ROZHODNUTÍ RADY (SZBP) 2015/203
ze dne 9. února 2015
na podporu návrhu mezinárodního kodexu chování pro činnosti v kosmickém prostoru, vypracovaného Unií, jakožto příspěvek k opatřením pro transparentnost a budování důvěry v oblasti činností v kosmickém prostoru
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 28 této smlouvy,
s ohledem na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Činnosti v kosmickém prostoru nabývají na intenzitě a jejich význam je klíčový. Kosmický prostor představuje zdroj pro všechny státy světa. Ty země, jež v kosmickém prostoru dosud žádnou činnost nevyvíjejí, se takové činnosti mohou věnovat v budoucnu. Unie se tudíž domnívá, že posílení bezpečnosti činností v kosmickém prostoru představuje důležitý cíl, jenž přispěje k rozvoji a bezpečnosti států. Tento cíl je součástí politiky Unie pro oblast vesmíru.
(2)
Dne 12. prosince 2003 Evropská rada přijala Evropskou bezpečnostní strategii, v níž jsou určeny globální výzvy a hrozby a v níž se vyzývá k mezinárodnímu řádu založenému na konkrétních pravidlech, jenž má vycházet z účinného multilateralismu a dobře fungujících mezinárodních institucí.
(3)
Evropská bezpečnostní strategie uznává Chartu Organizace spojených národů jakožto základní rámec mezinárodních vztahů, přičemž usiluje o posílení Organizace spojených národů (OSN) a o její uschopnění z hlediska plnění povinností a účinného fungování. V souladu s cíli a zásadami Charty Organizace spojených národů se Unie snaží dosáhnout ve všech oblastech mezinárodních vztahů vysoké míry spolupráce, mimo jiné s cílem zachovávat mír, předcházet konfliktům a posilovat mezinárodní bezpečnost.
(4)
Unie je odhodlána vyvíjet a provádět opatření pro transparentnost a budování důvěry jakožto prostředek směřující k dosažení posílené vesmírné bezpečnosti. Značnou pozornost věnuje Unie rovněž otázce rizik plynoucích z kosmického odpadu, bez ohledu na jeho původ, neboť takový odpad je pro stávající i budoucí činnosti překážkou.
(5)
V reakci na rezoluci Valného shromáždění OSN 61/75 ze dne 6. prosince 2006 předložila Unie dne 18. září 2007 návrh mezinárodního kodexu chování pro činnosti v kosmickém prostoru (dále jen „kodex chování“) a zahájila konzultace na podporu vypracování předběžného návrhu.
(6)
V závěrech ze zasedání konaného ve dnech 8. a 9. prosince 2008 podpořila Rada Evropské unie první návrh mezinárodního kodexu chování, ke kterému by se státy připojily na dobrovolném základě a který zahrnoval opatření pro transparentnost a budování důvěry a měl být základem pro konzultace s klíčovými třetími zeměmi, které provozují činnosti v kosmickém prostoru nebo na těchto činnostech mají zájem, s cílem zajistit, aby bylo dosaženo znění přijatelného pro co největší počet států.
(7)
Dne 27. září 2010 udělila Rada Evropské unie vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoká představitelka“) mandát pokračovat v konzultacích, a to i v širším měřítku, na základě revidovaného znění návrhu kodexu chování vypracovaného Unií v návaznosti na konzultace se zainteresovanými státy.
(8)
Návrh kodexu chování vypracovaný Unií byl mezinárodnímu společenství oficiálně představen ve Vídni dne 5. června 2012. Následně byly zahájeny otevřené konzultace ohledně návrhu znění, jejichž cílem bylo zvýšit transparentnost a inkluzivnost procesu. Uskutečnila se tři kola konzultací - ve dnech 16. a 17. května 2013 v Kyjevě, 20. až 22. listopadu 2013 v Bangkoku a konečně 27. a 28. května 2014 v Lucemburku, přičemž poslední dvě kola konzultací byla věnována projednávání revidovaných znění návrhu. Na každém z těchto zasedání byli přítomni účastníci z více než 60 států, celkově se jich zúčastnili zástupci více než 80 států.
(9)
Na závěr kola otevřených konzultací konaného v Lucemburku ve dnech 27. a 28. května 2014 jeho předseda konstatoval, že proces tří kol otevřených konzultací, uspořádaných v letech 2013 až2014 Evropskou službou pro vnější činnost (ESVČ) za účasti Výzkumného institutu OSN pro otázky odzbrojení (UNIDIR), byl cenným příspěvkem k rozvoji lepšího vzájemného pochopení postojů a obav zúčastněných států. Mnozí účastníci konzultací v Lucemburku uvedli, že by si velmi přáli přejít z konzultační do jednací fáze procesu, v níž byzákladem pro budoucí mnohostranná jednání měl být návrh kodexu chování ve znění vypracovaném během otevřených konzultací, k němuž mnohé státy přispěly a jenž zůstal i nadále otevřen dalším změnám. Řada účastníků otevřených konzultací poukázala, že je zapotřebí určitého schválení ze strany OSN. Po konzultacích pořádaných v Lucemburku se Unie rozhodla vypracovat nový návrh znění kodexu chování a uvedla, že je připravena zvážit, jak by mohla dále podpořit budoucí mnohostranná jednání, jakož i možnosti účasti na budoucím kodexu chování a jeho provádění, a vést o těchto otázkách konzultace.
(10)
Klíčový význam pro podporu tohoto procesu mělo rozhodnutí Rady 2012/281/SZBP (1) provedené UNIDIR. Rozhodnutí umožnilo šíření informací a výměnu názorů na kodex chování, jakož i budování kapacit zúčastněných stran v této oblasti, a vedlo k lepšímu povědomí o kodexu chování a k jeho lepšímu chápání. Nejdůležitějšími činnostmi v rámci uvedeného rozhodnutí Rady byly regionální semináře (Kuala Lumpur, prosinec 2012; Addis Abeba, březen 2013; Mexiko, červen 2013; Astana, říjen 2013) a výše zmíněná mnohostranná zasedání konaná ve Vídni (červen 2012), Kyjevě (květen 2013), Bangkoku (listopad 2013) a Lucemburku (květen 2014), jež posloužila jako platforma pro představení kodexu a jednání o něm na mezinárodní úrovni a jejichž prostřednictvím Unie prokázala svůj závazek, že proces bude transparentní a inkluzivní.
(11)
Ve své studii ze dne 12. července 2013 věnované opatřením pro transparentnost a budování důvěry v kosmickém prostoru se skupina vládních odborníků, kterou zřídil generální tajemník OSN na základě rezoluce Valného shromáždění OSN 65/68, zmínila o prezentaci kodexu chování Unií a o otevřených konzultacích konaných v Kyjevě. Skupina vládních odborníků v závěrech a doporučeních ke své studii uvedla, že schvaluje úsilí o přijímání politických závazků, například v podobě mnohostranného kodexu chování, v zájmu podpory zodpovědných činností v kosmickém prostoru a jeho využívání pro mírové účely.
(12)
Valné shromáždění OSN dne 5. prosince 2013 přijalo na základě shody rezoluci A/RES/68/50 o opatřeních pro transparentnost a budování důvěry v oblasti činností v kosmickém prostoru, v níž vítá zprávu generálního tajemníka OSN obsahující uvedenou studii skupiny vládních odborníků a zmiňuje se o prezentaci Unie týkající se návrhu kodexu chování. Dále se v rezoluci členské státy OSN vyzývají, aby přezkoumaly a provedly opatření pro transparentnost a budování důvěry navrhovaná skupinou vládních odborníků, a generální tajemník se žádá, aby svou zprávu rozeslal příslušným subjektům a organizacím v rámci OSN s cílem umožnit těmto subjektům a organizacím přispět k účinnému provádění závěrů a doporučení uvedených ve zprávě. Příslušné subjekty a organizace OSN se dále vybízejí, aby koordinovaly své činnosti v záležitostech spojených s doporučeními uvedenými ve zprávě.
(13)
S ohledem na impuls vzešlý z procesu otevřených konzultací, jež Unie vedla o návrhu kodexu chování, a na přání mezinárodních partnerů, aby Unie tento proces vedla i nadále až do konečného přijetí kodexu chování a poskytla prostředky pro jeho provedení okamžitě po jeho přijetí, by tento proces, úspěšně zahájený podle rozhodnutí 2012/281/SZBP, měl být nadále podporován na základě nového rozhodnutí Rady.
(14)
Nové rozhodnutí Rady by mělo podporovat další činnost při zvyšování povědomí o opatřeních pro transparentnost a budování důvěry v oblasti činností v kosmickém prostoru, včetně návrhu kodexu chování, jakož i jednání o kodexu chování a jeho formálního přijetí, přičemž pomoc při plnění kodexu chování a příslušné kontaktní místo by měly být poskytnuty prostřednictvím budoucího rozhodnutí Rady.
(15)
Rada by měla svěřit technické aspekty provádění tohoto rozhodnutí Úřadu OSN pro otázky odzbrojení (UNODA) a UNIDIR. Zatímco UNODA již zastává klíčovou roli při provádění doporučení uvedených ve zprávě skupiny vládních odborníků OSN z roku 2013 věnované opatřením pro transparentnost a budování důvěry v oblasti činností v kosmickém prostoru, UNIDIR bude moci využívat svých zkušeností získaných v rámci regionálních informačních činností prováděných podle rozhodnutí 2012/281/SZBP,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Unie za účelem podpory svého návrhu mezinárodního kodexu chování pro činnosti v kosmickém prostoru (dále jen „kodex chování“) jakožto příspěvku k vytvoření opatření pro transparentnost a budování důvěry v oblasti činností v kosmickém prostoru v souladu s rezolucí Valného shromáždění OSN A/RES/68/50 sleduje tento cíl:
-
na základě zkušeností získaných při provádění rozhodnutí 2012/281/SZBP i nadále vést inkluzivní a transparentní mnohostranný proces týkající se návrhu mezinárodního kodexu chování pro činnosti v kosmickém prostoru za účasti všech zainteresovaných států s cílem dosáhnout o návrhu kodexu chování co možná nejširší shody za účelem jeho přijetí ze strany mezinárodního společenství.
Článek 2
1. Projekty podporované Unií se budou vztahovat na tyto konkrétní činnosti:
a)
v souvislosti s návrhem mezinárodního kodexu chování a procesem vedeným Unií nadále zvyšovat povědomí, poznatky a pochopení;
b)
nadále zajišťovat rámec pro mnohostranný proces týkající se návrhu mezinárodního kodexu chování pro činnosti v kosmickém prostoru, jenž mezinárodnímu společenství umožní, prostřednictvím podpory mnohostranných zasedání věnovaných jednáním o návrhu kodexu chování, aby se i nadále zapojovalo do jednání za účelem dosažení co možná nejširší shody ohledně přijetí kodexu chování, jakož i jeho formálního přijetí.
2. Projekty a konkrétní činnosti jsou podrobně popsány v příloze.
Článek 3
1. Za provádění tohoto rozhodnutí odpovídá vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“).
2. Projekty uvedené v článku 2 po technické stránce provádí Úřad OSN pro otázky odzbrojení (UNODA) a Výzkumný institut OSN pro otázky odzbrojení (UNIDIR), jak je uvedeno v příloze. UNODA a UNIDIR dotyčné úkoly plní pod kontrolou vysokého představitele. Za tímto účelem uzavře vysoký představitel s UNODA a UNIDIR nezbytná ujednání.
Článek 4
1. Finanční referenční částka pro provádění opatření uvedených v článku 1 činí 1 274 398,85 EUR. Celkový odhadovaný rozpočet pro celý projekt činí 1 475 955,15 EUR, které budou poskytnuty prostřednictvím spolufinancování ze strany UNODA a UNIDIR.
2. Výdaje financované částkou stanovenou v odstavci 1 jsou spravovány v souladu s postupy a pravidly Unie, kterými se řídí souhrnný rozpočet Unie.
3. Komise dohlíží na řádné provádění příspěvku Unie uvedeného v odstavci 1. Za tímto účelem uzavře s UNODA a UNIDIR finanční dohody. Tyto dohody stanoví, že UNODA a UNIDIR zajistí viditelnost příspěvku Unie úměrnou jeho výši.
4. Komise usiluje o uzavření dohod o financování uvedených v odstavci 3 co nejdříve po vstupu tohoto rozhodnutí v platnost. Komise informuje Radu a vysokého představitele o případných potížích v tomto procesu a o dni uzavření dohody o financování do dvou týdnů od podpisu.
Článek 5
1. Vysoký představitel podává Radě zprávy o provádění tohoto rozhodnutí a vychází přitom z pravidelných zpráv vypracovávaných UNODA a UNIDIR. Tyto zprávy tvoří základ hodnocení prováděného Radou.
2. Komise informuje o finančních aspektech provádění projektů uvedených v článku 2.
Článek 6
1. Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
2. Použitelnost tohoto rozhodnutí končí 24 měsíců po dni uzavření příslušných finančních dohod podle čl. 4 odst. 3, nebo šest měsíců po jeho přijetí, nebude-li v této lhůtě uzavřena žádná finanční dohoda.
V Bruselu dne 9. února 2015.
A TANÁCS (KKBP) 2015/203 HATÁROZATA
(2015. február 9.)
az űrtevékenységekkel kapcsolatos átláthatósági és bizalomépítő intézkedésekhez nyújtandó hozzájárulás részét képező, az űrtevékenységekre vonatkozó nemzetközi magatartási kódexre irányuló uniós javaslat támogatásáról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 28. cikkére,
tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,
mivel:
(1)
A világűrben folytatott tevékenységek köre egyre szélesebb, azok fontossága pedig vitathatatlan. A világűrt a Föld valamennyi országa forrásnak tekintheti. A jövőben azok az országok is jelen lehetnek majd a világűrben, amelyek ma még nem folytatnak ilyen irányú tevékenységet. Következésképpen az Unió fontos célnak tartja az űrtevékenységek biztonságosságának a megerősítését, ez ugyanis az országok fejlődéséhez és biztonságához is hozzájárul. Ez a célkitűzés az uniós űrpolitika részét képezi.
(2)
Az Európai Tanács 2003. december 12-én elfogadta az európai biztonsági stratégiát, amely azonosította a globális kihívásokat és fenyegetéseket, valamint egy olyan, szabályokon alapuló nemzetközi rend megteremtésére hívott fel, amely tényleges multilateralizmusra és jól működő nemzetközi intézményekre épül.
(3)
Az európai biztonsági stratégia a nemzetközi kapcsolatok alapvető kereteként az Egyesült Nemzetek Alapokmányát nevezi meg, és az Egyesült Nemzetek (ENSZ) megerősítése mellett foglal állást, valamint megállapítja, hogy azt fel kell vértezni a feladatainak ellátásához és a hatékony fellépéshez szükséges eszközökkel. Az Unió arra törekszik, hogy a nemzetközi kapcsolatok valamennyi területén rendkívül szoros együttműködés alakuljon ki, többek között a béke megőrzése, a konfliktusok kialakulásának megelőzése és a nemzetközi biztonság megerősítése érdekében, összhangban az Egyesült Nemzetek Alapokmányának céljaival és alapelveivel.
(4)
Az Unió elkötelezett az átláthatósági és bizalomépítő intézkedések kidolgozása és végrehajtása mellett, mivel azok eszközként szolgálnak a világűr biztonságosabbá tételéhez. Az Unió továbbá rendkívüli jelentőséget tulajdonít annak a veszélynek, amelyet eredetétől függetlenül az űrszemét jelent a jelenlegi és a jövőbeli űrtevékenységekre nézve.
(5)
Az ENSZ-közgyűlés 2006. december 6-i 61/75. sz. határozatára adott válaszként az Unió 2007. szeptember 18-án előterjesztette az űrtevékenységekre vonatkozó nemzetközi magatartási kódexre (a továbbiakban: a magatartási kódex) irányuló javaslatát, és konzultációkat indított az előzetes tervezet kidolgozásának előmozdítása érdekében.
(6)
Az Európai Unió Tanácsa a 2008. december 8-9-i következtetéseiben kifejezésre juttatta, hogy támogatja, hogy a nemzetközi magatartási kódex első tervezete alapján - amely szerint a kódexet az országok önkéntes alapon alkalmaznák, és az átláthatósági és bizalomépítő intézkedéseket is tartalmazna - konzultációkat folytassanak az űrtevékenységet folytató vagy abban érdekelt kulcsfontosságú harmadik országokkal, így biztosítandó, hogy a végső szöveg a lehető legtöbb ország számára elfogadható legyen.
(7)
Az Európai Unió Tanácsa 2010. szeptember 27-én megbízta az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét (a továbbiakban: a főképviselő) azzal, hogy a magatartási kódex tervezetének az érdekelt országokkal folytatott konzultációk nyomán az Unió által elkészített módosított változata alapján folytasson további és az eddiginél szélesebb körű konzultációkat.
(8)
A magatartási kódex tervezetére irányuló uniós javaslatot hivatalosan 2012. június 5-én Bécsben ismertették a nemzetközi közösséggel. Ezt követően nyitott végű konzultációk indultak a szövegtervezetről a folyamat átláthatóságának és inkluzív jellegének a megerősítése érdekében. A konzultációk három fordulóban zajlottak: 2013. május 16-17-én Kijevben, 2013. november 20-22-én Bangkokban, végül 2014. május 27-28-án Luxembourgban. Az utolsó két körben már a szöveg módosított változatairól folyt az egyeztetés. Ezen ülések mindegyikén több mint 60 ország résztvevői képviseltették magukat, összességében pedig több mint 80 országból érkeztek résztvevők.
(9)
A 2014. május 27-28-án Luxembourgban tartott nyitott végű konzultáció végén az ülés elnöke megállapította, hogy az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) által az ENSZ Leszerelési Kutatóintézetének (UNIDIR) közreműködésével 2013-2014-ben megrendezett nyitott végű konzultációk három fordulója értékes segítséget nyújtott ahhoz, hogy a részt vevő országok jobban megértsék egymás álláspontjait és aggodalmait. Luxembourgban sok résztvevő azon határozott óhajának adott hangot, hogy a folyamat a konzultációs szakaszból lépjen át a tárgyalási szakaszba, és abban a magatartási kódexnek a nyitott végű konzultációs folyamat során kidolgozott szövegtervezete szolgáljon majd a jövőbeli többoldalú tárgyalások alapjául; a szövegtervezethez számos ország hozzájárult és azon még további változtatások végezhetők. A konzultációs folyamat során több résztvevő is megjegyezte, hogy szükség volna az ENSZ valamilyen formájú jóváhagyására. A luxembourgi nyitott végű konzultációkat követően az Unió vállalta, hogy elkészíti a magatartási kódex új szövegtervezetét, és jelezte, hogy kész annak megvizsgálására, hogy miként biztosíthatna további támogatást a jövőbeli magatartási kódexről folytatandó többoldalú tárgyalásokhoz, valamint a magatartási kódexben való részvételhez és a magatartási kódex végrehajtásához.
(10)
Az UNIDIR által végrehajtott 2012/281/KKBP tanácsi határozat (1) fontos szerepet töltött be az említett folyamat támogatásában. Lehetővé tette a magatartási kódexhez kapcsolódó tájékoztatást és véleménycserét, valamint a magatartási kódex érdekelt feleinek kapacitásépítését, ezáltal pedig növelte a magatartási kódex ismertségét és segítette annak jobb megértését. A határozat keretében megvalósuló legfontosabb tevékenységeket a regionális szemináriumok (Kuala Lumpur, 2012. december; Addisz-Abeba, 2013. március; Mexikóváros, 2013. június; Asztana, 2013. október) és a fent említett többoldalú találkozók (Bécs, 2012. június; Kijev, 2013. május; Bangkok, 2013. november; Luxembourg, 2014. május) jelentették, amelyek mintegy fórumként szolgáltak a magatartási kódex nemzetközi szintű ismertetéséhez és megvitatásához, és azt is jól illusztrálták, hogy az Unió elkötelezett a folyamat átláthatósága és inkluzív jellege mellett.
(11)
Az ENSZ főtitkára által az ENSZ-közgyűlés 65/68. sz. határozata értelmében létrehozott kormányzati szakértői csoport az űrtevékenységekkel kapcsolatos átláthatósági és bizalomépítő intézkedésekkel foglalkozó 2013. július 12-i tanulmányában nyugtázta a magatartási kódexnek az Unió általi előterjesztését és a Kijevben tartott nyitott végű konzultációkat. A kormányzati szakértői csoport a tanulmányban (annak megállapításaiban és ajánlásaiban) támogatta az olyan politikai kötelezettségvállalásokra irányuló erőfeszítéseket, mint például a felelős űrtevékenységek előmozdítására és az űr békés célú felhasználására ösztönző többoldalú magatartási kódex elfogadása.
(12)
Az ENSZ-közgyűlés 2013. december 5-én konszenzussal elfogadta az űrtevékenységekkel kapcsolatos átláthatósági és bizalomépítő intézkedésekről szóló A/RES/68/50. sz. határozatot, amelyben üdvözölte az ENSZ főtitkárának a kormányzati szakértői csoport tanulmányát is tartalmazó jelentését, valamint nyugtázta a magatartási kódex tervezetének az Unió általi előterjesztését. Az ENSZ-közgyűlés a határozatban arra ösztönözte az ENSZ-tagállamokat, hogy vizsgálják felül és hajtsák végre a kormányzati szakértői csoport által javasolt átláthatósági és bizalomépítő intézkedéseket, valamint felkérte az ENSZ főtitkárát, hogy juttassa el a kormányzati szakértői csoport jelentését az ENSZ illetékes szerveihez és szervezeteihez, hogy azok is segíthessék a jelentésben szereplő megállapítások és ajánlások hatékony megvalósítását. A Közgyűlés a határozatban továbbá arra ösztönözte az ENSZ illetékes szerveit és szervezeteit, hogy hangolják össze a jelentésben foglalt ajánlásokkal kapcsolatos tevékenységeiket.
(13)
Tekintettel a magatartási kódex tervezetéről az Unió irányítása mellett folytatott nyitott végű konzultációk során tett előrelépésre, valamint a nemzetközi partnerek azon kívánságára, hogy az Unió vigye tovább a magatartási kódex végleges elfogadásához vezető folyamatot, és biztosítsa a magatartási kódexnek az elfogadása utáni azonnali végrehajtásához szükséges eszközöket, a folyamat támogatásának - amely a 2012/281/KKBP határozattal kezdődött meg eredményesen - egy új tanácsi határozat alapján kell folytatódnia.
(14)
Az új tanácsi határozatnak az űrtevékenységekkel kapcsolatos átláthatósági és bizalomépítő intézkedésekkel - köztük a nemzetközi magatartási kódexre vonatkozó javaslattal - kapcsolatos figyelemfelkeltésre irányuló további tevékenységeket kell támogatnia, valamint a magatartási kódexről folytatott tárgyalásokat és annak hivatalos elfogadását is, míg a magatartási kódex végrehajtásához, illetve a kapcsolattartónak egy későbbi tanácsi határozat alapján lehetne támogatást nyújtani.
(15)
A Tanács a Leszerelési Ügyek Hivatalát (UNODA) és az UNIDIR-t bízta meg e határozat technikai végrehajtásával. Míg az UNODA már jelenleg is kulcsszerepet tölt be az ENSZ űrtevékenységekkel kapcsolatos átláthatósági és bizalomépítő intézkedésekkel foglalkozó kormányzati szakértői csoportja által 2013-ban elkészített jelentésben foglalt ajánlások megvalósításában, az UNIDIR a 2012/281/KKBP határozat alapján folytatott regionális tájékoztatási tevékenységek során szerzett tapasztalatait tudja majd kamatoztatni,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
Az Európai Unió - az űrtevékenységekre vonatkozó nemzetközi magatartási kódexre (a továbbiakban: a magatartási kódex) irányuló, az ENSZ-közgyűlés A/RES/68/50. sz. határozata szerinti, űrtevékenységekkel kapcsolatos átláthatósági és bizalomépítő intézkedésekhez nyújtandó hozzájárulás részét képező javaslatának támogatása érdekében - a következő célt tűzi ki:
-
a 2012/281/KKBP határozat keretében szerzett tapasztalataira építve továbbra is vezető szerepet kíván betölteni az űrtevékenységekre vonatkozó nemzetközi magatartási kódexre irányuló javaslattal kapcsolatos többoldalú folyamatban, amelyet valamennyi érdekelt ország inkluzív és átlátható részvétele mellett kíván megvalósítani, hogy ezáltal a lehető legszélesebb körű konszenzus alakulhasson ki a magatartási kódex tervezetét illetően, így biztosítva annak a nemzetközi közösség általi elfogadottságát:
2. cikk
(1) Az Unió által támogatandó projekteknek a következő konkrét tevékenységekre kell kiterjedniük:
a)
folytatni kell a nemzetközi magatartási kódexre irányuló javaslattal és az Unió által irányított folyamattal kapcsolatos figyelemfelkeltést és ismeretterjesztést, valamint a javaslat és a folyamat jobb megértésének az előmozdítását;
b)
a továbbiakban is keretet kell biztosítani az űrtevékenységekre vonatkozó nemzetközi magatartási kódexre irányuló javaslattal kapcsolatos többoldalú folyamathoz, ami lehetővé teszi a nemzetközi közösség folytatódó részvételét, hogy ezáltal - a magatartási kódex tervezetéről multilaterális találkozók keretében folytatott tárgyalások támogatása révén - a lehető legszélesebb körű konszenzus alakulhasson ki a magatartási kódex tervezetét és a magatartási kódex hivatalos elfogadását illetően.
(2) A projektek és konkrét tevékenységek részletes ismertetését a melléklet tartalmazza.
3. cikk
(1) E határozat végrehajtásáért az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (a továbbiakban: a főképviselő) felel.
(2) A 2. cikkben említett projektek technikai megvalósítását a mellékletben meghatározottak szerint a Leszerelési Ügyek Hivatala (UNODA) és az ENSZ Leszerelési Kutatóintézete (UNIDIR) végzi. Az UNODA és az UNIDIR e feladatát a főképviselő felügyelete mellett látja el. A főképviselő ebből a célból megköti a szükséges megállapodásokat az UNODA-val és az UNIDIR-rel.
4. cikk
(1) Az 1. cikkben említett intézkedések végrehajtására szolgáló pénzügyi referenciaösszeg 1 274 398,85 EUR. A teljes projekt becsült összköltségvetése 1 475 955,15 EUR, amelynek biztosítására a UNODA-val és az UNIDIR-rel társfinanszírozásban kerül sor.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott összegből finanszírozott kiadásokat az Európai Unió általános költségvetésére alkalmazandó eljárások és szabályok szerint kell kezelni.
(3) Az (1) bekezdésben említett uniós hozzájárulás megfelelő végrehajtását a Bizottság felügyeli. E célból a Bizottság finanszírozási megállapodást köt az UNODA-val és az UNIDIR-rel. A megállapodásokban elő kell írni, hogy az UNODA-nak és az UNIDIR-nek gondoskodnia kell arról, hogy az uniós hozzájárulás láthatósága arányban álljon annak mértékével.
(4) A Bizottság törekszik a (3) bekezdésben említett finanszírozási megállapodásoknak az e határozat hatálybalépését követő mielőbbi megkötésére. Tájékoztatja a Tanácsot és a főképviselőt a folyamat során felmerülő esetleges nehézségekről, valamint az aláírástól számított két héten belül a finanszírozási megállapodások megkötésének időpontjáról.
5. cikk
(1) Az UNODA és az UNIDIR által készítendő rendszeres jelentések alapján a főképviselő jelentést tesz a Tanácsnak e határozat végrehajtásáról. Az említett jelentések képezik a tanácsi értékelés alapját.
(2) A Bizottság tájékoztatást nyújt a 2. cikkben említett projektek végrehajtásának pénzügyi vonatkozásairól.
6. cikk
(1) Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
(2) A határozat a 4. cikk (3) bekezdésében említett vonatkozó pénzügyi megállapodások megkötését követően 24 hónappal, illetve amennyiben ezen időszak alatt nem kerül sor pénzügyi megállapodás megkötésére, az elfogadása időpontját követően hat hónappal hatályát veszti.
Kelt Brüsszelben, 2015. február 9-én.