v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto proběhlo stanovením podílu ziskového domácího prodeje dotčeného typu výrobku nezávislým odběratelům.
(33)
Bylo zjištěno, že více než 80 % objemu prodeje určeného k domácí spotřebě bylo ziskových, a v souladu s čl. 2. odst. 4 byly ke stanovení běžné hodnoty použity všechny transakce u tohoto konkrétního typu.
(34)
U typu dotčeného výrobku, kde byl domácí prodej reprezentativní a uskutečnil se v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu, vypočtené jako vážený průměr veškerého domácího prodeje tohoto typu během období přezkumného šetření.
(35)
U zbývajících dvou vyvážejících výrobců, jejichž prodej na domácím trhu byl shledán nereprezentativním (jeden z nich obdobný výrobek k domácí spotřebě vůbec neprodával), a u třetího vyvážejícího výrobce, jehož celkový prodej byl sice shledán reprezentativním, ovšem reprezentativními nebyla u několika typů obdobného výrobku shledána množství prodávaná na domácím trhu, musela být běžná hodnota stanovena podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(36)
Běžná hodnota byla stanovena součtem výrobních nákladů každého typu výrobku vyváženého do Unie a přiměřené částky pro prodejní, režijní a správní náklady a pro zisk.
(37)
Prodejní, režijní a správní rozpětí a ziskové rozpětí u těch dvou vyvážejících výrobců, jejichž prodej byl určen k domácí spotřebě - v množstvích pod nebo nad 5 % množství prodeje do Unie u každého z nich -, byla v souladu s čl. 2. odst. 6 základního nařízení stanovena na základě jejich údajů o prodeji v běžném obchodním styku.
(38)
U třetího vyvážejícího výrobce, který obdobný výrobek neprodával k domácí spotřebě, byla jeho prodejní, režijní a správní rozpětí a ziskové rozpětí stanovena podle čl. 2 odst. 6 písm. a) základního nařízení na základě váženého průměru prodejního, režijního a správního rozpětí a ziskového rozpětí zbývajících dvou vyvážejících výrobců, uvedených v 37. bodě odůvodnění.
(39)
Dvě zainteresované strany vyjádřily nesouhlas s metodikou popsanou v 37. bodě odůvodnění, tj. s použitím zisku pro výpočet běžné ceny, vychází-li tento zisk z transakcí v rámci domácího prodeje při objemech pod 5 % množství prodeje do Evropské unie. Podle nich by totiž neměl být zisk z těchto transakcí použit pro výpočet v případě, kdy množství transakcí v rámci domácího prodeje nelze považovat za dostatečně reprezentativní.
(40)
Stejná metodika byla však použita u původního šetření a vzhledem k tomu, že se mezitím nezměnily okolnosti, je Komise názoru, že tato metodika je pro účely těchto řízení stále platná.
2.2 Stanovení vývozní ceny
(41)
Všechen prodej vyvážejících výrobců zařazených do vzorku byl uskutečněn přímo odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení. Prodejní cena byla proto stanovena podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě cen zaplacených nebo cen, které mají tito odběratelé v Unii, kteří nejsou ve spojení, zaplatit.
2.3 Srovnání a úpravy
(42)
Srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu. Pro zajištění spravedlivého srovnání bylo v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům, které ovlivňují srovnatelnost cen.
(43)
V přípustných a řádně odůvodněných případech bylo přihlédnuto také k rozdílům v nákladech na dopravu, nákladech na pojištění, nákladech manipulaci a nakládku, provizích a bankovních poplatcích.
(44)
Kromě toho bylo v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. d) základního nařízení a podle metodiky použité v původním šetření přihlédnuto i k rozdílu v obchodní úrovni u těch vyvážejících výrobců, jejichž výrobky nesou na domácím trhu jejich vlastní značku, zatímco jejich výrobky vyvážené do Evropské unie nesou značku maloobchodníka. Úroveň úpravy - vypočtená formou snížení ziskového rozpětí použitého při stanovení běžné hodnoty podle 33. bodě odůvodnění výše - byla odhadnuta na základě poměru ziskových rozpětí u vlastních značkových výrobků výrobního odvětví Unie a u všech výrobků. Ziskové rozpětí bylo tudíž sníženo o 20 až 50 %.
(45)
Dvě zúčastněné strany uvedly, že domácí trh v Thajsku a v Unii nelze srovnávat, neboť se liší velikostí a také tím, že thajští výrobci na domácím trhu prodávají pod vlastní značkou.
(46)
Za prvé, jak je uvedeno ve 22. bodě odůvodnění, bylo stanoveno, že kukuřice cukrová prodávaná na thajském domácím trhu a kukuřice cukrová prodávaná na vývoz na trh v Unii jsou obdobné výrobky ve smyslu čl. 1. odst. 4 základního nařízení.
(47)
Za druhé byla vzhledem k rozdílnostem v úrovni obchodu provedena úprava ziskového rozpětí, a to směrem dolů o 20 až 50 % ziskového rozpětí získaného z domácího prodeje pod vlastní značkou. Tento postup je také v souladu s metodikou původního šetření.
2.4 Dumping během období přezkumného šetření
(48)
Na základě výše uvedeného bylo shledáno, že dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procentní podíl ceny s dodáním na hranice Unie před proclením, se pohybují mezi 8 % až 44 %.
3. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
3.1 Výrobní kapacita vyvážejících výrobců
(49)
Výroba výrobků z kukuřice cukrové závisí na přístupu k čerstvě sklizené kukuřici, která se do konzervárenského závodu dopravuje ihned po sklizení. Čerstvě sklizenou kukuřici je třeba konzervovat během 24 hodin po sklizni. Kapacita výroby má tudíž přímou souvislost s dostupností čerstvě sklizené kukuřice.
(50)
Období sklizně trvá v Thajsku přibližně 9 až 10 měsíců, přičemž během jednoho roku se sklízí dvakrát. Při hodnocení dostupných technických kapacit k výrobě je nutno v analýze zohlednit sezónní omezení dostupnosti surovin.
(51)
Technická kapacita tří vyvážejících výrobců zařazených do vzorku činila dohromady 130 000 až 150 000 tun. Skutečná míra využití dostupné technické kapacity se pohybovala mezi 50 až 80 %.
(52)
Několik zúčastněných stran, jakkoli uznalo metodiku použitou pro omezení technické kapacity dostupností surovin, argumentovalo, že údaj o dostupné volné kapacitě je přehnaný.
(53)
Jak je uvedeno již v 50. bodě odůvodnění, z důvodu sezónního omezení dostupnosti čerstvě sklizené kukuřice cukrové nelze technickou kapacitu využít naplno. Šetřením bylo přesto prokázáno, že někteří výrobci zařazení do vzorku využívali kapacitu na 80 a více procent, zatímco u jiných výrobců ve vzorku bylo využití kapacity mnohem nižší. Poněvadž všichni výrobci mají k surovinám srovnatelný přístup, nelze toto nižší využití kapacity vysvětlit jen sezónní dostupností čerstvě sklizené kukuřice cukrové.
(54)
Podle informací thajského potravinářského sdružení Thai Food Processors Association se vývozní množství z Thajska do zbytku světa během posuzovaného období zvýšilo o 20 % a v období přezkumného šetření dosáhlo objemu ve výši 150 000 až 200 000 tun. To dokazuje, že množství dostupné kukuřice cukrové lze navýšit a že se tak i opravdu děje, potřebují-li vyvážející výrobci dodatečná množství. V tomto ohledu připomeňme, že celková produkce kukuřice seté pravé v Thajsku činila v posuzovaném období 4,1 až 4,5 milionu tun. Je pochopitelné, že přeorientovat výrobu z kukuřice seté pravé na kukuřici cukrovou nelze v poměru 1:1, z obrovského rozdílu výrobních množství je ale jasné, že i malý posun ve výrobních množstvích od kukuřice seté pravé ke kukuřici cukrové může mít výrazný dopad na celkovou výrobu kukuřice cukrové v Thajsku.
(55)
Na tomto základě bylo shledáno, že tři výrobci zařazení do vzorku by mohli ročně vyrobit dodatečných zhruba 40 000- 60 000 tun („skutečná volná kapacita“), což je zhruba dvojnásobek až trojnásobek celkového vývozu dotčeného výrobku z Thajska do Unie.
(56)
Skutečnou volnou kapacitu výrobců zařazených do vzorku lze tedy považovat za významnou. Kromě toho je v Thajsku 15 dalších výrobců dotčeného výrobku, kteří mají podobně přístup k rozsáhlé výrobě kukuřice cukrové v Thajsku.
(57)
Na základě informací získaných z jiných zdrojů, např.
-
z internetových prezentací vyvážejících výrobců,
-
v souvislosti s výběrem vzorků a
-
z databáze zřízené podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení,
lze konstatovat, že nejméně dva velcí vyvážející výrobci, z nichž jeden spolupracoval na přezkumném šetření, ale nebyl vybrán do vzorku (a tudíž v tomto ohledu neposkytl podrobné podklady), mají dohromady kapacitu 50 000 až 100 000 tun.
(58)
A konečně nic nenasvědčuje tomu, že by se spotřeba na thajském domácím trhu nebo na trzích třetích zemí zvyšovala, což by mohlo vstřebat zvýšení výroby, pokud by byla využita volná kapacita thajských výrobců. Thajský domácí trh je navíc malý a představuje v průměru pouhé 1 % až 2 % celkového prodeje všech thajských výrobců zařazených do vzorku. To potvrzuje, že jakákoli dodatečná výroba kukuřice cukrové by byla určena na vývoz z Thajska.
3.2 Atraktivita trhu Unie
(59)
Při srovnání vývozních cen dotčeného výrobku do Unie s cenami účtovanými za obdobný výrobek na domácím trhu vyšly najevo dvě skutečnosti: ceny na domácím trhu jsou relativně vysoké (z důvodu prodeje pod vlastní značkou) a objemy ve srovnání s vývozem jsou relativně malé. Z tohoto pohledu zde neexistuje zjevné riziko toho, že by v případě zrušení opatření došlo k odklonu obchodu od prodeje na domácím trhu k prodeji do Unie.
(60)
Při srovnání vývozních cen dotčeného výrobku u vývozu do Unie s cenami účtovanými za obdobný výrobek na trzích třetích zemí vychází najevo, že u všech tří výrobců zařazených do vzorku jsou ceny do Unie v průměru o 14 % vyšší.
(61)
Toto zjištění potvrzují také obchodní statistiky poskytnuté thajskou celní správou. Po převodu oznámené logistické hmotnosti (plechovka + kukuřice + tekutina) na konzervovanou čistou hmotnost (kukuřice + tekutina) podle metodiky platné pro přezkum jsou ceny za kilogram účtované Unii v průměru o 5 % vyšší než ceny účtované třetím zemím.
(62)
Přestože několik stran vyjádřilo pochybnosti, zda cenový rozdíl ve výši 5 % nebo 14 % je dostatečně významný, aby způsobil odklon obchodu do Unie, šetřením bylo prokázáno, že tento vývoj je na trhu s kukuřicí cukrovou pravděpodobný. V rámci těchto řízení získala jedna thajská společnost (Karn Corn) sazbu cla, která je o 8 až 10 % nižší než sazby cla většiny ostatních thajských vývozců. Tato 8-10 % výhoda stačila nicméně k tomu, aby se podíl této společnosti na thajském vývozu do Unie zvýšil mezi obdobím původního šetření a současným obdobím průzkumného šetření sedmkrát.
(63)
I přes platnost antidumpingového cla ve výši 3,1 % společnost Karn Corn navíc od uložení antidumpingových cel více než zdvojnásobila množství svého vývozu do Unie. To dokazuje atraktivitu trhu v Unii oproti jiným trhům i v případě malého cenového rozdílu.
(64)
Zatímco tedy riziko odklonu obchodu od prodeje na domácím trhu k prodeji na trhu Unie je z důvodu existence prodeje na domácím trhu pod vlastní značkou poměrně mizivé, je zde naopak významné riziko odklonu obchodu od prodeje třetím zemím k prodeji na trhu Unie, neboť na trhu Unie převládají vyšší ceny.
(65)
Několik zúčastněných stran argumentovalo tím, že ceny na trhu v Unii jsou srovnatelně méně atraktivní ve srovnání s cenami v jiných zemích, například v Japonsku. Riziko odklonu obchodu v případě zrušení opatření by proto bylo přehnané.
(66)
Je třeba připomenout, že prodej do třetích zemí je chápán jako celek a že závěr uvedený v 63. bodě odůvodnění vychází z průměrných cen do třetích zemí. Uznává se, že tento vývoz do třetích zemí jako celek zahrnuje jak země, do nichž jsou vývozní ceny vyšší, tak jiné třetí země, kde jsou vývozní ceny nižší. Čím je vývozní cena nižší, tím vyšší je pochopitelně riziko odklonu obchodu, došlo-li by k ukončení opatření.
(67)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že smluvní vztahy s dovozci ve třetích zemích neumožňují snadnou změnu odběratele v různých zemích.
(68)
Přestože existují smluvní vztahy mezi vyvážejícími výrobci v Thajsku a dovozci v různých třetích zemích a jsou v krátkodobém horizontu dodržovány, neexistují důkazy, na jejichž základě by se dalo tvrdit, že tyto smluvní závazky nelze postupně vypovědět tak, aby mohlo dojít k prodeji na trhy s vyššími cenami, například v Unii.
(69)
A konečně zúčastněné strany uvedly, že vývoz do některých třetích zemí, jako např. do Jižní Koreje, nelze srovnávat, neboť se liší sortiment (např. velikost konzerv) a prodejní podmínky (např. podmínky dopravy).
(70)
Připomíná se, že výsledek srovnání v 58., 59. a 60. bodě odůvodnění jsou ukazateli rozdílů vývozních cen do všech třetích zemí. Dopad jakékoli otázky týkající se thajského vývozu na malý počet trhů na celkové srovnání je tedy ze své povahy omezený. Navíc vzhledem k tomu, že údaje o thajském vývozu se zaznamenávají na základě FOB, dopad jakéhokoli rozdílu v podmínkách dopravy nebo v nákladech na dopravu je omezen na domácí přepravu uvnitř Thajska, a proto nemůže být než zanedbatelný.
(71)
Poněvadž neexistuje důkaz, na jehož základě by se dalo tvrdit, že průměrná cena do všech třetích zemí není srovnatelná s vývozní cenou do Unie, závěr uvedený v 63. bodě odůvodnění je platný.
4. Závěry ohledně pravděpodobnosti pokračování nebo opakování dumpingu
(72)
Je pravděpodobné, že pokud budou opatření zrušena, přiláká relativní vyšší cenová úroveň na trhu Evropské unie významné objemy dotčeného výrobku, které jsou v současnosti prodávány za nižší ceny třetím zemím.
(73)
Thajští vyvážející výrobci pokračovali v dumpingu prováděném během období přezkumného šetření.
(74)
Vzhledem k dostupné volné kapacitě v Thajsku a ke skutečnosti, že ceny na trhu Evropské unie jsou podstatně vyšší než na trzích třetích zemí, se lze navíc domnívat, že pokud budou opatření zrušena, existuje riziko zvýšení vývozu dotčeného výrobku.
(75)
Budou-li tedy opatření zrušena, je zde vysoká pravděpodobnost, že dumping bude pokračovat.
D. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(76)
Během období přezkumného šetření vyrábělo obdobný výrobek přibližně 20 výrobců v Unii. Má se tedy za to, že výstup těchto výrobců (stanovený na základě posouzení podkladů doručených spolupracujícími výrobci a pro ostatní výrobce v Unii na základě údajů z žádosti o přezkum) představuje výrobu Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(77)
Jak je vysvětleno ve 13. bodě odůvodnění, vzhledem k vysokému počtu výrobců v Unii byl vybrán vzorek. Pro účely analýzy újmy byly stanoveny ukazatele újmy na těchto dvou úrovních:
-
makroekonomické prvky (výroba, výrobní kapacita, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, průměrné ceny jednotek a velikost dumpingových rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu) byly vyhodnoceny na úrovni celkové výroby Unie, a to na základě posouzení podkladů doručených spolupracujícími výrobci a u ostatních výrobců v Unii na základě odhadu vycházejícího z údajů v žádosti o přezkum,
-
analýza mikroekonomických prvků (zásoby, mzdy, ziskovost, návratnost investic, peněžní tok, schopnost navýšit kapitál a investice) byla provedena u výrobců zařazených do vzorku na základě jimi dodaných údajů.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba v Unii
(78)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemů prodeje vlastní výroby výrobního odvětví Unie určené na trh Unie, údajů o objemech dovozu na trh Unie získaných z databáze 14.6, a pokud jde o ostatní výrobce v Unii, z údajů získaných v žádosti.
(79)
Během posuzovaného období vzrostla spotřeba v Unii o 9 %. Zatímco od roku 2008 do roku 2009 klesla o 5 %, v roce 2010 stoupla o 6 a v roce 2011 o 9 procentních bodů (tj. ve srovnání s předchozím rokem). Poté se během období přezkumného šetření víceméně stabilizovala na úrovni přibližně 350 000 tun.
2008
2009
2010
2011
OPŠ
Celková spotřeba EU (v tunách)
318 413
301 594
320 027
351 279
347 533
Index (2008 = 100)
100
95
101
110
109
2. Dovoz z dotčené země
a) Objem
(80)
Objem dovozu dotčeného výrobku z dotčené země do Unie klesl v období přezkumného šetření o 43 %, a to z přibližně 38 000 tun v roce 2008 na přibližně 22 000 tun v období přezkumného šetření. V roce 2009 klesl o 15 %, v roce 2010 o dalších 20 procentních bodů a v roce 2011 o dalších 11 procentních bodů, načež v období přezkumného šetření opět mírně vzrostl o 3 procentní body.
2008
2009
2010
2011
OPŠ
Objem dovozu z Thajska
38 443
32 616
24 941
20 710
21 856
Index (2008 = 100)
100
85
65
54
57
Tržní podíl dovozu z Thajska (%)
12
11
8
6
6
Cena dovozu z Thajska (EUR/t)
835
887
806
775
807
Index (2008 = 100)
100
106
96
93
97
Zdroj:
databáze 14.6.
b) Podíl na trhu
(81)
Odpovídající tržní podíl thajských vývozců na trhu Unie v dotčené zemi se během posuzovaného období snížil o přibližně 50 % neboli 6 procentních bodů, a to z 12 % v roce 2008 na 6 % v období přezkumného šetření. Tržní podíl Thajska se konkrétně snižoval z 12 % v roce 2008 na 11 % v roce 2009, na 8 % v roce 2010 a na 6 % v roce 2011/OPŠ.
c) Ceny
i) Vývoj cen
(82)
Od roku 2008 do období přezkumného šetření se průměrná dovozní cena dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země snížila o 3 %, a to z 835 EUR/t v roce 2008 na 807 EUR/t. Ceny nejdříve v roce 2008 stouply o 6 %, načež poklesly o 10 procentních bodů v roce 2010 a o další 3 procentní body v roce 2011. Od roku 2011 do období přezkumného šetření tyto ceny opět o 4 procentní body stouply.
ii) Cenové podbízení
(83)
U podobných typů výrobků bylo provedeno porovnání prodejních cen vyvážejících výrobců a prodejních cen výrobního odvětví Unie. Za tímto účelem byly porovnány ceny výrobního odvětví Unie ze závodu bez jakýchkoli slev a daní s cenami CIF na hranice Unie vyvážejících výrobců z dotčené země, řádně upravenými s ohledem na smluvní celní sazby a na náklady na vykládku a celní odbavení. Porovnáním vyšlo najevo, že během období přezkumného šetření byly ceny dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země a prodávaného v Unii obecně vyšší než ceny výrobního odvětví Unie. Na základě statistik dovozu (databáze 14.6) nebylo také u žádného thajského dovozu do Unie zjištěno cenové podbízení (u obou spolupracujících vývozců i u nespolupracujících, bez ohledu na sortiment výrobků).
3. Situace výrobního odvětví Unie
(84)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení posoudila Komise veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které mají souvislost se stavem výrobního odvětví Unie.
(85)
Tento trh je mezi jiným charakterizován existencí dvou prodejních kanálů, tj. prodeje pod vlastní obchodní značkou výrobce a prodeje pod značkou maloobchodníka. Prodej prostřednictvím prvního kanálu má - na rozdíl od druhého kanálu - zpravidla za následek vyšší prodejní náklady, především na odbyt a reklamu, a žádá si také vyšší prodejní ceny.
(86)
Šetřením bylo prokázáno, že veškerý dovoz od spolupracujících thajských vývozců spadal do druhého prodejního kanálu, tj. prodeje pod značkou maloobchodníka. Při rozboru újmy bylo proto považováno za náležité rozlišovat - kde to bylo relevantní - mezi prodejem výrobního odvětví Unie pod jeho vlastní značkou a pod značkou maloobchodníka, protože dumpingový dovoz konkuruje především obdobným výrobkům výrobního odvětví Unie prodávaným pod značkou maloobchodníka. Toto rozlišení se uplatnilo zejména při stanovování objemů prodeje, prodejních cen a ziskovosti. Pro úplnost jsou však v tabulkách níže uvedeny a okomentovány také úhrnné údaje (včetně vlastní značky i značky maloobchodníka). Během období přezkumného šetření představoval prodej výrobního odvětví Unie pod značkou maloobchodníka zhruba 70 % celkového objemu prodeje výrobního odvětví Unie a zhruba 60 % jeho hodnoty prodeje.
(87)
Vzhledem k tomu, že kukuřice cukrová se v Unii zpracovává pouze v letních měsících, řada ukazatelů újmy je pro rok 2011 i období přezkumného šetření (1. dubna 2011 až 30. března 2012) téměř shodná. To platí především pro výrobu a výrobní kapacitu.
3.1 Makroekonomické prvky
a) Výroba
(88)
Z úrovně kolem 372 000 tun v roce 2008 klesla v průběhu posuzovaného období výroba výrobního odvětví Unie o 8 %. Konkrétně v roce 2009 klesla o 25 %, v roce 2010 o 13 procentních bodů a v roce 2011/OPŠ opět stoupla o 31 procentních bodů.
2008
2009
2010
2011
OPŠ
Výroba (v tunách)
371 764
279 265
231 790
344 015
343 873
Index (2008 = 100)
100
75
62
93
92
b) Kapacita a využití kapacity
(89)
Výrobní kapacita činila v letech 2008, 2009 a 2010 přibližně 480 000 tun a v roce 2011/OPŠ klesla o 9 procent. Důvodem poklesu bylo uzavření jednoho závodu jednoho výrobce v Unii zařazeného do vzorku.
2008
2009
2010
2011
OPŠ
Výrobní kapacita (v tunách)
488 453
488 453
488 453
444 055
444 055
Index (2008 = 100)
100
100
100
91
91
Využití kapacity (%)
76
57
47
77
77
Index (2008 = 100)
100
75
62
102
102
Zdroj:
šetření.
(90)
V roce 2008 dosáhlo využití kapacity 76 %. V roce 2009 kleslo na 57 %, v roce 2010 kleslo o dalších 47 % a v roce 2011/OPŠ opět stouplo na 77 %. Během celého posuzovaného období bylo využití kapacity stabilní, protože snižování výroby probíhalo v souladu se snižováním výrobní kapacity.
c) Objem prodeje
(91)
Prodej vlastní výroby výrobního odvětví Unie pod značkou maloobchodníka na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, se nejprve snížil o 6 % v roce 2009, pak stoupl o 17 procentních bodů v roce 2010 a o dalších 24 procentních bodů v roce 2011. Od roku 2011 do období přezkumného šetření tento prodej opět o 4 procentní body klesl. Za období od roku 2008 do období přezkumného šetření se tedy tento prodej zvýšil celkově o přibližně 31 %.
2008
2009
2010
2011
OPŠ
Objem prodeje EU (pod značkou maloobchodníka) odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v tunách)
161 544
151 058
179 562
218 876
212 425
Index (2008 = 100)
100
94
111
135
131
Objem prodeje EU (pod vlastní značkou a značkou maloobchodníka) odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v tunách)
262 902
248 995
280 586
318 237
312 623
Index (2008 = 100)
100
95
107
121
119
Zdroj:
šetření.
(92)
Celkový (jak pod vlastní značkou, tak pod značkou maloobchodníka) prodej vlastní výroby výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, vykazoval víceméně podobný trend, třebaže méně výrazný. Nejdříve v roce 2009 klesl o 5 %, načež stoupl v roce 2010 o 12 procentních bodů a v roce 2011 a o dalších 14 procentních bodů. Od roku 2011 do období přezkumného šetření prodej opět o 2 procentní body klesl. Za období od roku 2008 do období přezkumného šetření se tedy tento prodej zvýšil celkově o přibližně 19 %.
d) Podíl na trhu
(93)
Výrobní odvětví Unie mělo v letech 2008 a 2009 tržní podíl ve výši 83 %. Tento podíl vzrostl v roce 2010 na 88 %, v roce 2011 na 91 % a poté v období přezkumného šetření mírně klesl na 90 %. Za posuzované období se tržní podíl výrobního odvětví Unie celkově zvýšil o 7 procentních bodů.
2008
2009
2010
2011
OPŠ
Tržní podíl výrobního odvětví Unie (pod vlastní značkou a pod značkou maloobchodníka) (%)
83
83
88
91
90
Index (2008 = 100)
100
100
106
110
109
Zdroj:
šetření.
e) Růst
(94)
Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření, kdy se spotřeba Unie zvýšila o 9 %, stoupl objem prodeje výrobního odvětví Unie pod značkou maloobchodníka na trhu Unie o 31 %, zatímco objem prodeje výrobního odvětví Unie pod vlastní značkou i značkou maloobchodníka na trhu Unie stoupl o 19 %. Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření se tržní podíl výrobního odvětví Unie zvýšil přibližně o 7 procentních bodů, zatímco dumpingový vývoz ztratil přibližně 6 procentních bodů. Závěrem tedy je, že výrobní odvětví Unie dokázalo využít rostoucího trhu.
f) Zaměstnanost
(95)
Úroveň zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie se nejprve mezi lety 2008 a 2009 snížila o 17 %, pak opět v roce 2010 o 5 procentních bodů klesla, ale v roce 2011/OPŠ už o 11 procentních bodů vzrostla. Zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie klesla za posuzované období celkově o 11 %, tedy ze zhruba 2 300 na zhruba 2 000 osob.
2008
2009
2010
2011
OPŠ
Zaměstnanost (v osobách)
2 278
1 896
1 786
2 038
2 035
Index (2008 = 100)
100
83
78
89
89
Zdroj:
šetření.
g) Produktivita
(96)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená jako výstup (v tunách) na zaměstnanou osobu za rok, z počáteční úrovně 163 tun na zaměstnance nejprve v roce 2009 poklesla o 10 % a v roce 2010 o dalších 10 procentních bodů a poté v roce 2011 vzrostla o 23 procentních bodů a o 1 procentní bod v období přezkumného šetření. Produktivita výrobního odvětví Unie se za posuzované období celkově zvýšila o 4 %. Tento vývoj odráží skutečnost, že pokles pracovních sil byl prudší než pokles výroby.
2008
2009
2010
2011
OPŠ
Produktivita (v tunách na zaměstnance)
163
147
130
169
169
Index (2008 = 100)
100
90
80
103
104
Zdroj:
šetření.
h) Faktory ovlivňující prodejní ceny
(97)
Jednotkové ceny prodeje výrobků výrobního odvětví Unie pod značkou maloobchodníka účtované odběratelům, kteří nejsou ve spojení, se v roce 2009 zvýšily o 7 %, v roce 2010 snížily o 8 procentních bodů a v roce 2011 dále snížily o 5 procentních bodů. Od roku 2011 do období přezkumného šetření se o 3 procentní body zvýšily. Za posuzované období se tyto ceny snížily celkově o 3 %, a to z 1 073 EUR/t na 1 041 EUR/t v období přezkumného šetření.
2008
2009
2010
2011
OPŠ
Jednotková cena na trhu v Unii (výrobky pod značkou maloobchodníka) (EUR/t)
1 073
1 152
1 057
1 008
1 041
Index (2008 = 100)
100
107
99
94
97
Jednotková cena na trhu v Unii (výrobky pod vlastní značkou a značkou maloobchodníka) (EUR/t)
1 248
1 305
1 219
1 182
1 215
Index (2008 = 100)
100
105
98
95
97
Zdroj:
šetření.
(98)
Celkové (pod vlastní značkou i značkou maloobchodníka) prodejní ceny výrobního odvětví Unie na trhu Unie účtované odběratelům, kteří nejsou ve spojení, vykazovaly víceméně podobný trend. Nejdříve v roce 2009 stouply o 5 %, načež v roce 2010 klesly o 7 procentních bodů a v roce 2011 a o další 3 procentní body. Od roku 2011 do období přezkumného šetření se o 2 procentní body zvýšily. Za posuzované období se tyto ceny snížily celkově o 3 %, a to z 1 248 EUR/t na 1 215 EUR/t v období přezkumného šetření.
i) Velikost dumpingového rozpětí
(99)
Šetření prokázalo pokračování dumpingu a velikost skutečných rozpětí dumpingu (tj. až 44 %) nelze považovat za zanedbatelnou.
j) Překonání účinků dřívějšího dumpingu
(100)
Z výše zkoumaných makroekonomických ukazatelů a níže zkoumaných mikroekonomických ukazatelů vyplývá, že ačkoli antidumpingová opatření částečně splnila zamýšlený cíl, tedy odstranit újmu způsobenou výrobcům Unie, výrobní odvětví se stále nachází v ohrozitelném a nestabilním postavení. Výkon segmentu výrobků pod značkou maloobchodníka, kterému přímo konkuruje thajský dovoz, je z hlediska ziskovosti opravdu slabý. Prodejní ceny výrobního odvětví Unie v tomto tržním segmentu se v průběhu posuzovaného období snížily o 3 %, přičemž však výrobní náklady se během stejného období o zhruba 10 % zvýšily. Výrobní odvětví Unie zjevně není schopno získat svoje náklady zpět, výsledkem čehož jsou výrazné ztráty. To má vzhledem k významu značky maloobchodníka v obchodování výrobního odvětví Unie s kukuřicí cukrovou (představuje totiž 70 % celkového objemu prodeje a 60 % celkové hodnoty prodeje) tíživý dopad na celkovou ziskovost. Účinky dřívějšího dumpingu tedy překonány nebyly a má se za to, že výrobní odvětví Unie zůstává vůči škodlivým účinkům dumpingového dovozu na trhu Unie zranitelné.
3.2 Mikroekonomické prvky
a) Zásoby
(101)
Úroveň konečného stavu zásob výrobního odvětví Unie během celého posuzovaného období průběžně klesala. V roce 2009 klesla o 2 %, v roce 2010 o 27 procentních bodů, v roce 2011 pak o další 2 procentní body a v období přezkumného šetření opět o dalších 24 procentních bodů. Je však třeba poznamenat, že úroveň zásob není pro toto výrobní odvětví významným ukazatelem újmy. Vysoká úroveň zásob na konci každého roku souvisí se skutečností, že sklizeň i konzervování končí každý rok zpravidla v říjnu. Zásoby proto představují zboží, které čeká na expedici v období od listopadu do července.
2008
2009
2010
2011
OPŠ
Konečný stav zásob (v tunách)
193 834
189 741
136 703
133 884
88 108
Index (2008 = 100)
100
98
71
69
45
Zdroj:
šetření.
b) Mzdy
(102)
Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření se náklady práce snížily o 7 %. Konkrétně v roce 2009 se snížily o 16 %, dále v roce 2010 o 1 procentní bod a během roku 2011/OPŠ se zvýšily o 10 procentních bodů. Celkový pokles během posuzovaného období je způsoben snižováním zaměstnanosti.
2008
2009
2010
2011
OPŠ
Roční náklady práce (v EUR)
34 343 788
28 850 250
28 370 188
31 952 596
31 923 505
Index (2008 = 100)
100
84
83
93
93
Zdroj:
šetření.
c) Ziskovost a návratnost investic
(103)
Během posuzovaného období se ziskovost prodeje výrobků výrobního odvětví Unie pod značkou maloobchodníka, vyjádřená jako procento čistého prodeje, propadla z 5,6 % zisku v roce 2008 do 5,4 % ztráty v období přezkumného šetření.
2008
2009
2010
2011
OPŠ
Ziskovost EU (výrobky pod značkou obchodníka) (% čistého prodeje)
5,6
9,6
-3,3
-8,2
-5,4
Index (2008 = 100)
100
169
-59
- 145
-95
Ziskovost EU (výrobky pod vlastní značkou a značkou obchodníka) (% čistého prodeje)
8,5
10,8
0,7
-0,5
1,6
Index (2008 = 100)
100
127
8
-6
19
Návratnost investic (výrobky pod vlastní značkou a značkou maloobchodníka) (zisk v % čisté účetní hodnoty investic)
24,3
40,4
2,9
-3,0
4,4
Index (2008 = 100)
100
166
12
-13
18
Zdroj:
šetření.
(104)
Klesla také ziskovost prodeje výrobků výrobního odvětví Unie pod vlastní značkou i pod značkou maloobchodníka, a to z 8,5 % v roce 2008 na 1,6 % v období přezkumného šetření. Pokles je tedy méně prudký než u prodeje pouze pod značkou maloobchodníka. Pokles ziskovosti lze vysvětlit tím, že prodejní ceny klesly během posuzovaného období o 3 %, zatímco výrobní náklady (převážně nezpracovaná kukuřice cukrová a plechovky) se během stejného období zvýšily o 5 %. Výrobní odvětví Unie zjevně není schopno přenést zvýšené výrobní náklady na odběratele.
(105)
Návratnost investic, vyjádřená jako zisk (u výrobků pod vlastní značkou i značkou maloobchodníka) v procentech z čisté účetní hodnoty investic, sledovala víceméně trend ziskovosti. Klesla z 24,3 % v roce 2008 na 4,4 % v období přezkumného šetření, což znamená, že se během posuzovaného období propadla o 82 %.
d) Peněžní tok a schopnost navýšit kapitál
(106)
Čistý peněžní tok z provozní činnosti činil v roce 2008 přibližně 27 000 EUR. Poté v roce 2009 stoupl na zhruba 23 milionů EUR a v roce 2010 na zhruba 58 milionů EUR, než v roce 2011 opět klesl na zhruba 8 milionů. Od roku 2011 do období přezkumného šetření pak zase vzrostl na přibližně 11 milionů EUR. Žádný ze spolupracujících výrobců v Unii neuvedl, že měl s navyšováním kapitálu obtíže.
2008
2009
2010
2011
OPŠ
Peněžní tok (výrobky pod vlastní značkou a pod značkou maloobchodníků) (v EUR)
26 698
23 239 572
58 654 064
7 845 330
11 077 815
Index (2008 = 100)
100
87 047
219 698
29 386
41 494
Zdroj:
šetření.
e) Investice
(107)
Roční investice výrobního odvětví Unie do výroby obdobného výrobku se od roku 2008 do roku 2009 zvýšily o 45 %, od roku 2009 do roku 2010 snížily o 34 procentních bodů, v roce 2011 zvýšily o 57 procentních bodů a konečně od roku 2011 do období přezkumného šetření snížily o 4 procentní body. Za posuzované období se investice celkově zvýšily o 64 % a byly určeny k údržbě a obnově stávajícího vybavení, nikoli k navýšení kapacity.
2008
2009
2010
2011
OPŠ
Čisté investice (v EUR)
6 590 078
9 545 749
7 329 354
11 093 136
10 802 751
Index (2008 = 100)
100
145
111
168
164
Zdroj:
šetření.
4. Závěr ohledně újmy
(108)
Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření vykázala řada ukazatelů negativní vývoj. Poklesla návratnost investic, objem výroby se snížil o 8 %, výrobní kapacita klesla o 9 % a zaměstnanost se snížila o 11 %. Pokud jde o nižší úrovně výroby, je třeba uvést, že v roce 2008 překonala výnosnost plodin očekávání, což ve stejném roce vedlo k vyššímu výstupu výrobního odvětví Unie. Díky slabšímu americkému dolaru se ve stejné době také zvýšila atraktivita dovozu z Thajska (který je fakturován zejména v USD). Toto zvýšení zásob kukuřice cukrové (jak v Unii, tak v Thajsku) se časově krylo s hospodářskou a finanční krizí v Unii, jež měla dopad na spotřebu. Výsledkem bylo, že zvýšenou výrobu EU nebylo možné celou prodat na trhu v Unii. To vedlo v následujících letech ke snižování výroby i zásob, ovšem nevysvětluje to v plném rozsahu utrpěnou újmu.
(109)
Během posuzovaného období se výrazně snížila ziskovost prodeje výrobků výrobního odvětví Unie s kukuřicí cukrovou (jak pod vlastní značkou, tak pod značkou maloobchodníka). Segment výrobků pod značkou maloobchodníka, kde výrobní odvětví v Unii čelí konkurenci dovozu z Thajska, je zjevně ztrátový (během období přezkumného šetření se ziskovost propadla z více než 5 % zisku do více než 5 % ztráty). Výrobci z Unie snížili prodejní ceny na trhu Unie o 3 % a na úkor ziskovosti se jim podařilo získat zpět tržní podíl. Výrobní odvětví potřebuje prodej pod značkou maloobchodníka, protože po výrobcích pod vlastní značkou není dostatečná poptávka a vzhledem k tomu, že prodej pod značkou obchodníka představuje okolo 60 % celkové hodnoty prodeje, snížila se během posuzovaného období celková ziskovost z 8,5 % na 1,6 %.
(110)
Některé ukazatele naznačují, že díky přijatým opatřením výrobní odvětví znovu získalo svoje postavení. Objem thajského dovozu a jeho odpovídající tržní podíl se propadl téměř o polovinu, a to z 12 % v roce 2008 na pouhých 6 % v období přezkumného šetření. Tržní podíl výrobního odvětví Unie se naopak zvýšil z 83 % v roce 2008 na 90 % v období přezkumného šetření. Průměrné ceny thajského dovozu navíc v období přezkumného šetření neklesly pod ceny výrobního odvětví Unie, ale zároveň zabránily tomu, aby výrobní odvětví Unie přesunulo zvýšené náklady na odběratele. Také další ukazatele zaznamenaly pozitivní vývoj. Využití kapacity se během posuzovaného období zvýšilo o 2 % a bylo během období přezkumného šetření se 77 % poměrně vysoké. Objem prodeje výrobního odvětví Unie pod značkou maloobchodníka, který přímo konkuruje thajskému dovozu, se zvýšil o 31 % a celkový prodej v obou segmentech dohromady se zvýšil o 19 %. Investice se zvýšily o 64 %. Tyto faktory naznačují, že výrobní odvětví bylo schopné se zotavit. Nebylo však schopno dosáhnout natolik uspokojivé úrovně ziskovosti, aby dokázalo udržet podstatný podíl na trhu, kde si konkurují pouze výrobní odvětví v Unii a thajský dovoz (dovoz z jiných třetích zemí je roztroušený a nevýznamný).
(111)
Konkurenční prostředí na trhu v Unii je vskutku choulostivé. Na straně jedné u jedné části trhu - segmentu výrobků pod vlastní značkou - nečelí výrobní odvětví v Unii vnější konkurenci. Vyjednávací schopnost vlastníků značek vůči maloobchodníkům je silná. Jsou to totiž oni, kdo určuje ceny. Trh, na kterém čtyři výrobci zařazení do vzorku drží 54 % podíl, je konsolidovaný. Na straně druhé v segmentu privátních značek hrají prim maloobchodníci. Kvůli konkurenci zvenčí a konkurenci uvnitř Unie jsou ceny pod neustálým tlakem. Výsledkem je to, že pro výrobce z EU je mnohem těžší přesunout zvýšení výrobních nákladů (zejména kukuřice cukrové či plechovek) na odběratele (výrobní náklady výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období zvýšily o 5 %), a to kvůli cenovému tlaku thajského dovozu.
(112)
Je jasné, že výrobní odvětví Unie dokázalo zvýšit svůj tržní podíl preferováním objemu před cenou. Nelze však opominout skutečnost, že u větší části obchodu s kukuřicí cukrovou (pod značkou maloobchodníka) nebylo schopno získat svoje náklady zpět. Lze tedy dojít k závěru, že postavení výrobního odvětví Unie je stále ohrozitelné a nestabilní.
(113)
Několik stran uvedlo, že výrobní odvětví Unie se již zotavilo, neboť došlo ke zlepšení několika ukazatelů, zejména pokud jde o vysoký tržní podíl výrobního odvětví Unie a negativní podbízení.
(114)
Uznává se, že obrázek újmy výrobního odvětví Unie není jednoznačný. Antidumpingová cla splnila částečně svůj účel odstraněním části újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie v důsledku dumpingového dovozu z Thajska. Ve výsledku je však postavení výrobního odvětví Unie stále nestabilní, zejména s ohledem na nízkou a klesající ziskovost.
(115)
Negativní podbízení a silný tržní podíl výrobního odvětví Unie nepoukazují automaticky na absenci újmy. Situace, kdy dumpingový dovoz z Thajska (s dumpingovými rozpětími až 44 %) pokračuje, má za následek stlačování cen na trhu v Unii. Výrobní odvětví Unie ve snaze znovu získat podíl na trhu stlačilo ceny, což vedlo ke zhoršení ziskovosti.
(116)
Jedna zúčastněná strana namítla, že posouzení újmy by mělo vycházet z celkového výkonu výrobního odvětví Unie, a nikoli z výkonu jednoho segmentu trhu.
(117)
V souladu s původním šetřením vycházelo posouzení újmy z výkonu výrobního odvětví Unie celkem (vlastní značka + značka maloobchodníka), jakož i - u několika ukazatelů újmy (ziskovost, objem prodeje a prodejní ceny) - z prodeje pod značkou maloobchodníka. Nedošlo ke změně okolností, jež by opravňovaly odklon od této metodiky, která je tak platná pro posouzení postavení výrobního odvětví v Unii. Jak je uvedeno v 84. a 85. bodě odůvodnění, trh s kukuřicí cukrovou je stále charakterizován existencí dvou prodejních kanálů a všechen dovoz spolupracujících thajských vývozců spadal pod kanál prodeje pod značkou maloobchodníka. I kdyby byl navíc zohledněn jen celkový výkon výrobního odvětví Unie, nezměnilo by to z důvodu nízké a klesající ziskovosti závěr, že výrobní odvětví Unie je v nestabilním postavení. Na základě výše uvedených úvah se námitka zamítá.
(118)
Dvě zúčastněné strany namítly, že neschopnost výrobního odvětví v Unii může být důsledkem hospodářské soutěže v Unii.
(119)
Situace na trhu v Unii, pokud jde o hospodářskou soutěž, však není diametrálně odlišná od situace v období posuzovaném v původním šetření (dva prodejní kanály, zhruba 20 výrobců v Unii). Nicméně v roce 2002, předtím, než thajský dovoz za dumpingové ceny vstoupil na trh v Unii, dosáhlo výrobní odvětví Unie zisku ve výši 20 % celkem (vlastní značka + značka maloobchodníka) a 17 % (značka maloobchodníka). To dokládá, že hospodářská soutěž v Unii nebrání výrobnímu odvětví v Unii dosahovat zdravých ziskových rozpětí. Je to totiž pokračující přítomnost dumpingového dovozu a výsledné stlačování cen, které výrobnímu odvětví Unie brání zvyšovat ceny.
F. PRAVDĚPODOBNOST OPAKOVÁNÍ ÚJMY
(120)
Na základě výše uvedených trendů se jeví, že antidumpingová opatření částečně splnila zamýšlený cíl, tedy odstranit újmu způsobenou výrobcům v Unii. Na druhé straně, jak dokazuje negativní vývoj řady ukazatelů újmy, výrobní odvětví se stále nachází v ohrozitelném a nestabilním postavení.
(121)
Jak je uvedeno výše, thajští výrobci disponují volnou kapacitou, díky které mohou velmi rychle navýšit vývoz. Thajské obchodní statistiky navíc potvrzují, že Thajsko v roce 2011 vyvezlo do třetích zemí přibližně 144 000 tun, což je zhruba sedmkrát více než objem thajského vývozu do Unie. Vzhledem k lukrativnějším cenám na trhu v Unii ve srovnání s trhy některých třetích zemí je pravděpodobné, že kdyby bylo umožněno, aby antidumpingová opatření pominula, byla by významná množství, v současnosti vyvážená do těchto třetích zemí, přesměrována na trh v Unii. Podobně náhlý vývoj byl sledován již v původním šetření, kdy se tržní podíl thajského dovozu do Unie během pouhých tří let téměř zdvojnásobil, a to z 6,8 % v roce 2002 na 12,7 % v roce 2005.
(122)
Na základě výše uvedeného lze tedy dojít k závěru, že v případě zrušení opatření existuje pravděpodobnost opakování újmy.
(123)
Několik zúčastněných stran vyjádřilo pochybnosti o závěrech týkajících se pravděpodobnosti opakování újmy. Jejich argument konkrétně zněl, že 5 % cenový rozdíl mezi trhem v Unii a trhy třetích zemí je příliš malý na to, aby stál za přesměrování vývozu kukuřice cukrové na trh v Unii. Tento argument řeší již 61. bod odůvodnění. Vedle toho strany argumentovaly tím, že kukuřice cukrová není komodita, kterou lze snadno přesouvat mezi trhy. Tento argument však není opodstatněný a nekoresponduje se zjištěními tohoto šetření.
(124)
V případě pravděpodobnosti opakování újmy jde sice o výhledové hodnocení, vychází však ze skutečností uvedených ve 121. bodě odůvodnění. Tato námitka se proto zamítá.
G. ZÁJEM UNIE
(125)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zjišťováno, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Zjištění zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých dotčených zájmů. Všechny zúčastněné strany dostaly podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení příležitost předložit svá stanoviska.
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(126)
Jak je uvedeno výše, výrobní odvětví Unie se stále nachází v ohrozitelném a zranitelném postavení. Úlevu v podobě pokračování opatření by využilo ke zvýšení prodejních cen (zvláště výrobků pod značkou maloobchodníka), aby získalo zpět zvýšené výrobní náklady. Výrobní odvětví by si tak mohlo vylepšit finanční situaci.
2. Zájem maloobchodníků a odběratelů
(127)
O spolupráci bylo požádáno více než 40 dovozců/maloobchodníků a dvě spotřebitelské/obchodní organizace. Spolupracoval jen jeden maloobchodník. Jeho dovoz představoval malý zlomek celkového dovozu z Thajska během období přezkumného šetření. Podíl jeho obratu v souvislosti s kukuřicí cukrovou byl ve srovnání s jeho celkovým obratem zanedbatelný. Další prodej kukuřice cukrové navíc vytvořil během období přezkumného šetření velmi vysoký zisk. Tato hlediska nasvědčují tomu, že na maloobchodníky by případné prodloužení platnosti opatření nemělo nepřiměřený dopad.
(128)
Několik obchodních sdružení zároveň učinilo podání a zúčastnilo se slyšení. Podle nich by antidumpingová opatření měla být zrušena, a to z důvodu malého a zmenšujícího se tržního podílu thajského dovozu v době, kdy je tržní podíl výrobního odvětví Unie vysoký a dále se zvyšuje.
(129)
Pokud jde o spotřebitele, průměrná útrata jedné domácnosti za kukuřici cukrovou je velmi malá, nejvýše 5 EUR ročně. Protože současná opatření jsou mírná, účinek pokračování opatření by byl pro spotřebitele nejspíš zanedbatelný.
(130)
S ohledem na výše uvedené a vzhledem k celkově nízké míře spolupráce není pravděpodobné, že by navrhovaná opatření podstatně ovlivnila situaci maloobchodníků a spotřebitelů v Unii.
3. Riziko nedostatečného zásobení/hospodářská soutěž na trhu v Unii
(131)
Nejprve je třeba připomenout, že cílem antidumpingových opatření není zamezit přístup dovozům, na něž se opatření vztahují, do Unie, nýbrž odstranit dopad narušených tržních podmínek vzniklých v důsledku pokračujícího výskytu dumpingových dovozů.
(132)
Během období přezkumného šetření se spotřeba v Unii zvýšila o 9 % na zhruba 350 000 tun. Kapacita výrobního odvětví Unie během celého posuzovaného období převyšovala poptávku v Unii a v období přezkumného šetření dosáhla zhruba 440 000 tun. Mezi výrobci v EU existuje dostatečná hospodářská soutěž. Při míře využití kapacity 77 % během období přezkumného šetření je zjevné, že výrobní odvětví Unie disponuje volnou kapacitou, aby v případě zvýšené poptávky mohlo dále zvýšit výrobu. Část poptávky může uspokojit také dovoz z jiných třetích zemí, především ze Spojených států amerických a Čínské lidové republiky. Jak je uvedeno výše, je nutné vyzdvihnout, že cílem antidumpingových opatření není zamezit dovozu z Thajska do Unie. Poněvadž opatření jsou mírná, lze očekávat, že dovoz z Thajska bude i nadále představovat jistý podíl na trhu v Unii.
(133)
Vzhledem k výše uvedenému nelze dojít k závěru, že by zachování antidumpingových opatření mohlo případně vést k nedostatečnému zásobení trhu v Unii nebo k omezení hospodářské soutěže na trhu v Unii.
4. Závěr ohledně zájmu Unie
(134)
Na základě výše uvedeného je zjevné, že negativní dopad pokračování opatření by byl omezený a v žádném případě by nebyl neúměrný výhodám, jež by z prodloužení opatření plynuly výrobnímu odvětví Unie.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(135)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Byl jim rovněž poskytnut čas na podání připomínek k poskytnutým informacím. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(136)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že antidumpingová opatření použitelná na dovoz některých připravených nebo konzervovaných zrn kukuřice cukrové pocházejících z Thajska by měla být zachována, jak je stanoveno v čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Připomíná se, že tato opatření mají formu valorických cel různých sazeb.
(137)
Individuální sazby antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti stanovené v tomto nařízení jsou použitelné výhradně pro dovoz dotčeného výrobku vyráběného těmito společnostmi, a tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Dovoz dotčeného výrobku vyráběného jakoukoli jinou společností, jejíž název a adresa nejsou výslovně uvedeny v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů, které jsou s těmito výslovně jmenovanými společnostmi ve spojení, nemůže využít těchto sazeb a podléhá celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(138)
Všechny žádosti o uplatňování těchto individuálních sazeb antidumpingového cla (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být neprodleně zaslány Komisi (8) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího prodeje a prodeje na vývoz a které souvisejí například s uvedenou změnou názvu nebo s uvedenou změnou výrobních a prodejních subjektů. Je-li to na místě, nařízení se poté pozmění tak, že se aktualizuje seznam společností využívajících individuální celní sazby,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz kukuřice cukrové (Zea mays var. saccharata) v podobě zrn, připravené nebo konzervované v octě nebo kyselině octové, nezmrazené, v současnosti kódu KN ex 2001 90 30 (kód TARIC 2001903010) a kukuřice cukrové (Zea mays var. saccharata) v podobě zrn, připravené nebo konzervované jinak než v octě nebo kyselině octové, nezmrazené, jiné než výrobky čísla 2006, v současnosti kódu KN ex 2005 80 00 (kód TARIC 2005800010), pocházející z Thajska.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Antidumpingové clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Karn Corn Co Ltd, 68 Moo 7 Tambol Saentor, Thamaka, Kanchanaburi 71130, Thajsko
3,1
A789
Kuiburi Fruit Canning Co., Ltd, 236 Krung Thon Muang Kaew Building, Sirindhorn Rd., Bangplad, Bangkok 10700, Thajsko
14,3
A890
Malee Sampran Public Co., Ltd, Abico Bldg. 401/1 Phaholyothin Rd., Lumlookka, Pathumthani 12130, Thajsko
12,8
A790
River Kwai International Food Industry Co., Ltd, 52 Thaniya Plaza, 21st Floor, Silom Rd., Bangrak, Bangkok 10500, Thajsko
12,8
A791
Sun Sweet Co., Ltd, 9 M. 1, Sanpatong, Chiang Mai 50120, Thajsko
11,1
A792
Spolupracující výrobci uvedení v příloze
12,9
A793
Všechny ostatní společnosti
14,3
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Ustanovení čl. 1 odst. 2 může být změněno zařazením nového vyvážejícího výrobce mezi spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, na něž se tudíž vztahuje vážená průměrná sazba cla ve výši 12,9 %, pokud nový vyvážející výrobce v Thajsku poskytne Komisi dostatečné důkazy o tom, že:
a)
v období přezkumného šetření (tj. od 1. dubna 2011 do 30. března 2012) nevyvezl do Unie výrobek popsaný v čl. 1 odst. 1;
b)
není ve spojení s žádným vývozcem ani výrobcem v Thajsku, na kterého se vztahují opatření uložená tímto nařízením, a
c)
vyvezl do Unie dotčený výrobek až po skončení období přezkumného šetření, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt významné množství do Unie.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 2. září 2013.
A TANÁCS 875/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2013. szeptember 2.)
a Thaiföldről származó egyes elkészített vagy tartósított morzsolt csemegekukorica-termékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 291. cikke (2) bekezdésére,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikkére és 11. cikkének (2) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,
mivel:
A. AZ ELJÁRÁS
1. Hatályos intézkedések
(1)
Egy dömpingellenes vizsgálatot (a továbbiakban: eredeti vizsgálat) követően a Tanács a 682/2007/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Thaiföldről származó, a jelenleg az ex 2001 90 30 és ex 2005 80 00 KN-kódok alá besorolt egyes elkészített vagy tartósított morzsolt csemegekukorica-termékek behozatalára (a továbbiakban: végleges dömpingellenes intézkedések). Az intézkedések formája egy 3,1 % és 12,9 % között ingadozó értékvám volt.
(2)
A 954/2008/EK rendelet (3) módosította a 682/2007/EK rendeletet, az egyik, illetve az „összes többi” vállalatra kivetett vámtétel tekintetében. A módosított vámtételek ily módon 3,1 % és 14,3 % között alakulnak. Két thaiföldi exportáló gyártó importja - amelyek kötelezettségvállalásait a Bizottság a 2007/424/EK bizottsági határozattal (4) elfogadta - mentesült a vám alól.
(3)
A Tanács a 847/2009/EK rendelettel (5) úgy határozott, hogy a rögzített minimális behozatali árra vonatkozó kötelezettségvállalások a továbbiakban nem jelentenek megfelelő megoldást a dömping káros hatásának ellensúlyozására. Következésképpen a Bizottság az elfogadott kötelezettségvállalásokat visszavonta, és további 10 thaiföldi exportáló gyártó kötelezettségvállalási ajánlatát elutasította.
2. Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem
(4)
A hatályos végleges dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (6) közzétételét követően a Bizottsághoz 2012. március 19-én kérelem érkezett az intézkedéseknek az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálata iránt. A kérelmet az Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux (AETMD) (a továbbiakban: panaszos) nyújtotta be olyan gyártók nevében, amelyek termelése az elkészített vagy tartósított csemegekukorica teljes uniós gyártásának jelentős részét, ebben az esetben több mint 50 %-át teszi ki.
(5)
A kérelem azon alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping és az uniós gazdasági ágazatot érő kár folytatását vagy megismétlődését eredményezné.
3. A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása
(6)
Miután a Bizottság a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, 2012. június 19-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (7) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálat megindítását.
4. A vizsgálat
4.1. Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak
(7)
A dömping folytatódására vonatkozó vizsgálat a 2011. április 1. és 2012. március 31. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A károkozás valószínű folytatódásának értékelése szempontjából fontos tendenciák vizsgálata a 2008. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig terjedő időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.
4.2. Az eljárásban érintett felek
(8)
A hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról a Bizottság hivatalosan tájékoztatta a kérelmezőket és az egyéb ismert uniós gyártókat, a thaiföldi exportáló gyártókat, a független importőröket, azokat a felhasználókat, akikről ismert, hogy érintettek, valamint az exportáló ország képviselőit. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, valamint meghallgatást kérjenek az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül.
(9)
A Bizottság minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tette a meghallgatást, aki kérelmezte, és aki ismertette azokat a különleges okokat, amelyek meghallgatását indokolják.
(10)
Tekintettel a vizsgálatban érintett thaiföldi exportáló gyártók és független uniós importőrök nagy számára, az eljárás megindítására vonatkozó értesítés az alaprendelet 17. cikkének megfelelően mintavétel alkalmazását irányozta elő. A Bizottság - annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát - felkérte a fent említett feleket, hogy a felülvizsgálat megindítását követő 15 napon belül jelentkezzenek, és bocsássák rendelkezésére az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat.
(11)
A thaiföldi exportáló gyártók mintájának kiválasztását illetően a Bizottság 17 exportáló gyártótól kapott teljes körű információkat, melyek közül a vizsgálati időszakban 9 exportált az Unióba. A Bizottság úgy döntött, hogy 3 exportáló gyártóból álló mintát választ ki, amelyek összesített exportja az együttműködő exportáló gyártók Unióba irányuló teljes exportmennyiségének a 90 %-át képviselte a felülvizsgálati időszakban.
(12)
Mivel független importőr részéről csak egy válasz érkezett, a Bizottság a független importőrök esetében nem alkalmazott mintavételt.
(13)
Tekintettel az ezen eljárásban érintett uniós gyártók nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság bejelentette, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát a kárnak az alaprendelet 17. cikke szerinti megállapítására. Az előzetes kiválasztásra a kezdeményezés szakaszában a Bizottság rendelkezésére álló információk felhasználásával került sor, és az a gyártók árbevételén, termelési volumenén és az Unión belüli földrajzi elhelyezkedésén alapult. A javasolt mintát a gyártás és értékesítés azon legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján állították össze, amely a rendelkezésre álló idő alatt ésszerűen megvizsgálható volt; a minta az uniós gazdasági ágazat teljes gyártásának 58 %-át képviseli. Továbbá a javasolt minta a vállalatok földrajzi elhelyezkedését tekintve reprezentatív, mivel három különböző tagállamra terjed ki. Az uniós gyártókkal a Bizottság a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítés közzétételének napján konzultált. Mivel nem jelentkeztek további gyártók, és a mintával kapcsolatban sem érkeztek észrevételek, a Bizottság elfogadta a javasolt mintát.
(14)
Két érdekelt fél azt állította, hogy a Bizottság az uniós gyártók mintájába kizárólag kérelmezőket vett fel, és hogy törekednie kellett volna arra, hogy a kérelmezők csoportján kívül álló gyártókat is felvegyenek a mintába.
(15)
A Bizottság azonban minden ismert uniós gyártót - legyen az kérelemező vagy sem - felkért arra, hogy működjön együtt. Tíz uniós gyártó - köztük kérelmező is - nyújtott be mintavételi információkat. Amint azt a (13) preambulumbekezdés kifejti, a kiválasztott minta megfelel a gyártás azon legnagyobb reprezentatív mennyiségének, amely a rendelkezésre álló idő alatt ésszerűen megvizsgálható volt; és az uniós gazdasági ágazat teljes gyártásának 58 %-át képviseli. A Bizottság úgy véli, hogy a kiválasztott minta a földrajzi elhelyezkedés szempontjából reprezentatív, függetlenül attól, hogy a gyártók a kérelmezőkhöz tartoznak-e vagy sem. Ezért a Bizottság ezt a kérelmet elutasította.
(16)
A Bizottság felkutatott és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet szükségesnek ítélt ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és az abból eredő kár folytatódásának vagy megismétlődésének a valószínűségét, továbbá ahhoz, hogy meghatározza az Unió érdekeit. E célból a Bizottság kérdőíveket küldött a mintába kiválasztott exportáló gyártóknak, valamint a független importőrnek. A következő vállalatok telephelyén került sor ellenőrző látogatásra:
a)
Uniós gyártók:
-
Bonduelle Conserve International SAS, Renescure, Franciaország,
-
Compagnie Générale de Conserve France SA, Theix, Franciaország,
-
Compagnie Générale de Conserve Hungary, Debrecen, Magyarország,
-
Conserve Italia SCA, San Lazzaro di Savena, Olaszország;
b)
Thaiföldi exportáló gyártók:
-
Agri Sol., Ltd, Pathumthani City,
-
Lampang Food Products Co., Ltd, Bangkok,
-
Sun Sweet Co., Ltd, Chiang Mai City.
(17)
A Bizottság minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tette a meghallgatást, aki kérelmezte, és aki ismertette azokat a különleges okokat, amelyek meghallgatását indokolják.
B. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK
1. Érintett termék
(18)
Az érintett termék a jelenleg az ex 2001 90 30 KN-kód alá tartozó, morzsolt csemegekukorica (Zea mays var. saccharata), ecettel vagy ecetsavval elkészítve vagy tartósítva, nem fagyasztva, valamint a jelenleg az ex 2005 80 00 KN-kód alá tartozó, Thaiföldről származó morzsolt csemegekukorica (Zea mays var. saccharata), ecet vagy ecetsav helyett más anyaggal elkészítve vagy tartósítva, nem fagyasztva, a 2006-os vámtarifaszám alá tartozó termékek kivételével.
(19)
A vizsgálat bebizonyította, hogy a tartósításban mutatkozó különbségek ellenére az érintett termék különböző típusai ugyanolyan alapvető biológiai és kémiai jellemzőkkel rendelkeznek, és alapvetően ugyanarra a célra használatosak.
(20)
Két érdekelt fél állítása szerint a csemegekukoricára vonatkozó KN-kódok nem kizárólag az érintett terméket képviselik, hanem jelentős mennyiségű konzerv bébikukoricát is tartalmaznak, amelyet nem az Unióban termelnek, és amely nem minősül hasonló terméknek. Az érdekelt felek azt javasolták, hogy Bizottság vegye fel adatai közé a bébikukoricára vonatkozó adatokat.
(21)
A vizsgálat azonban kizárólag az intézkedések tárgyát képező termékre összpontosított, amely kizárja a bébikukoricát, és az elemzés alapjául a megfelelő TARIC-kódok szolgáltak. Ezért a kérelmet el kell utasítani, mivel a tények tekintetében téves.
2. Hasonló termék
(22)
Az uniós piacon az uniós gazdasági ágazat által előállított és értékesített csemegekukoricáról és a Thaiföldön előállított és értékesített csemegekukoricáról megállapítást nyert, hogy alapvetően ugyanazokkal a fizikai és kémiai tulajdonságokkal rendelkeznek, mint a Thaiföldön előállított és uniós exportra értékesített csemegekukorica alapvető felhasználási területei. Ennélfogva ezeket az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek kell tekinteni.
C. A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
(23)
Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy a meglévő intézkedések hatályvesztése a dömping valószínű folytatódásához vagy megismétlődéséhez vezetne-e.
1. Előzetes megjegyzések
(24)
A (10) preambulumbekezdésben említettek szerint az együttműködési szándékukat jelző exportáló gyártók esetleges nagy számára való tekintettel a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítés mintavételt irányzott elő. A dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségének megállapítása céljából a Bizottság három exportáló gyártóból álló mintát választott ki, amelyek az együttműködési szándékukat jelző exportáló gyártók teljes exportjának körülbelül 90 %-át képviselik.
(25)
Mivel a mintába felvett három exportáló gyártó exportmennyisége a felülvizsgálati időszak alatt a Thaiföldről az Unióba irányuló összes export körülbelül 25 %-ának felelt meg, más forrásból származó információkat, mint például a felülvizsgálat iránti kérelmet, a (thaiföldi vámhatóságtól származó) rendelkezésre álló kereskedelmi exportstatisztikákat és (az Eurostattól származó) importstatisztikákat is fel kellett használni annak érdekében, hogy megállapítsák a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének a valószínűségét.
(26)
A dömpingkülönbözet meghatározásához nem vették figyelembe azokat a thaiföldi kereskedők részére történő értékesítéseket, amelyek esetében nem volt ismert az áruk exportjának célterülete.
(27)
Az eredeti vizsgálathoz hasonlóan a Bizottság úgy ítélte meg, hogy egyes exportáló gyártók külső szállítóktól szerzik be az általuk értékesített érintett termék egy részét. A vizsgálat során a vonatkozó dömpingkülönbözetek meghatározásához nem vették figyelembe az érintett termék azon értékesítéseit, amelyeket nem maguk az exportáló gyártók állítottak elő.
2. Dömpingelt behozatal a felülvizsgálati időszakban
2.1. A rendes érték meghatározása
(28)
Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének első mondatával összhangban a rendes érték megállapításához először mindhárom exportáló gyártó esetében meghatározták, hogy a felülvizsgálati időszakban a hasonló terméknek e gyártók általi teljes belföldi értékesítése összehasonlítva e gyártóknak az Unióba irányuló teljes exportértékesítésével reprezentatív volt-e, azaz hogy a belföldi fogyasztásra szánt hasonló termék értékesítési mennyisége elérte, illetve meghaladta-e az érintett termék e gyártók általi, az Unióba történő exportjának 5 %-át.
(29)
A hasonló termék belföldi értékesítései a mintába felvett három vállalat közül egy esetben reprezentatívnak bizonyultak.
(30)
A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy a hasonló termék e vállalat által értékesített és belföldi fogyasztásra szánt típusai megegyeztek-e vagy közvetlenül összehasonlíthatók voltak-e az Unióba irányuló kivitelre szánt termék típusaival. Minden ilyen típus esetében megállapították, hogy a hasonló termék belföldi fogyasztásra szánt értékesítései eléggé reprezentatívak voltak-e az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében. A belföldi fogyasztásra szánt értékesítések abban az esetben bizonyultak kellőképpen reprezentatívnak, ha elérték vagy meghaladták az összehasonlítható terméktípus teljes Unióba exportált értékesítési mennyiségének az 5 %-át.
(31)
Megállapítást nyert, hogy az említett vállalat esetében a hasonló terméknek csak egyetlen típusa volt közvetlenül összehasonlítható az Unióba exportált termék típusával. Emellett ezt a bizonyos terméktípust a belföldi piacon is kellően reprezentatív mennyiségben értékesítették.
(32)
A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy a (31) preambulumbekezdésben említett vállalat a terméktípust az alaprendelet 2. cikke (4) bekezdése értelmében rendes kereskedelmi forgalomban értékesítette-e. Ez oly módon történt, hogy megállapították az érintett terméktípusra vonatkozóan a független fogyasztóknak történő nyereséges belföldi értékesítés részarányát.
(33)
A Bizottság megállapította, hogy a belföldi fogyasztásra szánt értékesítés több mint 80 %-a nyereséges volt, és a 2. cikk (4) bekezdésével összhangban a rendes érték megállapítása céljából e bizonyos terméktípusra vonatkozó valamennyi tranzakciót felhasználták.
(34)
Az érintett terméktípus esetében, amennyiben a belföldi értékesítések reprezentatívak voltak és rendes kereskedelmi forgalomban történtek, a rendes érték megállapítása a felülvizsgálati időszakban az adott típus összes belföldi értékesítésének súlyozott átlagaként kiszámított tényleges belföldi áron alapult.
(35)
A fennmaradó két exportáló gyártó esetében, amelyek belföldi piacon történő értékesítése nem bizonyult reprezentatívnak (egyikük egyáltalán nem értékesítette a hasonló terméket belföldi fogyasztásra) és a harmadik exportáló gyártó esetében - amelynek teljes értékesítése reprezentatívnak bizonyult, azonban a hasonló termék számos típusának belföldi piacon értékesített mennyiségei az ő esetében nem voltak reprezentatívak - az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése értelmében a rendes értéket számtanilag kellett képezni.
(36)
A rendes értéket úgy képezték, hogy az Unióba exportált egyes terméktípusok előállítási költségeihez hozzáadták az ésszerű összegnyi értékesítési, általános és adminisztratív költséget, valamint a nyereséget.
(37)
Az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdése alapján azon két exportáló gyártó esetében, amelyek belföldi fogyasztásra szánt értékesítéseinek mennyisége nem érte el, illetve meghaladta az Unióba irányuló értékesítési mennyiségeik 5 %-át, az értékesítési, általános és adminisztratív költségeket és a haszonkulcsot a vállalat belföldi piacon, rendes kereskedelmi forgalomban történő értékesítései alapján állapították meg.
(38)
A harmadik exportáló gyártó esetében, amely nem értékesítette a hasonló terméket belföldi fogyasztásra, az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének a) pontjával összhangban, az értékesítési, általános és adminisztratív költségeket, valamint a haszonkulcsot e harmadik exportáló gyártó vonatkozásában a (37) preambulumbekezdésben említett másik két exportáló gyártó súlyozott átlaggal számított értékesítési, általános és adminisztratív költségei, valamint haszonkulcsa alapján állapították meg.
(39)
Két érdekelt fél vitatta az alkalmazott - a (37) preambulumbekezdésben ismertetett - módszertant, miszerint a rendes érték megállapításához figyelembe vették a nyereséget, amely az Unióba irányuló értékesítési mennyiségek 5 %-át nem meghaladó belföldi értékesítési tranzakciókon alapul. E módszertan szerint amennyiben a belföldi értékesítési tranzakciók nem tekinthetők reprezentatívnak, az azokra visszavezethető nyereséget sem kell figyelembe venni.
(40)
Az eredeti vizsgálat során azonban ugyanezt a módszertant alkalmazták, és a körülmények megváltozása hiányában emiatt a Bizottság úgy ítéli meg, hogy ezen eljárás alkalmazásában e módszertan még mindig érvényes.
2.2. Az exportár megállapítása
(41)
A mintába felvett exportáló gyártók valamennyi értékesítése közvetlenül a független uniós fogyasztók számára történt. Az értékesítési árat ezért az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésével összhangban az uniós független fogyasztók által ténylegesen kifizetett vagy kifizetendő árak alapján állapították meg.
2.3. Összehasonlítás és kiigazítások
(42)
A rendes érték és az exportár összehasonlítását a gyártelepi ár alapján végezték el. A tisztességes összehasonlítás biztosítása érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban figyelembe vették az árak összehasonlíthatóságát érintő különbségeket.
(43)
Amennyiben alkalmazható és megfelelően indokolt volt, figyelembe vették a szállítási, a biztosítási, az anyagmozgatási és rakodási költségekben, a jutalékok költségeiben és a banki költségekben mutatkozó különbségeket.
(44)
Továbbá az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének d) pontjával összhangban és az eredeti vizsgálat során alkalmazott módszertannak megfelelően kiigazították azon exportáló gyártók kereskedelmi szintjének különbségeit, amelyek értékesítései a belföldi piacon saját márkanév alatt, azonban az Unióba irányuló értékesítései a kiskereskedő márkaneve alatt történtek. A kiigazítás szintjét, amelyet a (33) preambulumbekezdésben említett rendes érték megállapítása során a haszonkulcsból származtatva számítottak ki, az uniós gazdasági ágazat saját márkanevű termékei, illetve egyéb termékei révén szerzett haszonkulcsa közötti viszony alapján becsülték meg. A haszonkulcsot ezért 20 % és 50 % közötti mértékben csökkentették.
(45)
Két érdekelt fél úgy vélte, hogy Thaiföld belföldi hazai piacát és az uniós piacot nem lehet összehasonlítani, mivel méreteikben eltérnek, ezenkívül a thaiföldi termelők a belföldi piacon saját márkanevükön értékesítenek.
(46)
Emlékeztetni kell arra, hogy a (22) preambulumbekezdésben megállapítást nyert, hogy a Thaiföld belföldi piacán értékesített csemegekukorica, valamint az uniós piacra irányuló exportra értékesített csemegekukorica az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló terméknek minősül.
(47)
Másodszor, a kereskedelem szintjében jelentkező különbségek miatt a haszonkulcs kiigazítására került sor: a saját márkanéven történő belföldi értékesítésekből származó haszonkulcsot 20 és 50 % közötti mértékben csökkentették. Ez szintén az eredeti vizsgálatban alkalmazott módszertan alkalmazásából adódik.
2.4. Dömping a felülvizsgálati időszakban
(48)
A fentiek alapján a vámkezelés előtti nettó uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezett dömpingkülönbözetet 8 % és 44 % között állapították meg.
3. A behozatal alakulása az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén
3.1. Az exportáló gyártók termelési kapacitása
(49)
A csemegekukorica előállítása a frissen betakarított kukoricához való hozzáféréstől függ, amelyet közvetlenül a betakarítás után a konzervüzembe szállítanak. A frissen betakarított kukoricát a betakarítás után 24 órán belül konzerválni kell, így az érintett termék előállítási kapacitása közvetlenül kapcsolódik a frissen betakarított kukorica beszerezhetőségéhez.
(50)
Thaiföldön a betakarítási időszak évente mintegy 9-10 hónapig tart, amely évente 2 betakarítást jelent. A rendelkezésre álló műszaki gyártási kapacitás értékelésekor az elemzésben figyelembe kell venni az idényhez kötött nyersanyagfüggőséget.
(51)
A mintába felvett három exportáló gyártó összesített műszaki kapacitása 130 000 tonnától 150 000 tonnáig terjedt. A rendelkezésre álló műszaki kapacitás kihasználásának tényleges aránya 50 %-tól 80 %-ig terjedt.
(52)
Több érdekelt fél ugyan elismerte a nyersanyagok hozzáférhetősége miatt csökkentett műszaki kapacitás vonatkozásában alkalmazott módszertant, azonban azzal érvelt, hogy a rendelkezésre álló szabad kapacitást eltúlozták.
(53)
Amint azt az (50) preambulumbekezdésben már hangsúlyoztuk, a műszaki kapacitást nem lehet teljes mértékben kihasználni, mivel a frissen betakarított csemegekukorica elérhetősége idényfüggő. A vizsgálat mindazonáltal kimutatta, hogy a mintába felvett egyes gyártók kapacitáskihasználási adatai elérték, valamint meghaladták a 80 %-ot, míg más, a mintába felvett gyártók kapacitáskihasználása sokkal alacsonyabb volt. Mivel valamennyi gyártó hasonló nyersanyag-hozzáféréssel rendelkezik, az említett alacsonyabb mértékű kapacitáskihasználás nem magyarázható csupán a frissen betakarított csemegekukorica idényfüggő elérhetőségének hiányával.
(54)
A thaiföldi élelmiszer-feldolgozók szövetsége által rendelkezésre bocsátott információk szerint a figyelembe vett időszak során a világ többi részébe irányuló, teljes thaiföldi exportmennyiség mintegy 20 %-kal folyamatosan nőtt, a felülvizsgálati időszak alatt elérte a 150 000-200 000 tonnát. Ez azt mutatja, hogy amennyiben az exportáló gyártóknak többletmennyiségre van szüksége, a rendelkezésre álló csemegekukorica mennyisége folyamatosan megnövekedhet, és ténylegesen növekszik is. Ebben a tekintetben meg kell jegyezni, hogy Thaiföldön a teljes kukoricatermelés a figyelembe vett időszak alatt 4,1 millió tonnától 4,5 millió tonnáig terjedt. El kell ugyan ismerni azt, hogy a kukorica-termelésről nem lehet 1:1 arányban átállni a csemegekukorica-termelésre, a termelési mennyiségek közötti különbség tényleges mértéke alapján egyértelmű, hogy az édeskukorica-termelésről a csemegekukorica-termelésre való átállás már egy kis mértéke is jelentős hatással lehet a teljes thaiföldi csemegekukorica-termelésre.
(55)
Ezen az alapon megállapítást nyert, hogy a mintába felvett három gyártó évente további mintegy 40 000-60 000 tonna mennyiséget (a továbbiakban: tényleges szabad kapacitás) termelhetne, amely az érintett termék Unióba irányuló teljes exportjának mintegy kétszeresét, illetve háromszorosát teszi ki.
(56)
A mintába felvett gyártók tényleges szabad kapacitása önmagában ezért jelentősnek tekinthető. Emellett Thaiföldön az érintett termék egyéb 15 ismert gyártója tevékeny, akik hasonlóképpen jelentős csemegekukorica-termeléshez férnek hozzá az országban.
(57)
Egyéb forrásokból gyűjtött információk, azaz az alábbiak:
-
az exportáló gyártók interneten elérhető prezentációiból gyűjtött információk,
-
a mintavétel során gyűjtött információk, valamint
-
az alaprendelet 14. cikke (6) bekezdése alapján felállított adatbázisban összegyűjtött információk
alapján megállapítható, hogy a főbb exportáló gyártók közül legalább kettő - amelyek közül az egyik együttműködött a felülvizsgálati eljárásban, azonban nem került be a mintába (és így nem szolgáltatott részletes információkat e tekintetben) - összesített kapacitása 50 000 és 100 000 tonna közötti mennyiségnek felel meg.
(58)
Végül semmi nem utal arra, hogy a thaiföldi belső piaci, illetve a harmadik országbeli piaci fogyasztás szintje növekedne, és így - a thaiföldi gyártók többletkapacitásának kihasználása esetén - fel tudná venni a megnövekedett gyártást. Különösen Thaiföld belföldi piaca igen kicsi, és átlagosan a mintában szereplő összes thaiföldi gyártó értékesítéseinek csupán 1-2 %-át tette ki. Ez megerősíti azt, hogy a csemegekukorica bármely esetleges többlettermelését Thaiföldön kívülre exportálják majd.
3.2. Az uniós piac vonzereje
(59)
Az érintett termék uniós exportárai, valamint a hasonló termék belföldi piaci árai közötti összehasonlítás a következő két tényre derített fényt: a belföldi piacon az árak viszonylag magasak (a saját márkájú értékesítés miatt), az értékesítési mennyiségek pedig az exportértékesítéshez képest viszonylag alacsonyak. Ennek alapján az intézkedések hatályvesztése nem járna azzal a nyilvánvaló kockázattal, hogy a kereskedelem a belföldi piaci értékesítések irányából az Unióba történő értékesítések irányába helyeződjön át.
(60)
Az érintett termék uniós exportárai, valamint a hasonló termék harmadik országokban felszámított árai közötti összehasonlítás során kiderül, hogy a mintába kiválasztott 3 exportáló gyártó tekintetében az Unióban felszámított árak - átlagosan - 14 %-kal magasabbak.
(61)
Ezt a megállapítást a thaiföldi vámhatóság külkereskedelmi statisztikái is megerősítik. A felülvizsgálati kérelemben bemutatott módszertant követve, a megadott logisztikai tömeg (konzerv + kukorica + folyadék) nettó konzervtömegre (kukorica + folyadék) történő átváltása után az Unióban felszámított, kilogrammonkénti árak - átlagosan - 5 %-kal magasabbak a harmadik országokban felszámított áraknál.
(62)
Miközben számos fél kétségeit fejezte ki aziránt, hogy az 5, illetve 14 %-os árkülönbség elég jelentős ahhoz, hogy a kereskedelem Unióba irányuló áthelyeződéséhez vezessen, a vizsgálat rámutatott, hogy ez a csemegekukorica piacán tényleg valószínű. Ezen eljárás során az egyik thaiföldi vállalatra (Karn Corn) korábban 8-10 %-kal alacsonyabb vámtétel volt érvényben, mint a legtöbb más thaiföldi exportőrre. Ez a 8-10 %-os előny azonban elegendő volt ahhoz, hogy az Unióba irányuló thaiföldi exportban való részesedését az eredeti vizsgálat során irányadó vizsgálati időszak és a jelenlegi vizsgálat felülvizsgálati időszaka között hétszeresére növelje.
(63)
Ezenkívül annak ellenére, hogy 3,1 %-os dömpingellenes vám van hatályban, a Karn Corn a dömpingellenes vámok kivetése óta több mint a kétszeresére növelte az Unióba irányuló exportmennyiségét. Ez még az alacsony árkülönbség ellenére is az uniós piac vonzerejét mutatja más piacokhoz képest.
(64)
Következésképpen az uniós saját márkájú értékesítések miatt annak a kockázata ugyan meglehetősen korlátozott, hogy a kereskedelem iránya áthelyeződik a belföldi piacról az Unió piacára, ez utóbbin felszámított magasabb árak miatt azonban annak a kockázata viszont jelentős, hogy a kereskedelem iránya áthelyeződik a harmadik országoknak történő értékesítésről az Unió piacára történő értékesítésre.
(65)
Számos érdekelt fél érvelt azzal, hogy az uniós piacon az árak - más országok, mint például Japán áraival összehasonlítva - viszonylag kevésbé vonzóak. Így az a kockázat túlzottnak bizonyul, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a kereskedelem iránya áthelyeződik az Unióba.
(66)
Emlékeztetni kell arra, hogy a harmadik országokba irányuló értékesítéseket csoportosan vették figyelembe, és a (63) preambulumbekezdésben levont következtetések valamennyi harmadik országra érvényes átlagárakon alapulnak. Teljes mértékben elismerték, hogy a harmadik országok e csoportján belül vannak olyan országok, amelyekben az exportárak magasabbak, egyéb harmadik országok exportárai pedig alacsonyabbak. Nyilvánvaló, hogy minél alacsonyabb az exportár, az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén annál nagyobb a kereskedelem áthelyeződésének a kockázata.
(67)
Ezenkívül az egyik érdekelt fél azzal érvelt, hogy harmadik országok importőreivel fennálló szerződéses kapcsolatok miatt nem lesz könnyű váltani a különböző országok fogyasztói között.
(68)
Léteznek ugyan szerződéses kapcsolatok a thaiföldi exportáló gyártók és különböző harmadik országok importőrei között, melyeket rövid távon tiszteletben is tartanak, azonban nincs arra utaló bizonyíték, hogy ezeket a szerződéses kötelezettségeket ne lehetne fokozatosan megszüntetni annak érdekében, hogy lehetővé tegyék a magasabb árakkal rendelkező piacokon, mint az uniós piacon történő értékesítést.
(69)
Végül, az érdekelt felek azt állították, hogy a bizonyos olyan harmadik országokba, mint például Dél-Koreába irányuló exportok nem hasonlíthatók össze, mivel a termékösszetétel (pl. a konzervdobozok mérete) és az értékesítési feltételek (pl. a szállítási feltételek) eltérőek lehetnek.
(70)
Emlékeztetni kell arra, hogy az (58)-(60) preambulumbekezdésben szereplő összehasonlítás eredményei valamennyi harmadik ország exportárai közötti különbségeket mutatják. A korlátozott számú piacra irányuló thaiföldi exportokkal kapcsolatos kérdések ezért eleve korlátozott hatást gyakorolnak az átfogó összehasonlításra. Tekintve továbbá, hogy a thaiföldi exportadatokat FOB-paritáson veszik nyilvántartásba, a szállítási feltételek vagy a szállítási költségek közötti esetleges különbségek hatása csak a thaiföldi belföldi szállítási költségekre vonatkozik, és ennélfogva elhanyagolható.
(71)
Olyan bizonyítékok hiányában, melyek arra utalnának, hogy azon exportok átlagára, amelyek valamennyi harmadik országba irányulnak, nem hasonlítható össze az Unióba irányuló exportok árával, úgy a (63) preambulumbekezdésben levont következtetés érvényes.
4. Következtetés a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségével kapcsolatban
(72)
Valószínűnek tűnik, hogy az intézkedés hatályvesztése esetén az uniós piacra jellemző viszonylag magasabb árszint vonzani fogja a harmadik országokban jelenleg alacsonyabb áron értékesített érintett termékek jelentős mennyiségét.
(73)
A thaiföldi exportáló gyártók a felülvizsgálati időszak alatt folytatták a dömpinget.
(74)
Továbbá a Thaiföldön rendelkezésre álló szabad kapacitás, valamint azon tény alapján, hogy az Unió piacán az árak a harmadik országok piacaihoz képest sokkal magasabbak, az a következtetés vonható le, hogy fennáll annak a kockázata, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén az érintett termék exportja megnő.
(75)
Következésképpen az intézkedések hatályvesztése esetén a dömping folytatódása igen valószínű.
D. AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT MEGHATÁROZÁSA
(76)
A felülvizsgálati időszak alatt körülbelül 20 gyártó állított elő hasonló terméket az Unióban. E gyártók termelését (melyet az együttműködő gyártóktól begyűjtött információk, a többi uniós gyártó esetében pedig a felülvizsgálat iránti kérelemből származó adatok alapján határoztak meg) ezért uniós termelésnek lehet tekinteni az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének értelmében.
(77)
A fenti (13) preambulumbekezdésben említettek szerint, az uniós gyártók nagy számára tekintettel mintavételre került sor. A károkozás elemzése céljából a következő két szinten került sor kármutatók meghatározására:
-
a makrogazdasági elemeket (termelés, kapacitás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, átlagos egységárak, a dömpingkülönbözetek nagysága, valamint a korábbi dömping hatásaiból való helyreállás) az uniós termelés egészének szintjén, az együttműködő gyártóktól begyűjtött információk alapján, a többi uniós gyártó esetében pedig a felülvizsgálatra irányuló kérelemben szereplő adatokra támaszkodó számítások alapján elemezték,
-
a mikrogazdasági elemeket (készletek, bérek, termelékenység, a beruházások megtérülése, pénzforgalom, tőkebevonási képesség és beruházások) a mintába felvett uniós gyártók esetében az általuk szolgáltatott információk alapján elemezték.
E. AZ UNIÓS PIAC HELYZETE
1. Uniós fogyasztás
(78)
Az uniós fogyasztást az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacra szánt saját gyártás értékesített mennyiségei, a 14.6. sz. adatbázisból származó, az uniós piacra érkező importmennyiségekre vonatkozó adatok, a többi uniós gyártó esetében pedig a felülvizsgálati kérelemben szereplő információk alapján határozták meg.
(79)
A figyelembe vett időszakban az uniós fogyasztás 9 %-kal növekedett; 2008 és 2009 között 5 %-kal csökkent, a 2010. és a 2011. évben azonban 6, illetve 9 százalékponttal nőtt (az előző évhez képest). Ezt követően a felülvizsgálati időszak alatt mintegy 350 000 tonna szintjén stabilizálódott.
2008
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Teljes uniós fogyasztás (tonna)
318 413
301 594
320 027
351 279
347 533
Index (2008 = 100)
100
95
101
110
109
2. Az érintett országból származó behozatal
a) Mennyiség
(80)
Az érintett terméknek az érintett országból az Unióba irányuló importmennyisége 43 %-kal csökkent, azaz a 2008-as mintegy 38 000 tonnáról a felülvizsgálati időszakban mintegy 22 000 tonnára esett vissza. 2009-ben 15 %-kal, 2010-ben további 20 százalékponttal, 2011-ben pedig további 11 százalékponttal csökkent, mielőtt a felülvizsgálati időszakban 3 százalékponttal enyhén emelkedett volna.
2008
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
A Thaiföldről származó import mennyisége
38 443
32 616
24 941
20 710
21 856
Index (2008 = 100)
100
85
65
54
57
A Thaiföldről származó importok piaci részesedése (%)
12
11
8
6
6
A Thaiföldről származó importok ára (EUR/tonna)
835
887
806
775
807
Index (2008 = 100)
100
106
96
93
97
Forrás:
14.6. adatbázis.
b) Piaci részesedés
(81)
A figyelembe vett időszakban a thaiföldi exportőrök piaci részesedése az érintett ország uniós piacán fokozatosan, mintegy 50 %-kal vagy 6 százalékponttal, azaz a 2008-as 12 %-ról a felülvizsgálati időszakra 6 %-ra csökkent. Részletesebben: a thaiföldi piaci részesedés a 2008. évi 12 %-ról 2009-re 11 %-ra, majd 2010-re 8 %-ra, 2011-re/a felülvizsgálati időszakra pedig 6 %-ra csökkent.
c) Árak
i. Az árak alakulása
(82)
2008 és a felülvizsgálati időszak között az érintett országokból származó érintett termék átlagos importárai 3 %-kal csökkentek, a 2008-as 835 EUR/tonnáról a felülvizsgálati időszakra 807 EUR/tonnára. Pontosabban az árak 2008-ban 6 %-kal növekedtek, majd ezután 2010-ben 10 százalékponttal, 2011-ben pedig további 3 százalékponttal csökkentek. 2011-től a felülvizsgálati időszakig az említett árak ismét emelkedtek, mégpedig 4 százalékponttal.
ii. Áralákínálás
(83)
A Bizottság összehasonlította az exportáló gyártók által, valamint az uniós gazdasági ágazat által az Unióban a hasonló terméktípusokra alkalmazott értékesítési árakat. E célból az uniós gazdasági ágazat gyártelepi paritáson számított, árengedményektől és adóktól mentes árait hasonlították össze az érintett ország exportáló gyártóinak a CIF uniós határparitáson számított, a kirakodási és vámkezelési költségekkel kiigazított áraival. Az összehasonlítás rámutatott, hogy a felülvizsgálati időszak alatt az érintett országból származó, Unióban értékesített érintett termék árai összességében meghaladták az uniós gazdasági ágazat árait. Továbbá az importstatisztikák (14.6. sz. adatbázis) alapján az Unióba irányuló thaiföldi importok egyike tekintetében sem mutatkozott áralákínálási különbözet (a két együttműködő exportőr, valamint a nem együttműködő gazdasági szereplők esetében sem, a termékösszetételtől függetlenül).
3. Az uniós gazdasági ágazat helyzete
(84)
Az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően a Bizottság minden olyan lényeges gazdasági tényezőt és mutatót megvizsgált, amely az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásolta.
(85)
E piacra többek között két értékesítési csatorna - azaz a gyártó saját márkanevén, illetve kiskereskedelmi márkanéven történő értékesítés - jellemző. A második csatornához hasonlítva az első csatornán megvalósult értékesítések nemcsak a különösen a marketing és reklámozási célra szánt eladási költségeket emelik jelentős mértékben, hanem az értékesítési árakat is.
(86)
A vizsgálat rámutatott, hogy az együttműködő thaiföldi exportőröktől származó valamennyi importot a második csatornán keresztül, azaz kiskereskedelmi márkanéven értékesítették. Helyénvalónak ítélték tehát azt, hogy meg kell különböztetni az uniós gazdasági ágazat saját márkanéven és adott esetben kiskereskedelmi márkanéven történő eladásait, mivel a dömpingelt behozatal miatt kialakult verseny elsősorban az uniós gazdasági ágazatnak a kiskereskedelmi márkanéven értékesített hasonló termékeit érinti. Erre a megkülönböztetésre elsősorban az értékesítési mennyiségek, az értékesítési árak és a nyereségesség megállapítása érdekében került sor. Ugyanakkor a teljesség érdekében a Bizottság az összesített - azaz a saját és a kiskereskedelmi márkanéven történő - értékesítéseket is feltünteti, és kommentálja az alábbi táblázatokban. A felülvizsgálati időszak alatt az uniós gazdasági ágazat összesített (saját és kiskereskedelmi márkanéven történő) értékesítési mennyiségének mintegy 70 %-át az uniós gazdasági ágazat kiskereskedelmi márkanéven történő értékesítései tették ki, amely az eladási érték mintegy 60 %-ának felelt meg.
(87)
Tekintettel arra, hogy az Unióban a csemegekukoricát csak a nyári hónapokban dolgozzák fel, néhány kármutató a 2011. év és a (2011. április 1-jétől2012. március 30-ig terjedő) felülvizsgálati időszak tekintetében gyakorlatilag azonos. Ez különösen a termelésre és a termelési kapacitásra vonatkozik.
3.1. Makrogazdasági elemek
a) Termelés
(88)
A 2008-as mintegy 372 000 tonnás szintről az uniós gazdasági ágazat termelése a figyelembe vett időszakban 8 %-kal csökkent. 2009-ben 25 %-kal, majd 2010-ben további 13 százalékponttal csökkent, 2011-ben/a felülvizsgálati időszakban pedig 31 százalékponttal nőtt.
2008
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Termelés (tonna)
371 764
279 265
231 790
344 015
343 873
Index (2008 = 100)
100
75
62
93
92
b) Kapacitás és kapacitáskihasználási ráták
(89)
A termelési kapacitás 2008-ban, 2009-ben és 2010-ben mintegy 488 000 tonnának felelt meg, 2011-ben/a felülvizsgálati időszakban pedig 9 %-kal csökkent. A csökkenés arra vezethető vissza, hogy a mintába felvett uniós gyártók egyike bezárta az egyik üzemét.
2008
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Termelési kapacitás (tonna)
488 453
488 453
488 453
444 055
444 055
Index (2008 = 100)
100
100
100
91
91
Kapacitáskihasználás (%)
76
57
47
77
77
Index (2008 = 100)
100
75
62
102
102
Forrás:
A vizsgálat.
(90)
2008-ban 76 %-os volt a kapacitáskihasználás; 2009-ben 57 %-ra, 2010-ben tovább, 47 %-ra esett vissza, mielőtt 2011-ben/a felülvizsgálati időszakban 77 %-ra emelkedett volna. A teljes figyelembe vett időszak folyamán a kapacitáskihasználás stabilnak bizonyult, mivel a csökkenő termelés összhangban volt a csökkenő termelési kapacitással.
c) Értékesítési mennyiség
(91)
Az uniós gazdasági ágazat kiskereskedelmi márkanevű, független vevők részére szánt termékeinek értékesítéseit az uniós piacon először 2009-ben 6 %-os csökkenés, majd 2010-ben 17 százalékpontos és 2011-ben további 24 százalékpontos növekedés jellemezte. 2011-től a felülvizsgálati időszakig ezen értékesítések ismét emelkedtek, mégpedig 4 százalékponttal. Összességében 2008 és a felülvizsgálati időszak között ezen értékesítések mintegy 31 %-kal növekedtek.
2008
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Uniós értékesítési mennyiség (kiskereskedelmi márkanév) a független fogyasztók részére (tonna)
161 544
151 058
179 562
218 876
212 425
Index (2008 = 100)
100
94
111
135
131
Uniós értékesítési mennyiség (saját és kiskereskedelmi márkanév) a független fogyasztók részére (tonna)
262 902
248 995
280 586
318 237
312 623
Index (2008 = 100)
100
95
107
121
119
Forrás:
A vizsgálat.
(92)
Az uniós gazdasági ágazatnak az Unió piacán, független fogyasztók részére (saját és a kiskereskedelmi márkanéven) történő összesített értékesítései többé-kevésbé hasonló, bár kevésbé hangsúlyos tendenciát mutatnak. 2009-ben először 5 %-kal csökkentek, majd 2010-ben 12 százalékponttal és 2011-ben tovább, 14 százalékponttal emelkedtek. 2011-től a felülvizsgálati időszakig ezen értékesítések ismét csökkentek, mégpedig 2 százalékponttal. Összességében 2008 és a felülvizsgálati időszak között ezen értékesítések mintegy 19 %-kal növekedtek.
d) Piaci részesedés
(93)
Az uniós gazdasági ágazatot 2008-ban és 2009-ben 83 %-os piaci részesedés jellemezte, amely 2010-ben 88 %-ra, majd 2011-ben 91 %-ra emelkedett, mielőtt a felülvizsgálati időszakban enyhén, 90 %-ra csökkent volna. Összességében az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a figyelembe vett időszak során 7 %-kal nőtt.
2008
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése (saját és kiskereskedelmi márkanév) (%)
83
83
88
91
90
Index (2008 = 100)
100
100
106
110
109
Forrás:
a vizsgálat.
e) Növekedés
(94)
2008 és a felülvizsgálati időszak között - amelyre az uniós fogyasztás 9 %-os növekedése volt jellemző - az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon kiskereskedelmi márkanéven eladott értékesítési mennyiség 31 %-kal emelkedett, míg az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon a saját és a kiskereskedelmi márkanéven eladott értékesítési mennyiség 19 %-kal nőtt. 2008 és a felülvizsgálati időszak között az uniós gazdasági ágazat hozzávetőlegesen 7 százalékponttal növelte piaci részesedését, míg a dömpingelt behozatal piaci részesedése mintegy 6 százalékponttal csökkent. Következésképpen az uniós gazdasági ágazat képes volt arra, hogy kihasználja a növekvő piacot.
f) Foglalkoztatás
(95)
Az uniós gazdasági ágazat foglalkoztatási szintje 2008 és 2009 között először 17 %-kal, 2010-ben további 5 százalékponttal csökkent, majd 2011-ben/a felülvizsgálati időszakban 11 százalékponttal nőtt. Általánosságban elmondható, hogy az uniós gazdasági ágazat foglalkoztatási rátája a figyelembe vett időszakban 11 %-kal - azaz mintegy 2 300 főről mintegy 2 000 főre - csökkent.
2008
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Foglalkoztatás (fő)
2 278
1 896
1 786
2 038
2 035
Index (2008 = 100)
100
83
78
89
89
Forrás:
A vizsgálat.
g) Termelékenység
(96)
Az uniós gazdasági ágazat munkaerejének termelékenysége - amelynek mutatója a tonnában kifejezett termelt mennyiség/fő/év - 2009-ben az egy munkavállalóra jutó 163 tonnáról 10 %-kal, majd 2010-ben tovább, 10 százalékponttal csökkent, ezt követően 2011-ben 23 százalékponttal, a vizsgálati időszakban pedig 1 százalékponttal csökkent. Az uniós gyártók termelékenysége a figyelembe vett időszak során összesen 4 %-kal emelkedett. Ez a fejlemény azt a tényt tükrözi, hogy munkaerő nagyobb mértékben csökkent mint a termelés.
2008
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Termelékenység (tonna/fő)
163
147
130
169
169
Index (2008 = 100)
100
90
80
103
104
Forrás:
A vizsgálat.
h) Az értékesítési árakat befolyásoló tényezők
(97)
Az uniós gazdasági ágazat kiskereskedelmi márkanéven forgalmazott termékeinek független fogyasztók felé történő értékesítéseire alkalmazott egységárai 2009-ben 7 %-kal nőttek, majd 2010-ben 8 százalékponttal, 2011-ben pedig tovább, 5 százalékponttal csökkentek. 2011-től a felülvizsgálati időszakig az említett árak 3 százalékponttal emelkedtek. Összességében az említett árak a figyelembe vett időszak alatt 3 %-kal, 1 073 EUR/tonnáról 1 041 EUR/tonnára csökkentek.
2008
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Uniós piaci egységár (kiskereskedelmi márkanév) (EUR/tonna)
1 073
1 152
1 057
1 008
1 041
Index (2008 = 100)
100
107
99
94
97
Uniós piaci egységár (saját és kiskereskedelmi márkanév) (EUR/tonna)
1 248
1 305
1 219
1 182
1 215
Index (2008 = 100)
100
105
98
95
97
Forrás:
A vizsgálat.
(98)
Az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon független fogyasztóknak (saját és a kiskereskedelmi márkanév alatt) értékesített termékekre érvényesített értékesítési árai összesítve többé-kevésbé hasonló tendencia szerint alakultak. 2009-ben 5 %-kal emelkedtek, 2010-ben 7 százalékponttal és 2011-ben tovább, 3 százalékponttal csökkentek. 2011-től a felülvizsgálati időszakig az említett árak 2 százalékponttal emelkedtek. Összességében ezen árak a figyelembe vett időszak alatt 3 %-kal, 1 248 EUR/tonnáról 1 215 EUR/tonnára csökkentek.
i) A dömpingkülönbözet mértéke
(99)
A vizsgálat megállapította, hogy a dömping folytatódása és a tényleges dömpingkülönbözetek (44 %-ig terjedő) mértéke nem tekinthető elhanyagolhatónak.
j) A korábbi dömping okozta károk helyreállítása
(100)
A fent megvizsgált makrogazdasági és az alább részletezett mikrogazdasági mutatók szerint a dömpingellenes intézkedések ugyan részben elérték a kívánt eredményt, azaz az uniós gyártókat ért károk megszüntetését, a gazdasági ágazat azonban még mindig sérülékeny és instabil helyzetben van. A nyereségesség szempontjából ugyanis gyenge a thaiföldi importokkal közvetlen versenyben álló kiskereskedelmi márkanevű piaci szegmens teljesítménye. Az uniós gazdasági ágazat értékesítési árai ebben a piaci szegmensben a figyelembe vett időszak alatt 3 %-kal csökkentek, míg ugyanebben az időszakban a termelési költségek körülbelül 10 %-kal nőttek. Nyilvánvaló, hogy az uniós gazdasági ágazat nem volt olyan helyzetben, hogy újból fedezni tudja költségeit, ami jelentős veszteségeket eredményezett. Az a tény, hogy az uniós gazdasági ágazat csemegekukorica üzletágában a kiskereskedelmi márkanév kiemelt fontossággal bír (a teljes értékesítési mennyiség 70 %-át és a teljes eladási érték 60 %-át képviseli), hatást gyakorolt az összesített nyereségességre. Ezért nem történt meg az előző dömping utáni helyreállás, és megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazat továbbra is érzékenyen reagál az uniós piacon megjelenő bármilyen dömpingelt behozatalra.
3.2. Mikrogazdasági elemek
a) Készletek
(101)
Az uniós gazdasági ágazat zárókészleteinek szintje a figyelembe vett időszak során folyamatosan csökkent. 2009-ben 2 %-kal, 2010-ben 27 százalékponttal, 2011-ben 2 százalékponttal, a felülvizsgálati időszakban pedig 24 százalékponttal tovább csökkent. Ugyanakkor meg kell jegyezni, hogy a készletek szintje a szóban forgó gazdasági ágazat tekintetében nem bizonyul megfelelő kármutatónak. Az egyes évek végén jellemző magas készletszint összefüggésben áll azzal a ténnyel, hogy a betakarítás és a konzerválás jellemzően minden év októberében ér véget. Ezért tehát olyan termékek vannak készleten, amelyeket a novembertől júliusig tartó időszakban szállítanak ki.
2008
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Zárókészlet (tonna)
193 834
189 741
136 703
133 884
88 108
Index (2008 = 100)
100
98
71
69
45
Forrás:
A vizsgálat.
b) Munkabérek
(102)
2008 és a felülvizsgálati időszak között a munkaerőköltségek 7 %-kal csökkentek. 2009-ben e költségek 16 %-kal, majd 2010-ben további 1 százalékponttal csökkentek, 2011-ben/a felülvizsgálati időszakban pedig 10 százalékponttal emelkedtek. A figyelembe vett időszakra jellemző általános csökkenést a foglalkoztatás csökkenése váltotta ki.
2008
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Éves munkaerőköltség (EUR)
34 343 788
28 850 250
28 370 188
31 952 596
31 923 505
Index (2008 = 100)
100
84
83
93
93
Forrás:
A vizsgálat.
c) Nyereségesség és a befektetések megtérülése
(103)
A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat nettó értékesítéseinek százalékos arányában kifejezett nyereségessége - amely a termékek kiskereskedelmi márkanéven eladásra szánt értékesítéseiből származik - a 2008-as 5,6 %-os nyereségről a vizsgálati időszakban 5,4 %-os veszteségre esett vissza.
2008
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Az Unió nyereségessége (kiskereskedelmi márkanév) (a nettó értékesítések %-a)
5,6
9,6
-3,3
-8,2
-5,4
Index (2008 = 100)
100
169
-59
- 145
-95
Az Unió nyereségessége (saját és kiskereskedelmi márkanév) (a nettó értékesítések %-a)
8,5
10,8
0,7
-0,5
1,6
Index (2008 = 100)
100
127
8
-6
19
A befektetések megtérülése (saját és kiskereskedelmi márkanév) (a befektetés nettó könyv szerinti értékének %-ában kifejezett nyereség)
24,3
40,4
2,9
-3,0
4,4
Index (2008 = 100)
100
166
12
-13
18
Forrás:
A vizsgálat.
(104)
Az uniós gazdasági ágazat saját és kiskereskedelmi márkanéven forgalmazásra szánt termékei értékesítéseinek nyereségessége szintén a 2008-as 8,5 %-ról a felülvizsgálati időszakban 1,6 %-ra csökkent. A csökkenés mértéke tehát kevésbé hangsúlyos, mint kizárólag a kiskereskedelmi márkanéven történő értékesítések esetében. A nyereségesség csökkenése azzal magyarázható, hogy az értékesítési árak a figyelembe vett időszak során 3 %-kal visszaestek, míg a termelési költségek (túlnyomórészt a feldolgozatlan csemegekukorica és a konzervdobozok költségei) ugyanebben az időszakban 5 %-kal emelkedtek. Nyilvánvaló, hogy az uniós gazdasági ágazat nem volt olyan helyzetben, hogy a megnövekedett termelési költségeket áthárítsa a fogyasztóira.
(105)
A befektetések megtérülése, amelyet a befektetések nettó könyv szerinti értékének százalékában meghatározott (a saját és a kiskereskedelmi márkanéven történő forgalmazásból együttesen származó) nyereségeként fejeznek ki, nagyjából a fenti nyereségességi tendenciát követte. A 2008-as mintegy 24,3 %-os szintről a felülvizsgálati időszak alatt 4,4 %-ra esett vissza, amely a figyelembe vett időszak során 82 %-os csökkenésnek felelt meg.
d) Pénzforgalom és tőkebevonási képesség
(106)
A működési tevékenységekből származó nettó pénzforgalom 2008-ban mintegy 27 000 EUR-nak felelt meg. 2009-ben mintegy 23 millió EUR-ra, 2010-ben mintegy 58 millió EUR-ra emelkedett, mielőtt 2011-ben mintegy 8 millió EUR-ra csökkent volna. 2011-től a felülvizsgálati időszakig mintegy 11 millió EUR-ra emelkedett. Az együttműködő uniós gyártók egyike sem jelezte, hogy problémái akadtak volna a tőkebevonás terén.
2008
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Pénzforgalom (saját és kiskereskedelmi márkanév) (EUR)
26 698
23 239 572
58 654 064
7 845 330
11 077 815
Index (2008 = 100)
100
87 047
219 698
29 386
41 494
Forrás:
A vizsgálat.
e) Beruházások
(107)
Az uniós gazdasági ágazatnak a hasonló termék gyártásába eszközölt éves beruházásai 2008 és 2009 között 45 %-kal nőttek, majd 2009 és 2010 között 34 százalékponttal csökkentek, 2011-ben pedig 57 százalékponttal nőttek, és végül 2011-től a felülvizsgálati időszakig 4 százalékponttal csökkentek. Mindent egybevéve a figyelembe vett időszakban 64 %-kal növekedett a beruházás, amelyet a kapacitásbővítés helyett a meglévő berendezések karbantartására és felújítására fordítottak.
2008
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Nettó beruházások (EUR)
6 590 078
9 545 749
7 329 354
11 093 136
10 802 751
Index (2008 = 100)
100
145
111
168
164
Forrás:
A vizsgálat.
4. A kárra vonatkozó következtetés
(108)
2008 és a vizsgálati időszak között számos mutató negatívan változott. A befektetések megtérülése csökkent, a termelési mennyiség 8 %-kal visszaesett, a termelési kapacitás 9 %-kal, a foglalkoztatás pedig 11 %-kal csökkent. Az alacsonyabb termelési szintek tekintetében meg kell jegyezni, hogy 2008-ban a terméshozam a vártnál jobb volt, amely ugyanabban az évben az uniós gazdasági ágazatra nézve kedvezőbb eredményekhez vezetett. Ugyanezen időszak alatt a Thaiföldről származó import (amelyet elsősorban USD-ben számláznak) a gyengülő USD miatt sokkal vonzóbbá vált. Ezen, úgy az uniós, mint a thaiföldi csemegekukorica-beszerzésekben bekövetkezett növekedés egybeesett az Unióban tapasztalt gazdasági és pénzügyi válsággal, ami hatást gyakorolt a fogyasztásra. Ennek eredményeként a növekvő uniós termelést nem lehetett teljes mértékben az uniós piacon értékesíteni. Az ezt követő években mindez csökkentett termelési szintet és készletleépítést eredményezett, azonban teljes mértékben nem ad magyarázatot az elszenvedett kárra.
(109)
Az uniós gazdasági ágazat (saját és kiskereskedelmi márkanéven történő) csemegekukorica-értékesítéseinek nyereségessége a figyelembe vett időszak alatt jelentős mértékben csökkent. A kiskereskedelmi márkanevű szegmens, ahol az uniós gazdasági ágazat versenyhelyzetben áll a thaiföldi importokkal, egyértelműen veszteséges (a nyereségességet a következő tendencia jellemzi: a 2008-as 5 %-ot meghaladó nyereség a felülvizsgálati időszakban több mint 5 %-os veszteségre változott). Az uniós gyártók 3 %-kal csökkentették az uniós piacon érvényesített értékesítési áraikat, és - nyereségességük árán - sikerült visszaszerezni piaci részesedésükből. A gazdasági ágazatnak szüksége van a kiskereskedelmi márkanéven történő értékesítésekre, mivel saját márkára nincs elegendő kereslet, és tekintettel arra, hogy a kiskereskedelmi márkanéven történő értékesítések az eladási érték mintegy 60 %-át képviselik, a figyelembe vett időszak során az általános nyereségesség 8,5 %-ról 1,6 %-ra csökkent.
(110)
Egyes mutatók szerint az érvényben lévő intézkedéseknek köszönhetően a gazdasági ágazat visszanyerte pozícióját. A thaiföldi importok mennyisége és megfelelő piaci részesedése a 2008-as 12 %-ról a felülvizsgálati időszakban csaknem a felére, csupán 6 %-ra csökkent. Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a 2008-as 83 %-ról a felülvizsgálati időszakban 90 %-ra nőtt. Ezenkívül a felülvizsgálati időszak alatt a thaiföldi importok átlagárai nem kínáltak az uniós gazdasági ágazat árai alá, de ugyanakkor megakadályozták az uniós gazdasági ágazatot abban, hogy megnövekedett költségeit áthárítsa a fogyasztókra. Más mutatók szintén pozitív tendenciát jeleztek. A kapacitáskihasználás a figyelembe vett időszak alatt 2 %-kal növekedett, és a felülvizsgálati időszak alatt elég magas volt: 77 %. Az uniós gazdasági ágazat kiskereskedelmi márkanéven történő, a thaiföldi importokkal közvetlen versenyhelyzetben álló értékesítéseinek mennyisége 31 %-kal megnőtt, mindkét szegmens összesített értékesítései pedig 19 %-kal növekedtek. A beruházás 64 %-os növekedést mutatott. E tényezők arra utalnak, hogy a gazdasági ágazat képes volt arra, hogy helyreálljon. Nem tudott azonban kielégítő nyereségességi szintet elérni ahhoz, hogy fenntartsa jelentős piaci részesedését egy olyan piacon, ahol kizárólag az uniós gazdasági ágazat és a Thaiföldről származó behozatal áll versenyben (az egyéb harmadik országokból származó import jelenléte ritka és jelentéktelen).
(111)
Az uniós piacon fennálló versenyhelyzet valóban kényes kérdés. Egyrészt a piac egy részén - a saját márkanevű szegmensben - az uniós gazdasági ágazat nem szembesül külső versennyel. A márkatulajdonosok komoly tárgyalási pozícióval rendelkeznek a kiskereskedőkkel szemben, hiszen tulajdonképpen ők diktálják az árakat. A piac a mintába felvett négy gyártóval, amelyek a piaci részesedés 54 %-ával rendelkeznek, konszolidáltnak minősül. Másrészt a kiskereskedők dominálnak a magánmárkanevek szegmensében is. A külső és az Unión belüli verseny miatt az árakra állandó nyomás nehezedik. Ennek eredményeként a thaiföldi importok által az árakra gyakorolt nyomás miatt az uniós gyártók számára nehezebb a termelési költségek növekedését (elsősorban a csemegekukorica, illetve a konzervek vonatkozásában) áthárítani a fogyasztóikra (az uniós gazdasági ágazat termelési költségei a figyelembe vett időszakban 5 %-kal emelkedtek).
(112)
Nyilvánvaló, hogy az uniós gazdasági ágazat képes volt piaci részesedését növelni azáltal, hogy az árakkal szemben a mennyiségeket részesítette előnyben. Ugyanakkor nem lehet figyelmen kívül hagyni azt, hogy a csemegekukorica-üzletág vállalkozásainak többsége (a kiskereskedelmi márkanév) nem tudta fedezni költségeit. Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzete továbbra is sérülékeny és törékeny.
(113)
Több fél megjegyezte, hogy az uniós gazdasági ágazat helyreállt számos mutató javulásának köszönhetően és különösen az uniós gazdasági ágazat magas piaci részesedésére és a negatív áralákínálásra tekintettel.
(114)
A Bizottság elismeri, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért kárról alkotott kép vegyes. A dömpingellenes intézkedések részben teljesítik célkitűzésüket, azaz bizonyos mértékben megszüntetik az uniós gazdasági ágazatnak a Thaiföldről származó dömpingelt behozatalok által okozott kárt. Mindent egybevéve azonban, figyelembe véve különösen az alacsony és csökkenő nyereségességet, az uniós gazdasági ágazat helyzete még mindig sérülékeny.
(115)
A negatív alákínálás és az uniós gazdasági ágazat jelentős piaci részesedése azonban nem vezet automatikusan a kár megszűnéséhez. A Thaiföldről származó folyamatos (44 %-ot elérő dömpingkülönbözeteknek megfelelő) dömpingelt behozatal árleszorítást eredményezett az uniós piacon. Annak érdekében, hogy visszanyerje elvesztett piaci részesedését, az uniós gazdasági ágazat alacsony árakat alkalmazott, amelyek következtében csökkent a nyereségesség.
(116)
Az egyik érdekelt fél állítása szerint a kár értékelését az uniós gazdasági ágazat általános és nem annak egy piaci szegmensére vonatkozó teljesítményére kell alapozni.
(117)
Az eredeti vizsgálathoz hasonlóan a kár értékelését a Bizottság az uniós gazdasági ágazat általános teljesítményére (saját márka + kiskereskedelmi márkanév), valamint számos kármutató esetében (nyereségesség, értékesítési mennyiség és értékesítési árak) a kiskereskedelmi márkanévre alapozta. Olyan megváltozott körülmények hiányában, amelyek indokolnák az e módszertantól való eltérést, ez utóbbi továbbra is érvényes az uniós ágazat helyzetének értékelésére. A (84) és a (85) preambulumbekezdésben említettek szerint a csemegekukorica piacát még mindig két értékesítési csatorna jelenléte jellemzi, és az együttműködő thaiföldi exportőrök valamennyi behozatala a kiskereskedelmi márkanéven történő értékesítéshez tartozott. Továbbá az alacsony és csökkenő nyereségességre való tekintettel az a tény sem változtatná meg az uniós gazdasági ágazat sérülékeny helyzetére vonatkozó következtetést, ha kizárólag az uniós gazdasági ágazat általános teljesítményét vennénk figyelembe. A fenti megfontolások alapján a Bizottság elutasította az állítást.
(118)
Két érdekelt fél azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat teljesítőképességének hiánya az Unión belüli versenyre vezethető vissza.
(119)
Az Unió piacára jellemző versenyhelyzet azonban alapvetően nem különbözik az eredeti vizsgálatra irányadó figyelembe vett időszaktól (két értékesítési csatorna, mintegy 20 uniós gyártó). Mindazonáltal 2002-ben, mielőtt megindult az uniós piacra irányuló, dömpingelt árú thaiföldi export, az uniós gazdasági ágazat összesítve (saját és kiskereskedelmi márkanéven) 20 %-ot meghaladó, illetve kiskereskedelmi márkanéven 17 %-os nyereségszintet ért el. Ez azt mutatja, hogy az Unión belüli verseny nem korlátozza az uniós gazdasági ágazatot a megfelelő haszonkulcsok elérésében. Inkább a dömpingelt behozatal folyamatos jelenléte és az ebből eredő árleszorítás akadályozza az uniós gazdasági ágazatot abban, hogy emelje árait.
F. A KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
(120)
A fent említett tendenciák alapján úgy tűnik, hogy a dömpingellenes intézkedések részben elérték a kívánt eredményt, azaz megszüntették az uniós gyártókat ért károkat. Másrészről, amint ezt számos kármutató negatív tendenciája jelzi, a gazdasági ágazat helyzete még mindig sérülékeny és instabil.
(121)
A fent említettek szerint a thaiföldi exportőrök szabad kapacitással rendelkeznek, amelynek köszönhetően rendkívül gyorsan meg tudják növelni exportjaikat. Ezenkívül a thaiföldi kereskedelmi statisztikai adatok megerősítik, hogy 2011-ben Thaiföld mintegy 140 000 tonna mennyiséget exportált harmadik országokba, amely az Unióba irányuló thaiföldi exportmennyiség hétszeresének felel meg. Mivel az uniós piaci árak bizonyos harmadik országok piacaihoz képest jövedelmezőbbek, valószínű, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a szóban forgó országokba exportált jelentős mennyiségeket átirányítják az uniós piacra. Ilyen hirtelen fejlemény már az eredeti vizsgálat során is megfigyelhető volt, amelynek során a Thaiföldről származó uniós importok piaci részesedése csupán három év alatt csaknem megkétszereződött, azaz a 2002-es 6,8 %-ról 2005-ben 12,7 %-ra emelkedett.
(122)
Ezért a fentiek alapján az a következtetés vonható le, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén fennáll a kár megismétlődésének a valószínűsége.
(123)
Több érdekelt fél kétségeinek adott hangot a károkozás megismétlődésének valószínűségét illetően. Elsősorban azt állították, hogy az Unió piaca és harmadik országok piacai közötti 5 %-os árkülönbözet túl csekély ahhoz, hogy átirányítsa a csemegekukorica exportját az uniós piacra. Ezt az érvet a (61) preambulumbekezdés már ismertette. Ezen túlmenően a felek állítása szerint a csemegekukorica nem olyan áru, amelyet könnyen át lehet irányítani egyik piacról a másikra. Ezt az állítást azonban nem támasztották alá, és nem felel meg e vizsgálat megállapításainak.
(124)
A kár megismétlődésének valószínűsége ugyan a jövőre vonatkozó értékelés, ez az értékelés azonban a (121) preambulumbekezdésben említett tényeken alapul. Ezért a kérelmet el kell utasítani.
G. AZ UNIÓS ÉRDEK
(125)
Az alaprendelet 21. cikkének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekével. A Bizottság az uniós érdeket az összes érintett érdek értékelése alapján határozta meg. Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt félnek lehetőséget biztosítottak álláspontja ismertetésére.
1. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
(126)
A fent említettek alapján az uniós gazdasági ágazat még mindig instabil és sérülékeny helyzetben van. Az intézkedések folytatásából eredő könnyített helyzetet az ágazat arra használná, hogy növelje (különösen a kiskereskedelmi márkanevű) értékesítési árait annak érdekében, hogy megtérüljenek a megnövekedett termelési költségei. Ez lehetővé tenné a gazdasági ágazat számára, hogy javítson pénzügyi helyzetén.
2. A kiskereskedők és a fogyasztók érdeke
(127)
A Bizottság több mint 40 importőrt/kiskereskedőt és két fogyasztói/kereskedelmi szervezetet kért fel együttműködésre. Csak egy kiskereskedő működött együtt, amelynek importjai a felülvizsgálati időszak alatt a Thaiföldről származó teljes behozatalnak csupán egy kis hányadát képviselték. Teljes forgalmához viszonyítva a csemegekukoricából származó forgalma elhanyagolható mértékű volt. Továbbá a felülvizsgálati időszak alatt a csemegekukorica viszonteladása rendkívül magas nyereséget hozott. Ezek a tényezők arra utalnak, hogy a kiskereskedőket nem érintené aránytalanul súlyosan az intézkedések esetleges meghosszabbítása.
(128)
Ugyanakkor számos kereskedelmi szervezet beadványt nyújtott be, és részt vett a szóbeli meghallgatáson. Állításuk szerint a dömpingellenes intézkedéseket meg kell szüntetni, tekintettel a thaiföldi importok alacsony és csökkenő, ugyanakkor az uniós gazdasági ágazat magas és növekvő tendenciát mutató piaci részesedésére.
(129)
Ami a fogyasztókat illeti, a csemegekukoricára fordított átlagos kiadások mértéke háztartásonként igen korlátozott, évente legfeljebb 5 EUR. Figyelembe véve a jelenlegi intézkedések mérsékelt szintjét, az intézkedések további alkalmazásának hatása valószínűleg elhanyagolható a fogyasztók szempontjából.
(130)
A fentiek fényében és tekintettel az együttműködés általánosan alacsony fokára, a Bizottság véleménye szerint nem valószínű, hogy a javasolt intézkedések lényegesen érinteni fogják az Unióban a kiskereskedők és a fogyasztók helyzetét.
3. Az ellátás hiányának kockázata/az uniós piaci verseny
(131)
Először is emlékeztetni kell arra, hogy a dömpingellenes intézkedések célja nem az, hogy megakadályozzák az intézkedésekkel szabályozott importok Unióba való érkezését, hanem az, hogy felszámolják a folyamatos dömpingelt behozatalból származó torzult piaci körülmények hatását.
(132)
A felülvizsgálati időszak során az uniós fogyasztás 9 %-kal növekedett és mintegy 350 000 tonnát ért el. A figyelembe vett időszak során az uniós gazdasági ágazat kapacitása folyamatosan meghaladta az uniós keresletet, a felülvizsgálati időszakban elérte a 440 000 tonnát. Az uniós gyártók között megfelelő verseny érvényesül. A felülvizsgálati időszak alatti 77 %-os kapacitáskihasználási arány alapján úgy tűnik, hogy az uniós gazdasági ágazatnak van szabad kapacitása arra, hogy további kereslet esetén fokozza termelését. Az egyéb harmadik országokból, különösen az Egyesült Államokból és a Kínai Népköztársaságból származó importok is ki tudják elégíteni a kereslet egy részét. Amint az a fentiekben szerepel, emlékeztetni kell arra, hogy a dömpingellenes intézkedések célja nem az, hogy megakadályozzák a Thaiföldről az Unióba irányuló importokat. Az intézkedések alacsony szintjére való tekintettel várható, hogy a thaiföldi importok továbbra is bizonyos részesedéssel bírnak majd az uniós piacon.
(133)
A fenti megfontolások alapján nem vonható le az a következtetés, hogy a dömpingellenes intézkedések fenntartása az uniós piacon valószínűleg kínálathiányhoz vezetne, illetve korlátozná a versenyt az uniós piacon.
4. Az uniós érdekkel kapcsolatos következtetés
(134)
A fentiek alapján úgy tűnik, hogy az intézkedések fenntartásából eredő kedvezőtlen hatások korlátozottak lesznek, és semmi esetben sem lesznek aránytalanok az uniós gazdasági ágazat számára az intézkedések meghosszabbítása által biztosított előnyökhöz képest.
H. DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
(135)
Minden felet értesítettek azokról az alapvető tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a Bizottság a fennálló intézkedések fenntartását kívánja javasolni. A feleknek megfelelő idő állt rendelkezésükre ahhoz, hogy a tájékoztatást követően benyújtsák észrevételeiket. A benyújtott információkat és észrevételeket a Bizottság indokolt esetben megfelelően figyelembe vette.
(136)
A fent említettekből az következik, hogy az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésében előírtak szerint a Thaiföldről származó egyes elkészített vagy tartósított morzsolt csemegekukorica-termékek behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani. Emlékeztetni kell arra, hogy ezen intézkedések különböző mértékű értékvámokból állnak.
(137)
Az ebben a rendeletben meghatározott és az egyes vállalatokra vonatkozó dömpingellenes vámtételek kizárólag az e vállalatok, így a konkrétan említett jogalanyok által gyártott érintett termékek behozatalára alkalmazandók. A rendelet rendelkező részében névvel és címmel kifejezetten nem említett vállalatok - beleértve a kifejezetten említett vállalatokkal kapcsolatban álló jogi személyeket is - által gyártott érintett termék behozatalai nem részesülhetnek e vámtételek előnyeiből, azokra a „minden más vállalatra” érvényes vámot kell alkalmazni.
(138)
Az ezen egyedi dömpingellenes vámtételek alkalmazására vonatkozó kérelmeket (például a vállalat nevének megváltozását, illetve új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) haladéktalanul be kell nyújtani a Bizottsághoz (8). A kérelemnek minden lényeges információt tartalmaznia kell, különösen a vállalat gyártási, valamint belföldi és exportértékesítési tevékenységeinek - például az említett névváltoztatással vagy a gyártási vagy értékesítési egységek módosulásával kapcsolatos - változását. Adott esetben a rendelet az egyéni vámtételek előnyeiből részesülő vállalatok listájának frissítésével megfelelően módosulni fog,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a Thaiföldről származó, a jelenleg az ex 2001 90 30 KN-kód (TARIC-kód: 2001903010) alá tartozó, ecettel vagy ecetsavval elkészített vagy tartósított, nem fagyasztott, morzsolt csemegekukorica (Zea mays var. saccharata), valamint - a 2006-os vámtarifaszám alá tartozó termékek kivételével - az ex 2005 80 00 KN-kód (TARIC-kód: 2005800010) alá tartozó, ecet vagy ecetsav nélkül elkészített vagy tartósított, nem fagyasztott, morzsolt csemegekukorica (Zea mays var. saccharata) behozatalára.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott és az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékekre vonatkozó, vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított nettó árra alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:
Vállalat
Dömpingellenes vám (%)
TARIC-kiegészítő kód
Karn Corn Co., Ltd, 68 Moo 7 Tambol Saentor, Thamaka, Kanchanaburi 71130, Thaiföld
3,1
A789
Kuiburi Fruit Canning Co., Ltd, 236 Krung Thon Muang Kaew Building, Sirindhorn Rd., Bangplad, Bangkok 10700, Thaiföld
14,3
A890
Malee Sampran Public Co., Ltd, Abico Bldg. 401/1 Phaholyothin Rd., Lumlookka, Pathumthani 12130, Thaiföld
12,8
A790
River Kwai International Food Industry Co., Ltd, 52 Thaniya Plaza, 21st Floor, Silom Rd., Bangrak, Bangkok 10500, Thaiföld
12,8
A791
Sun Sweet Co., Ltd, 9 M. 1, Sanpatong, Chiang Mai 50120, Thaiföld
11,1
A792
A mellékletben felsorolt együttműködő gyártók
12,9
A793
Minden más vállalat
14,3
A999
(3) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
Az 1. cikk (2) bekezdése módosítható úgy, hogy a mintában nem szereplő együttműködő vállalatok közé felveszik az új exportáló gyártót, amelyre így a 12,9 %-os súlyozott átlagvámot kell alkalmazni, amennyiben bármely új thaiföldi exportáló gyártó kielégítő bizonyítékot szolgáltat a Bizottságnak arra nézve, hogy:
a)
nem exportálta az Unióba az 1. cikk (1) bekezdésében meghatározott terméket a felülvizsgálati időszak során (2011. április 1-jétől2012. március 30-ig);
b)
nem áll kapcsolatban azon thaiföldi exportőrökkel vagy gyártókkal, amelyekre az e rendelettel bevezetett intézkedéseket alkalmazni kell; valamint
c)
az érintett terméket az Unióba ténylegesen csak a felülvizsgálati időszak után exportálta, vagy visszavonhatatlan szerződéses kötelezettséget vállalt arra, hogy jelentős mennyiséget exportál az Unióba.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2013. szeptember 2-án.