NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 932/2012
ze dne 3. října 2012,
kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokud jde o požadavky na ekodesing bubnových sušiček pro domácnost
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES ze dne 21. října 2009 o stanovení rámce pro určení požadavků na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie (1), a zejména na čl. 15 odst. 1 uvedené směrnice,
po poradě s konzultačním fórem o ekodesignu,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle směrnice 2009/125/ES by měla Komise stanovit požadavky na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie, které mají významný objem prodejů, významný dopad na životní prostředí a významný potenciál ke zlepšení dopadu na životní prostředí bez nepřiměřeně vysokých nákladů.
(2)
V čl. 16 odst. 2 písm. a) směrnice 2009/125/ES se stanoví, že Komise by měla ve vhodných případech zavést prováděcí opatření pro domácí spotřebiče, včetně bubnových sušiček pro domácnost.
(3)
Komise provedla přípravnou studii, která analyzovala technické, environmentální a hospodářské aspekty bubnových sušiček běžně používaných v domácnostech. Výsledky studie, kterou společně vypracovaly zúčastněné strany z Unie a ze třetích zemí, byly zveřejněny.
(4)
Toto nařízení by se mělo vztahovat na výrobky určené k sušení prádla v domácnostech.
(5)
Kombinované pračky se sušičkou pro domácnost mají zvláštní vlastnosti, a měly by proto být vyňaty z působnosti tohoto nařízení.
(6)
Environmentálním aspektem bubnových sušiček pro domácnost, který je považován za významný pro účely tohoto nařízení, je spotřeba energie ve fázi jejich používání. Roční spotřeba elektrické energie bubnových sušiček pro domácnost byla v roce 2005 v Evropské unii odhadnuta na 21 TWh. Pokud nebudou přijata zvláštní opatření, předpokládá se, že v roce 2020 bude roční spotřeba elektřiny činit 31 TWh. Z přípravné studie vyplývá, že u výrobků podléhajících tomuto nařízení lze spotřebu energie výrazně snížit.
(7)
Z přípravné studie vyplývá, že požadavky týkající se jiných parametrů ekodesignu uvedených v příloze I části 1 směrnice 2009/125/ES nejsou potřebné, protože spotřeba elektrické energie ve fázi používání představuje u bubnových sušiček pro domácnost zdaleka nejdůležitější environmentální aspekt. V souladu s čl. 6 odst. 2 směrnice 2009/125/EU členské státy na svém území nezakážou, neomezí ani neztíží uvádění na trh nebo do provozu bubnových sušiček pro domácnost z důvodů požadavků na ekodesign týkajících se parametrů ekodesignu uvedených v části 1 přílohy I dané směrnice, pro které podle tohoto nařízení není nutný žádný požadavek na ekodesign.
(8)
Spotřebu energie u bubnových sušiček pro domácnost je nutno zefektivnit použitím stávajících nechráněných nákladově efektivních technologií, které mohou snížit celkové náklady na nákup a provoz těchto výrobků.
(9)
Požadavky na ekodesign by neměly mít negativní dopad na funkčnost výrobku z hlediska konečného uživatele nebo nepříznivě ovlivňovat zdraví, bezpečnost a životní prostředí. Zejména by pak přínosy ze snížení spotřeby energie ve fázi používání výrobku měly převýšit případné další dopady na životní prostředí během fáze jeho výroby a likvidace.
(10)
Požadavky na ekodesign by měly být zaváděny postupně, aby výrobci měli dostatek času na potřebné změny konstrukce výrobků podléhajících tomuto nařízení. Časový průběh by měl být takový, aby se zabránilo nepříznivým dopadům na funkčnost zařízení na trhu a aby byly zohledněny dopady na náklady pro konečné uživatele a výrobce, zejména pak na malé a střední podniky, a zároveň aby bylo zajištěno včasné dosažení cílů tohoto nařízení.
(11)
Měření příslušných parametrů výrobků je nutno provádět za použití spolehlivých, přesných a opakovatelných metod měření, které zohledňují uznávané nejmodernější metody měření včetně - pokud jsou k dispozici - harmonizovaných norem přijatých evropskými orgány pro normalizaci uvedených v příloze I směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/34/ES ze dne 22. června 1998 o postupu při poskytování informací v oblasti norem a technických předpisů a pravidel pro služby informační společnosti (2).
(12)
V souladu s článkem 8 směrnice 2009/125/ES by toto nařízení mělo určit postupy použitelné pro posuzování shody.
(13)
Pro usnadnění kontrol shody by výrobci měli v technické dokumentaci poskytovat informace podle příloh V a VI směrnice 2009/125/ES, pokud se dané informace týkají požadavků stanovených tímto nařízením.
(14)
Kromě právně závazných požadavků stanovených tímto nařízením by měly být určeny orientační referenční hodnoty nejlepších dostupných technologií, aby byla zajištěna široká dostupnost a snadná přístupnost informací o vlivu výrobků podléhajících tomuto nařízení na životní prostředí během celého jejich životního cyklu.
(15)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 19 odst. 1 směrnice 2009/125/ES,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto nařízení stanoví požadavky na ekodesign pro uvádění na trh elektrických bubnových sušiček pro domácnost napájených ze sítě a plynových bubnových sušiček pro domácnost a vestavěných bubnových sušiček pro domácnost, a to včetně těch, které jsou prodávány k použití mimo domácnost.
2. Toto nařízení se nevztahuje na kombinované pračky se sušičkami pro domácnost a na ždímačky pro domácnost.
Článek 2
Definice
Kromě definic stanovených v článku 2 směrnice 2009/125/ES se pro účely tohoto nařízení použijí tyto definice:
1)
„bubnovou sušičkou pro domácnost“ se rozumí zařízení, které suší textilní výrobky převalováním v rotujícím bubnu, jímž prochází ohřátý vzduch, a které je navrženo hlavně pro neprofesionální použití;
2)
„vestavěnou bubnovou sušičkou pro domácnost“ se rozumí bubnová sušička pro domácnost, která je určena k zabudování do skříně, připraveného výklenku ve zdi nebo podobného místa a vyžaduje nábytkovou úpravu;
3)
„kombinovanou pračkou se sušičkou pro domácnost“ se rozumí pračka pro domácnost, která je vybavena jak funkcí odstředivého ždímání, tak prostředky pro sušení textilních výrobků obvykle pomocí ohřevu a převalování v bubnu;
4)
„ždímačkou pro domácnost“ se rozumí zařízení, v němž se voda odstraňuje z textilních výrobků odstředivým ždímáním v rotujícím bubnu a je odváděna automatickým čerpadlem, a které je navrženo hlavně pro neprofesionální použití;
5)
„bubnovou sušičkou s odvodem vzduchu“ se rozumí bubnová sušička, která nasává čerstvý vzduch, prohání ho textilními produkty a odvádí výsledný vlhký vzduch do místnosti nebo mimo místnost;
6)
„kondenzační bubnovou sušičkou“ se rozumí bubnová sušička, která zahrnuje zařízení (užívající kondenzaci nebo jiné prostředky) na odstranění vlhkosti ze vzduchu použitého k sušení;
7)
„automatickou bubnovou sušičkou“ se rozumí bubnová sušička, která vypíná proces sušení, jakmile se např. pomocí snímání vodivosti nebo teploty zjistí, že bylo dosaženo určitého obsahu vlhkosti náplně;
8)
„neautomatickou bubnovou sušičkou“ se rozumí bubnová sušička, která vypíná proces sušení po předem nastavené době, která je obvykle řízena časovým spínačem, ale sušička může být také vypnuta ručně;
9)
„programem“ se rozumí řada operací, které jsou předem definovány a jsou podle prohlášení výrobce vhodné pro sušení určitých druhů textilních výrobků;
10)
„cyklem“ se rozumí úplný proces sušení nadefinovaný pro zvolený program;
11)
„trváním programu“ se rozumí doba, která uplyne od zahájení programu do skončení programu, kromě případné prodlevy naprogramované konečným uživatelem;
12)
„jmenovitou kapacitou“ se rozumí maximální hmotnost suchých textilních výrobků určitého druhu v kg podle prohlášení výrobce v rozmezích po 0,5 kilogramu, kterou lze usušit v bubnové sušičce pro domácnost ve zvoleném programu při naplnění v souladu s pokyny výrobce;
13)
„poloviční náplní“ se rozumí polovina jmenovité kapacity bubnové sušičky pro domácnost pro daný program;
14)
„účinností kondenzace“ se rozumí poměr mezi hmotností vlhkosti nahromaděné v kondenzační sušičce a hmotností vlhkosti odstraněné z náplně na konci cyklu;
15)
„vypnutým stavem“ se rozumí stav, kdy je bubnová sušička pro domácnost vypnuta prostřednictvím ovládacích prvků nebo vypínačů přístupných konečnému uživateli a určených k tomu, aby konečný uživatel jejich pomocí při běžném používání spotřebič vypnul za účelem dosažení nejnižší možné spotřeby energie, přičemž tento stav může trvat neomezeně dlouhou dobu, zatímco je bubnová sušička pro domácnost připojena ke zdroji napájení a používána podle pokynů výrobce; pokud bubnová sušička nemá žádné ovládací prvky nebo vypínač přístupný konečnému uživateli, potom se „vypnutým stavem“ rozumí stav dosažený poté, co se bubnová sušička pro domácnost samočinně vrátí do režimu ustálené spotřeby energie;
16)
„režimem ponechání v zapnutém stavu“ se rozumí režim nejnižší spotřeby energie, který může trvat neomezeně dlouho po skončení programu bez jakéhokoli dalšího zásahu konečného uživatele kromě vyprázdnění bubnové sušičky pro domácnost;
17)
„ekvivalentní bubnovou sušičkou pro domácnost“ se rozumí model bubnové sušičky pro domácnost uvedený na trh se stejnou jmenovitou kapacitou, technickými a funkčními charakteristikami, spotřebou energie, případně účinností kondenzace, trvání standardního programu pro bavlnu a úrovněmi vydávaného hluku šířeného vzduchem jako jiný model bubnové sušičky pro domácnost uvedený na trh stejným výrobcem pod jiným obchodním kódovým číslem;
18)
„standardním programem pro bavlnu“ se rozumí cyklus, který usuší bavlněné prádlo s počátečním obsahem vlhkosti náplně ve výši 60 % na zbývající obsah vlhkosti náplně ve výši 0 %.
Článek 3
Požadavky na ekodesign
Obecné požadavky na ekodesign bubnových sušiček pro domácnost jsou stanoveny v příloze I bodě 1. Zvláštní požadavky na ekodesign bubnových sušiček pro domácnost jsou stanoveny v příloze I bodě 2.
U jiných parametrů ekodesignu uvedených v příloze I části 1 směrnice 2009/125/ES nejsou třeba žádné požadavky na ekodesign.
Článek 4
Posuzování shody
1. Postupem posuzování shody uvedeným v článku 8 směrnice 2009/125/ES je systém interní kontroly designu stanovený přílohou IV uvedené směrnice nebo systém řízení stanovený přílohou V uvedené směrnice.
2. Pro účely posouzení shody podle článku 8 směrnice 2009/125/ES musí technická dokumentace obsahovat kopii výpočtů uvedených v příloze II tohoto nařízení.
Jestliže informace uvedené v technické dokumentaci ke konkrétnímu modelu bubnové sušičky pro domácnost byly získány výpočtem na základě konstrukčního návrhu nebo extrapolací údajů od jiných ekvivalentních bubnových sušiček pro domácnost, případně oběma těmito metodami, musí technická dokumentace obsahovat podrobnosti o těchto výpočtech nebo extrapolacích či obou těchto metodách a o zkouškách provedených výrobci za účelem ověření přesnosti těchto výpočtů. V takových případech musí technická dokumentace obsahovat také seznam všech dalších modelů ekvivalentních bubnových sušiček pro domácnost, u kterých byly informace uvedené v technické dokumentaci získány stejným způsobem.
Článek 5
Postup ověřování pro účely dohledu nad trhem
Členské státy použijí za účelem splnění požadavků stanovených v příloze I tohoto nařízení při provádění kontrol v rámci dohledu nad trhem podle čl. 3 odst. 2 směrnice 2009/125/ES postup ověřování popsaný v příloze III tohoto nařízení.
Článek 6
Referenční hodnoty
Orientační referenční hodnoty bubnových sušiček pro domácnost s nejlepšími výkonnostními parametry dostupných na trhu v době, kdy toto nařízení vstupuje v platnost, jsou uvedeny v příloze IV.
Článek 7
Přezkum
Komise přezkoumá toto nařízení s ohledem na technický pokrok nejpozději pět let po jeho vstupu v platnost a výsledek tohoto přezkumu předloží konzultačnímu fóru o ekodesignu. V rámci uvedeného přezkumu se zejména posoudí přípustné odchylky při ověřování stanovené v příloze III a účinnost zařízení s odvodem vzduchu.
Článek 8
Vstup v platnost a použitelnost
1. Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
2. Použije se ode dne 1. listopadu 2013.
Nicméně:
a)
obecné požadavky na ekodesign stanovené v příloze I bodě 1 podbodech 1 a 2 se použijí ode dne 1. listopadu 2014;
b)
zvláštní požadavky na ekodesign stanovené v příloze I bodě 2 podbodě 2 se použijí ode dne 1. listopadu 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a je přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 3. října 2012.
A BIZOTTSÁG 932/2012/EU RENDELETE
(2012. október 3.)
a 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a háztartási szárítógépek környezetbarát tervezésére vonatkozó követelmények tekintetében történő végrehajtásáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az energiával kapcsolatos termékek környezetbarát tervezésére vonatkozó követelmények megállapítási kereteinek létrehozásáról szóló, 2009. október 21-i 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 15. cikke (1) bekezdésére,
a környezetbarát tervezéssel foglalkozó konzultációs fórummal folytatott konzultációt követően,
mivel:
(1)
A 2009/125/EK irányelv értelmében a Bizottság köteles megállapítani azon energiával kapcsolatos termékek környezetbarát tervezésének követelményeit, amelyek az eladások száma és a kereskedelem volumene szempontjából jelentősek, amelyek nagy hatást gyakorolnak a környezetre, és amelyek környezetre gyakorolt hatása túlzott költségek nélkül nagymértékben javítható.
(2)
A 2009/125/EK irányelv 16. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében a Bizottságnak - az indokoltnak ítélt körben - végrehajtási intézkedéseket kell elfogadnia a háztartási berendezésekre és köztük a háztartási szárítógépekre vonatkozóan.
(3)
A Bizottság előkészítő vizsgálatok keretében elemezte a jellemzően a háztartásokban használt szárítógépek műszaki, környezetvédelmi és gazdaságossági jellemzőit. A Bizottság e vizsgálatok során együttműködött az érdekeltekkel és más - európai uniós és harmadik országbeli - érdeklődőkkel, a vizsgálatok végeztével pedig közzétette annak eredményeit.
(4)
Ennek a rendeletnek a textilanyagok háztartási szárítására szolgáló termékekre kell vonatkoznia.
(5)
Sajátos jellemzőik miatt a háztartási kombinált mosó-szárító gépeket nem indokolt e rendelet hatálya alá vonni.
(6)
E rendelet alkalmazásában az egyetlen lényeges környezetvédelmi jellemző a háztartási szárítógépek által használat közben elfogyasztott energia mennyisége. A háztartási szárítógépek éves villamosenergia-fogyasztása 2005-ben az Európai Unióban a becslések szerint 21 TWh volt. Külön beavatkozás nélkül az előrejelzések szerint az éves villamosenergia-fogyasztás 2020-ra elérheti a 31 TWh-t. Az előkészítő vizsgálatok azt mutatták, hogy az e rendelet hatálya alá tartozó termékek energiafogyasztása lényegesen csökkenthető.
(7)
Az előkészítő vizsgálatok szerint a 2009/125/EK irányelv I. mellékletének 1. részében felsorolt többi környezetbarát tervezési paraméterrel kapcsolatban szükségtelen követelményeket előírni, mert a háztartási szárítógépek esetében a használat közben elfogyasztott energia mennyisége messze a legfontosabb környezetvédelmi jellemző. A 2009/125/EK irányelv 6. cikkének (2) bekezdése értelmében a tagállamok nem tilthatják meg, nem korlátozhatják és nem akadályozhatják a háztartási szárítógépek területükön történő forgalomba hozatalát és használatbavételét az irányelv I. mellékletének 1. részében meghatározott azon környezetbarát tervezési paraméterekkel kapcsolatos környezetbarát tervezési követelményekre való hivatkozással, amelyekre vonatkozóan e rendelet értelmében nincs szükség környezetbarát tervezési követelményekre.
(8)
A háztartási szárítógépeket olyan meglévő, iparjogvédelmi oltalom alatt nem álló költséghatékony technológiák alkalmazásával célszerű energiahatékonyabbá tenni, amelyek csökkenthetik e termékek megvásárlásának és üzemeltetésének együttes költségét.
(9)
A környezetbarát tervezésre vonatkozó követelmények a végfelhasználó szempontjából nem befolyásolhatják az érintett termékek funkcionalitását, és nem fejthetnek ki kedvezőtlen hatást az egészségre, a biztonságra és a környezetre. Különösen fontos, hogy a használat közbeni energiafogyasztás csökkentéséből származó előnyök nagyobbak legyenek, mint az előállítás és az ártalmatlanítás során felmerülő további környezeti hatások.
(10)
A környezetbarát tervezésre vonatkozó követelményeket fokozatosan indokolt bevezetni, hogy a gyártóknak elegendő idejük legyen termékeik e rendelet követelményeihez való hozzáigazítására. A határidők megállapítása során el kell kerülni a piaci forgalomban lévő berendezések funkcionalitását érintő kedvezőtlen hatásokat, és figyelembe kell venni a végfelhasználóknál és a gyártóknál, különösen pedig a kis- és középvállalkozásoknál jelentkező költségvonzatokat, miközben biztosítani kell e rendelet célkitűzéseinek megfelelő időben történő teljesülését is.
(11)
Az egyes termékparaméterek meghatározására olyan megbízható, pontos és megismételhető mérési módszereket indokolt alkalmazni, amelyek figyelembe veszik az általánosan elismert legkorszerűbb mérési módszereket, beleértve - amennyiben ilyenek rendelkezésre állnak - a műszaki szabványok és szabályok terén történő információszolgáltatási eljárás és az információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 1998. június 22-i 98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) I. mellékletében felsorolt európai szabványügyi testületek által elfogadott harmonizált szabványokban foglaltakat is.
(12)
A 2009/125/EK irányelv 8. cikke értelmében ebben a rendeletben meg kell határozni az alkalmazandó megfelelőségértékelési eljárásokat.
(13)
A megfelelőség ellenőrzésének megkönnyítése érdekében indokolt megkövetelni, hogy a gyártók a 2009/125/EK irányelv V. és VI. melléklete szerinti műszaki dokumentációban bizonyos olyan információkat megadjanak, amelyek kapcsolatosak az e rendeletben meghatározott követelményekkel.
(14)
Az e rendeletben megállapított, jogilag kötelező követelmények mellett - az e rendelet hatálya alá tartozó termékek teljes életciklusára vonatkozó környezetvédelmi információk széles körű rendelkezésre állásának és könnyű hozzáférhetőségének biztosítása érdekében - meg kell határozni az elérhető legjobb technológiákra vonatkozó indikatív referenciaértékeket.
(15)
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a 2009/125/EK irányelv 19. cikkének (1) bekezdése alapján létrehozott bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Tárgy és hatály
(1) Ez a rendelet környezetbarát tervezési követrelményeket állapít meg a villamosenergia-hálózatról üzemelő, a gáztüzelésű és a beépíthető háztartási szárítógépekre, beleértve a nem háztartási használatra értékesített ilyen típusú készülékeket is.
(2) Ez a rendelet nem alkalmazandó a háztartási kombinált mosó-szárító gépekre és a háztartási centrifugákra.
2. cikk
Fogalommeghatározások
A 2009/125/EK irányelv 2. cikkében található fogalommeghatározásokon túlmenően e rendelet alkalmazásában:
1. „háztartási szárítógép”: textilanyagoknak felmelegített levegővel átjárt forgódobban megvalósított sokszori átforgatás útján történő szárítására szolgáló, elsősorban nem üzleti tevékenység keretében való felhasználásra tervezett készülék;
2. „beépíthető háztartási szárítógép”: szekrénybe, fal külön e célra kialakított mélyedésébe vagy más hasonló helyre beszerelendő olyan háztartási szárítógép, amelynek üzembe helyezése bútorszerelési műveletek elvégzését igényli;
3. „háztartási kombinált mosó-szárító gép”: olyan háztartási mosógép, amely mind centrifugáló funkciót, mind - jellemzően melegítésen és sokszori átforgatáson alapuló - textilanyag-szárító funkciót tartalmaz;
4. „háztartási centrifuga”: olyan, a kereskedelemben pusztán „centrifuga” néven is forgalmazott készülék, amely a vizet a textilanyagból a forgódobban fellépő centrifugális erő segítségével távolítja el, majd a gépből egy automatikus szivattyú útján kiüríti, és amelyet elsősorban nem üzleti tevékenység keretében való felhasználásra terveztek;
5. „légkivezetéses szárítógép”: olyan szárítógép, amely friss levegőt szív be és vezet át a textilanyagokon, majd az így keletkező nedves levegőt a helyiség légterébe vagy azon kívülre kivezeti;
6. „kondenzációs szárítógép”: olyan szárítógép, amely tartalmaz egy, a szárítási folyamathoz felhasznált levegő nedvességtartalmának (akár kondenzáció útján, akár más módon történő) eltávolítására szolgáló készüléket;
7. „automata szárítógép”: olyan szárítógép, amely megszakítja a szárítási folyamatot, ha - például a vezetési tulajdonságok vagy a hőmérséklet érzékelése útján - azt észleli, hogy a töltet nedvességtartalma egy bizonyos értéket elér;
8. „nem automata szárítógép”: olyan szárítógép, amely egy előre meghatározott időtartam elteltével - rendszerint időkapcsoló segítségével - leállítja a szárítási folyamatot, ugyanakkor azonban kézzel is kikapcsolható;
9. „program”: műveletek előre meghatározott sorozata, amelyet a gyártó bizonyos típusú textilanyagok szárítására alkalmasnak nyilvánít;
10. „ciklus”: a kiválasztott program által meghatározott egy darab teljes szárítási folyamat;
11. „programidő”: a program elindításától a program befejeződéséig eltelő idő, a végfelhasználó által esetleg beprogramozott késleltetés nélkül;
12. „előírt kapacitás”: a gyártó használati utasítása szerint megtöltött háztartási szárítógépben a kiválasztott programmal kezelhető adott típusú száraz textilanyagnak a gyártó által kg-ban, 0,5 kg-ra kerekítve megadott maximális tömege;
13. „részleges töltet”: egy adott program esetében a háztartási szárítógép előírt kapacitásának fele;
14. „kondenzációhatékonyság”: a kondenzációs szárítógép által kondenzált nedvesség tömegének és a ciklus végéig a töltetből eltávolított nedvesség tömegének hányadosa;
15. „kikapcsolt üzemmód”: a háztartási szárítógép azon állapota, amely normál használat során a készüléken lévő, végfelhasználói használatra szánt és a végfelhasználó számára hozzáférhető kezelőgombok vagy kapcsolók működtetésével történő kikapcsolás útján idézhető elő azon legkisebb villamosenergia-fogyasztás elérése érdekében, amely a gyártó utasításainak megfelelő használat során meghatározatlan ideig fenntartható, miközben a háztartási szárítógép az áramforrásra van csatlakoztatva; ha nincsenek a végfelhasználó számára hozzáférhető kezelőgombok vagy kapcsolók, akkor a kikapcsolt üzemmód azt az állapotot jelenti, amely akkor áll be, amikor a háztartási szárítógép magától állandósult villamosenergia-fogyasztási állapotra tér át;
16. „bekapcsolva hagyott üzemmód”: az a legkisebb villamosenergia-fogyasztási üzemmód, amely a program befejezése után a végfelhasználó további beavatkozása nélkül (a háztartási szárítógép kiürítését nem számítva) meghatározatlan ideig fennmaradhat;
17. „egyenértékű háztartási szárítógép”: a háztartási szárítógépek olyan forgalomban lévő modellje, amely a háztartási szárítógépek ugyanazon gyártó által más kereskedelmi kód alatt forgalomba hozott másik modelljével megegyező előírt kapacitással, műszaki és üzemi jellemzőkkel, energiafogyasztással, adott esetben kondenzációhatékonysággal, a normál pamutprogramhoz tartozó programidővel és szárítás közbeni levegőbeli akusztikus zajkibocsátással rendelkezik;
18. „normál pamutprogram”: a pamut ruhanemű szárítására szolgáló azon ciklus, amelynek során a töltet nedvességtartalma a kezdeti 60 %-ról 0 %-ra csökken.
3. cikk
Környezetbarát tervezési követelmények
A háztartási szárítógépek környezetbarát tervezésére vonatkozó általános követelményeket az I. melléklet 1. szakasza állapítja meg. A háztartási szárítógépek környezetbarát tervezésére vonatkozó különös követelményeket az I. melléklet 2. szakasza állapítja meg.
A 2009/125/EK irányelv I. mellékletének 1. részében felsorolt többi környezetbarát tervezési paraméterrel kapcsolatban nem szükséges környezetbarát tervezési követelményeket előírni.
4. cikk
A megfelelőség értékelése
(1) A 2009/125/EK irányelv 8. cikke alkalmazásában megfelelőségértékelési eljárásként az említett irányelv IV. mellékletében meghatározott belső tervezés-ellenőrzést vagy az említett irányelv V. mellékletében meghatározott irányítási rendszert kell alkalmazni.
(2) A 2009/125/EK irányelv 8. cikke szerinti megfelelőségértékelés alkalmazásában a műszaki dokumentációnak tartalmaznia kell az e rendelet II. mellékletében meghatározott számítások másolatát.
Ha a háztartási szárítógépek egy adott modelljére vonatkozóan a műszaki dokumentációban megadott információk számításos úton és/vagy más egyenértékű háztartási szárítógépekből való extrapoláció segítségével kerültek meghatározásra, akkor a dokumentációnak részletesen tartalmaznia kell az elvégzett számításokat és/vagy extrapolációt, valamint az elvégzett számítások pontosságának ellenőrzése érdekében a gyártók által végrehajtott kísérleti vizsgálatok adatait. Ilyenkor a műszaki dokumentációban fel kell sorolni az egyenértékű háztartási szárítógépek mindazon modelljeit, amelyekre vonatkozóan a műszaki dokumentációban megadott információk előállítása ugyanígy történt.
5. cikk
Piacfelügyeleti célú vizsgálatok
A 2009/125/EK irányelv 3. cikkének (2) bekezdése szerinti piacfelügyeleti célú vizsgálatoknak az e rendelet I. mellékletében megállapított követelmények teljesülése tekintetében történő elvégzésekor a tagállamok az e rendelet III. mellékletében előírt ellenőrzési eljárást alkalmazzák.
6. cikk
Referenciaértékek
A piacon e rendelet hatálybalépésekor beszerezhető, legkedvezőbb működési jellemzőkkel rendelkező háztartási szárítógépekre vonatkozó indikatív referenciaértékeket a IV. melléklet határozza meg.
7. cikk
Felülvizsgálat
A Bizottság ezt a rendeletet a technológiai haladás fényében legkésőbb a hatálybalépése után öt évvel felülvizsgálja, és e felülvizsgálat eredményeit a környezetbarát tervezéssel foglalkozó konzultációs fórum elé tárja. Ennek során megvizsgálja különösen a III. melléklet szerinti vizsgálati tűréseket és a légkivezetéses készülékek hatékonyságát.
8. cikk
Hatálybalépés és alkalmazás
(1) Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
(2) Rendelkezéseit 2013. november 1-től kell alkalmazni.
Azonban:
a)
az I. melléklet 1.1. és 1.2. pontjában meghatározott általános környezetbarát tervezési követelményeket 2014. november 1-től kell alkalmazni;
b)
az I. melléklet 2.2. pontjában meghatározott különös környezetbarát tervezési követelményeket 2015. november 1-től kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2012. október 3-án.