PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/309
ze dne 26. února 2015,
kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz některých pstruhů duhových pocházejících z Turecka
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 15 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Prozatímní opatření
(1)
Evropská komise (dále jen „Komise“) uložila prováděcím nařízením (EU) č. 1195/2014 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) prozatímní vyrovnávací clo na dovoz některých pstruhů duhových pocházejících z Turecka.
(2)
Na základě podnětu, který podalo dne 3. ledna 2014 Dánské sdružení akvakultury (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové produkce některých pstruhů duhových v Unii, zahájila Komise šetření prostřednictvím oznámení zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie (dále jen „oznámení o zahájení šetření“) (3). Jak je uvedeno v 1. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, bylo zmíněné oznámení předmětem opravy, jež byla zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie dne 4. září 2014 (dále jen „oprava“) (4).
2. Období šetření a posuzované období
(3)
Jak je uvedeno v 23. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření subvence a újmy se týkalo období od 1. ledna 2013 do 31. prosince 2013 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2010 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
3. Následný postup
(4)
Po zveřejnění nejdůležitějších skutečností a úvah, na jejichž základě bylo uloženo prozatímní vyrovnávací clo (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“), předložilo několik zúčastněných stran k těmto prozatímním zjištěním písemné připomínky. Účastníkům řízení, kteří o to požádali, byla poskytnuta možnost slyšení.
(5)
Egejské sdružení vývozců (dále jen „sdružení AEA“) požádalo o slyšení u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních (dále jen „úředník pro slyšení“). Slyšení se uskutečnilo dne 26. listopadu 2014. Během uvedeného slyšení se projednávala údajná změna definice výrobku prostřednictvím opravy, začlenění uzeného pstruha duhového do definice výrobku a výpočet reprezentativnosti. Druhé setkání s úředníkem pro slyšení se konalo dne 8. ledna 2015. Kromě otázek projednávaných na slyšení dne 26. listopadu 2014 se diskutovalo o metodice použité pro analýzu újmy a o navrhovaném přístupu ve věci závazků.
(6)
Byly zváženy ústní a písemné připomínky zúčastněných stran a na jejich základě byla prozatímní zjištění podle potřeby upravena.
(7)
Všem stranám Komise následně sdělila základní skutečnosti a úvahy, na nichž založila svůj záměr uložit konečné vyrovnávací clo na dovoz pstruha duhového pocházejícího z Turecka a provést konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla (dále jen „poskytnutí konečných informací“). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, v níž se mohly k poskytnutí konečných informací vyjádřit.
(8)
Připomínky předložené stranami byly zváženy a případně vzaty v úvahu.
4. Odběr vzorků
(9)
Po poskytnutí prozatímních informací se sdružení AEA vyjádřilo k opravě oznámení o zahájení řízení uvedené v 2. bodě odůvodnění a tvrdilo, že prostřednictvím uvedené opravy rozšířila Komise definici výrobku. Kvůli tomuto údajnému rozšíření definice výrobku nebylo možné vyloučit, že někteří turečtí vývozci se při zahájení řízení nepřihlásili a nevyplnili formulář pro výběr vzorku. Výběr vzorku vyvážejících výrobců tedy již nemusí být reprezentativní. Po poskytnutí konečných informací tatáž strana zopakovala svou připomínku, aniž by uvedla další odůvodnění nebo vysvětlení.
(10)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo 18 skupin vyvážejících výrobců v Turecku. Celkový deklarovaný objem vývozu do Unie uskutečněného těmito společnostmi v roce 2013 představoval veškerý vývoz z Turecka do Unie, jak je stanoveno ve 14. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Jak je uvedeno v 15. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, v souladu s čl. 27 odst. 1 základního nařízení vybrala Komise vzorek čtyř skupin vyvážejících výrobců na základě největšího reprezentativního objemu vývozu do Unie. Na tento vzorek připadá 64 % vývozu dotčeného výrobku do Unie. Vzorek je tedy reprezentativní a tvrzení uvedené strany v tomto ohledu byla zamítnuta.
(11)
Jelikož k výběru vzorku nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 9. až 17. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5. Individuální zjišťování
(12)
Jedenáct společností nebo skupin společností požádalo o individuální zjišťování podle čl. 27 odst. 3 základního nařízení.
(13)
Komise tyto žádosti odmítla, jelikož počet vyvážejících výrobců je tak velký, že individuální zjišťování by představovalo nepřiměřenou zátěž a bránilo by včasnému ukončení šetření.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(14)
Jak je uvedeno ve 24. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, dotčeným výrobkem je pstruh duhový (Oncorhynchus mykiss):
-
živý o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1,2 kg nebo
-
čerstvý, chlazený, zmrazený a/nebo uzený:
-
ve formě celé ryby (s hlavou), též bez žaber, též vykuchaný, o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1,2 kg, nebo
-
bez hlavy, též bez žaber, též vykuchaný, o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1 kg, nebo
-
ve formě filé o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 400 g,
pocházející z Turecka, v současnosti kódů KN ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 a ex 0305 43 00 (dále jen „dotčený výrobek“).
(15)
Po poskytnutí prozatímních informací, jak již bylo uvedeno v 9. bodě odůvodnění, jedna zúčastněná strana tvrdila, že Komise rozšířila v rámci šetření definici výrobku prostřednictvím opravy, což je údajně potvrzeno v čl. 1 odst. 1 prozatímního nařízení. Tato strana tvrdila, že toto rozšíření definice výrobku bylo protiprávní. Kromě toho tato strana tvrdila, že zúčastněné strany měly být ohledně tohoto údajného rozšíření definice výrobku konzultovány. Po poskytnutí konečných informací tatáž strana zopakovala svou připomínku, aniž by uvedla další odůvodnění nebo vysvětlení.
(16)
Jak je uvedeno v 25. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tato oprava neměla vliv na rozsah definice, ale byla čistě redakční. Definice výrobku tedy již od začátku zahrnovala porce pstruha duhového ve všech různých obchodních úpravách. Během šetření vyšlo najevo, že popis různých úprav v rámci definice výrobku byl nejednoznačný a že existovaly určité nesrovnalosti mezi různými jazykovými verzemi zveřejněnými v Úředním věstníku Evropské unie, které vyžadovaly objasnění. Například doslovný výklad definice výrobku měl zahrnovat skutečnost, že živé ryby byly vykuchány. Vyšlo však najevo, že všechny zúčastněné strany, které byly požádány, aby vyplnily příslušné dotazníky, uváděly všechny typy výrobku i přes tuto administrativní chybu, a proto se dospělo k závěru, že obecně všichni pochopili, že do definice výrobku byly již při zahájení současného šetření zahrnuty všechny typy. Zúčastněné strany byly informovány ihned po zveřejnění opravy e-mailem, ale žádná z nich nepředložila žádné připomínky ani netvrdila, že bylo porušeno její právo na obhajobu. Během šetření také vyvážející výrobci uváděli Komisi výrobky ve veškerých vyráběných úpravách, na něž se vztahuje definice výrobku. Tvrzení uvedené strany v tomto ohledu byla proto zamítnuta.
(17)
Dvě zúčastněné strany zopakovaly, že uzení pstruzi by měli být z definice výrobku vyloučeni. Zpochybnily závěr Komise v 29. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, který uvádí, že výrobky v různých úpravách - „živí“, „chlazení“, „zmrazení“ nebo „uzení“ -, na něž se vztahuje definice dotčeného výrobku, mají stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti, a znovu odkazovaly na dvě předcházející antidumpingová šetření týkající se jiných rybích produktů (velkých duhových pstruhů a lososů), jež byla dokončena v letech 2004 (5) a 2005 (6) a v nichž uzené výrobky do definice výrobku zahrnuty nebyly. Tyto strany uvedly informace o účincích uzení, které údajně mění výše uvedené vlastnosti. Kromě toho zopakovaly, že struktura nákladů u uzeného filé a jiných úprav výrobku se podstatně liší a že výrobní postup uzeného filé zahrnuje značné náklady na uzení.
(18)
Po poskytnutí konečných informací sdružení AEA tvrdilo, že Komise neobjasnila, jaké jsou základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti uzeného a neuzeného pstruha, které byly shledány podobnými. Sdružení AEA dále tvrdilo, že poskytlo důkazy prokazující, že uzený pstruh má například odlišnou chemickou strukturu, odlišné organoleptické vlastnosti a odlišnou výživovou hodnotu než neuzený pstruh.
(19)
Bez ohledu na účinky uzení se Komise domnívá, že nejdůležitější základní vlastnosti popsané v 29. bodě odůvodnění prozatímního nařízení zůstávají podobné a že uzení neodůvodňuje vyloučení uzených výrobků z definice výrobku. V rozporu s tím, co tvrdilo sdružení AEA, si výrobek, kterým je pstruh v různých úpravách určený k lidské spotřebě, uchovává své vlastnosti a své základní chemické a výživové charakteristiky i v uzeném stavu. Informace o účincích uzení, jež strany předložily, neposkytly důkaz o tom, že by se výše uvedené základní charakteristiky v procesu uzení zásadně změnily. Tato otázka byla projednávána rovněž během slyšení u úředníka pro slyšení zmíněných v 5. bodě odůvodnění. Kromě toho jsou všechny kategorie dotčeného výrobku, včetně uzeného pstruha, zahrnuty v kapitole 3 kombinované nomenklatury (7) a jsou jasně odděleny od přípravků z ryb, na něž se vztahuje kapitola 16 téže nomenklatury. Pokud jde o odlišnou strukturu nákladů, dotčené strany své tvrzení nijak konkrétněji nedoložily. Kromě toho, jak je již uvedeno v 30. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření ukázalo, že struktura nákladů u uzeného filé a jiných úprav je ve skutečnosti podobná. U každé úpravy byly hlavní nákladovou složkou (představující více než 50 % celkových nákladů) náklady na chov, tvořené v zásadě náklady na krmivo (rybí moučku a rybí tuk), náklady na energie a náklady na jikry nebo nedospělé jedince. Nicméně, jak je vysvětleno ve 112. a 113. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, byl proveden výpočet cenového podbízení srovnáním cen podle typu výrobku. Kromě toho, jak je již vysvětleno v 31. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, předchozí šetření neshledala, ani specificky nekonstatovala, že by uzené výrobky měly být z definice výrobku vyloučeny. Tvrzení v tomto ohledu byla proto zamítnuta.
(20)
Po poskytnutí konečných informací sdružení AEA a turecká vláda zopakovaly, že zahrnutí uzeného pstruha do definice výrobku ve stávajícím šetření je v rozporu s předchozí praxí a že Komise dostatečně nevysvětlila údajný odklon od své předchozí praxe.
(21)
Jak již bylo vysvětleno v 31. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, předchozí šetření neshledala, ani specificky nekonstatovala, že by uzené výrobky měly být z definice výrobku vyloučeny. Jelikož uzené výrobky nebyly během uvedených předchozích šetření předmětem stížností, Komise skutečně nezjišťovala, zda mohly být zahrnuty do působnosti šetření v hypotetickém případě, že by byly uvedeny v podnětu. Proto je tvrzení, že se současné šetření odchyluje od předchozí praxe, nesprávné, a tudíž bylo zamítnuto.
(22)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně dotčeného výrobku nebo obdobného výrobku, potvrzuje se 24. až 32. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
C. SUBVENCE
1. Státní podpora investic do akvakultury
(23)
Jelikož ohledně státní podpory investic do akvakultury nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 38. až 49. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Přímé a nepřímé dotace poskytované producentům pstruhů
(24)
Po poskytnutí prozatímních informací jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku a turecká vláda zpochybnili metodiku Komise pro výpočet průměrné výše nepřímé subvence, jelikož byli zohledněni pouze producenti pstruhů, kteří dostávají přímé platby. Požadovali, aby Komise použila číselné údaje o celkové produkci pstruhů z vnitrozemských vod zveřejněné tureckým statistickým úřadem (8) v září 2014. Po poskytnutí konečných informací obě strany své tvrzení zopakovaly. Komise se domnívá, že předložené údaje o celkové produkci pstruhů z vnitrozemských vod v Turecku během období šetření, přestože byly předloženy až po inspekcích na místě, jsou spolehlivé, a proto toto tvrzení přijala.
(25)
V důsledku toho byla průměrná výše nepřímé subvence vypočtená s ohledem nákupy dvou vyvážejících výrobců zařazených do vzorku od dodavatelů, kteří nejsou ve spojení, změněna z 0,60 TL na 0,51 TL/kg na základě „ekvivalentu celé ryby“, a sice podle následujícího výpočtu:
-
celková celostátní subvence poskytnutá podle údajů v odpovědi turecké vlády na dotazník,
-
minus výše přímé dotace obdržené vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku (Özpekler, Kilic, GMS),
-
minus poplatek ve výši 0,2 % převedených na odborové svazy jakožto právní předpoklad pro obdržení přímé dotace.
Tato částka pak byla vydělena celkovou produkcí pstruha z vnitrozemských vod bez produkce pstruha vyvážejících výrobců zařazených do vzorku (Özpekler, Kilic, GMS) podle údajů v odpovědi turecké vlády na dotazník.
(26)
Průměrná výše subvence na kg vypočtená na základě „ekvivalentu celé ryby“ u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku tedy byla založena na výši přímé subvence obdržené za činnost v oblasti chovu a na průměrné výši subvence poskytované tureckou vládou, tj. 0,51 TL na kg, vypočteno na základě „ekvivalentu celé ryby“, s ohledem na nákupy od dodavatelů, kteří nejsou ve spojení, pokud existují. Celková výhoda pak byla vyjádřena jako procentní podíl z hodnoty CIF.
(27)
Po poskytnutí prozatímních informací jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku navrhl mírně upravenou metodu výpočtu, pokud jde o výši subvence u nakoupených surovin od jiného vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku. Komise tento návrh přijala a odpovídajícím způsobem aktualizovala tabulku uvedenou níže v 33. bodě odůvodnění.
(28)
Po poskytnutí prozatímních informací a poté po poskytnutí konečných informací tvrdili dva vyvážející výrobci zařazení do vzorku, že Komise napadla částku přímé subvence, která jim byla vyplacena, ale nikoli skutečnou výhodu. Obdržené částky však údajně představovaly zdanitelný příjem. Proto by od celkové výše obdržené přímé subvence měla být odečtena použitelná daň z příjmu právnických osob, která v Turecku činí 20 %. Z čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení údajně vyplývá, že „poplatky za podání žádosti nebo jiné náklady, které byly nezbytně vynaloženy, aby vznikl nárok na poskytnutí subvence nebo aby byla získána“ by měly být odečteny z výše subvence. Vyvážející výrobci se domnívají, že platba použitelné daně z příjmu právnických osob je předpokladem pro získání finančních prostředků, které jim byly vyplaceny, a proto by měla být považována za „jiné náklady“, které byly vynaloženy, aby vznikl nárok na poskytnutí subvence nebo aby byla získána.
(29)
Toto tvrzení Komise zamítla. V základním nařízení neexistuje žádný právní základ, který by navrhovanou metodiku podporoval. Daně nelze považovat za náklady podle čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení. Platba daně z příjmu právnických osob je podle tureckého zákona o daních povinností, která se použije na všechny společnosti bez ohledu na to, zda dostávají subvence, či nikoli. V rozporu s tím, co se domnívají vyvážející výrobci, není předpokladem pro získání finančních prostředků platba daní z příjmu právnických osob, ale skutečný chov pro účely produkce dotčeného výrobku.
(30)
Po poskytnutí prozatímních informací a poté po poskytnutí konečných informací tvrdili dva vyvážející výrobci zařazení do vzorku, že jelikož museli na výplatu subvencí dlouhou dobu čekat, vznikly jim mezitím značné finanční náklady. Proto očekávají, že Komise provede úpravy u obdržené částky výhody směrem dolů, aby tyto finanční náklady zohlednila. V tomto ohledu odkazují vyvážející výrobci zařazení do vzorku na 42. bod odůvodnění prozatímního nařízení, v němž Komise určila výhodu na základě osvobození od daně z přidané hodnoty (DPH) u nakoupených strojů a vybavení a kvantifikovala tuto výhodu jako „úrok splatný obchodní bance za období, než je DPH vrácena“.
(31)
Toto tvrzení je neopodstatněné. Ve skutečnosti musí odpovědné správní subjekty zavést nezbytné postupy a mechanismy dohledu, aby mohly řídit tak rozsáhlý subvenční režim. Proto je normální, že u takového režimu, v jehož rámci je oprávněno velké množství chovatelů v odvětví akvakultury v Turecku, může trvat určitou dobu, než budou subvence poskytnuty. Činit paralelu s 42. bodem prozatímního nařízení je zavádějící. Výhoda v oblasti DPH, která je v něm popsána, představuje subvenční režim zamýšlený tureckou vládou, zatímco možné finanční náklady jsou přidruženými náklady, které obvykle vznikají a jejichž náhradu turecká vláda nezamýšlí.
(32)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se přímých a nepřímých subvencí, potvrzuje se 50. až 64. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(33)
S přihlédnutím k připomínkám zúčastněných stran po poskytnutí prozatímních informací jsou rozpětí přímých a nepřímých subvencí tato:
Přímé a nepřímé subvence
Název společnosti
Subvenční rozpětí
GMS
6,9 %
Kilic
9,5 %
Özpekler
6,4 %
Ternaeben
8,0 %
3. Subvencované půjčky
(34)
Po poskytnutí prozatímních informací a poté po poskytnutí konečných informací jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku uvedl, že Komise považovala určitou půjčku za napadnutelnou subvenci, i když byla určena na investici, jež se netýkala dotčeného výrobku.
(35)
Toto tvrzení Komise odmítla. V průběhu šetření bylo zjištěno, že tento vyvážející producent pstruha duhového získal takovou půjčku, která je napadnutelná, jelikož je specifická pro odvětví akvakultury. Dospělo se k závěru, že je nepodstatné, že uvedený režim není specifický pro právnickou osobu produkující výrobek, který je předmětem šetření, protože tento program je specifický jako takový a jeho výhody lze spojovat s výrobou dotčeného výrobku. To je případ posledně jmenované skutečnosti, protože subvencovaná půjčka snížila celkové finanční náklady výrobce, což rovněž prospívá dotčenému výrobku. Nebyl předložen žádný důkaz o tom, že je řízení finančních zdrojů dotčenými vyvážejícími výrobci uskutečňováno takovým způsobem, aby celkové finanční náklady společnosti nebyly ovlivněny poskytnutím půjčky.
(36)
Po poskytnutí prozatímních informací uvedl jiný vyvážející výrobce zařazený do vzorku, že Komise nerozdělila správně výhodu subvencované půjčky mezi dvě různé právnické osoby v téže skupině, jelikož dotčený výrobek vyrábí pouze jedna právnická osoba.
(37)
Komise toto tvrzení přijala a rozdělila výhodu na základě obratu jednotlivých právnických osob. Výhoda připadající na dotčený výrobek je prakticky nulová, a proto by neměla být v celkové výši subvencování zohledněna.
(38)
Po poskytnutí prozatímních informací a poté po poskytnutí konečných informací, pokud jde o půjčky, jež byly napadnuty, zpochybnil jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku výpočet poměru obratu, který použila Komise při rozdělování výhody na vývoz dotčeného výrobku do Unie. Tvrdil, že pro účely výpočtu poměru obratu ke stanovení částky subvencovaných půjček by měl být prodej dotčeného výrobku na vývoz vydělen celkovým obratem společnosti, včetně prodeje pstruha a jiných produktů jak na domácím trhu, tak na vývoz do EU.
(39)
Komise toto tvrzení přijala. Nicméně navzdory této nové metodice zůstala rozpětí subvencovaných půjček stejná.
(40)
Jelikož k subvencovaným půjčkám nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 65. až 81. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(41)
S přihlédnutím k připomínkám zúčastněných stran po poskytnutí prozatímních informací jsou rozpětí subvencovaných půjček tato:
Preferenční půjčky
Název společnosti
Subvenční rozpětí
Özpekler
0,3 %
4. Zemědělský pojišťovací pool a zvýhodněné sazby pojistného
(42)
Jelikož k zemědělskému pojišťovacímu poolu a zvýhodněným sazbám pojistného nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 82. až 90. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5. Dotace na poradenské služby
(43)
Jelikož k dotacím na poradenské služby nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 91. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
6. Dotace na pohonné hmoty a vyřazování rybářských plavidel
(44)
Jelikož k dotacím na pohonné hmoty a vyřazování rybářských plavidel nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 92. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
7. Výpočet celkového subvenčního rozpětí
(45)
Po poskytnutí prozatímních informací upozornily dvě společnosti zařazené do vzorku na administrativní chybu při zaokrouhlování ve výpočtu celkového subvenčního rozpětí. Komise toto tvrzení přijala a odpovídajícím způsobem aktualizovala tabulku uvedenou níže.
(46)
Jelikož k metodice výpočtu celkového subvenčního rozpětí nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se metodika uvedená v 93. až 98. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(47)
S přihlédnutím k připomínkám zúčastněných stran jsou konečná subvenční rozpětí použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením tato:
Název společnosti
Subvenční rozpětí
GMS
6,9 %
Kilic
9,5 %
Özpekler
6,7 %
Ternaeben
8,0 %
Vážený průměr vzorku
7,6 %
Celostátní subvenční rozpětí
9,5 %
D. ÚJMA
1. Definice výrobního odvětví Unie a výroba v Unii
(48)
Po poskytnutí prozatímních informací jedna zúčastněná strana tvrdila, že Komise vyloučila údaje od výrobců v Unii, kteří zpracovávají živé ryby získané od jiných výrobců v Unii, z údajů o celkové výrobě v Unii. Tvrdili, že odvětví zpracování ryb v Unii bylo proto de facto z šetření vyloučeno.
(49)
Po poskytnutí konečných informací tatáž zúčastněná strana zopakovala své připomínky a domnívá se, že Komise měla provést buď i) integrovanou analýzu na základě celkové kombinované produkce chovatelů a zpracovatelů v Unii, nebo ii) dvoustupňovou analýzu na základě počáteční segmentované analýzy újmy segmentu chovatelů na jedné straně a segmentu zpracovatelů na straně druhé s následným začleněním do analýzy celého odvětví. Tato strana tvrdila, že posledně jmenovaná možnost by byla v souladu s judikaturou WTO ve věci ES - Losos (9), jakož i s předchozí praxí Komise (10). Tato strana však neposkytla žádný odhad ohledně toho, jaké účinky by tyto případné alternativní metodiky měly na analýzu újmy. Kromě toho tatáž zúčastněná strana tvrdila, že tato metodika je v rozporu se skutečností, že dovoz určený k dalšímu zpracování je zahrnut jak do objemu dovozu, tak do výroby v Unii.
(50)
Po poskytnutí konečných informací i turecká vláda vznesla argument, že údaje od výrobců v Unii, kteří zpracovávají živé ryby získané od jiných výrobců v Unii, by měly být zahrnuty do celkové výroby v Unii.
(51)
Kromě toho turecká vláda tvrdila, že objem výroby použitý pro analýzu újmy je jiný než objem výroby použitý pro analýzu reprezentativnosti, což tedy mohlo vést k nesprávným výsledkům. Turecká vláda rovněž zopakovala své připomínky týkající se údajných nedostatků analýzy reprezentativnosti.
(52)
Stávající šetření zahrnovalo všechny výrobce živých, čerstvých, zmrazených a uzených pstruhů a filé v Unii. Jak je vysvětleno v 10. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, vzorek výrobců v Unii zahrnoval různé kroky a typy výroby (produkce živých, čerstvých, zmrazených a uzených pstruhů a filé) a byl považován za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie jako celek. Výše uvedené tvrzení, že odvětví zpracování ryb bylo de facto z analýzy vyloučeno, je proto nesprávné a bylo odmítnuto.
(53)
Kromě toho nebyly k dispozici žádné údaje, které by umožnily Komisi provést segmentovanou analýzu různých kroků a typů produkce. Kromě toho, jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, výrobní odvětví Unie je velmi roztříštěné a zahrnuje více než 700 malých a středních podniků, a proto nebylo možné, aby Komise shromáždila údaje pro jednotlivé segmenty. Navrhovaná segmentovaná analýza tedy nebyla v tomto případě možná.
(54)
Kromě toho byl dovoz určený k dalšímu zpracování zahrnut do údajů o výrobě proto, aby se získal co nejlepší odhad objemu výroby. V každém případě dovoz dotčeného výrobku (kromě uzených pstruhů) určeného k dalšímu zpracování představoval méně než 3 % celkové výroby v Unii vypočtené podle této metodiky, a alternativní metodika spočívající ve vyloučení tohoto dovozu z údajů o výrobě v Unii by proto neměla žádný významný dopad na tento ukazatel újmy.
(55)
Odlišný objem výroby vypočtený pro účely analýzy reprezentativnosti a analýzy újmy odráží skutečnost, že během šetření byly získány přesnější informace, zatímco analýza reprezentativnosti byla založena na obezřetném posouzení důkazů prima facie dostupných v době provádění analýzy reprezentativnosti. Komise rovněž reagovala na konkrétní otázky turecké vlády ohledně analýzy reprezentativnosti prostřednictvím zveřejnění individuálníchinformací poskytnutých dne 18. prosince 2014 a během slyšení u úředníka pro slyšení dne 8. ledna 2015. Argument, že objem výroby použitý pro analýzu újmy je potenciálně nesprávný z důvodu rozdílných zdrojů u analýzy reprezentativnosti a analýzy újmy, byl proto zamítnut.
(56)
Jak je vysvětleno ve 123. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, objem výroby byl založen na údajích od Svazu evropských producentů v akvakultuře (FEAP), které se shromažďují na základě ceny z farmy a vztahují se na živé ryby vylovené v každém členském státě. Část dovozu určená k dalšímu zpracování byla připočtena k objemu produkce živých ryb v Unii, a to na základě informací shromážděných a ověřených během tohoto šetření. Jelikož objem výroby se vypočítává na základě „ekvivalentu celé ryby“, není žádný rozdíl v tom, zda se počítá z první formy prodeje, tedy „živé ryby“, nebo z poslední možné formy prodeje, tedy „zpracované ryby“. Kdyby tedy byl objem zpracovaných ryb připočten k objemu živých ryb, jak navrhuje tato zúčastněná strana, výsledkem by bylo dvojí započtení. I přes skutečnost, že celkový objem výroby byl založen zejména na údajích o produkci živých ryb, aby se zamezilo dvojímu započtení, použitá metodika nevyloučila jiné typy výroby v Unii (produkce živých, čerstvých, zmrazených a uzených pstruhů a filé) a činitele, které mají vliv na újmu, odkazují na celé výrobní odvětví Unie, tj. na odvětví živých ryb i na odvětví jejich dalšího zpracování. Proto v rozporu s tím, co tvrdila tato strana, metodika použitá ke stanovení celkového objemu výroby v Unii nevyloučila odvětví zpracování pstruhů. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(57)
V každém případě, i kdyby metodika navrhovaná touto zúčastněnou stranou byla přijata a údaje od výrobců v Unii, kteří zpracovávají živé ryby, byly připočteny k údajům od producentů živých ryb v Unii a dokonce i kdyby to vedlo k nadhodnocení některých ukazatelů újmy, jako je objem výroby, objem prodeje, výrobní kapacita a zaměstnanost, tyto ukazatele by za posuzované období stále vykazovaly stejné trendy, protože objem zpracovaný zpracovatelským odvětvím je spojen s objemem produkce živých ryb.
(58)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 99. a 100. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Spotřeba v Unii
(59)
Po poskytnutí prozatímních informací a jak již bylo uvedeno v 48. bodě odůvodnění, tvrdila jedna zúčastněná strana, že Komise vyloučila údaje od výrobců v Unii, kteří zpracovávají živé ryby získané od jiných producentů živých ryb v Unii, a zahrnula pouze objem výroby výrobců v Unii, kteří dovážejí živé ryby k dalšímu zpracování. Tato strana tvrdila, že celková spotřeba v Unii byla proto podhodnocena. Po poskytnutí konečných informací tatáž zúčastněná strana zopakovala svou připomínku, aniž by poskytla dodatečné zdůvodnění, s výjimkou hypotetického příkladu týkajícího se podílů na trhu, a tvrdila, že metodika Komise pro stanovení spotřeby v Unii je vnitřně nelogická a jejím výsledkem je nadhodnocení podílu tureckého dovozu na trhu.
(60)
Jak je vysvětleno v 52. a 56. bodě odůvodnění, odvětví zpracování ryb v Unii ve skutečnosti ze zmíněné analýzy vyloučeno nebylo. Nicméně údaje o výrobě byly stanoveny na základě údajů o živých rybách vypočtených na základě „ekvivalentu celé ryby“, aby se zamezilo dvojímu započtení. Téhož výsledku by bylo bývalo dosaženo, kdyby byl celkový objem výroby stanoven na základě údajů o pstruzích, kteří byli dále zpracováni, převedených na „ekvivalent celé ryby“. Kdyby však byl objem zpracovaných ryb připočten k objemu živých ryb, jak navrhuje tato zúčastněná strana, výsledkem by bylo dvojí započtení a následné umělé navýšení celkového objemu výroby a spotřeby v Unii. Současně, jak je vysvětleno v 57. bodě odůvodnění, by tyto ukazatele nicméně vykazovaly v průběhu posuzovaného období stejné trendy. Tato tvrzení byla proto zamítnuta.
(61)
Údajný dopad na podíl tureckého dovozu na trh je objasněn v 64. bodě odůvodnění.
(62)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 101. až 105. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Dovoz z dotčené země
3.1. Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu
(63)
Po poskytnutí konečných informací tvrdila jedna zúčastněná strana, že Komise vyloučila údaje od výrobců v Unii, kteří zpracovávají živé ryby získané od jiných producentů živých ryb v Unii, a zahrnula pouze objem výroby výrobců v Unii, kteří dovážejí živé ryby k dalšímu zpracování. Tato strana tvrdila, že tato metodika vedla k nadhodnocení podílu tureckého dovozu na trhu. Jak již bylo uvedeno v 59. bodě odůvodnění, s výjimkou hypotetického příkladu týkajícího se podílů na trhu, tato strana neposkytla pro své tvrzení žádný důkaz.
(64)
Jak je vysvětleno v 60. bodě odůvodnění, údaje o výrobě byly stanoveny na základě údajů o živých rybách vypočtených na základě „ekvivalentu celé ryby“, aby se zamezilo dvojímu započtení. Kdyby byl objem zpracovaných ryb připočten k objemu živých ryb, jak navrhuje tato zúčastněná strana, výsledkem by bylo dvojí započtení a následné podhodnocení podílu tureckého dovozu na trhu. Současně, jak je vysvětleno v 57. bodě odůvodnění, by tyto ukazatele nicméně vykazovaly v průběhu posuzovaného období stejné trendy. Tento argument byl proto zamítnut.
(65)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 106. až 108. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2. Ceny dovozu z dotčené země a cenové podbízení
(66)
Po poskytnutí prozatímních informací jedna strana tvrdila, že dovozní ceny z Turecka by neměly být stanoveny podle průměru, ale na základě typu výrobku, jelikož skladba typů výrobků a hmotnost jednoho konkrétního typu v rámci této skladby mají významný dopad na průměrnou cenu. Po poskytnutí konečných informací tatáž zúčastněná strana zopakovala svou připomínku, aniž by pro své tvrzení poskytla další odůvodnění.
(67)
Považuje se za vhodné, že pro účely stanovení a posouzení trendů všeobecných ukazatelů újmy v souvislosti s cenami dotčeného výrobku během posuzovaného období, jak požaduje článek 3 základního nařízení, by měla být použita vážená průměrná dovozní cena, která se týká dotčeného výrobku podle jeho definice. Ve skutečnosti se podrobné údaje shromažďují pouze za období šetření. Proto nejsou k dispozici údaje týkající se typů výrobků za celé posuzované období. V každém případě by vážená průměrná dovozní cena umožnila posoudit trend pro dotčený výrobek. Skutečnost, že jeden trend by se údajně u určitých typů výrobků lišil, nemůže vyvrátit platnost všeobecného trendu. Kromě toho je cena vážená, aby se přihlédlo zejména k hmotnosti jakéhokoli typu výrobku v jeho různých složeních.
(68)
Na druhou stranu použila Komise pro účely stanovení cenového podbízení v průběhu období šetření, jak je vysvětleno ve 112. a 113. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, vážený průměr prodejních cen výrobců v Unii zařazených ve vzorku účtovaných odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, podle typu výrobku, upravených na úroveň ceny ze závodu a srovnala je s odpovídajícím váženým průměrem cen dovozu dotčeného výrobku od tureckých spolupracujících výrobců zařazených do vzorku prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, podle typu výrobku, stanovených na základě CIF (cost, insurance, freight), s odpovídajícími úpravami o cla a náklady po dovozu.
(69)
Z výše uvedených důvodů byl tento argument zamítnut.
(70)
Po poskytnutí prozatímních informací zpochybnila tatáž strana skutečnost, že Komise neprovedla žádné úpravy o náklady po dovozu. Komise v návaznosti na toto tvrzení dále zkoumala dostupné informace a použila průměrné náklady po dovozu, které vznikly dovozci ve spojení vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku.
(71)
Toto srovnání cen bylo provedeno podle typu u transakcí na stejné úrovni obchodní činnosti, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev z cen. Výsledek srovnání byl vyjádřen jako procentní podíl obratu výrobců v Unii zařazených ve vzorku v období šetření. Po zohlednění úpravy popsané výše v 70. bodě odůvodnění činil vážený průměr rozpětí cenového podbízení u dovozu z dotčené země na trh Unie mezi 2 % a 16 % (průměrné rozpětí cenového podbízení činilo 6 %).
(72)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 109. až 111. a 114. až 117. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.1. Obecné poznámky
(73)
Po poskytnutí prozatímních informací turecká vláda požádala, aby Komise poskytla informace o makroekonomických ukazatelích újmy agregovaných pouze na úrovni výrobců v Unii zařazených do vzorku. Tato strana své tvrzení zopakovala i po poskytnutí konečných informací. Je praxí Komise, že makroekonomické ukazatele se stanoví a analyzují na úrovni Unie, a nikoli na úrovni výrobců v Unii zařazených do vzorku. Ve skutečnosti se má za to, že pokud jde o makroekonomické ukazatele, odrážejí úplné údaje za celé výrobní odvětví Unie, které zahrnují rovněž údaje od společností zařazených do vzorku, situaci během posuzovaného období lépe než údaje pouze za část tohoto odvětví. Tato žádost byla proto zamítnuta.
(74)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 118. až 122. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.2. Makroekonomické ukazatele
4.2.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(75)
Po poskytnutí prozatímních informací a jak již bylo uvedeno v 9. bodě odůvodnění, tvrdila jedna zúčastněná strana, že Komise vyloučila údaje od výrobců v Unii, kteří zpracovávají živé ryby získané od jiných producentů živých ryb v Unii, a zahrnula pouze objem výroby výrobců v Unii, kteří dovážejí živé ryby k dalšímu zpracování. Tato strana tvrdila, že celkový objem výroby v Unii byl proto podhodnocen.
(76)
Jak je vysvětleno v 52. bodě odůvodnění, Komise analyzovala celé výrobní odvětví Unie, včetně producentů živých, čerstvých, zmrazených a uzených pstruhů a filé, a, jak je vysvětleno v 56. a 60. bodě odůvodnění, celkový objem výroby v Unii nebyl metodikou, kterou Komise použila, dotčen. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(77)
Turecká vláda tvrdila, že údaje od svazu FEAP zahrnovaly pouze údaje o 13 členských státech a že z tohoto důvodu byl celkový objem výroby v Unii podhodnocen.
(78)
Údaje od svazu FEAP skutečně nezahrnovaly členské státy s celkovým objemem výroby nižším než 1 000 tun („ekvivalentu celé ryby“) ročně, tyto údaje by však vzhledem k malému množství neměly žádný významný dopad na stanovené trendy. Kromě toho tato strana neprokázala, že by zahrnutí zbývajících členských států mohlo mít nějaký potenciální dopad na celkové údaje. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(79)
Po poskytnutí konečných informací turecká vláda prohlásila, že údaje o výrobě od dvou členských států, konkrétně Bulharska a Rumunska, které byly vyloučeny, ve skutečnosti ukazují, že tyto dva členské státy vyrobily v roce 2011 více než 1 000 tun. Nicméně objem výroby, na který odkazuje turecká vláda, se vztahuje v zásadě na produkci velkého pstruha, který není výrobkem, jenž je předmětem tohoto šetření. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(80)
Po poskytnutí prozatímních informací jedna zúčastněná strana tvrdila, že výrobní kapacita popsaná ve 124. bodě odůvodnění prozatímního nařízení je nesprávná, protože byla vypočtena na základě nesprávně stanoveného objemu výroby, jak je uvedeno v 75. bodě odůvodnění. Kromě toho tato zúčastněná strana tvrdila, že míra využití kapacity by neměla být založena na informacích poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku, jelikož vzorek zahrnoval výrobce v Unii zastupující různé fáze produkce, jako je uzení, zatímco objem výroby údajně zahrnoval pouze živé pstruhy. Po poskytnutí konečných informací tato strana tvrdila, že použitý vzorec byl chybně založen na průměrné míře využití kapacity výrobců zařazených do vzorku, a nikoli na použití specifických údajů odvětví živých ryb na jedné straně a zpracovatelského odvětví na straně druhé. Tato strana dále tvrdila, že kromě toho nebyly zahrnuty údaje od zpracovatelského odvětví, které získávalo živé pstruhy v Unii, což mělo údajně významný dopad na stanovení celkové výrobní kapacity v Unii. Tato strana dále tvrdila, že stanovení kapacity by se v žádném případě nemělo zakládat na vzorci, ale na skutečných údajích od výrobců v Unii.
(81)
Jak je uvedeno v 52., 56. a 60. bodě odůvodnění, Komise ze své analýzy odvětví zpracování v Unii nevyloučila, a argument, že objem výroby byl nesprávně vypočten, byl zamítnut. Kromě toho, jak je vysvětleno v 53. bodě odůvodnění, nebyly k dispozici žádné údaje, které by Komisi umožnily provést segmentovanou analýzu s využitím údajů od dvou konkrétních odvětví. Ze stejného důvodu nebylo možné založit stanovení kapacity na skutečných údajích od více než 700 malých a středních výrobců v Unii. Jak je vysvětleno ve 123. a 124. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, míra využití kapacity stanovená Komisí byla v souladu s objemem výroby Unie. Argument, že stanovení kapacity na základě neúplných čísel o celkové výrobě a že míra využití kapacity by neměla být založena na informacích o výrobcích v Unii zařazených do vzorku, byl rovněž zamítnut. V každém případě, i kdyby alternativní metodika pro výpočet objemu výroby navrhovaná touto zúčastněnou stranou byla přijata a údaje od zpracovatelského odvětví v Unii, které získávalo živé pstruhy v Unii, by byly připočteny k údajům od producentů živých ryb v Unii, což by vedlo k dvojímu započtení, jak je popsáno v 56. bodě odůvodnění, vývoj míry využití kapacity by vykazoval během posuzovaného období stejný trend. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(82)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 123. až 128. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.2.2. Objem prodeje a podíl na trhu
(83)
Po poskytnutí prozatímních informací a jak již bylo uvedeno v 9. bodě odůvodnění, tvrdila jedna zúčastněná strana, že Komise vyloučila údaje od výrobců v Unii, kteří zpracovávají živé ryby získané od jiných producentů živých ryb v Unii, a zahrnula pouze objem výroby výrobců v Unii, kteří dovážejí živé ryby k dalšímu zpracování. Tato strana tvrdila, že z analýzy byla vyloučena tato část zpracovatelského odvětví v Unii jako taková. Tato strana proto tvrdila, že objem prodeje výrobního odvětví Unie je podhodnocen a že výpočet podílu na trhu na tomto základě je nesprávný. Po poskytnutí konečných informací tatáž zúčastněná strana zopakovala své připomínky a navrhla, že Komise měla vycházet z alternativních metodik popsaných ve 49. bodě odůvodnění, aniž by jejich význam pro své zjištění dále podložila.
(84)
Z důvodů uvedených v 52., 56. a 60. bodě odůvodnění byl argument, že objem výroby byl stanoven nesprávně a že část výrobního odvětví Unie nebyla při analýze zohledněna, zamítnut. Argument, že objem prodeje a podíl na trhu byly stanoveny nesprávně, byl proto následně také zamítnut. Jak je vysvětleno v 53. bodě odůvodnění, segmentovanou analýzu nebylo možné provést, a proto byla zamítnuta. Pokud by však metodika výpočtu objemu prodeje navržená touto zúčastněnou stranou byla přijata, mělo by to za následek dvojí započtení, a tudíž nadhodnocení objemu prodeje a podílu výrobního odvětví Unie na trhu. Současně, jak je vysvětleno v 57. bodě odůvodnění, by tyto ukazatele nicméně vykazovaly v průběhu posuzovaného období stejné trendy. Tento argument byl proto zamítnut.
(85)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 129. a 133. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.2.3. Růst
(86)
Jelikož nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzuje se 134. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.2.4. Zaměstnanost a produktivita
(87)
Po poskytnutí prozatímních informací a jak již bylo uvedeno v 9. bodě odůvodnění, tvrdila jedna strana, že Komise vyloučila údaje od výrobců v Unii, kteří zpracovávají živé ryby získané od jiných producentů živých ryb v Unii, a že proto byla podhodnocena zaměstnanost. Po poskytnutí konečných informací tato strana tvrdila, že použitý vzorec byl chybně založen na zaměstnanosti u výrobců zařazených do vzorku a místo toho měly být použity údaje od těchto dvou konkrétních odvětví. Tato strana dále tvrdila, že kromě toho nebyly zahrnuty údaje od zpracovatelského odvětví, které získávalo živé pstruhy v Unii, což mělo údajně významný dopad na stanovení celkové zaměstnanosti v Unii. Tato strana dále tvrdila, že stanovení zaměstnanosti by se v žádném případě nemělo zakládat na vzorci, ale na skutečných údajích od výrobců v Unii.
(88)
Z důvodů uvedených v 52., 56. a 60. bodě odůvodnění byl argument, že část výrobního odvětví Unie nebyla při analýze zohledněna, zamítnut. Kromě toho, jak je vysvětleno v 53. bodě odůvodnění, nebyly k dispozici žádné údaje, které by Komisi umožnily provést segmentovanou analýzu s využitím údajů od odvětví živých ryb na jedné straně a zpracovatelského odvětví na straně druhé. Ze stejného důvodu nebylo možné založit stanovení zaměstnanosti na skutečných údajích od více než 700 malých a středních výrobců v Unii. Jak je vysvětleno ve 136. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, údaj o zaměstnanosti stanovený Komisí byl v souladu s objemem výroby Unie. Komise při stanovení údajů o zaměstnanosti ve skutečnosti zohlednila celé výrobní odvětví Unie včetně zpracovatelského odvětví. Argument, že zaměstnanost byla stanovena nesprávně, byl proto také zamítnut. V každém případě, i kdyby alternativní metodika pro výpočet objemu výroby navrhovaná touto zúčastněnou stranou byla přijata a údaje od zpracovatelského odvětví v Unii, které získávalo živé pstruhy v Unii, by byly připočteny k údajům od producentů živých ryb v Unii, což by vedlo k dvojímu započtení, jak je popsáno v 56. bodě odůvodnění, vývoj zaměstnanosti by vykazoval během posuzovaného období stejný trend. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(89)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 135. až 137. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.3. Mikroekonomické ukazatele
4.3.1. Ceny a faktory ovlivňující ceny
(90)
Po poskytnutí prozatímních informací jedna strana tvrdila, že prodejní ceny výrobního odvětví Unie by neměly být stanoveny podle průměru, ale na základě typu výrobku, jelikož skladba typů výrobků a hmotnost jednoho konkrétního typu dotčeného výrobku v rámci této skladby by měly významný dopad na průměrnou prodejní cenu. Po poskytnutí konečných informací tatáž zúčastněná strana zopakovala své připomínky, aniž by pro své tvrzení poskytla další odůvodnění.
(91)
Avšak analogicky z důvodů uvedených v 67. a 68. bodě odůvodnění byl tento argument zamítnut.
(92)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 140. až 142. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.3.2. Náklady práce
(93)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 143. a 144. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.3.3. Zásoby
(94)
Jelikož nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzuje se 145. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.3.4. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál
(95)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 146. až 151. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5. Závěr ohledně újmy
(96)
Na základě výše uvedené celkové analýzy příslušných makro- a mikroekonomických faktorů a jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzují se závěry stanovené ve 152. až 155. bodě odůvodnění prozatímního nařízení v tom smyslu, že celé výrobní odvětví Unie včetně všech různých kroků a typů výroby (produkce živých, čerstvých, zmrazených a uzených pstruhů a filé) utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 8 odst. 4 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Účinek subvencovaného dovozu
(97)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 157. až 161. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Účinky jiných činitelů
2.1. Dovoz ze třetích zemí
(98)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 162. až 165. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2.2. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(99)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 166. a 168. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2.3. Vývoj spotřeby
(100)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 169. a 170. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2.4. Konkurence jiných druhů ryb
(101)
Po poskytnutí prozatímních informací některé zúčastněné strany zopakovaly své tvrzení, že podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, byla způsobena konkurencí jiných druhů ryb. Tyto strany citovaly studie (11), které údajně prokazují, že jiné druhy ryb konkurují porcovanému pstruhu duhovému na německém trhu. Dotčené strany dále tvrdily, že kromě údajné konkurence velkého pstruha, lososa a pangase existuje rovněž konkurence tresky, platýse, makrely a okouníka, která způsobila újmu výrobnímu odvětví Unie.
(102)
Výše uvedené studie, na něž dotčené strany odkazovaly, neobsahují žádné přesvědčivé důkazy ani ohledně německého trhu, ani ohledně trhu Unie jakožto celku, které by podpořily daná tvrzení. Těmto tvrzením rovněž odporuje skutečnost, že během celého posuzovaného období se turecký dovoz pstruha duhového zvýšil, a to jak z hlediska podílu na trhu, tak z hlediska objemu prodeje v Unii.
(103)
Údajná konkurence jiných druhů ryb by za žádných okolností nemohla vysvětlit zhoršení celkové hospodářské a finanční situace výrobního odvětví Unie, a zejména ztrátu podílu na trhu ve srovnání s dovozem z Turecka, jehož objem během posuzovaného období narůstal.
(104)
Na základě toho byla tvrzení v tomto ohledu zamítnuta.
(105)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 171. až 175. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2.5. Administrativní a regulační zátěž, zeměpisná omezení
(106)
Po poskytnutí prozatímních informací některé zúčastněné strany zopakovaly své tvrzení, že analýza nezohlednila negativní dopad administrativní zátěže v členských státech.
(107)
Administrativní a regulační zátěží, včetně údajných omezených možností využívání některých zeměpisných oblastí pro účely akvakultury v členských státech, jako faktorem, který mohl způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie, se zabýval 176. až 178. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Dotčené strany své tvrzení dále neodůvodnily ani neposkytly v tomto ohledu žádné další informace. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(108)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 176. až 178. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2.6. Tlak na ceny vyvíjený velkými maloobchodníky
(109)
Po poskytnutí prozatímních informací některé zúčastněné strany zopakovaly své tvrzení, že analýza nezohlednila negativní dopad tlaku na ceny a silné vyjednávací pozice maloobchodního odvětví.
(110)
Tlakem na ceny a silnou vyjednávací pozicí maloobchodního odvětví jako faktory, které mohly způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie, se zabýval 179. až 181. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Dotčené strany své tvrzení dále neodůvodnily ani neposkytly v tomto ohledu žádné další informace. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(111)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 179. až 181. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2.7. Nadměrné investice, finanční výdaje, kolísání směnných kurzů a mimořádné ztráty související se soudními spory
(112)
Po poskytnutí prozatímních informací některé zúčastněné strany zopakovaly své tvrzení, že analýza nezohlednila negativní dopad některých dalších faktorů, jako jsou údajné nadměrné investice, otázky týkající se životního prostředí a soudní spory, na jednotlivé výrobce v Unii.
(113)
Těmito faktory se však zabýval 182. až 186. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Dotčené strany své tvrzení dále neodůvodnily ani neposkytly v tomto ohledu žádné další informace. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(114)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 182. až 186. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Závěr ohledně příčinné souvislosti
(115)
Na základě výše uvedených skutečností, a jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 187. až 189. bod odůvodnění prozatímního nařízení v tom smyslu, že podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, byla způsobena subvencovaným dovozem a že žádné jiné faktory posuzované jednotlivě i společně nenarušují příčinnou souvislost.
F. ZÁJEM UNIE
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(116)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 191. až 194. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení
(117)
Po uložení prozatímních opatření se přihlásili dva další dovozci a tvrdili, že uložení cla na pstruha z Turecka by na ně mělo negativní dopad. Tyto strany však svá tvrzení nedoložily. Tato tvrzení proto byla odmítnuta.
(118)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 195. a 198. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Zájem uživatelů, spotřebitelů, dodavatelů
(119)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 199. až 203. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4. Závěr ohledně zájmu Unie
(120)
Na základě výše uvedených skutečností, a jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 204. bod odůvodnění prozatímního nařízení v tom smyslu, že není žádný přesvědčivý důvod se domnívat, že uložení opatření na dovoz dotčeného výrobku z Turecka není v zájmu Unie.
G. VYROVNÁVACÍ OPATŘENÍ
(121)
Na základě závěrů, k nimž Komise dospěla v otázce subvencování, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie, by měla být uložena konečná vyrovnávací opatření, která zabrání tomu, aby subvencovaný dovoz způsoboval výrobnímu odvětví Unie další újmu.
1. Úroveň pro odstranění újmy (rozpětí újmy)
(122)
Vzhledem k úpravám popsaným výše v 70. a 71. bodě odůvodnění byla rozpětí újmy revidována, jak je uvedeno ve 127. bodě odůvodnění níže.
(123)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 206. až 217. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Konečná opatření
(124)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a v souladu s článkem 15 základního nařízení by měla být uložena konečná vyrovnávací cla v souladu s pravidlem nižšího cla podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení. Komise porovnala rozpětí újmy a subvenční rozpětí. Výše cla by měla být stanovena tak, aby byla na úrovni nižší z hodnot subvenčního rozpětí a rozpětí újmy.
(125)
Vzhledem k vysoké úrovni spolupráce tureckých vyvážejících výrobců bylo clo pro „všechny ostatní společnosti“ stanoveno na úrovni nejvyššího cla, jež má být uloženo společnostem, které byly buď zařazeny do vzorku, nebo během šetření spolupracovaly. Clo pro „všechny ostatní společnosti“ bude použito na společnosti, které v rámci šetření nespolupracovaly.
(126)
Pro spolupracující turecké společnosti nezařazené do vzorku, které jsou uvedeny v příloze, je konečná celní sazba stanovena jako vážený průměr sazeb pro společnosti zařazené do vzorku.
(127)
Na základě výše uvedených skutečností by sazby konečného vyrovnávacího cla vyjádřené v cenách CIF na hranici Unie před proclením měly být tyto:
Společnost
Subvenční rozpětí
Rozpětí újmy
Vyrovnávací clo
GMS
6,9 %
24 %
6,9 %
Kilic
9,5 %
37 %
9,5 %
Özpekler
6,7 %
22 %
6,7 %
Ternaeben
8,0 %
17 %
8,0 %
Jiné spolupracující společnosti
7,6 %
23 %
7,6 %
Všechny ostatní společnosti
9,5 %
37 %
9,5 %
(128)
Výše uvedená vyrovnávací opatření se stanoví ve formě valorického cla, tj. v poměru k hodnotě dovozu.
(129)
Individuální sazby vyrovnávacího cla uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí proto situaci zjištěnou při tomto šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto celní sazby jsou výlučně použitelné na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země a vyráběného uvedenými právnickými osobami.
(130)
Na dovoz dotčeného výrobku vyrobeného jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, by se měla vztahovat celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“.
(131)
Pokud některá společnost následně změní název svého subjektu, může požádat o uplatňování těchto individuálních sazeb vyrovnávacího cla. Tato žádost musí být zaslána Komisi (12). Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace umožňující prokázat, že daná změna nemá vliv na právo dotyčné společnosti využívat celní sazbu, která se na ni použije. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni použije, bude oznámení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
(132)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání vyrovnávacích cel, mělo by se zbytkové clo pro všechny ostatní společnosti použít nejen na vyvážející výrobce, kteří při tomto šetření nespolupracovali, ale i na výrobce, jejichž produkty nebyly do Unie v období šetření vyváženy.
3. Závazky
(133)
Po zveřejnění prozatímního nařízení nabídlo 15 vyvážejících výrobců cenové závazky v souladu s článkem 13 základního nařízení.
(134)
Komise tyto nabídky pečlivě posoudila s ohledem na specifické okolnosti vztahu s Tureckem. Komise však dospěla k závěru, že tyto závazky by při tomto řízení nebyly praktické. Důvodem je vysoký počet obchodních úprav dotčeného výrobku, významné cenové rozdíly mezi jednotlivými úpravami dotčeného výrobku a riziko křížové kompenzace v důsledku prodeje jiných výrobků týmž odběratelům.
(135)
Po poskytnutí konečných informací jedna zúčastněná strana (AEA) tvrdila, že důvody, proč by závazky neměly být považovány za praktické, nejsou správné. Zaprvé tvrdila, že počet obchodních úprav je omezený, že jsou jasně identifikovatelné prostřednictvím kódů TARIC a v případě nutnosti lze některé úpravy seskupit, a zadruhé, že existence významných cenových rozdílů mezi jednotlivými úpravami nebude mít za následek neproveditelnost závazků, protože mohou být stanoveny různé minimální dovozní ceny pro různé obchodní úpravy, a konečně, že podobné závazky byly přijaty již dříve v případě jiných produktů rybolovu (losos) (13).
(136)
Zaprvé je třeba uvést, že vyvážející výrobci zařazení do vzorku, kteří nabídli závazky a pro něž Komise disponovala podrobnými informacemi, vyváželi během období šetření 7 odlišných obchodních úprav dotčeného výrobku. Tyto úpravy nelze jasně identifikovat podle kódů TARIC. Navíc by jakékoliv seskupení obchodních úprav vyžadujících odlišné ceny mohlo vést ke křížové kompenzaci mezi minimálními dovozními cenami různých obchodních úprav. Zadruhé, pokud by byl vysoký počet vyvážejících výrobců a obchodních úprav spolu s významnými cenovými rozdíly mezi jednotlivými úpravami zmírněn vysokým počtem minimálních dovozních cen, jak navrhovala tato zúčastněná strana, bylo by pak sledování závazků ještě více nepraktické. Zatřetí, zmírnění rizika křížové kompenzace prostřednictvím průběžného sledování ustanovení o tom, že se stejným odběratelům již nesmí prodávat jiné výrobky, by bylo nepřiměřeně náročné na zdroje, a proto nepraktické. A konečně, pokud jde o uvedený příklad s lososem, závazky přijaté v té době se ukázaly jako nepraktické, o čemž svědčí četné případy jejich stažení během období, kdy byla opatření uplatňována. Z výše uvedených důvodů byly argumenty, že závazky by byly v tomto případě praktické, zamítnuty.
(137)
Tyto nabídky cenových závazků byly proto odmítnuty.
4. Konečný výběr prozatímních cel
(138)
Vzhledem ke zjištěným subvenčním rozpětím a k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie by částky zajištěné v podobě prozatímního vyrovnávacího cla uloženého prozatímním nařízením měly být s konečnou platností vybrány. Zajištěné částky, které převyšují konečné sazby vyrovnávacího cla, by měly být uvolněny.
(139)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného čl. 15 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 (14),
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné vyrovnávací clo na dovoz pstruhů duhových (Oncorhynchus mykiss) v těchto podobách:
-
živý o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1,2 kg nebo
-
čerstvý, chlazený, zmrazený a/nebo uzený:
-
ve formě celé ryby (s hlavou), též bez žaber, též vykuchaný, o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1,2 kg, nebo
-
bez hlavy, též bez žaber, též vykuchaný, o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1 kg, nebo
-
ve formě filé o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 400 g,
v současnosti kódů KN ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 a ex 0305 43 00 (kódy TARIC 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 a 0305430011) pocházejících z Turecka.
2. Sazby konečného vyrovnávacího cla použitelné na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením jsou pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanoveny takto:
Společnost
Vyrovnávací clo
Doplňkový kód TARIC
-
Akyol Su Ürn.Ürt.Taş.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Şti
-
GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Gümüşdoga Su Ürünleri Üretim Ihracat Ithalat AŞ
-
Gümüş-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Şti
-
Hakan Komandit Şirketi
-
İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inş.Paz.Ihr.Ltd.Şti
-
Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Şti
-
Özgü Su Ürün. Üret. Taş. Komis. İth. İhr. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
6,9 %
B964
BAFA Su Ürünleri Yavru Üretim Merkezi Sanayi Ticaret AŞ
9,5 %
B965
Özpekler İnşaat Taahhüd Dayanıklı Tüketim Malları Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Limited Şirketi
6,7 %
B966
Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ithalat ve Ihracat Sanayi Ticaret AŞ
8,0 %
B967
Společnosti uvedené v příloze
7,6 %
Všechny ostatní společnosti
9,5 %
B999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se příslušná platná ustanovení o clech.
Článek 2
Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního vyrovnávacího cla podle prováděcího nařízení (EU) č. 1195/2014 se vyberou s konečnou platností. Zajištěné částky, které převyšují konečné sazby vyrovnávacího cla, se uvolní.
Článek 3
V případech, kdy nový vyvážející výrobce Turecku poskytne Komisi dostatečný důkaz, že:
-
v období šetření (tj. od 1. ledna 2013 do 31. prosince 2013) nevyvážel do Unie výrobek popsaný v čl. 1 odst. 1,
-
není ve spojení s žádným vývozcem ani výrobcem v Turecku, na kterého se vztahují opatření uložená tímto nařízením,
-
skutečně vyvezl do Unie dotčený výrobek po skončení období šetření, z něhož vycházejí příslušná opatření, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt významné množství do Unie,
může být čl. 1 odst. 2 změněn zařazením nového vyvážejícího výrobce mezi spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, na něž se tudíž vztahuje vážená průměrná sazba cla ve výši 7,6 %.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 26. února 2015.
A BIZOTTSÁG (EU) 2015/309 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2015. február 26.)
a Törökországból származó egyes szivárványos pisztrángok behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. június 11-i 597/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 15. cikkére,
mivel:
A. AZ ELJÁRÁS
1. Ideiglenes intézkedések
(1)
Az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) az 1195/2014/EU végrehajtási rendelettel (2) (a továbbiakban: ideiglenes rendelet) ideiglenes kiegyenlítő vámot vetett ki a Törökországból származó egyes szivárványos pisztrángok behozatalára.
(2)
A vizsgálatot a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítés (3) útján (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) azt követően indította meg, hogy 2014. január 3-án a dán akvakultúra-szövetség (a továbbiakban: panaszos) panaszt nyújtott be az egyes szivárványos pisztrángok teljes uniós termelésének több mint 25 %-át képviselő gyártók nevében. Az ideiglenes rendelet (1) preambulumbekezdésében említetteknek megfelelően az eljárás megindításáról szóló értesítést az Európai Unió Hivatalos Lapjában2014. szeptember 4-én közzétett helyesbítéssel (4) (a továbbiakban: helyesbítés) korrigálták.
2. Vizsgálati időszak és figyelembe vett időszak
(3)
Az ideiglenes rendelet (23) preambulumbekezdésének megfelelően a támogatás és a kár vizsgálata a 2013. január 1-jétől2013. december 31-ig terjedő időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) vonatkozott. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2010. január 1. és a vizsgálati időszak vége közötti időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.
3. Az eljárás további menete
(4)
Az ideiglenes kiegyenlítő vám kivetését megalapozó lényeges tények és szempontok nyilvánosságra hozatalát (a továbbiakban: ideiglenes nyilvánosságra hozatal) követően számos érdekelt fél nyújtott be írásos észrevételt az ideiglenes megállapításokkal kapcsolatban. A meghallgatást kérő felek lehetőséget kaptak a meghallgatásra.
(5)
Az Égei-tengeri Exportőrök Szövetsége a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő (a továbbiakban: meghallgató tisztviselő) előtti meghallgatást kezdeményezett. A meghallgatást 2014. november 26-án tartották. A meghallgatás keretében a termékkörnek a helyesbítés általi állítólagos megváltoztatása, a füstölt szivárványos pisztrángnak a termékkörbe való felvétele, valamint az időtartam számításának témái kerültek megvitatásra. 2015. január 8-án második meghallgatásra is sor került a meghallgató tisztviselő előtt. A 2014. november 26-i meghallgatás keretében megvitatott témákon felül a kárelemzés módszertana és a kötelezettségvállalásokra vonatkozóan javasolt megközelítés került megvitatásra.
(6)
Az érdekelt felek szóbeli és írásbeli észrevételeit mérlegelték és az ideiglenes megállapításokat indokolt esetben ezeknek megfelelően módosították.
(7)
A Bizottság valamennyi felet tájékoztatta azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Törökországból származó szivárványos pisztráng behozatalára alkalmazandó végleges kiegyenlítő vámot ki kívánja vetni, és az ideiglenes vám révén biztosított összegeket véglegesen be kívánja szedni (a továbbiakban: végleges nyilvánosságra hozatal). A felek számára határidőt biztosítottak ahhoz, hogy a végleges nyilvánosságra hozatallal kapcsolatban közölhessék észrevételeiket.
(8)
Az érdekelt felek által benyújtott észrevételeket mérlegelték és indokolt esetben figyelembe vették.
4. Mintavétel
(9)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően az Égei-tengeri Exportőrök Szövetsége az eljárás megindításáról szóló, a (2) preambulumbekezdésben említett helyesbítési értesítésre hivatkozva azt állította, hogy a helyesbítéssel a Bizottság kibővítette a termék meghatározását. A termékkör állítólagos kibővítése miatt nem lehetett kizárni, hogy a török exportőrök egy része nem jelentkezett az eljárás megindításakor és nem töltötte ki a mintavételi űrlapot. Ebből kifolyólag az exportáló gyártók mintája nem feltétlenül tekinthető reprezentatívnak. A végleges nyilvánosságra hozatalt követően ugyanezen érdekelt fél - további bizonyítékok vagy magyarázat szolgáltatása nélkül - megismételte észrevételét.
(10)
A törökországi exportáló gyártók tizennyolc csoportja nyújtotta be a kért információkat és egyezett bele abba, hogy felvegyék a mintába. Ezen vállalatok Unióba irányuló vámkezelt 2013-as exportjának összvolumene megfelel a Törökországból az Unióba exportált tejes exportmennyiségnek, miként az az ideiglenes rendelet (14) preambulumbekezdésében is szerepel. Az ideiglenes rendelet (15) preambulumbekezdésében említetteknek megfelelően az alaprendelet 27. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság az Unióba irányuló export legnagyobb reprezentatív volumene alapján négy exportáló gyártói csoportból álló mintát választott ki. A minta 64 %-ot tesz ki az érintett termék Unióba irányuló exportjából. Következésképp a minta reprezentatív és az érintett fél ezzel kapcsolatos állítását a Bizottság elutasította.
(11)
A mintavételhez kapcsolódó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (9)-(17) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
5. Egyedi vizsgálat
(12)
Tizenegy vállalat vagy vállalatcsoport kért az alaprendelet 27. cikkének (3) bekezdése alapján egyedi vizsgálatot.
(13)
A Bizottság elutasította ezeket a kérelmeket, mivel az exportáló gyártók száma olyan magas, hogy az egyedi vizsgálat indokolatlanul nagy terhet jelentene és ellehetetlenítené a vizsgálat megfelelő időben történő lezárását.
B. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
(14)
Az ideiglenes rendelet (24) preambulumbekezdésében kifejtettek szerint az érintett termék a szivárványos pisztráng (Oncorhynchus mykiss):
-
élő, egyenként legfeljebb 1,2 kg tömegű, vagy
-
friss, hűtött, fagyasztott és/vagy füstölt:
-
egész hal (fejjel együtt), kopoltyúval vagy anélkül, belezve vagy béllel együtt, egyenként legfeljebb 1,2 kg tömegű, vagy
-
fej nélkül, kopoltyúval vagy anélkül, belezve vagy béllel együtt, egyenként legfeljebb1 kg tömegű, vagy
-
filé, egyenként legfeljebb 400 g tömegű,
Törökországból származó és jelenleg az ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 és ex 0305 43 00 KN-kód alá besorolt kiszerelései (a továbbiakban: az érintett termék).
(15)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően és miként az a (9) preambulumbekezdésben már szerepelt, az érdekelt felek egyike azt állította, hogy a helyesbítéssel a Bizottság kibővítette a vizsgálat termékkörét, és ezt állítólag megerősítette az ideiglenes rendelet 1. cikkének (1) bekezdése. Az érdekelt fél érvelése szerint a termékkör ilyen formán történt kibővítése jogellenes volt. Az érdekelt fél azt állította továbbá, hogy az érdekelt felekkel konzultálni kellett volna a termékkör állítólagos kibővítéséről. A végleges nyilvánosságra hozatalt követően ugyanezen érdekelt fél - további bizonyítékok vagy magyarázat szolgáltatása nélkül - megismételte észrevételét.
(16)
Az ideiglenes rendelet (25) preambulumbekezdésében foglaltaknak megfelelően a helyesbítés nem érintette a termékkört, a helyesbítés kizárólag szerkesztésbeli pontosítás volt. Ebből kifolyólag a termékkör kezdetektől fogva magában foglalta az ételadag-méretű szivárványos pisztráng létező összes különböző kiszerelését. A vizsgálat során nyilvánvalóvá vált, hogy a termékkörön belül a különböző kiszerelések leírása nem volt egyértelmű, és az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett különböző nyelvi változatok között eltérések voltak, amelyeket javítani kellett. Szó szerinti értelmezésben a termékkörhöz tartozott volna például a kibelezett élő hal is. Ugyanakkor úgy tűnt, hogy a megfelelő kérdőív kitöltésére felkért érdekelt felek mindegyike az adminisztratív hiba ellenére az összes terméktípusra vonatkozóan közölt adatokat, következésképp megállapítást nyert, hogy a mostani eljárás esetében az általános értelmezés már a kezdetektől az volt, hogy az összes terméktípus beletartozik a termékkörbe. Közvetlenül a helyesbítés közzétételét követően az érdekelt felek e-mailben tájékoztatást kaptak, de egyikük sem nyújtott be semmilyen észrevételt vagy jelezte a védelemhez való joga megsértését. Ezenfelül a vizsgálat ideje alatt az exportáló gyártók a termék meghatározásának megfelelően előállított összes kiszerelésről adatot szolgáltattak a Bizottságnak. Következésképp az érdekelt fél erre vonatkozó állításait a Bizottság elutasította.
(17)
Két érdekelt fél ismételten azzal érvelt, hogy a füstölt pisztrángot ki kellene zárni a termékkörből. Kifogást emeltek a Bizottságnak az ideiglenes rendelet (29) preambulumbekezdésében szereplő következtetésével szemben, amely szerint az érintett termék meghatározásának megfelelő különböző - „élő”, „hűtött”, „fagyasztott” vagy „füstölt” - kiszerelések ugyanazon alapvető fizikai, műszaki és kémiai jellemzőkkel rendelkeznek, és az érdekelt felek ismételten két korábbi, más haltermékeket (a nagy szivárványos pisztrángot és a lazacot) érintő, 2004-ben (5), illetve 2005-ben (6) lezárt dömpingellenes vizsgálatra hivatkoztak, amelyek esetében a füstölt termékek nem tartoztak a termékkörbe. A felek újabb információkat közöltek a füstölési eljárás hatásaival kapcsolatban, amelyek - állításuk szerint - megváltozatják a fent említett jellemzőket. Ezenfelül megismételték, hogy a füstölt filé költségszerkezete más kiszerelésekétől jelentősen eltér, továbbá a füstölt filé előállítási eljárása jelentős füstölési költséggel jár.
(18)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően az Égei-tengeri Exportőrök Szövetsége azt állította, hogy a Bizottság nem fejtette ki, hogy melyek voltak azok az alapvető fizikai, műszaki és kémiai jellemzők, amelyeket hasonlónak találtak a füstölt és a füstöletlen pisztráng esetében. Az Égei-tengeri Exportőrök Szövetsége továbbá azt állította, hogy rendelkezésre bocsátották a bizonyítékokat, amelyek igazolják például, hogy a füstölt pisztráng a füstöletlen pisztrángétól eltérő kémiai szerkezettel, érzékszervi jellemzőkkel és tápértékkel rendelkezik.
(19)
A füstölési eljárás hatásai ellenére a Bizottság úgy vélte, hogy az ideiglenes rendelet (29) preambulumbekezdésében ismertetett legfontosabb alapvető jellemzők hasonlóak maradnak, és e hatások nem indokolják a füstölt termékek kizárását a termékkörből. Ellentétben az Égei-tengeri Exportőrök Szövetségének állításával a termék, vagyis az emberi fogyasztásra szánt, különböző kiszerelésű pisztráng a füstölési eljárás során is megőrzi tulajdonságait és alapvető kémiai és táplálkozástani jellemzőit. A felek által a füstölési eljárás hatásaival kapcsolatban közölt információk nem támasztották alá azt, hogy a fent említett alapvető jellemzők lényegesen megváltoznának a füstölési eljárás során. Ezt a kérdést a meghallgató tisztviselővel folytatott, az (5) preambulumbekezdésben említett meghallgatások keretében is megvitatták. Ezenfelül az érintett termék valamennyi kategóriája - ideértve a füstölt pisztrángot is - a Kombinált Nómenklatúra (7) 3. árucsoportjához tartozik és egyértelműen elkülönül az említett nómenklatúra 16. árucsoportjába tartozó halkészítményektől. Ami az eltérő költségstruktúrát illeti, az érdekelt felek állításukat nem támasztották alá további bizonyítékokkal. Mindemellett az ideiglenes rendelet (30) preambulumbekezdésében már említetteknek megfelelően a vizsgálat azt mutatta, hogy a füstölt filé és a többi kiszerelése költségstruktúrája valójában hasonló. Mindegyik kiszerelés esetében a legfontosabb - az összköltség több mint 50 %-át kitevő - költségtényező a tenyésztési költség, amely alapvetően az etetés (halliszt és halolaj), az energia, valamint a halikra vagy növendék halak költségeiből áll össze. Mindenesetre az áralákínálásra vonatkozó számításokat a terméktípusonkénti árak összehasonlításával végezték el az ideiglenes rendelet (112) és (113) preambulumbekezdésében kifejtettek szerint. Végezetül, az ideiglenes rendelet (31) preambulumbekezdésében már említettek szerint a korábbi vizsgálatok során nem találtak olyan indokot, illetve nem tettek olyan megállapítást, amely alapján a füstölt termékeket ki kellene zárni a termékkörből. Az ezzel összefüggő állításokat ezért a Bizottság elutasította.
(20)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően az Égei-tengeri Exportőrök Szövetsége és a török kormány ismételten kifejtette álláspontját, mely szerint a füstölt pisztrángnak a mostani vizsgálat termékkörébe való felvétele ellentétes a korábbi gyakorlattal, továbbá a Bizottság nem adott megfelelő magyarázatot a korábbi gyakorlattól való eltérésre.
(21)
Az ideiglenes rendelet (31) preambulumbekezdésében már említettek szerint a korábbi vizsgálatok során nem találtak olyan indokot, illetve nem tettek olyan megállapítást, amely alapján a füstölt termékeket ki kellene zárni a termékkörből. Valójában mivel a hivatkozott korábbi vizsgálatokat megalapozó panaszokban a füstölt termékek nem szerepeltek, a Bizottság nem is vizsgálta azt a kérdést, hogy a vizsgálatok hatálya a füstölt termékekre is kiterjedhetett-e volna abban a hipotetikus esetben, ha szerepeltek volna a panaszban. Következésképp helytelen az az érv, mely szerint a mostani vizsgálat eltér a korábbi gyakorlattól, így a Bizottság elutasítja azt.
(22)
Az érintett termékre vagy a hasonló termékre vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (24)-(32) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
C. TÁMOGATÁS
1. Az akvakultúra-ágazatban megvalósított beruházások állami támogatása
(23)
Az akvakultúra-ágazatban megvalósított beruházásokra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (38)-(49) preambulumbekezdését a Bizottság megerősíti.
2. A pisztrángtermelőknek nyújtott közvetlen és közvetett támogatások
(24)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően a mintába felvett exportáló gyártók egyike és a török kormány megkérdőjelezte a Bizottság által a közvetett támogatás átlagos összegének kiszámítására alkalmazott módszertant, amely kizárólag a közvetlen támogatásban részesülő pisztrángtermelést vette figyelembe. Azt kérték a Bizottságtól, hogy használja a szárazföldi vizek teljes pisztrángtermelésére vonatkozó adatokat, amelyeket a Török Statisztikai Hivatal 2014 szeptemberében tett közzé (8). A végleges nyilvánosságra hozatalt követően mindkét fél megismételte ezt a kérését. A Bizottság úgy véli, hogy a törökországi szárazföldi vizeken a vizsgálati időszakban előállított pisztrángra vonatkozó össztermelési adatok - jóllehet azokat az ellenőrző látogatások után bocsátották rendelkezésre - megbízhatók, így a Bizottság elfogadta ezt a kérést.
(25)
Ennek következtében a - két, mintába felvett exportáló gyártó független szállítóktól származó beszerzései alapján kiszámított - közvetett támogatás átlagos összege az egészhal-egyenértékre vetített kilogrammonkénti 0,60 TRY-ról 0,51 TRY-ra módosult, amely az alábbi számítás alapján adódott:
-
az országos szinten nyújtott támogatás összege a török kormány által a kérdőívre adott válaszok alapján,
-
levonva ebből a mintába felvett exportáló gyártók (Özpekler, Kilic, GMS) által kapott közvetlen támogatások összegét,
-
levonva továbbá a szakszervezeteknek átutalt 0,2 %-os - a közvetlen támogatás elnyerésének jogi előfeltételének tekinthető - díj összegét.
Az így kapott összeget ezt követően elosztották a szárazföldi vizeken előállított pisztrángtermelésnek a mintába felvett exportáló gyártók (Özpekler, Kilic, GMS) pisztrángtermelése nélküli összértékével, mely adatot a török kormány adott meg a kérdőívre adott válaszában.
(26)
Következésképp a kilogrammonkénti (egészhal-egyenértékre vetített) támogatás átlagos összegét a mintába felvett exportáló gyártók esetében a tenyésztési tevékenységre kapott közvetlen támogatás és a török kormány által nyújtott támogatás átlagos összege, vagyis a független szállítóktól vásárolt termék után járó kilogrammonkénti (egészhal-egyenértékre vetített) 0,51 TRY alapján állapították meg. Az így juttatott előny mértékét ezt követően a CIF-ár százalékában fejezték ki.
(27)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően a mintába felvett exportáló gyártók egyike javaslatot tett a számítási módszer kisebb jelentőségű változtatására, amely a mintába felvett más exportáló gyártóktól vásárolt nyersanyag utáni támogatás összegét érintette. A Bizottság elfogadta ezt a javaslatot és ennek megfelelően frissítette a lenti (33) preambulumbekezdésben található táblázatot.
(28)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt, majd ezt követően a végleges nyilvánosságra hozatalt követően két, mintába felvett exportáló gyártó azt állította, hogy a Bizottság a részükre folyósított közvetlen támogatás összegét egyenlítette ki, nem pedig a ténylegesen juttatott előnyt. A kapott támogatási összegek viszont állításuk szerint adóköteles jövedelemnek minősülnek. Ezen összegeket Törökországban 20 %-os társasági adó terheli, amelyet tehát le kell vonni a kapott közvetlen támogatás teljes összegéből. Az alaprendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében „minden kérelmezési díj, vagy más költség, amely szükségszerűen felmerül a támogatásra való jogosultság megszerzésekor vagy a támogatás megkapásakor” levonandó a támogatási összegből. Az exportáló gyártók véleménye szerint az alkalmazandó társasági adó megfizetése előfeltétele az általuk kapott támogatások kifizetésének, következésképp az adót a támogatásra való jogosultság megszerzésekor vagy a támogatás megkapásakor felmerülő „más költségnek” kell tekinteni.
(29)
A Bizottság elutasította ezt az érvelést. Az alaprendelet jogilag nem támasztja alá a javasolt módszertani megközelítést. Az adók nem tekinthetők az alaprendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti költségeknek. A társasági adó megfizetése az adózásról szóló török törvényből fakadó kötelezettség, amely minden vállalatra alkalmazandó, függetlenül attól, hogy kapnak-e támogatást vagy sem. Ellentétben azzal, amit az exportáló gyártók állítanak, a támogatás elnyerésének nem a társasági adó megfizetése, hanem az érintett termék tenyésztésére irányuló tevékenység végzése az előfeltétele.
(30)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt, majd ezt követően a végleges nyilvánosságra hozatalt követően két, mintába felvett exportáló gyártó azt állította, hogy hosszú ideig kell várniuk a támogatások folyósítására, aminek következtében jelentős finanszírozási költségeik merülnek fel. A Bizottságtól ezért azt várják, hogy a részükre juttatott előny mértékét az említett finanszírozási költségek figyelembevételével csökkentse. Ezzel összefüggésben a mintába felvett exportáló gyártók az ideiglenes rendelet (42) preambulumbekezdésére hivatkoztak, amelyben a Bizottság a gépbeszerzések hozzáadottérték-adója (héa) alóli mentességhez kapcsolódóan juttatott előnyt állapított meg, amelynek összege „a héa visszatérítéséig eltelt időszakban a kereskedelmi bankoknak fizetendő kamat” összegének felel meg.
(31)
Ez az állítás nem megalapozott. Tény azonban, hogy egy ilyen nagy méretű támogatási program kezeléséhez az illetékes közigazgatási szerveknek ki kell dolgozniuk a szükséges eljárásokat és felügyeleti mechanizmusokat. Normálisnak tekinthető tehát, hogy egy ilyen, a törökországi akvakultúra-ágazatban dolgozó termelők által nagy számban igénybe vehető támogatási program esetében eltarthat bizonyos ideig, mire a támogatásokat kifizetik. Az ideiglenes rendelet (42) preambulumbekezdésével vont párhuzam félrevezető. A héával összefüggésben ott bemutatott előny a török kormány által kezdeményezett támogatási program, míg az esetlegesen jelentkező finanszírozási költségek jellemzően felmerülő kiegészítő költségek, amelyek kompenzálása nem áll a török kormány szándékában.
(32)
A termelőknek nyújtott közvetlen és közvetett támogatásokra vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (50)-(64) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
(33)
Az érdekelt felek által az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően tett észrevételek figyelembevételével a közvetlen és közvetett támogatáskülönbözetek az alábbiak szerint alakulnak:
Közvetlen és közvetlen támogatások
Vállalat neve
Támogatás-különbözet
GMS
6,9 %
Kilic
9,5 %
Özpekler
6,4 %
Ternaeben
8,0 %
3. Támogatott hitelek
(34)
Az ideiglenes, majd a végleges nyilvánosságra hozatalt követően a mintába felvett exportáló gyártók egyike azt állította, hogy a Bizottság egy hitelt kiegyenlíthető támogatásnak talált, jóllehet azt az érintett termékhez nem kapcsolódó beruházásra szánták.
(35)
A Bizottság elutasította ezt az érvelést. A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a szivárványos pisztráng exportáló gyártója olyan hitelhez jutott, amely kiegyenlíthető, mivel az kifejezetten az akvakultúra-ágazathoz kötődik. Nem volt jelentősége annak a körülménynek, hogy a szóban forgó támogatás nem volt egyedi az érintett terméket előállító jogalany tekintetében, mivel maga a támogatási program egyedi, és így az általa nyújtott előnyök az érintett termék előállításához kapcsolhatók. Ez utóbbi megállapítás már csak azért is helytálló, mert a támogatott hitel összességében csökkentette a gyártó finanszírozási költségeit, s ennek előnyei az érintett terméknél is jelentkeztek. Nem bizonyították, hogy az érintett exportáló gyártók pénzügyi eszközeiket oly módon kezelnék, amely biztosítaná, hogy a vállalat finanszírozási költségeit a hitel ne befolyásolná.
(36)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően a mintába felvett exportáló gyártók közül egy másik azzal érvelt, hogy a Bizottság nem helyesen osztott meg egy támogatott hitel által juttatott előnyt ugyanazon csoporthoz tartozó két különálló jogalany között, jóllehet a jogalanyok közül az érintett terméket csak az egyik termeli.
(37)
A Bizottság elfogadta ezt az érvet és a juttatott előnyt az érintett jogalanyok bevétele alapján osztotta meg. Az érintett termékre jutó előny gyakorlatilag elhanyagolható mértékű, így az nem jelenik meg az összesített támogatás összegében.
(38)
Az ideiglenes, majd a végleges nyilvánosságra hozatalt követően a kiegyenlített hitelekkel kapcsolatban a mintába felvett exportáló gyártók egyike megkérdőjelezte a Bizottság által alkalmazott számítás helyességét, amely a bevételi arányból kiindulva állapította meg az érintett terméknek az Unióba irányuló exportjára jutó előny mértékét. Az exportáló gyártó érvelése szerint a támogatott hitelekre jutó összeg megállapítására szolgáló bevételi arány kiszámításához az érintett termék exportértékesítési bevételét kellene elosztani a vállalat teljes - a pisztráng és más, a hazai és az uniós exportpiacon is értékesített termékekből származó - árbevételével.
(39)
A Bizottság elfogadta ezt az érvelést. Ugyanakkor a támogatott hitelek esetében a támogatáskülönbözetek az új módszer ellenére is változatlanok maradtak.
(40)
A támogatott hitelekre vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (65)-(81) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
(41)
Az érdekelt felek által az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően tett észrevételek figyelembevételével a támogatott hitelekre vonatkozó támogatáskülönbözetek az alábbiak szerint alakulnak:
Kedvezményes hitelek
Vállalat neve
Támogatás-különbözet
Özpekler
0,3 %
4. Mezőgazdasági biztosítási alap és kiegészítő támogatási ráták
(42)
A mezőgazdasági biztosítási alapra és a kiegészítő támogatási rátákra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (82)-(90) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
5. Tanácsadási szolgáltatásokhoz nyújtott támogatás
(43)
A tanácsadási szolgáltatásokhoz nyújtott támogatásra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (91) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
6. Üzemanyag-támogatás és a halászhajók forgalomból történő kivonásához nyújtott támogatás
(44)
Az üzemanyag-támogatásra és a halászhajók forgalomból történő kivonásához nyújtott támogatásra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (92) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
7. A teljes támogatáskülönbözet kiszámítása
(45)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően két, a mintába felvett vállalat adminisztratív jellegű kerekítési hibára hívta fel a figyelmet a teljes támogatáskülönbözetre vonatkozó kalkuláció kapcsán. A Bizottság elfogadta ezt az észrevételt, és ennek megfelelően frissítette a lenti táblázatot.
(46)
A teljes támogatáskülönbözet kiszámításához alkalmazott módszerre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (93)-(98) preambulumbekezdésében meghatározott módszer megerősítést nyer.
(47)
Az érdekelt felek által tett észrevételek figyelembevételével a vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson számított árra alkalmazandó végleges támogatáskülönbözetek a következők:
Vállalat neve
Támogatás-különbözet
GMS
6,9 %
Kilic
9,5 %
Özpekler
6,7 %
Ternaeben
8,0 %
A minta súlyozott átlaga
7,6 %
Országos támogatáskülönbözet
9,5 %
D. A KÁR
1. Az uniós gazdasági ágazat és az uniós gyártás meghatározása
(48)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően az érdekelt felek egyike azt állította, hogy az uniós össztermelés megállapításánál a Bizottság figyelmen kívül hagyta a más uniós gyártóktól származó élő halat feldolgozó uniós gyártók által közölt adatokat. Állításuk szerint így az uniós halfeldolgozó iparágat de facto kivették a vizsgálat hatálya alól.
(49)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően ugyanezen érdekelt fél megismételte észrevételeit, és azt javasolta, hogy a Bizottság i. az uniós haltermelők és feldolgozók összesített termelése alapján végezzen összevont elemzést; vagy ii. végezzen kétlépcsős elemzést, amelynek első lépcsőjében vizsgálja meg egyfelől a haltermelők szegmensét érintő kárt, másfelől a feldolgozók szegmensét érintő kárt; az elemzés második lépcsőjében pedig végezze el az elemzés egész iparágra vonatkozó integrálását. Az érdekelt fél érvelése szerint ez utóbbi megközelítés összhangban lenne a WTO által az EK lazacokkal kapcsolatos ügyében alkalmazott ítélkezési gyakorlatával (9), továbbá a Bizottság korábbi gyakorlatával (10). Ugyanakkor az érdekelt fél nem közölt semmilyen becslést arra vonatkozóan, hogy az alternatív módszerek hogyan befolyásolnák a kárelemzést, feltéve, hogy bármilyen módon is befolyásolnák azt. Végezetül ugyanezen érdekelt fél azt állította, hogy a módszer következetlen abból a szempontból, hogy az újrafeldolgozásra szánt behozatal mind az import, mind az uniós termelés mennyiségébe bele van számítva.
(50)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően a török kormány is felvetette azt az érvet, mely szerint a más uniós gyártóktól származó elő halat feldolgozó uniós gyártók termelését bele kellene számítani a teljes uniós termelésbe.
(51)
Ezenfelül a török kormány azt állította, hogy a kárelemzésben használt termelési mennyiség eltér a helyzetfelmérésben alkalmazott termelési mennyiségtől, így az feltehetőleg helytelen. A török kormány ismételten kifejtette továbbá a helyzetfelmérés állítólagos hibáira vonatkozó észrevételeit.
(52)
A mostani vizsgálat az élő, friss, fagyasztott, filézett és füstölt pisztráng összes uniós gyártójára kiterjedt. Az ideiglenes rendelet (10) preambulumbekezdésében kifejtettek szerint az uniós gyártók mintája különböző termelési szakaszokat és típusokat (élő, friss, fagyasztott, filézett és füstölt pisztráng előállítása) tartalmazott, és a minta az uniós gazdasági ágazat egészére nézve reprezentatívnak volt tekinthető. Következésképp helytelen az az állítás, mely szerint a halfeldolgozó iparág de facto ki lett volna zárva az elemzésből, így ezt az állítást a Bizottság elutasította.
(53)
Másrészről nem állt a Bizottság rendelkezésre olyan adat, amely lehetővé tette volna a különböző termelési szakaszok és típusok szegmentált elemzését. Ezenfelül, az ideiglenes rendelet (10) preambulumbekezdésében említetteknek megfelelően a több mint 700 kis- és középvállalkozást számláló uniós gazdasági ágazat nagy mértékben tagolt, emiatt a Bizottságnak nem állt módjában az egyes szegmensre vonatkozóan adatokat gyűjteni. Következésképp ebben az esetben a javasolt szegmentált elemzés nem volt kivitelezhető.
(54)
Végezetül, az újrafeldolgozásra szánt behozatalnak a termelési mennyiségben való szerepeltetését a termelési volumenre vonatkozó legjobb becslésre való törekvés indokolta. Mindazonáltal az érintett termék (a füstölt pisztráng kivételével) újrafeldolgozásra szánt importja az - ezzel a módszerrel megállapított - uniós össztermelésnek kevesebb mint 3 %-át tette ki, így az újrafeldolgozásra szánt termékeket az uniós termelésből kizáró alternatív módszer semmilyen érdemi hatást nem fejtett volna ki a szóban forgó kármutatóra.
(55)
A helyzetfelmérés és a kárelemzés céljára kiszámított termelési mennyiségek eltérése azt tükrözi, hogy a vizsgálat során pontosabb adatok váltak elérhetővé, míg a helyzetfelmérést a helyzetfelmérés készítésekor rendelkezésre álló meggyőző bizonyítékok óvatos megközelítésű vizsgálatára alapozták. A Bizottság 2014. december 18-án küldött egyedi közlés formájában, valamint a meghallgató tisztviselővel 2015. január 8-án folytatott meghallgatás alkalmával válaszolt a török kormány által a helyzetfelmérésre vonatkozóan megfogalmazott konkrét kérdésekre is. Ennek nyomán a Bizottság elutasítja az érvet, mely szerint a kárelemzéshez használt termelésivolumen-adat a helyzetfelmérésnél és a kárelemezésnél használt adatforrások különbözősége miatt potenciálisan helytelen lehet.
(56)
Az ideiglenes rendelet (123) preambulumbekezdésében említettek szerint a termelésivolumen-adat az Európai Akvakultúra-ágazati Termelők Szövetségétől (a továbbiakban: FEAP) származó, haltelepi paritáson összegyűjtött és az egyes tagállamokban lehalászott élőhal-mennyiségre vonatkozó adatokon alapult. Az importnak az újrafeldolgozásra szánt részét a vizsgálat során begyűjtött és ellenőrzött információk alapján adták hozzá az uniós előállítású élőhal-termeléséhez. Mivel a termelési volument „egészhal-egyenértékre vetítve” számítják ki, így nincs jelentősége annak, hogy az első értékesítési formában, azaz „élő halként” vagy a lehetséges legutolsó értékesítési formában, azaz „feldolgozva” veszik-e figyelembe a számításnál. Magyarán, ha a feldolgozott halat - az érdekelt fél javaslatának megfelelően - hozzáadták volna az élő hal mennyiségéhez, akkor ez a szóban forgó mennyiség kettős beszámítását eredményezte volna. Annak ellenére, hogy az össztermelés mennyiségét a kettős beszámítás elkerülése érdekében alapvetően az élőhal-termelésre vonatkozó adatokra alapozták, az alkalmazott módszertan nem zárta ki az uniós termelés egyéb típusait (azaz a friss, fagyasztott, filézett és füstölt pisztráng termelését), és a kármutatók az uniós gazdasági ágazat egészére vonatkoznak, azaz az élő halra és a feldolgozott termékekre is. Ebből kifolyólag - az érdekelt fél állításával ellentétben - az uniós termelés összvolumenének megállapítására alkalmazott módszertan nem zárta ki a pisztrángfeldolgozó iparágat. Az érvet ezért a Bizottság elutasította.
(57)
Mindazonáltal, még ha az érdekelt fél által javasolt módszertant a Bizottság el is fogadta volna, és az élő halat feldolgozó uniós gyártókra vonatkozó adatokat hozzáadták volna az élő hal uniós gyártóira vonatkozó adatokhoz, és még ha ez egyes kármutatók - például a termelési mennyiség, értékesítési mennyiség, termelési kapacitás és foglalkoztatás - felülbecsléséhez is vezetett volna, e kármutatók a figyelembe vett időszak vonatkozásában továbbra is ugyanazokat a tendenciákat mutatnák, mivel a feldolgozó iparág által termelt mennyiségek az élőhaltermelés függvényei.
(58)
Egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (99) és (100) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
2. Uniós fogyasztás
(59)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően és a (48) preambulumbekezdésben említettek szerint az érdekelt felek egyike azt állította, hogy a Bizottság nem vette figyelembe a más uniós gyártóktól beszerzett élő halat feldolgozó uniós gyártókra vonatkozó adatokat, és kizárólag azon uniós gyártók termelési volumenét vette figyelembe, amelyek importálták a továbbfeldolgozásra szánt élő halat. A szóban forgó érdekelt fél állítása szerint így alábecsülték az uniós összfogyasztást. A végleges nyilvánosságra hozatalt követően ugyanezen érdekelt fél ismételten előadta az észrevételét, melyet egy, a piaci részesedésekre vonatkozó hipotetikus példán kívül újabb érvekkel nem támasztott alá. Állítása szerint a Bizottság által az uniós fogyasztás megállapítására alkalmazott módszertan belső logikája hibás, és a török behozatal piaci részesedésének felülbecsléséhez vezet.
(60)
Az (52) és (56) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint az uniós halfeldolgozó iparág valójában nem volt kizárva az elemzésből. Mindemellett a termelési adatokat - a kettős beszámítás elkerülése érdekében - az élő halra vonatkozó adatok alapján „egészhal-egyenértékre vetítve” számították ki. Ugyanez az eredmény adódott volna akkor is, ha az össztermelési volument az „egészhal-egyenértékre vetített” feldolgozott pisztráng mennyisége alapján állapítják meg. Mindazonáltal, ha a feldolgozott halat - az érdekelt fél javaslatának megfelelően - hozzáadták volna az élő hal mennyiségéhez, akkor ez a szóban forgó mennyiség kettős beszámítását eredményezte volna, következésképp mesterséges módon megnövelte volna a termelési összvolument és az uniós fogyasztást. Ugyanakkor - az (57) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint - az említett mutatók ettől függetlenül is ugyanazt a tendenciát követték volna a figyelembe vett időszakban. Ezeket az érveket ezért a Bizottság elutasította.
(61)
A török import piaci részesedésére kifejtett állítólagos hatással a (64) preambulumbekezdés foglalkozik.
(62)
Egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (101)-(105) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
3. Az érintett országból származó behozatal
3.1. Az érintett országból származó behozatal mennyisége és piaci részesedése
(63)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően az érdekelt felek egyike azzal érvelt, hogy a Bizottság nem vette figyelembe a más uniós gyártóktól beszerzett élőhalat feldolgozó uniós gyártókra vonatkozó adatokat, és kizárólag azon uniós gyártók termelési volumenét vette figyelembe, amelyek importálták a továbbfeldolgozásra szánt élő halat. Az érdekelt fél állítása szerint az alkalmazott módszer a török import piaci részesedésének felülbecsléséhez vezet. Az (59) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően - a piaci részesedésekre vonatkozó hipotetikus példától eltekintve - az érdekelt fél semmilyen formában nem támasztotta alá az állítását.
(64)
A (60) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a termelési adatokat - a kettős beszámítás elkerülése érdekében - az élő halra vonatkozó adatok alapján „egészhal-egyenértékre vetítve” állapították meg. Amennyiben a feldolgozott halat - az érdekelt fél javaslatának megfelelően - hozzáadták volna az élő hal mennyiségéhez, akkor ez a szóban forgó mennyiség kettős beszámítását és ennek következtében a török import piaci részesedésének alulbecslését eredményezte volna. Ugyanakkor - az (57) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint - az említett mutatók ettől függetlenül is ugyanazt a tendenciát követték volna a figyelembe vett időszakban. Ezt az érvelést ezért a Bizottság elutasította.
(65)
Egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (106)-(108) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
3.2. Az érintett országból származó behozatal árai és az áralákínálás
(66)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően az érdekelt felek egyike azt állította, hogy a Törökországból származó import árát nem átlagárként, hanem terméktípusonként kellene megállapítani, mivel a terméktípus összetétele és az adott összetételen belül egy-egy típus súlya jelentősen befolyásolja az átlagárat. A végleges nyilvánosságra hozatalt követően ugyanezen érdekelt fél - további bizonyítékok szolgáltatása nélkül - megismételte észrevételét.
(67)
A Bizottság álláspontja szerint helyénvaló, ha az érintett terméknek a figyelembe vett időszakbeli árával összefüggő kármutatókra vonatkozó tendenciák megállapítása és vizsgálata céljából - az alaprendelet 3. cikkével összhangban - a meghatározás szerinti érintett termék súlyozott átlagként kifejezett importárát veszik alapul. Részletes adatokat valójában csak a vizsgálati időszakra vonatkozóan gyűjtöttek, így terméktípusokra lebontott adatok a figyelembe vett időszak egészére vonatkozóan nem állnak rendelkezésre. Mindenesetre az importár súlyozott átlaga lehetővé teszi az érintett termékre érvényes tendencia vizsgálatát. Attól, hogy a tendencia bizonyos terméktípusok tekintetében állítólag eltér, az átfogó tendencia még nem kérdőjeleződik meg. Végezetül, az ár súlyozott átlagként van kifejezve, hogy az egyes terméktípusoknak a különböző összetételeken belüli súlya megfelelően tükröződjön.
(68)
Másrészről, a vizsgálati időszakbeli áralákínálás meghatározása céljából - az ideiglenes rendelet (112) és (113) preambulumbekezdésében kifejtettek szerint - a Bizottság a mintába felvett uniós gyártók által az uniós piacon a független vevők felé felszámított, gyártelepi szintre igazított terméktípusonkénti értékesítési ár súlyozott átlagát vette alapul, és ezt hasonlította össze a mintába felvett együttműködő török gyártók uniós piacon, első független vevő számára értékesített behozatalainak terméktípusonkénti, megfelelő súlyozott átlagárával, amelyet költség, biztosítás, fuvardíj figyelembevételével (CIF-paritás) állapítottak meg, és a vámtételekkel és a behozatalt követően felmerülő költségekkel megfelelően kiigazították.
(69)
A fenti okok alapján az állítást a Bizottság elutasította.
(70)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően ugyanezen érdekelt fél kételyeket fogalmazott meg azzal kapcsolatban, hogy a Bizottság semmilyen kiigazítást nem alkalmazott a behozatalt követően felmerülő költségek tekintetében. Ezen felvetés nyomán a Bizottság tovább elemezte a rendelkezésre álló információkat és a mintába felvett exportáló gyártóhoz kapcsolódó importőrnél a behozatalt követően felmerülő átlagos költséget vette alapul.
(71)
Az árakat - a kereskedelem azonos szintjén megvalósuló ügyleteket vizsgálva, az engedmények és a visszatérítések levonása után és az adatokat szükség esetén kiigazítva - terméktípusonként hasonlították össze. Az összehasonlítás eredményét a mintába felvett uniós gyártók vizsgálati időszak alatt lebonyolított forgalmának százalékában fejezték ki. A fenti (70) preambulumbekezdésben említett kiigazítás figyelembevételével az érintett országból az uniós piacra behozott importok áralákínálási különbözetének súlyozott átlaga 2 % és 16 % között mozgott (az átlagos áralákínálási különbözet 6 % volt).
(72)
Egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (109)-(111) és (114)-(117) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
4. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete
4.1. Általános megjegyzések
(73)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően a török kormány azt kérte a Bizottságtól, hogy szolgáltasson kizárólag a mintába felvett uniós gyártók szintjén összesített adatokat a makrogazdasági kármutatók tekintetében. A török kormány a végleges döntéshozatalt követően megismételte ezen kérését. A Bizottság gyakorlata szerint a makrogazdasági mutatókat uniós szinten állapítják meg, illetve vizsgálják, a mintába felvett uniós gyártók szintjén nem. A Bizottság álláspontja szerint a makrogazdasági mutatók az uniós gazdasági ágazat egészére vonatkozó adatok, így azok a mintába felvett vállatok adatait is tartalmazzák, és jobban tükrözik a figyelembe vett időszakra jellemző helyzetet, mint a csak a gazdasági ágazat egy részére vonatkozó adatok. A kérést ezért elutasították.
(74)
Egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (118)-(122) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
4.2. Makrogazdasági mutatók
4.2.1. Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználtság
(75)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően és a (9) preambulumbekezdésben említettek szerint az érdekelt felek egyike azzal érvelt, hogy a Bizottság nem vette figyelembe a más uniós gyártóktól beszerzett élő halat feldolgozó uniós gyártókra vonatkozó adatokat, és kizárólag azon uniós gyártók termelési volumenét vette figyelembe, amelyek importálták a továbbfeldolgozásra szánt élő halat. A szóban forgó érdekelt fél állítása szerint emiatt az uniós össztermelés volumene alábecsült.
(76)
Az (52) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Bizottság az uniós gazdasági ágazat egészét - azaz az élő, a friss, a fagyasztott, a filézett és a füstölt pisztráng gyártóit - vizsgálta, továbbá az (56) és (60) preambulumbekezdésben foglaltak szerint az uniós össztermelés mennyiségét a Bizottság által alkalmazott módszertan nem befolyásolta. Ezért ezt az érvet elutasították.
(77)
A török kormány állítása szerint a FEAP-tól származó adatok kizárólag 13 tagállam adatait tartalmazták, és ebből kifolyólag az uniós össztermelés volumene alábecsült.
(78)
A FEAP adatai valóban nem tartalmazták az (egészhal-egyenértékben kifejezve) évi 1 000 tonnánál kevesebb mennyiséget előállító tagállamok adatait, ezen adatok azonban - a kis mennyiségek miatt - érdemben nem befolyásolták volna a megállapított tendenciákat. Emellett a török kormány nem mutatta be, hogy a többi tagállamra vonatkozó adatnak az összesített adatokban való szerepeltetése potenciálisan milyen hatással járt volna. Az érvet ezért a Bizottság elutasította.
(79)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően a török kormány azt állította, hogy két, az összesített adatok között nem szereplő tagállamnak - nevezetesen Bulgáriának és Romániának - a termelése 2011-ben valójában meghaladta az 1 000 tonnát. Ugyanakkor a török kormány által közölt termelési mennyiségek jórészt a nagy pisztrángra termelésére vonatkoznak, amely azonban nem tárgya a mostani vizsgálatnak. Ezért a Bizottság az állítást elvetette.
(80)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően az érdekelt felek egyike azt állította, hogy az ideiglenes rendelet (124) preambulumbekezdésében szereplő, a termelési kapacitásra vonatkozó adat helytelen, mivel azt a (75) preambulumbekezdés szerinti állítás értelmében helytelenül megállapított termelési volumen alapján számították ki. Az érdekelt fél ezenfelül azt állította, hogy a kapacitáskihasználtsági rátát nem a mintába felvett uniós gyártók által közölt információk alapján kellene megállapítani, mivel a mintában szereplő uniós gyártók különböző termelési szakaszokat (például a füstölési szakaszt) jelenítettek meg, miközben a termelési volumen - állítása szerint - csak az élő pisztrángot tartalmazza. A végleges nyilvánosságra hozatalt követően az érdekelt fél azt állította, hogy az alkalmazott képletet hibásan a mintába felvett gyártók átlagos kapacitáskihasználtsági rátájára alapozták, jóllehet egyfelől kifejezetten az élő halat előállító iparágra, másfelől kifejezetten a feldolgozó iparágra vonatkozó adatokat kellett volna használni. Az érdekelt fél azt állította továbbá, hogy nem vették figyelembe a feldolgozó iparágnak az élő pisztrángot az uniós piacon beszerző részére vonatkozó adatokat, és állítása szerint ennek jelentős hatása volt az összesített uniós termelési kapacitás megállapítására. Végezetül ugyanezen fél azt állította, hogy a kapacitást semmilyen körülmények között sem lenne szabad egy képlet alapján meghatározni, hanem azt az uniós gyártóktól származó tényadatok alapján kell meghatározni.
(81)
Az (52), (56) és (60) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a Bizottság nem zárta ki a vizsgálatból az uniós feldolgozó iparágat, és a Bizottság elutasította azt az érvet, mely szerint a termelési volument helytelenül számították volna ki. Ezenfelül, az (53) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint nem állt rendelkezésre olyan adat, amely alapján a Bizottság a két meghatározott iparágra vonatkozóan szegmentált elemzést tudott volna végezni. Ugyanezen okból kifolyólag a kapacitást nem lehetett az uniós gazdasági ágazatot alkotó több mint 700 kis- és középvállalkozástól begyűjtendő tényadatok alapján meghatározni. Az ideiglenes rendelet (123) és (124) preambulumbekezdésében kifejtettek szerint a Bizottság által megállapított kapacitáskihasználtsági ráta összhangban volt az uniós termelési volumennel. Következésképp a Bizottság elutasította azt az érvet is, mely szerint a kapacitást pontatlan össztermelési adatok alapján állapították meg, továbbá, hogy a kapacitáskihasználtsági rátát nem lett volna szabad a mintába felvett uniós gyártókra vonatkozó adatok alapján megállapítani. Mindazonáltal még ha a termelési volumen kiszámítására vonatkozóan az érdekelt fél által javasolt alternatív módszertant el is fogadták volna, és az uniós feldolgozó iparágnak az élő pisztrángot az uniós piacon beszerző részére vonatkozó adatokat hozzá is adták volna az élőhal uniós gyártóinak adataihoz - ami az (56) preambulumbekezdésben ismertetettek szerint kettős beszámítást eredményezett volna -, a kapacitáskihasználtsági ráta alakulása a figyelembe vett időszak tekintetében ugyanezt a tendenciát mutatná. Ezért ezt az érvet a Bizottság elutasította.
(82)
Egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (123)-(128) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
4.2.2. Értékesítési volumen és piaci részesedés
(83)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően és a (9) preambulumbekezdésben említettek szerint az érdekelt felek egyike azzal érvelt, hogy a Bizottság nem vette figyelembe a más uniós gyártóktól beszerzett élő halat feldolgozó uniós gyártókra vonatkozó adatokat, és kizárólag azon uniós gyártók termelési volumenét vette figyelembe, amelyek importálták a továbbfeldolgozásra szánt élő halat. A szóban forgó érdekelt fél azt állította, hogy az uniós feldolgozó iparág teljes egészében kimaradt az elemzésből. Következésképp az érdekelt fél azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó értékesítési volumen alábecsült, és az ez alapján kiszámított piaci részesedés helytelen. A végleges nyilvánosságra hozatalt követően ugyanezen érdekelt fél megismételte észrevételeit, és javaslata alapján a Bizottságnak a (49) preambulumbekezdésben ismertetett alternatív módszert kellett volna alkalmaznia, ugyanakkor érvelését nem támasztotta alá.
(84)
Az (52), (56) és (60) preambulumbekezdésben kifejtett okok alapján a Bizottság elutasította az érvet, mely szerint a termelési volument helytelenül állapították volna meg, illetve, hogy az uniós gazdasági ágazat egy részét az elemzés keretében ne vették volna figyelembe. Ebből következően a Bizottság elutasította az értékesítési volumen és a piaci részesedés helytelen megállapítására vonatkozó érvet is. Az (53) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint szegmentált elemzésre nem volt mód, így a Bizottság elutasította az ezzel kapcsolatos felvetést. Mindazonáltal amennyiben az értékesítési volumen kiszámítására vonatkozóan az érdekelt fél által javasolt módszert elfogadták volna, az kettős beszámítást, ennek következtében pedig az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenének és piaci részesedésének felülbecslését eredményezte volna. Ugyanakkor - az (57) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint - az említett mutatók ettől függetlenül is ugyanazt a tendenciát követték volna a figyelembe vett időszakban. Ezt az érvelést ezért a Bizottság elutasította.
(85)
Egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (129) és (133) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
4.2.3. Növekedés
(86)
Észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (134) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
4.2.4. Foglalkoztatás és termelékenység
(87)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően és a (9) preambulumbekezdésben említettek szerint az érdekelt felek egyike azzal érvelt, hogy a Bizottság nem vette figyelembe a más uniós gyártóktól beszerzett élő halat feldolgozó uniós gyártókra vonatkozó adatokat, és ebből kifolyólag a foglalkoztatást alábecsülték. A végleges nyilvánosságra hozatalt követően az érdekelt fél azt állította, hogy az alkalmazott képletet helytelenül a mintába felvett gyártók foglalkoztatási adataira alapozták, ahelyett, hogy kifejezetten e két iparágra vonatkozó adatokat használtak volna. Az érdekelt fél azt állította továbbá, hogy nem vették figyelembe a feldolgozó iparágnak az élő pisztrángot az uniós piacon beszerző részére vonatkozó adatokat, és állítása szerint ennek jelentős hatása volt az uniós foglalkoztatási adat megállapítására. Végezetül ugyanezen fél azt állította, hogy a foglalkoztatást semmilyen körülmények között sem lenne szabad egy képlet alapján meghatározni, hanem azt az uniós gyártóktól származó tényadatok alapján kell meghatározni.
(88)
Az (52), (56) és (60) preambulumbekezdésben kifejtett okok alapján a Bizottság elutasította az érvet, mely szerint az uniós gazdasági ágazat egy részét az elemzés keretében ne vették volna figyelembe. Ezenfelül, az (53) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint nem állt rendelkezésre olyan adat, amely alapján a Bizottság külön az élő halat előállító iparágra, illetve a feldolgozó iparágra vonatkozó szegmentált elemzést tudott volna végezni. Ugyanezen okból kifolyólag a foglalkoztatást nem lehetett az uniós gazdasági ágazatot alkotó több mint 700 kis- és középvállalkozástól begyűjtendő tényadatok alapján meghatározni. Az ideiglenes rendelet (136) preambulumbekezdésében kifejtettek szerint a Bizottság által megállapított foglalkoztatási adat összhangban volt az uniós termelési volumennel. A foglalkoztatási adat megállapításakor a Bizottság a feldolgozó iparágat is magában foglaló uniós gazdasági ágazat egészét vette figyelembe. Ebből következően a Bizottság elutasította a foglalkoztatási adat helytelen megállapítására vonatkozó érvet is. Mindazonáltal még ha a termelési volumen kiszámítására vonatkozóan az érdekelt fél által javasolt alternatív módszertant el is fogadták volna, és az uniós feldolgozó iparágnak az élő pisztrángot az uniós piacon beszerző részére vonatkozó adatokat hozzá is adták volna az élő hal uniós gyártóinak adataihoz - ami az (56) preambulumbekezdésben ismertetettek szerint kettős beszámítást eredményezett volna -, a foglalkoztatás alakulása a figyelembe vett időszak tekintetében ugyanezt a tendenciát mutatná. Ezért ezt az érvet a Bizottság elutasította.
(89)
Egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (135)-(137) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
4.3. Mikrogazdasági mutatók
4.3.1. Árak és az árakat befolyásoló tényezők
(90)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően az érdekelt felek egyike azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat értékesítési árait nem átlagárként, hanem terméktípusonként kellene megállapítani, mivel a terméktípus összetétele és az adott összetételen belül az érintett termék egy-egy típusának súlya jelentősen befolyásolja az értékesítési átlagárat. A végleges nyilvánosságra hozatalt követően ugyanezen érdekelt fél - további bizonyítékok szolgáltatása nélkül - megismételte észrevételeit.
(91)
Ugyanakkor a (67) és a (68) preambulumbekezdésben kifejtett okok alapján a Bizottság - analóg módon - elutasította ezt az érvet is.
(92)
Egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (140)-(142) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
4.3.2. Munkaerőköltségek
(93)
Észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (143) és (144) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
4.3.3. Készletek
(94)
Észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (145) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
4.3.4. Jövedelmezőség, cash flow, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség
(95)
Észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (146)-(151) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
5. A kárra vonatkozó következtetés
(96)
A releváns makro- és mikrogazdasági tényezők fenti átfogó elemzése alapján és egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (152)-(155) preambulumbekezdésében megállapított következtetések megerősítést nyernek; ennek értelmében a különböző gyártási szakaszokat és termelési típusokat (azaz az élő, a friss, a fagyasztott, a filézett és a füstölt pisztráng előállítását is) magában foglaló uniós gazdasági ágazat egészét jelentős kár érte az alaprendelet 8. cikkének (4) bekezdése értelmében.
E. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS
1. A támogatott behozatal hatása
(97)
Észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (157)-(161) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
2. Az egyéb tényezők hatásai
2.1. Harmadik országokból származó behozatal
(98)
Észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (162)-(165) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
2.2. Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye
(99)
Észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (166) és (168) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
2.3. A fogyasztás alakulása
(100)
Észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (169) és (170) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
2.4. Verseny más halfajokkal
(101)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően néhány érdekelt fél megismételte álláspontját, mely szerint az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kárt a más halfajok támasztotta verseny okozta. A felek olyan tanulmányokra (11) hivatkoztak, amelyek - állításuk szerint - azt mutatták, hogy az ételadag-méretű szivárványos pisztráng más halfajokkal versenyez a német piacon. Az érintett felek azt állították továbbá, hogy a nagy pisztránggal, a lazaccal és a cápaharcsával (pangasius) folytatott állítólagos verseny mellett, a tőkehallal, a laposhallal, a makrélával és a vörös álsügérrel folytatott verseny is kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak.
(102)
A fent említett, az érintett felek által hivatkozott tanulmányok nem tartalmaztak ezen állításokat alátámasztó érdemi bizonyítékot sem a német, sem az összességében vett uniós piac tekintetében. Az állításoknak ellentmondott az is, hogy a figyelembe vett időszak alatt a szivárványos pisztráng Törökországból származó behozatalának piaci részesedése és uniós értékesítési volumene egyaránt növekedést mutatott.
(103)
A más halfajok támasztotta állítólagos verseny ugyanakkor semmilyen körülmények között sem magyarázhatja az uniós gazdasági ágazat gazdasági és pénzügyi helyzetének általános romlását és különösen a piaci részesedésnek a Törökországból származó - a figyelembe vett időszak alatt növekvő - behozatallal szembeni csökkenését.
(104)
Az ezzel összefüggő állításokat ezért a Bizottság elutasította.
(105)
Egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (171)-(175) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
2.5. Igazgatási és szabályozási akadályok, földrajzi korlátozások
(106)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően néhány érdekelt fél megismételte arra vonatkozó állítását, hogy az elemzés nem vette figyelembe a tagállamokban érvényesülő igazgatási akadályok negatív hatását.
(107)
A többek között a bizonyos földrajzi területeknek az akvakultúra-tevékenység céljaira történő igénybevételére vonatkozó állítólagos korlátozásokat is magában foglaló igazgatási és szabályozási akadályokkal, mint az uniós gazdasági ágazatot ért kárt okozó egyéb lehetséges tényezővel az ideiglenes rendelet (176)-(178) preambulumbekezdése foglalkozott. Az érintett felek erre vonatkozóan semmilyen további bizonyítékot vagy információt nem közöltek. Ezért a Bizottság az állítást elvetette.
(108)
További észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (176)-(178) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
2.6. A nagy kereskedőláncok által kifejtett árnyomás
(109)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően néhány érdekelt fél megismételte arra vonatkozó állítását, hogy az elemzés nem vette figyelembe a nyomott árak és a kiskereskedelmi ágazat erős alkupozíciójának negatív hatását.
(110)
A kiskereskedelmi ágazat által gyakorolt árnyomással és a kiskereskedelmi ágazat alkupozíciójával mint az uniós gazdasági ágazatot ért kárt okozó egyéb lehetséges tényezőkkel az ideiglenes rendelet (179)-(181) preambulumbekezdése foglalkozott. Az érintett felek erre vonatkozóan semmilyen további bizonyítékot vagy információt nem közöltek. Ezért a Bizottság az állítást elvetette.
(111)
Egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (179)-(181) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
2.7. Túlzott beruházások, finanszírozási költségek, devizaárfolyam-ingadozások és peres eljárásokkal összefüggő rendkívüli veszteségek
(112)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően néhány érdekelt fél megismételte arra vonatkozó állítását, hogy az elemzés nem vett figyelembe az egyes uniós gyártókra ható számos egyéb tényező - például az állítólagos túlzott mértékű beruházások, bizonyos környezetvédelmi kérdések, illetve peres eljárások - negatív hatását.
(113)
Ezekkel a tényezőkkel azonban az ideiglenes rendelet (182)-(186) preambulumbekezdése foglalkozott. Az érintett felek erre vonatkozóan semmilyen további bizonyítékot vagy információt nem közöltek. Ezért a Bizottság az állítást elvetette.
(114)
Egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (182)-(186) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
3. Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés
(115)
A fentiek alapján, illetve további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (187)-(189) preambulumbekezdése megerősítést nyer, ennek értelmében az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kárt a támogatott behozatal okozta, és a mind egyenként, mind összességében vizsgált egyéb tényezők egyike sem szünteti meg ezt az okozati összefüggést.
F. AZ UNIÓS ÉRDEK
1. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
(116)
Észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (191)-(194) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
2. A független importőrök érdeke
(117)
Az ideiglenes intézkedések bevezetését követően további két importőr jelentkezett, és azt állították, hogy a Törökországból származó pisztrángra kivetett vám rájuk nézve negatív hatással járna. A szóban forgó felek azonban nem támasztották alá állításukat. Ezeket az állításokat ezért a Bizottság elutasította.
(118)
Egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (195) és (198) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
3. A felhasználók, fogyasztók, beszállítók érdeke
(119)
Észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (199)-(203) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
4. Az uniós érdekre vonatkozó következtetés
(120)
A fentiek alapján, illetve további észrevételek hiányában megerősítést nyer az ideiglenes rendelet (204) preambulumbekezdése, amelynek értelmében nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek alapján az érintett termék Törökországból származó behozatalára vonatozó intézkedések bevezetése nem szolgálja az Unió érdekét.
G. KIEGYENLÍTŐ INTÉZKEDÉSEK
(121)
A Bizottságnak a támogatással, a kárral, az okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetései alapján végleges kiegyenlítő intézkedéseket kell bevezetni annak megakadályozása érdekében, hogy a támogatott behozatal további kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatnak.
1. A kár megszüntetéséhez szükséges különbözet (kárkülönbözet)
(122)
A fenti (70) és (71) preambulumbekezdésben ismertetett kiigazításra való tekintettel a kárkülönbözeteket a lenti (127) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint módosították.
(123)
Egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (206)-(217) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
2. Végleges intézkedések
(124)
A fentiek alapján és az alaprendelet 15. cikkével összhangban végleges kiegyenlítő vámot kell kivetni az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdésében foglalt alacsonyabb vám szabályával összhangban. A Bizottság elvégezte a kárkülönbözetek és a támogatáskülönbözetek összehasonlítását. A vámok összegét a támogatás-, illetve kárkülönbözetek közül az alacsonyabb szintjén kell rögzíteni.
(125)
A török exportáló gyártók részéről fennálló együttműködés magas fokára tekintettel a „minden más vállalatra” alkalmazandó vámot a mintába felvett vagy a vizsgálatban együttműködő vállalatokra kivetendő legmagasabb vám szintjén határozták meg. A „minden más vállalatra” érvényes vámtétel azokra a vállalatokra vonatkozik, amelyek a vizsgálat során nem működtek együtt.
(126)
A mellékletben felsorolt, a mintában nem szereplő együttműködő török vállalatokra a végleges vámtétel a mintába felvett vállalatokra vonatkozó vámtételek súlyozott átlagaként kerül meghatározásra.
(127)
A fentiek alapján a végleges kiegyenlítő vámtételek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:
Vállalat
Támogatáskülönbözet
Kárkülönbözet
Kiegyenlítő vám
GMS
6,9 %
24 %
6,9 %
Kilic
9,5 %
37 %
9,5 %
Özpekler
6,7 %
22 %
6,7 %
Ternaeben
8,0 %
17 %
8,0 %
Egyéb együttműködő vállalatok
7,6 %
23 %
7,6 %
Minden más vállalat
9,5 %
37 %
9,5 %
(128)
A fenti kiegyenlítő intézkedéseket ad valorem vámok formájában, vagyis a behozatal értékének arányában állapítják meg.
(129)
Az ebben a rendeletben meghatározott, egyes vállalatokra alkalmazandó egyedi kiegyenlítő vámtételeket e vizsgálat eredményei alapján állapították meg. Ennek megfelelően a vámok az e vizsgálat során az e vállalatok tekintetében feltárt helyzetet tükrözik. E vámtételek kizárólag az érintett országból származó és a megnevezett jogi személyek által előállított érintett termék behozatalára vonatkoznak.
(130)
Az e rendelet rendelkező részében külön nem említett vállalatok - köztük a konkrétan említett vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok - által gyártott érintett termékek importjaira a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtétel alkalmazandó.
(131)
Ha a későbbiek folyamán valamely vállalat megváltoztatja a nevét, a vállalat kérheti ezen egyedi kiegyenlítő vámtételek alkalmazását. A kérelmet a Bizottsághoz kell intézni (12). A kérelemnek tartalmaznia kell az összes releváns információt, amely alapján bizonyítható, hogy a változtatás nem érinti a vállalatnak a rá vonatkozó kedvezményes vámtételre való jogosultságát. Amennyiben a vállalat nevének megváltoztatása nem érinti a rá vonatkozó kedvezményes vámtételre való jogosultságát, a névváltoztatással kapcsolatos tájékoztató értesítés kerül közzétételre az Európai Unió Hivatalos Lapjában.
(132)
A kiegyenlítő vámok megfelelő végrehajtása érdekében a „minden más vállalatra” megállapított maradványvám nemcsak a vizsgálatban nem együttműködő exportáló gyártókra alkalmazandó, hanem azokra a gyártókra is, amelyek a vizsgálati időszak alatt nem exportáltak az Unióba.
3. Kötelezettségvállalások
(133)
Az ideiglenes rendelet kihirdetését követően 15 exportáló gyártó ajánlott fel az árra vonatkozó kötelezettségvállalásokat az alaprendelet 13. cikkével összhangban.
(134)
A Bizottság ezeket a felajánlásokat a Törökországgal fenntartott kapcsolat egyedi jellemzőinek figyelembevételével gondosan mérlegelte. A Bizottság úgy találta azonban, hogy ezek a kötelezettségvállalások a mostani eljárásban nem lennének célravezetők. Ennek hátterében mint okok az érintett termék kiszereléseinek magas száma, az érintett termék különböző kiszerelései közötti jelentős árkülönbségek, valamint más termékeknek ugyanazon vevők részére történő értékesítése nyomán felmerülő keresztkompenzáció kockázata állnak.
(135)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően az egyik érdekelt fél (Égei-tengeri Exportőrök Szövetsége) azt állította, hogy nem helytállóak az okok, amelyek miatt a kötelezettségvállalásokat a Bizottság nem találta célravezetőnek. Egyfelől az érdekelt fél azt állította, hogy a kiszerelések száma korlátozott, és ezek a kiszerelések a TARIC-kódok alapján egyértelműen azonosíthatók, és szükség esetén bizonyos kiszerelések összecsoportosíthatók. Másfelől az érdekelt fél azt állította, hogy a különböző kiszerelések közötti jelentős árkülönbségek a kötelezettségvállalások célravezetőségét nem érintik hátrányosan, mivel az egyes kiszerelésekre külön-külön minimális importárat lehet megállapítani. Végezetül azzal érvelt, hogy más haltermékek (lazac) esetében korábban hasonló kötelezettségvállalásokat fogadtak el (13).
(136)
Egyfelől a kötelezettségvállalást felajánló, mintába felvett exportáló gyártók közül azok, amelyekre vonatkozóan a Bizottság részletes információkkal rendelkezett, hét különböző kiszerelésben exportálták az érintett terméket a vizsgálati időszak alatt. Ezek a kiszerelések a TARIC-kódokkal nem azonosíthatók egyértelműen. Emellett az eltérő árú kiszerelések esetleges összecsoportosítása a különböző kiszerelésekre vonatkozó minimális importárak közötti keresztkompenzációhoz vezethet. Másfelől, amennyiben az exportáló gyártók és a kiszerelések nagy számát, valamint a kiszerelések közötti jelentős árkülönbségeket - az érdekelt fél javaslata szerint - nagy számú minimális importárak alkalmazásával mérsékelnék, a kötelezettségvállalások nyomon követése a gyakorlatban még inkább kivitelezhetetlenné válna. Harmadrészt pedig az ugyanazon vevők részére más termékek értékesítését - a keresztkompenzáció kockázatának mérséklése céljából - megtiltó rendelkezésnek a folyamatos nyomon követése aránytalanul nagy erőforrásokat kötne le, következésképp nem célravezető megoldás. Végezetül, a lazaccal kapcsolatos esetben elfogadott kötelezettségvállalások később nem bizonyultak célravezetőnek, miként az intézkedések lejártáig bekövetkező nagy számú visszavonás is alátámasztja. Fenti okok alapján a Bizottság elutasította az érveket, melyek szerint a kötelezettségvállalások a vizsgált esetben célravezetők lennének.
(137)
Ezért az árra vonatkozó kötelezettségvállalásokat elutasították.
4. Az ideiglenes vám végleges beszedése
(138)
Tekintettel a megállapított támogatáskülönbözetekre, és figyelembe véve az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár mértékét, az ideiglenes rendelettel kivetett, ideiglenes kiegyenlítő vámok formájában biztosított összegeket véglegesen be kell szedni. A biztosított összegeknek a végleges kiegyenlítő vámtételen felüli részét el kell engedni.
(139)
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban állnak az 1225/2009/EK tanácsi rendelet (14) 15. cikkének (1) bekezdése értelmében létrehozott bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Végleges kiegyenlítő vámot vetnek ki a szivárványos pisztráng (Oncorhynchus mykiss) alábbi kiszerelésű:
-
élő, egyenként legfeljebb 1,2 kg tömegű, vagy
-
friss, hűtött, fagyasztott és/vagy füstölt:
-
egész hal (fejjel együtt), kopoltyúval vagy anélkül, belezve vagy béllel együtt, egyenként legfeljebb 1,2 kg tömegű, vagy
-
fej nélkül, kopoltyúval vagy anélkül, belezve vagy béllel együtt, egyenként legfeljebb1 kg tömegű, vagy
-
filé, egyenként legfeljebb 400 g tömegű,
Törökországból származó, jelenleg az ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 és ex 0305 43 00 (TARIC-kód: 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 és 0305430011) KN-kód alá besorolt behozatalaira.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott, az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékek vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson számított árára alkalmazandó végleges kiegyenlítő vámtételek a következők:
Vállalat
Kiegyenlítő vám
TARIC-kiegészítő kód
-
Akyol Su Ürn.Ürt.Taş.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Şti
-
GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Gümüşdoga Su Ürünleri Üretim Ihracat Ithalat AŞ
-
Gümüş-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Şti
-
Hakan Komandit Şirketi
-
İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inş.Paz.Ihr.Ltd.Şti
-
Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Şti
-
Özgü Su Ürün. Üret. Taş. Komis. İth. İhr. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
6,9 %
B964
BAFA Su Ürünleri Yavru Üretim Merkezi Sanayi Ticaret AŞ
9,5 %
B965
Özpekler İnşaat Taahhüd Dayanıklı Tüketim Malları Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Limited Şirketi
6,7 %
B966
Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ithalat ve Ihracat Sanayi Ticaret AŞ
8,0 %
B967
A mellékletben felsorolt vállalatok
7,6 %
Minden más vállalat
9,5 %
B999
(3) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó megfelelő hatályos rendelkezések alkalmazandók.
2. cikk
Az 1195/2014/EU végrehajtási rendelet alapján ideiglenes kiegyenlítő vám formájában biztosított összegeket véglegesen be kell szedni. A biztosított összegeknek a végleges kiegyenlítő vámtételen felüli részét el kell engedni.
3. cikk
Ha bármilyen új törökországi exportáló gyártó elégséges bizonyítékot szolgáltat a Bizottságnak arra, hogy
-
nem exportálta az Unióba az 1. cikk (1) bekezdésében meghatározott terméket a vizsgálati időszak során (2013. január 1-jétől2013. december 31-ig),
-
nem áll kapcsolatban azon törökországi exportőrökkel vagy gyártókkal, amelyekre az e rendelettel bevezetett intézkedéseket alkalmazni kell;
-
az érintett terméket ténylegesen az intézkedések alapjául szolgáló vizsgálati időszak után exportálta az Unióba, vagy visszavonhatatlan szerződéses kötelezettséget vállalt jelentős mennyiség Unióba történő exportjára,
az 1. cikk (2) bekezdése módosítható úgy, hogy az új exportáló gyártót felveszik a mintában nem szereplő együttműködő vállalatok közé, amely exportáló gyártóra így a súlyozott átlagként meghatározott 7,6 %-os vám alkalmazandó.
4. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2015. február 26-án.