NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 390/2014
ze dne 14. dubna 2014,
kterým se zavádí program „Evropa pro občany“ na období 2014-2020
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 352 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na souhlas Evropského parlamentu,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu se zvláštním legislativním postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V souladu s články 10 a 11 Smlouvy o Evropské unii má každý občan právo podílet se na demokratickém životě Unie a orgány Unie by měly občanům a reprezentativním sdružením dávat možnost projevovat a veřejně si vyměňovat své názory na všechny oblasti činnosti Unie a měly by udržovat otevřený, transparentní a pravidelný dialog s reprezentativními sdruženími a občanskou společností.
(2)
Prostřednictvím sdělení Komise ze dne 3. března 2010 nazvaným „Evropa 2020 - Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ se Unie a členské státy snaží zajistit růst, zaměstnanost, produktivitu a sociální soudržnost pro nadcházející desetiletí.
(3)
Ačkoli být občanem Unie s pevně stanovenými právy objektivně představuje přidanou hodnotu, Unie ne vždy účinně poukazuje na souvislost mezi řešením celé řady hospodářských a sociálních problémů a svými politikami. Působivé úspěchy, pokud jde o mír a stabilitu v Evropě, dlouhodobě udržitelný růst, stabilní ceny, účinnou ochranu spotřebitelů a životního prostředí a prosazování základních práv, tudíž ne vždy vedly k silnému pocitu sounáležitosti občanů s Unií.
(4)
Je zapotřebí nejrůznějších opatření a koordinovaného úsilí prostřednictvím činností na nadnárodní úrovni a na úrovni Unie, aby se Evropa přiblížila jejím občanům a umožnilo se jim plně se podílet na budování stále semknutější Unie. Evropská občanská iniciativa je jedinečnou příležitostí, jak občanům umožnit podílet se přímo na vytváření právních předpisů EU (3).
(5)
Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1904/2006/ES (4), vytyčilo akční program, jenž potvrdil potřebu prosazovat trvalý dialog s organizacemi občanské společnosti a městy či obcemi a potřebu podporovat aktivní účast občanů ve veřejném životě.
(6)
Průběžná hodnotící zpráva programu Evropa pro občany (2017-2013), spolu s veřejnou internetovou konzultací a dvěmi po sobě jdoucími konzultačními setkáními zúčastněných stran potvrdily, že je nový program „Evropa pro pro občany“ považován za důležitý jak organizacemi občanské společnosti, tak zúčastněnými jednotlivci. Bylo také potvrzeno, že by měl být stanoven tak, aby měl dopad na organizační úrovni, pokud jde o budování kapacit, i na osobní úrovni, pokud jde o zvyšování zájmu o problematiku Unie. Toto nařízení by tedy mělo zřídit program „Evropa pro občany“ na období 2014 až 2020 (dále jen „program“).
(7)
S ohledem na témata projektů, jejich začlenění do místních a regionálních souvislostí a na složení zúčastněných stran by měly existovat důležité synergie s dalšími programy Unie, zejména v oblastech vzdělávání, odborné přípravy a mládeže, sportu, kultury a audiovizuálního odvětví, základních práv a svobod, sociálního začleňování, rovnosti žen a mužů, boje proti diskriminaci, výzkumu a inovací, informační společnosti, rozšíření Unie a vnější činnosti Unie.
(8)
Program by měl pokrývat široké spektrum nejrůznějších akcí, mimo jiné setkání občanů, kontakty a debaty o otázkách občanství, akce na úrovni Unie, iniciativy určené ke zvyšování povědomí o významných okamžicích v evropských dějinách a k podpoře reflexe těchto okamžiků, iniciativy zaměřené na informování evropských občanů, zejména mladých lidí, o dějinách Unie a o fungování jejích orgánů, a rozpravy o otázkách evropské politiky s cílem oživit všechny aspekty veřejného života.
(9)
V usnesení Evropského parlamentu ze dne 2. dubna 2009 o svědomí Evropy a totalitě a v závěrech Rady ze zasedání ve dnech 9. a 10. června 2011 o povědomí o zločinech spáchaných totalitními režimy v Evropě se zdůrazňuje význam uchování vzpomínek v živé paměti jako prostředku k překonání minulostí a vytváření budoucnosti a je vyzdvižen význam úlohy Unie při zprostředkovávání, sdílení a uchovávání kolektivní paměti týkající se těchto zločinů. Je proto zapotřebí vzít v úvahu rovněž význam historických, kulturních a mezikulturních aspektů, jakož i stávající vazby mezi historickým povědomím a evropskou identitou.
(10)
Horizontální rozměr programu by měl zajistit zhodnocení a přenositelnost výsledků umožňující lepší dopad a dlouhodobou udržitelnost. Pořádané činnosti by proto měly mít vazbu na politický program Unie a občané by o nich měli být vhodným způsobem informováni.
(11)
Zvláštní pozornost je třeba věnovat vyváženému začleňování občanů a organizací občanské společnosti ze všech členských států do nadnárodních projektů a činností a jejich účasti na těchto projektech a činnostech při zohlednění mnohojazyčné povahy Unie a potřeby začlenit nedostatečně zastoupené skupiny.
(12)
Za možné účastníky programů Unie jsou považovány na jedné straně přistupující země, kandidátské a potenciální kandidátské země, jež využívají předvstupní strategie, a na straně druhé země ESVO, které jsou stranami Dohody o EHP, a to v souladu s dohodami, jež s nimi byly uzavřeny. Podle článku rozhodnutí Rady 2001/822/ES (5) se programu mohou účastnit i zámořské země a území.
(13)
Vytvoření pevné a udržitelné demokracie a rozvoj prosperující občanské společnosti by měly být společnými cíli programu i nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 232/2014 (6). Unie nabízí zemím, kterým je evropský nástroj sousedství určen, privilegovaný vztah založený na oboustranném odhodlání prosazovat společné hodnoty a zásady.
(14)
Prostředky určené na komunikační akce podle tohoto nařízení by mohly rovněž přispět k institucionální komunikaci o politických prioritách Unie, pokud souvisejí s obecnými cíli tohoto nařízení.
(15)
Program by měl být pravidelně sledován a nezávisle hodnocen ve spolupráci s Komisí a členskými státy tak, aby bylo možné provádět úpravy nezbytné pro řádné plnění opatření.
(16)
Finanční zájmy Unie by měly být chráněny prostřednictvím přiměřených opatření v celém výdajovém cyklu, včetně prevence, odhalování a vyšetřování nesrovnalostí, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých finančních prostředků a případných správních a finančních sankcí, a to podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (7) (dále „finanční nařízení“) a nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (8).
(17)
Přednost by měly mít granty na projekty, u nichž nebude rozhodující jejich rozsah, které však budou mít vysoký dopad, zejména ty, které přímo souvisejí s politikami Unie a jejichž cílem je podílet se na formování politického programu Unie. V souladu se zásadou řádného finančního řízení by se kromě toho mělo provádění programu dále zjednodušit používáním paušálních částek, paušálním financováním a uplatňováním sazeb jednotkových nákladů.
(18)
V zájmu zajištění kontinuity finanční podpory poskytované v rámci programu by toto nařízení mělo být použitelné ode dne 1. ledna 2014. Vzhledem k naléhavosti situace by toto nařízení tudíž mělo vstoupit v platnost bezprostředně po vyhlášení.
(19)
Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž přispívat k tomu, aby občané chápali Unii, její dějiny a rozmanitost, podporovat evropské občanství a zlepšovat podmínky aktivního občanství a demokratické angažovanosti, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jich může být z důvodu nadnárodní a vícestranné povahy programu lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.
(20)
Finanční referenční částka programu ve smyslu bodu 18 interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení (9) je zahrnuta v tomto nařízení po celou dobu trvání programu, aniž jsou tím dotčeny rozpočtové pravomoci Evropského parlamentu a Rady vymezené Smlouvou o fungování Evropské unie.
(21)
Toto nařízení stanoví přechodná opatření pro sledování akcí zahájených před 31. prosincem 2013 podle rozhodnutí č. 1904/2006/ES.
(22)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci v rámci oblasti působnosti a cílů programu. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (10),
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Tímto nařízením se na období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020 zavádí program „Evropa pro občany“ (dále jen „program“).
2. V rámci celkového cíle přiblížit Unii občanům jsou obecné cíle programu tyto:
a)
přispívat k tomu, aby občané chápali Unii, její dějiny a rozmanitost;
b)
podporovat evropské občanství a zlepšovat podmínky aktivního občanství a demokratické angažovanosti na úrovni Unie.
Článek 2
Konkrétní cíle programu
Program má tyto konkrétní cíle, uskutečňované prostřednictvím akcí, které jsou pořádány na nadnárodní úrovni nebo mají evropský rozměr:
a)
prostřednictvím podněcování diskusí, úvah a vytváření sítí zvyšovat historické povědomí, povědomí o společných dějinách a hodnotách Unie a o cíli Unie, jímž je podpora míru, prosazování hodnot Unie a blahobyt jejích obyvatel;
b)
podporovat demokratickou angažovanost občanů a aktivní občanství na úrovni Unie, a to zvyšováním míry, v jaké občané chápou proces tvorby politik Unie, a podporou příležitostí ke společenské a mezikulturní angažovanosti a dobrovolnictví na úrovni Unie.
Článek 3
Struktura programu a podporované akce
1. Program, podporující evropské občanství v souladu s obecnými cíli uvedenými v čl. 1 odst. 2, je rozdělen do těchto dvou oddílů:
a)
„Evropské historické povědomí“;
b)
„Demokratická angažovanost a aktivní občanství“.
Tyto dva oddíly jsou doplněny horizontálními akcemi určenými k analýze, šíření a využívání výsledků projektů (akce „Zhodnocování“).
2. Za účelem dosažení svých cílů program financuje mimo jiné tyto druhy akcí, které jsou pořádány na nadnárodní úrovni nebo mají evropský rozměr:
a)
činnosti zaměřené na vzájemné učení a spolupráci, jako jsou:
-
setkávání občanů, partnerství měst, sítě partnerských měst,
-
projekty prováděné v rámci nadnárodních partnerství, včetně různých kategorií zúčastněných stran uvedených v článku 6,
-
projekty zaměřené na historické povědomí s evropským rozměrem,
-
výměny založené mimo jiné na využívání informačních a komunikačních technologií nebo sociálních médií;
b)
strukturální podpora organizací, jako jsou:
-
subjekty, jež sledují cíl v obecném zájmu Unie, jak jsou vymezeny v článku 177 nařízení (EU) č. 1268/2012,
-
kontaktní místa pro program Evropa pro občany;
c)
analytické činnosti na úrovni Unie, jako jsou:
-
studie zaměřené na otázky týkající se cílů programu;
d)
činnosti zaměřené na zvyšování informovanosti a šíření informací a určené k využívání a dalšímu zhodnocení výsledků podporovaných iniciativ a k upozorňování na osvědčené postupy, jako jsou:
-
akce na úrovni Unie, včetně konferencí, vzpomínkových akcí a slavnostního předávání cen,
-
vzájemná hodnocení, jednání odborníků a semináře.
3. Iniciativy související s akcemi uvedenými v odstavci 2 jsou popsány v příloze tohoto nařízení.
Článek 4
Opatření Unie
1. Opatření Unie mohou mít podobu grantů nebo veřejných zakázek.
2. Granty Unie mohou být poskytovány formou provozních grantů nebo grantů na akce.
3. Zadávání veřejných zakázek se týká pořizování služeb, například za účelem pořádání akcí, studií a výzkumu, nástrojů pro poskytování a šíření informací, sledování a hodnocení.
Článek 5
Účast v programu
Programu se mohou účastnit tyto země:
a)
členské státy EU;
b)
přistupující, kandidátské a potenciální kandidátské země v souladu s obecnými zásadami a podmínkami pro účast těchto zemí v programech Unie stanovenými v příslušných rámcových dohodách, rozhodnutích Rady přidružení nebo obdobných dohodách;
c)
země ESVO, které jsou stranami Dohody o EHP, v souladu s uvedenou dohodou.
Článek 6
Přístup k programu
Program je otevřen všem zúčastněným subjektům podporujícím evropské občanství a integraci, zejména místním a regionálním orgánům a organizacím, partnerským výborům, organizacím zabývajícím se výzkumem v oblasti evropské veřejné politiky (nezávislým skupinám odborníků), organizacím občanské společnosti (včetně sdružení přeživších) a kulturním, mládežnickým, vzdělávacím a výzkumným organizacím.
Článek 7
Spolupráce s mezinárodními organizacemi
Program může podporovat společné činnosti v oblasti své působnosti s příslušnými mezinárodními organizacemi, jako je Rada Evropy a UNESCO, na základě společných příspěvků a v souladu s finančním nařízením.
Článek 8
Provádění programu
1. Komise provádí program v souladu s finančním nařízením.
2. Za účelem provádění programu přijme Komise roční pracovní programy prostřednictvím prováděcích aktů v souladu s poradním postupem uvedeným v čl. 9 odst. 2. Roční pracovní programy stanoví sledované cíle, očekávané výsledky, způsob provádění a celkovou částku finančního plánu. Obsahují rovněž popis akcí, které mají být financovány, údaj o částce přidělené na každou akci a orientační harmonogram provádění. V případě grantů zahrnují roční pracovní programy také priority, základní kritéria hodnocení a nejvyšší možnou míru spolufinancování.
Článek 9
Výbor
1. Komisi je nápomocen výbor. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 4 nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 10
Konzultace se zúčastněnými stranami
Komise udržuje pravidelný dialog s příjemci prostředků z programu a příslušnými partnery a odborníky.
Článek 11
Soudržnost s jinými nástroji Unie
Komise zajistí soudržnost a doplňkovost programu s nástroji v jiných oblastech činnosti Unie, zejména v oblasti vzdělávání, odborné přípravy a mládeže, sportu, kultury a audiovizuálního odvětví, základních práv a svobod, sociálního začleňování, rovnosti žen a mužů, boje proti diskriminaci, výzkumu a inovací, informační společnosti, rozšíření Unie a vnější činnosti Unie.
Článek 12
Rozpočet
1. Finanční referenční částka pro provádění programu na období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020 se stanoví na 185 468 000 EUR.
2. Roční prostředky schvalují Evropský parlament a Rada v mezích finančního rámce.
3. Prostředky určené na komunikační akce podle tohoto nařízení mohou rovněž přiměřeně přispět ke krytí nákladů na institucionální komunikaci o politických prioritách Unie, pokud se týkají obecných cílů tohoto nařízení.
Článek 13
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Komise zajistí, aby byly při provádění akcí financovaných podle tohoto nařízení finanční zájmy Unie chráněny uplatňováním preventivních opatření proti podvodům, korupci a jakémukoli jinému protiprávnímu jednání, účinnými kontrolami a v případě zjištění nesrovnalostí zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek, případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími správními a finančními sankcemi.
2. Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr mají pravomoc provádět na základě dokumentů i inspekce na místě audit u všech příjemců grantů, dodavatelů a subdodavatelů, kteří podle tohoto programu obdrželi finanční prostředky Unie.
3. Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) může provádět vyšetřování, včetně kontrol a inspekcí na místě, u hospodářských subjektů, jichž se toto financování přímo nebo nepřímo týká, v souladu s ustanoveními a postupy stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 (11) a v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (12), s cílem zjistit, zda v souvislosti s grantovou dohodou, rozhodnutím o grantu nebo smlouvou, které jsou financovány v rámci programu, nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie.
4. Aniž jsou dotčeny odstavce 1, 2 a 3, dohody o spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, smlouvy, grantové dohody a rozhodnutí o grantu, jež vyplývají z provádění tohoto nařízení, obsahují ustanovení, která výslovně zmocňují Komisi, Účetní dvůr a úřad OLAF k provádění těchto kontrol a vyšetřování v souladu s jejich příslušnými pravomocemi.
Článek 14
Sdělování
Informace o projektech, jež získaly finanční prostředky Unie, poskytne Komise členským státům tak, že jim svá rozhodnutí o výběru sdělí do dvou týdnů po jejich přijetí.
Článek 15
Sledování a hodnocení
1. Komise zajistí pravidelné sledování programu z hlediska plnění jeho cílů za použití výkonnostních ukazatelů. Výsledky sledování a hodnocení se využijí při provádění programu. Sledování zahrnuje zejména vypracování zpráv uvedených v odst. 4 písm. a) a c).
V případě potřeby se ukazatele rozčlení podle pohlaví a věku.
2. Pokud jde o konkrétní cíle uvedené v článku 2, pokrok je měřen pomocí ukazatelů stanovených v příloze tohoto nařízení.
3. Komise zajistí pravidelné vnější a nezávislé hodnocení programu a pravidelně předkládá zprávy Evropskému parlamentu.
4. Komise předloží Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů:
a)
do 31. prosince 2017 průběžnou hodnotící zprávu o dosažených výsledcích a o kvalitativních a kvantitativních aspektech provádění programu;
b)
do 31. prosince 2018 sdělení o pokračování programu;
c)
do 1. července 2023 zprávu o následném hodnocení.
Článek 16
Přechodné ustanovení
Rozhodnutí č. 1904/2006/ES se zrušuje s účinkem ode dne 1. ledna 2014.
Akce zahájené podle rozhodnutí č. 1904/2006/ES před 31. prosincem 2013 se i nadále až do svého dokončení řídí uvedeným rozhodnutím.
Podle článku 21 finančního nařízení mohou být rozpočtové položky odpovídající účelově vázaným příjmům ze zpětné úhrady částek, které byly vyplaceny neoprávněně podle rozhodnutí č. 1904/2006/ES, poskytnuty pro účely programu.
Článek 17
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 14. dubna 2014.
A TANÁCS 390/2014/EU RENDELETE
(2014. április 14.)
a 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozó „Európa a polgárokért” program létrehozásáról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 352. cikkére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamenteknek való továbbítását követően,
tekintettel az Európai Parlament egyetértésére,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),
különleges jogalkotási eljárás keretében,
mivel:
(1)
Az Európai Unióról szóló szerződés 10. és 11. cikke szerint minden polgárnak joga van ahhoz, hogy részt vegyen az Unió demokratikus életében, és az Unió intézményeinek biztosítaniuk kell, hogy a polgárok és az érdekképviseleti szervezetek az Unió bármely tevékenységéről véleményt nyilváníthassanak, és azokat nyilvánosan megvitathassák, továbbá az érdekképviseleti szervezetekkel és a civil társadalommal nyílt, átlátható és rendszeres párbeszédet kell fenntartaniuk.
(2)
A Bizottság a 2010. március 3-án kiadott EURÓPA 2020 - Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája című közleményével az Unió és a tagállamok célja, hogy biztosítsák a növekedést, a foglalkoztatást, a termelékenységet és a társadalmi kohéziót az elkövetkező évtizedre.
(3)
Habár szilárd és elismert jogokkal rendelkező uniós polgárnak lenni vitathatatlanul hozzáadott értéket képvisel, az Unió nem mindig hívja fel hatékony módon a figyelmet a számos gazdasági és szociális probléma megoldása és az uniós szakpolitikai intézkedések között fennálló kapcsolatra. Ennélfogva az európai béke és stabilitás, a hosszú távú fenntartható növekedés, az árstabilitás, a fogyasztók és a környezet hatékony védelme, valamint az alapvető jogok érvényesítése terén elért meggyőző eredmények ellenére a polgárok nem minden esetben érzik úgy, hogy erősen kötődnek az Unióhoz.
(4)
Annak érdekében, hogy Európát közelebb hozzuk a polgáraihoz, és lehetővé tegyük számukra, hogy teljes mértékben részt vegyenek egy minden eddiginél szorosabbanműködő Unió létrehozásában, transznacionális és uniós szintű tevékenységek segítségével végrehajtott számos különböző intézkedésre és összehangolt erőfeszítésekre van szükség. Az európai polgári kezdeményezés egyedülálló módon lehetőséget kínál a polgárok számára, hogy közvetlenül részt vegyenek az uniós jogszabályok alakításában (3).
(5)
A 1904/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (4) cselekvési programot hozott létre, amely megerősítette a civil társadalmi szervezetekkel és a településekkel való állandó párbeszéd fenntartásának és a polgárok aktív bevonása támogatásának szükségességét.
(6)
Az „Európa a polgárokért” program (2007-2013) időközi értékelő jelentése, egy nyilvános online konzultációval és az érdekelt felek két egymást követő konzultációs ülésével együtt megerősítette, hogy az új „Európa a polgárokért” programot mind a civil társadalmi szervezetek, mind pedig a közreműködő magánszemélyek relevánsnak tekintik, és létrehozására szükség van ahhoz, hogy szervezeti szinten befolyást gyakoroljon a kapacitásépítésre, az egyének szintjén pedig az uniós ügyek iránti érdeklődés növekedését eredményezze. Ennek a rendeletenek ezért létre kell hoznia egy 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozó „Európa a polgárokért” programot (a továbbiakban: a program).
(7)
A projektek témáit, azok helyi és regionális kontextusba való beágyazottságát, valamint az érdekeltek körének összetételét illetően jelentős szinergiáknak kellene létrejönniük más uniós programokkal, nevezetesen az oktatás, a szakképzés, az ifjúság, a sport, a kultúra és az audiovizuális ágazat, az alapvető jogok és szabadságok, a társadalmi befogadás, a nemek közötti egyenlőség, a hátrányos megkülönböztetés elleni küzdelem, a kutatás és az innováció, az információs társadalom, a bővítési politika és az Unió külügyi tevékenysége területén.
(8)
A programnak különböző intézkedések széles körét kell felölelnie, és annak érdekében, hogy a közélet valamennyi területén aktív részvételre sarkalljon, magában kell foglalnia többek között a polgárok számára szervezett találkozókat, a polgári ügyeket érintő kapcsolattartást és az ezekről folytatott vitákat, uniós szintű rendezvényeket, az európai történelem meghatározó pillanatairól való ismeretterjesztést és reflexiót célzó kezdeményezéseket, az Unió történetével és az uniós intézmények működésével kapcsolatos ismereteknek különösen a fiatalok körében való elmélyítésére irányuló kezdeményezéseket, valamint az európai politikai kérdésekről folytatott vitákat.
(9)
Az európai lelkiismeretről és a totalitarizmusról szóló, 2009. április 2-i európai parlamenti állásfoglalás, valamint az európai totalitárius rendszerek által elkövetett bűncselekményekre való emlékezésről szóló, 2011. június 9-10-i tanácsi következtetések hangsúlyozzák annak fontosságát, hogy a múlton való túllépésnek és a jövő építésének eszközeként elevenen őrizzük a múlt emlékét, továbbá kiemelik, hogy az Unió értékes szerepet játszik az ezen bűnökre vonatkozó kollektív emlékezet elősegítésében, megosztásában és előmozdításában. Ezért a történelmi, kulturális és interkulturális szempontok releváns voltát szintén figyelembe kell venni, csakúgy mint az emlékezés és az európai identitás között fennálló kapcsolatokat.
(10)
A program hatásának és hosszú távú fenntarthatóságának fokozása érdekében a program horizontális dimenziójának gondoskodnia kell az eredmények valorizációjáról és átadhatóságáról. E célból gondoskodni kell arról, hogy a beindított tevékenységek kapcsolódjanak az uniós politikai menetrendhez, és azokról megfelelő tájékoztatást kell nyújtani.
(11)
Tekintettel az Uniót jellemző többnyelvűségre, valamint az alulreprezentált csoportok integrálásának a szükségességére, kiemelt figyelmet kell fordítani arra, hogy valamennyi tagállamból egyenlő mértékben vonjuk be a polgárokat és a civil társadalmi szervezeteket, és biztosítsuk részvételüket a transznacionális projektekben és tevékenységekben.
(12)
Egyrészről az előcsatlakozási stratégiában részt vevő, csatlakozó és tagjelölt, valamint potenciális tagjelölt országok, másrészről az EGT-megállapodásban részt vevő EFTA-országok - a velük kötött megállapodásoknak megfelelően - az uniós programok potenciális résztvevőinek minősülnek. A 2001/822/EK tanácsi határozat (5) alapján továbbá a tengerentúli országok és területek jogosultak az e programban való részvételre.
(13)
A mély és fenntartható demokrácia megvalósítása, illetve a virágzó polgári társadalom létrehozása közös célja e programnak és a 232/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatnak (6). Az Unió - a közös értékek és elvek iránti kölcsönös elkötelezettség alapján - kiemelt kapcsolat lehetőségét kínálja az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz hatálya alá tartozó országok számára.
(14)
Az e rendelet értelmében kommunikációs tevékenységekhez rendelt források hozzájárulhatnának az Unió politikai prioritásairól szóló intézményi szintű kommunikációhoz is, amennyiben azok kapcsolódnak e rendelet általános célkitűzéseihez.
(15)
A programot a Bizottsággal és a tagállamokkal együttműködve rendszeresen ellenőrizni kell és független értékelésnek kell alávetni, hogy lehetőség nyíljon az intézkedések megfelelő végrehajtásához szükséges kiigazításokra.
(16)
Az Európai Unió pénzügyi érdekeit arányos intézkedésekkel kell védeni a kiadási ciklus egészében, ideértve a szabálytalanságok megelőzését, feltárását és kivizsgálását, a kárba veszett, a jogtalanul kifizetett vagy a helytelenül felhasznált források visszafizettetését, valamint adott esetben a közigazgatási és pénzügyi szankciókat is, összhangban al 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel (7) és a 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel (8).
(17)
A projektek nagyságától függetlenül előnyben kell részesíteni a jelentős hatással bíró projektekhez nyújtott támogatásokat, különösen ha azok az uniós politikai menetrend alakításában való részvétel céljából közvetlenül kapcsolódnak az uniós politikákhoz. Ezenfelül, a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvét követve átalányösszegek, átalányfinanszírozás és egységköltségek alkalmazásával tovább kell egyszerűsíteni a program végrehajtását.
(18)
Annak érdekében, hogy folyamatos legyen a program által fedezett finanszírozási támogatás, ezt a rendeletet 2014. január 1-jétől kell alkalmazni. A rendeletnek sürgősségi okokból a kihirdetését követően haladéktalanul hatályba kell lépnie.
(19)
Mivel e rendelet célját - nevezetesen az ahhoz való hozzájárulást, hogy a polgárok jobban megértsék az Uniót, annak történelmét és sokféleségét, továbbá az európai polgárság kiteljesedésének előmozdítását, illetve a lakosság polgári és demokratikus részvétele feltételeinek javítását - a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért a program transznacionális és multilaterális jellege miatt az uniós szinten jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket.
(20)
E rendelet a program tekintetében magában foglal a program teljes időtartamára vonatkozóan egy, a költségvetési együttműködésről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti 2013. december 2-i intézményközi megállapodás (9) 18. pontja szerinti pénzügyi referenciaösszeget, az Európai Parlament és a Tanács Európai Unió működéséről szóló szerződésben meghatározott költségvetési hatáskörének sérelme nélkül.
(21)
Az 1904/2006/EK határozat alapján 2013. december 31. előtt megkezdett tevékenységek nyomon követésére átmeneti intézkedéseket kell előirányozni.
(22)
Annak biztosítása érdekében, hogy e rendelet végrehajtása azonos feltételek között történjen, a Bizottságot a program hatálya és célkitűzései által szabott kereteken belül végrehajtási hatáskörökkel kell felruházni. Ezeket a hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (10) megfelelően kell gyakorolni,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Tárgy és hatály
(1) Ez a rendelet létrehozza a 2014. január 1. és 2020. december 31. közötti időszakra szóló „Európa a polgárokért” elnevezésű programot (a továbbiakban: a program).
(2) Az Uniónak a polgárokhoz való közelebb hozása átfogó célján belül a program általános célkitűzései a következők:
a)
hozzájárulás ahhoz, hogy a polgárok jobban megértsék az Uniót, annak történelmét és sokféleségét;
b)
az európai polgárság előmozdítása és az uniós szintű polgári és demokratikus részvétel feltételeinek a javítása.
2. cikk
A program konkrét célkitűzései
A program a következő konkrét célkitűzéseket fogalmazza meg, amelyeket transznacionális szintű vagy európai dimenzióval rendelkező fellépések révén kell végrehajtani:
a)
vita, elmélkedés és hálózatok kialakításának ösztönzése révén az ismeretek bővítése a történelmi emlékezet, közös történetünk és értékeink, valamint az Unió célja, azaz a béke, az általa vallott értékek és népei jólétének előmozdítása tekintetében;
b)
az uniós szintű demokratikus és polgári részvétel ösztönzése az uniós döntéshozatali folyamatokkal kapcsolatos polgári ismeretek bővítése, valamint a társadalmi és kultúrák közötti szerepvállalás és önkéntesség uniós szintű lehetőségeinek előmozdítása révén.
3. cikk
A program felépítése és támogatott tevékenységek
(1) A program - amely az európai polgárságnak az 1. cikk (2) bekezdésében megfogalmazott általános célokkal összhangban történő előmozdítására irányul - az alábbi két tematikus ágra tagolódik:
a)
„Európai emlékezet”;
b)
„Demokratikus szerepvállalás és polgári részvétel”.
A két ágat a projektek eredményeinek elemzését, terjesztését és hasznosítását célzó horizontális tevékenységeknek („valorizációs” tevékenységek) kell kiegészíteniük.
(2) Célkitűzéseinek elérése érdekében a program révén többek között az alábbi tevékenységtípusokat kell támogatni, amelyek végrehajtása transznacionális szinten történik vagy európai dimenzióval bír:
a)
egymástól való tanulás és együttműködés keretében végzett tevékenységek, így például:
-
polgári találkozók, testvérváros-programok, testvérváros-hálózatok,
-
transznacionális partnerségek - köztük a 6. cikkben felsorolt különböző típusú érdekelt felek - által végrehajtott projektek,
-
a történelmi emlékezettel kapcsolatos, európai dimenzióval rendelkező projektek,
-
információs és kommunikációs technológiák (ikt) és/vagy közösségi média alkalmazásán alapuló kapcsolatépítés;
b)
strukturális támogatás az olyan szervezeteknek, mint például:
-
az 1268/2012/EU rendelet 177. cikkében meghatározott, általános uniós érdeket szolgáló célt képviselő szervek,
-
az „Európa a polgárokért” kapcsolattartó pontok;
c)
uniós szintű elemzési tevékenységek, így például:
-
a program célkitűzéseivel kapcsolatos kérdésekre összpontosító tanulmányok;
d)
a támogatott kezdeményezések eredményeinek kiaknázására és további valorizációjára irányuló figyelemfelkeltő és információterjesztési tevékenységek, így például:
-
uniós szintű rendezvények, többek között konferenciák, megemlékezések és díjátadó ünnepségek,
-
szakértői értékelések, szakértői találkozók és szemináriumok.
(3) A (2) bekezdésben felsorolt tevékenységekkel kapcsolatos kezdeményezések bemutatása e rendelet mellékletében szerepel.
4. cikk
Uniós intézkedések
(1) Az uniós intézkedések támogatás vagy közbeszerzési szerződés formájában valósulhatnak meg.
(2) Uniós támogatás működési vagy tevékenységi támogatásként nyújtható.
(3) A közbeszerzési szerződések olyan szolgáltatások beszerzésére terjedhetnek ki, mint például programok szervezése, tanulmányok és kutatások, tájékoztatási és terjesztési eszközök, ellenőrzés és értékelés.
5. cikk
Részvétel a programban
A programban az alábbi országok vehetnek részt:
a)
a tagállamok;
b)
csatlakozó országok, tagjelölt országok és potenciális tagjelölt országok, a vonatkozó keretmegállapodásban, a Társulási Tanács határozatában vagy hasonló megállapodásokban foglalt, az említett országok uniós programokban való részvételére vonatkozó általános elveknek és feltételeknek megfelelően;
c)
azok az EFTA-országok, amelyek részes felei az EGT-megállapodásnak, az EGT-megállapodás rendelkezéseinek megfelelően.
6. cikk
Hozzáférés a programhoz
A programban az európai polgárság és integráció népszerűsítésével foglalkozó valamennyi érdekelt fél részt vehet, különösen a helyi és regionális hatóságok és szervezetek, a testvérvárosi bizottságok, az európai közpolitikai kutatási szervezetek (szellemi műhelyek), civil társadalmi szervezetek (például túlélők szövetségei), valamint kulturális, ifjúságügyi, oktatási és kutatási szervezetek.
7. cikk
Együttműködés nemzetközi szervezetekkel
A program révén támogathatók a hatálya alá tartozó területeken a vonatkozó nemzetközi szervezetekkel, például az Európa Tanáccsal és az UNESCO-val folytatott közös tevékenységek; az együttműködés közös hozzájárulások alapján, valamint a költségvetési rendeletnek megfelelően történik.
8. cikk
A program végrehajtása
(1) A Bizottság a költségvetési rendelet előírásaival összhangban hajtja végre a programot.
(2) A Bizottság a program végrehajtása érdekében a 9. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárással összhangban végrehajtási aktusok útján éves munkaprogramokat fogad el. Az éves munkaprogramokban meg kell határozni a célkitűzéseket, a várható eredményeket, a végrehajtás módját, valamint a finanszírozási terv teljes összegét. E munkaprogramoknak tartalmazniuk kell továbbá a finanszírozandó tevékenységek leírását, a megfelelő finanszírozási összegek megjelölését, valamint végrehajtásuk tervezett menetrendjét. Emellett tartalmazniuk kell a támogatások vonatkozásában a prioritásokat, az alapvető értékelési kritériumokat és a társfinanszírozás maximális mértékét is.
9. cikk
Bizottság
(1) A Bizottság munkáját egy bizottság segíti. E bizottság a 182/2011/EU rendelet szerinti bizottság.
(2) Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 4. cikkét kell alkalmazni.
10. cikk
Konzultáció az érdekelt felekkel
A Bizottság rendszeres párbeszédet folytat a program kedvezményezettjeivel, valamint az érintett partnerekkel és szakértőkkel.
11. cikk
Összhang egyéb uniós eszközökkel
A Bizottság gondoskodik a program és az uniós fellépés egyéb területein - különösen az oktatás, a szakképzés, az ifjúság, a sport, a kultúra és az audiovizuális ágazat, az alapvető jogok és szabadságok, a társadalmi befogadás, a nemek közötti egyenlőség, a hátrányos megkülönböztetés elleni küzdelem, a kutatás és az innováció, az információs társadalom, a bővítési politika és az Unió külügyi tevékenysége területén - alkalmazott eszközök közötti koherenciáról és kiegészítő jellegről.
12. cikk
Költségvetés
(1) Az e program végrehajtásához szükséges pénzügyi referenciaösszeg a 2014. január 1. és 2020. december 31-ig terjedő időszakra 185 468 000 EUR.
(2) Az éves előirányzatokat a pénzügyi keret erejéig az Európai Parlament és a Tanács hagyja jóvá.
(3) Az e rendelet értelmében kommunikációs tevékenységekre elkülönített forrásokból egyúttal arányos módon az Unió politikai prioritásait érintő intézményi kommunikáció költségei is fedezhetők, amennyiben az említett prioritások kapcsolódnak ezen rendelet általános célkitűzéseihez.
13. cikk
Az Unió pénzügyi érdekeinek védelme
(1) A Bizottság a csalás, korrupció és más jogellenes cselekmények elleni megelőző intézkedésekkel, hatásos ellenőrzésekkel, szabálytalanság feltárása esetén a jogtalanul kifizetett összegek visszafizettetésével, valamint szükség esetén hatékony, arányos és visszatartó erejű közigazgatási és pénzügyi szankciókkal biztosítja, hogy az Európai Unió pénzügyi érdekei az e rendelet alapján finanszírozott tevékenységek végrehajtása során ne sérüljenek.
(2) A Bizottság és képviselői, valamint a Számvevőszék jogosultak dokumentumalapú és helyszíni ellenőrzést végezni az e program alapján uniós forrásból származó támogatások kedvezményezettjeinél, valamint az e program alapján uniós forrásokban részesülő vállalkozóknál és alvállalkozóknál.
(3) Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) jogosult az ilyen finanszírozással közvetlenül vagy közvetetten érintett gazdasági szereplőknél az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (11) és a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendeletben (12) előírt rendelkezéseknek és eljárásoknak megfelelően helyszíni ellenőrzéseket és szemléket is magukban foglaló vizsgálatokat végezni annak megállapítására, hogy történt-e a program keretében finanszírozott támogatási megállapodással, támogatási határozattal vagy szerződéssel összefüggésben olyan csalás, korrupciós vagy más jogellenes cselekmény, amely az Unió pénzügyi érdekeit sérti.
(4) Az (1), a (2) és a (3) bekezdés sérelme nélkül az e rendelet végrehajtása keretében harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel kötött együttműködési megállapodásoknak, továbbá a rendelet végrehajtása keretében létrejött szerződéseknek, támogatási megállapodásoknak és támogatási határozatoknak tartalmazniuk kell bizonyos rendelkezéseket, amelyek kifejezetten felhatalmazzák a Bizottságot, a Számvevőszéket és az OLAF-ot arra, hogy saját hatáskörüknek megfelelően lefolytassák az említett ellenőrzéseket és vizsgálatokat.
14. cikk
Tájékoztatás
A Bizottság a kiválasztási határozatoknak az elfogadásuktól számított két héten belüli továbbításával a tagállamok rendelkezésére bocsátja az azokkal a projektekkel kapcsolatos információkat, amelyek uniós finanszírozásban részesültek.
15. cikk
Ellenőrzés és értékelés
(1) A Bizottság gondoskodik a program célkitűzései terén elért eredmények teljesítményalapú mutatók alkalmazásával történő rendszeres ellenőrzéséről. Az ellenőrzési és értékelési folyamat eredményeit fel kell használni a program megvalósításakor. Az ellenőrzés keretében elsősorban a (4) bekezdés a) és c) pontjában említett jelentéseket kell elkészíteni.
Releváns esetben a mutatóknak nem és kor szerinti bontásban kell szerepelniük.
(2) A 2. cikkben említett konkrét célkitűzésekkel kapcsolatban az eredményeket az e rendelet mellékletében foglalt mutatók alapján kell mérni.
(3) A Bizottság gondoskodik a program rendszeres, külső és független értékeléséről, és rendszeresen tájékoztatja az Európai Parlamentet.
(4) A Bizottság benyújtja az Európai Parlament, a Tanács, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, valamint a Régiók Bizottsága részére a következőket:
a)
időközi értékelő jelentés az elért eredményekről, valamint e program végrehajtásának minőségi és mennyiségi vonatkozásairól, legkésőbb 2017. december 31-ig;
b)
a program folytatásáról szóló közlemény, legkésőbb 2018. december 31-ig;
c)
utólagos értékelő jelentés, legkésőbb 2023. július 1-jéig.
16. cikk
Átmeneti rendelkezések
Az 1904/2006/EK határozat 2014. január 1-jén hatályát veszti.
Az 1904/2006/EK határozat alapján 2013. december 31. előtt megkezdett tevékenységekre - megvalósításuk befejezéséig - az említett határozat alkalmazandó.
A költségvetési rendelet 21. cikke értelmében az 1904/2006/EK határozat alapján jogosulatlanul kifizetett összegek visszafizetéséből származó célhoz kötött bevételeknek megfelelő előirányzatok rendelkezésre bocsáthatók a program számára.
17. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.
Ezt a rendeletet 2014. január 1-jétől kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Luxembourgban, 2014. április 14-én.