SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY 2014/25/EU
ze dne 26. února 2014
o zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb a o zrušení směrnice 2004/17/ES
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 53 odst. 1, článek 62 a článek 114 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
S ohledem na výsledky pracovního dokumentu Komise ze dne 27. června 2011 nazvaného „Hodnotící zpráva - Dopad a účinnost právních předpisů EU v oblasti veřejných zakázek“ se zdá být vhodné zachovat pravidla pro zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb, neboť vnitrostátní orgány jsou i nadále schopné ovlivnit jednání dotyčných subjektů, a to i prostřednictvím kapitálové účasti nebo zastoupením v jejich správních, řídících nebo dozorčích orgánech. Dalším z důvodů pro ponechání právní úpravy zadávání zakázek v těchto odvětvích je uzavřený charakter trhů, na kterých subjekty z těchto odvětví působí, způsobený tím, že členské státy udělují zvláštní nebo výhradní práva na dodávky, obstarávání nebo provozování sítí pro poskytování dotčených služeb.
(2)
Za účelem zajištění otevření zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb hospodářské soutěži je žádoucí, aby byla vypracována ustanovení koordinující postupy při zadávání zakázek překračujících určitou hodnotu. Tato koordinace je nezbytná k zajištění účinnosti zásad zakotvených ve Smlouvě o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“), zejména volného pohybu zboží, svobody usazování a volného pohybu služeb, jakož i zásad z toho vyplývajících, jako je rovné zacházení, zákaz diskriminace, vzájemné uznávání, proporcionalita a transparentnost. S ohledem na povahu odvětví, kterých se týká, by měla koordinace zadávacích řízení na úrovni Unie, při zachování uvedených zásad, vytvořit rámec pro řádnou obchodní praxi a měla by povolit co největší pružnost.
(3)
Pokud jde o zakázky, jejichž hodnota je nižší než finanční limit, pro který se použijí ustanovení Unie o koordinaci, je vhodné připomenout judikaturu Soudního dvora Evropské unie, podle které se používají pravidla a zásady stanovené ve Smlouvě o fungování EU.
(4)
Veřejné zakázky hrají klíčovou roli ve strategii Evropa 2020 obsaženou ve sdělení Komise ze dne 3. března 2010 nazvaném „Evropa 2020. Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ (dále jen „strategie Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“) jako jeden z tržně založených nástrojů, jenž se dá využít k dosažení inteligentního, udržitelného růstu podporujícího začlenění a zároveň k zajištění nejefektivnějšího využití veřejných prostředků. Za tímto účelem by měla být současná pravidla pro zadávání veřejných zakázek přijatá podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES (4) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES k (5) revidována a modernizována, aby se zvýšila efektivita veřejných výdajů, zejména usnadněním účasti malých a středních podniků na veřejných zakázkách, a aby zadavatelé měli možnost lépe využívat veřejných zakázek na podporu společných společenských cílů. Je rovněž třeba vyjasnit základní pojmy a koncepty, aby se zajistila větší právní jistota, a začlenit do současných pravidel určité aspekty související s ustálenou judikaturou Soudního dvora Evropské unie.
(5)
Při provádění této směrnice by měla být zohledněna Úmluva OSN o právech osob se zdravotním postižením (6), a to zejména v souvislosti s výběrem komunikačních prostředků, technickými specifikacemi, kritérii pro zadání a podmínkami plnění zakázky.
(6)
Je vhodné, aby se pojem zadávání zakázek co nejvíce blížil pojmu zadávání veřejných zakázek podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/24/EU (7), a zároveň aby byly řádně zohledněny zvláštnosti odvětví, kterých se tato směrnice týká.
(7)
Mělo by se připomenout, že žádné ustanovení směrnice nezavazuje členské státy zadat subdodávky na poskytování služeb, jež si přejí poskytovat samy nebo organizovat jiným způsobem než prostřednictvím zadávání zakázek ve smyslu této směrnice, nebo poskytování těchto služeb externalizovat. Směrnice by se neměla vztahovat na poskytování služeb vyplývající z právních či správních předpisů nebo pracovních smluv. To může být v některých členských státech případ zajišťování některých služeb pro veřejnost, například dodávky pitné vody.
(8)
Je rovněž vhodné připomenout, že touto směrnicí by neměly být dotčeny právní předpisy členských států v oblasti sociálního zabezpečení. Rovněž by se tato směrnice neměla dotýkat liberalizace služeb obecného hospodářského zájmu vyhrazených veřejným či soukromým subjektům, ani privatizace veřejných subjektů poskytujících služby.
Mělo by být rovněž připomenuto, že členské státy nejsou omezeny v organizaci poskytování služeb v oblasti povinného sociálního zabezpečení či jiných služeb, jako jsou poštovní služby, buď jako služeb obecného hospodářského zájmu, nebo jako nehospodářských služeb obecného zájmu či jako kombinace obojího. Je vhodné vyjasnit, že by se tato směrnice neměla vztahovat na nehospodářské služby obecného zájmu.
(9)
Mělo by se rovněž připomenout, že touto směrnicí není dotčena možnost ústředních státních, regionálních a místních orgánů vymezit v souladu s právem Unie za účelem plnění jejich cílů veřejné politiky služby obecného hospodářského zájmu, jejich oblast působnosti a charakteristiky konkrétní služby, jež má být poskytnuta, včetně jakýchkoli podmínek týkajících se kvality dané služby. Rovněž by touto směrnicí neměla být dotčena jejich pravomoc poskytovat, zadávat a financovat služby obecného hospodářského zájmu v souladu s článkem 14 Smlouvy o fungování EU a Protokolem č. 26 o službách obecného zájmu připojeným ke Smlouvě o fungování EU a Smlouvě o Evropské unii. Tato směrnice se dále nedotýká financování služeb obecného hospodářského zájmu ani režimů podpor poskytovaných členskými státy, zejména v sociální oblasti, v souladu s pravidly Unie týkajícími se hospodářské soutěže.
(10)
Zakázka by měla být považována za zakázku na stavební práce, pouze pokud její předmět zahrnuje konkrétně provedení činností uvedených v příloze I, a to i tehdy, když zakázka zahrnuje poskytování jiných služeb nezbytných k provedení těchto činností. Zakázky na služby, zejména v oblasti správy majetku, mohou za určitých okolností zahrnovat stavební práce. Pokud jsou však tyto stavební práce ve vztahu k hlavnímu předmětu zakázky pouze příležitostné a vedlejší a jsou jen jeho případným důsledkem nebo doplňkem, skutečnost, že jsou zahrnuty do zakázky, není důvodem, aby byla zakázka na služby posuzována jako zakázka na stavební práce.
S ohledem na rozmanitost zakázek na stavební práce by však zadavatelům mělo být umožněno stanovit buď společné, nebo oddělené zadávání zakázek na projektování a na provádění stavebních prací. Není záměrem, aby tato směrnice stanovila společné nebo oddělené zadávání zakázek.
(11)
Zhotovení určité stavby odpovídající požadavkům stanoveným zadavatelem vyžaduje, aby daný zadavatel předem přijal opatření pro vymezení druhu stavby, nebo přinejmenším aby měl rozhodující vliv na její projektování. Skutečnost, zda zhotovitel zhotoví celou stavbu či její část vlastními prostředky nebo zajistí jejich zhotovení jinými prostředky, by neměla vést ke změně klasifikace zakázky jako zakázky na stavební práce, pokud zhotovitel nese přímý nebo nepřímý právně vynutitelný závazek k zajištění toho, že stavba bude zhotovena.
(12)
Pojem „veřejní zadavatelé“, a zvláště pak pojem „veřejnoprávní subjekty“, byly opakovaně přezkoumány v judikatuře Soudního dvora Evropské unie. Je třeba vyjasnit, že by osobní působnost této směrnice měla zůstat nezměněna, a proto je vhodné zachovat definice těchto pojmů, z nichž Soudní dvůr vycházel, a doplnit k ní určitý počet upřesnění, jež uvedená judikatura obsahuje coby klíč k porozumění definic samotných, a to bez úmyslu pozměnit chápání těchto pojmů oproti tomu, jak byly vymezeny v judikatuře.
Za tímto účelem by mělo být vyjasněno, že subjekt, který působí za normálních tržních podmínek, usiluje o dosažení zisku a nese ztráty plynoucí z výkonu své činnosti, by neměl být považován za „veřejnoprávní subjekt“, neboť potřeby veřejného zájmu, k jejichž naplnění byl zřízen nebo jejichž naplnění mu bylo uloženo, lze považovat za potřeby průmyslové nebo obchodní povahy. Obdobně byly judikaturou posouzeny také podmínky týkající se původu financování daného subjektu, přičemž mimo jiné vyplynulo, že financování „z větší části“ značí více než z poloviny a že toto financování může zahrnovat platby od uživatelů, které jsou ukládány, vypočítávány a vybírány v souladu s pravidly veřejného práva.
(13)
V případě smíšených zakázek by příslušná pravidla měla být stanovena v závislosti na hlavním předmětu zakázky, pokud jsou její jednotlivé části objektivně neoddělitelné. Proto by mělo být vyjasněno, jak by zadavatelé měli určovat, zda jsou jednotlivé části oddělitelné, či nikoli. Toto vyjasnění by mělo vycházet z příslušné judikatury Soudního dvora Evropské unie. Určování by mělo probíhat na základě posouzení konkrétního případu, kdy by neměl postačovat oznámený nebo očekávaný záměr zadavatele považovat jednotlivé aspekty tvořící smíšenou zakázku za neoddělitelné, avšak měl by být podepřen objektivními podklady, jež jej mohou odůvodnit a potvrdit potřebu uzavření jediné smlouvy. Tato odůvodněná potřeba uzavřít jedinou smlouvu by mohla nastat například v případě výstavby jediné budovy, jejíž část bude užívat přímo dotčený zadavatel a jiná část bude provozována na základě koncese, například jako parkovací prostory pro veřejnost. Mělo by být vyjasněno, že potřeba uzavřít jedinou smlouvu může vyplývat z důvodů technické i ekonomické povahy.
(14)
V případě smíšených zakázek, které jsou rozdělitelné, mají zadavatelé vždy možnost zadat samostatné zakázky na oddělené části smíšené zakázky; v tomto případě by se měla být použít na každou oddělenou část příslušná ustanovení výlučně podle vlastností dané konkrétní zakázky. Na druhou stranu, pokud se zadavatelé rozhodnou zahrnout do zadávacího řízení jiné prvky, bez ohledu na jejich hodnotu a právní režim, kterému by jinak tyto doplněné prvky podléhaly, by mělo být hlavní zásadou, že pokud by měla být zakázka sama o sobě zadána podle této směrnice, byla-li by zadávána samostatně, měla by se tato směrnice použít i na celou smíšenou zakázku.
(15)
Pro smíšené zakázky zahrnující prvky z oblasti obrany a bezpečnosti nebo části nespadající do oblasti působnosti Smlouvy o fungování EU by však měla být přijata zvláštní ustanovení. V takových případech by mělo být možné, aby se tato směrnice nepoužila za podmínky, že zadání jediné zakázky je podloženo objektivními důvody a že rozhodnutí o zadání jediné zakázky není přijato za účelem vynětí zakázek z oblasti působnosti této směrnice nebo směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/81/ES (8). Mělo by být vyjasněno, že by zadavatelům nemělo být bráněno v tom, aby mohli v případě určitých smíšených zakázek použít místo směrnice 2009/81/ES tuto směrnici.
(16)
Zakázky mohou být dále zadávány za účelem uspokojení požadavků, které vyplývají z různých činností, které mohou být podřízeny různým právním režimům. Mělo by být upřesněno, že právní režim použitelný na jednu zakázku určenou k pokrytí více činností by měl podléhat pravidlům použitelným na tu činnost, které se zakázka především týká. Určení toho, které činnosti se zakázka především týká, může být založeno na analýze potřeb, kterým musí konkrétní zakázka vyhovovat, uskutečněné zadavatelem za účelem odhadu hodnoty zakázky a vypracování zadávací dokumentace. V některých případech, jako je nákup jednotlivého kusu vybavení určeného k vykonávání činností, pro které nejsou k dispozici informace umožňující odhad odpovídající míry využití, by mohlo být objektivně nemožné určit, které činnosti se zakázka především týká. Měla by být stanovena pravidla, která se v těchto případech použijí.
(17)
Mělo by být vyjasněno, že pojem „hospodářské subjekty“ by měl být vykládán široce, aby zahrnoval jakékoli osoby nebo subjekty, které na trhu nabízejí provedení stavebních prací, dodání výrobků nebo poskytnutí služeb, bez ohledu na právní formu, kterou si pro provozování činnosti zvolily. Podniky, pobočky, dceřiné společnosti, partnerství, družstva, společnosti s omezeným ručením, univerzity, veřejné či soukromé, a jiné formy subjektů, než jsou fyzické osoby, by tak měly všechny spadat do pojmu hospodářský subjekt, bez ohledu na to, zda jsou za všech okolností považovány za „právnické osoby“.
(18)
Mělo by být vyjasněno, že skupiny hospodářských subjektů včetně takových, u nichž se jedná o dočasné sdružení, se mohou zadávacích řízení účastnit, aniž musí mít konkrétní právní formu. Pokud je to nezbytné, například je-li vyžadována společná a nerozdílná odpovědnost, může být konkrétní forma požadována, jestliže je zakázka těmto skupinám zadána.
Rovněž by mělo být vyjasněno, že by zadavatelé měli výslovně stanovit, jakým způsobem mají skupiny hospodářských subjektů plnit kritéria a požadavky této směrnice pro kvalifikaci a výběr na základě kvalifikace stanovené v této směrnici, jež jsou vyžadovány od hospodářských subjektů, které se zadávacího řízení účastní samostatně.
K plnění zakázek skupinami hospodářských subjektů může být nezbytné stanovit podmínky, jež se nevztahují na jednotlivé účastníky. K těmto podmínkám, které by měly být opodstatněny objektivními důvody a být přiměřené, by například mohl patřit požadavek na jmenování společného zástupce nebo vedoucího partnera pro účely zadávacího řízení nebo na informace o jejich složení.
(19)
Aby bylo dosaženo skutečné otevření trhu a přiměřená rovnováha při používání pravidel pro zadávání zakázek v odvětvích vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb, musí být subjekty, jež mají být zahrnuty, vymezeny na jiném základě než odkazem na jejich právní postavení. Je proto třeba zajistit, aby nebylo ohroženo rovné zacházení se zadavateli z veřejného a soukromého sektoru. Je rovněž třeba zajistit, aby v souladu s článkem 345 Smlouvy o fungování EU nebyla dotčena úprava vlastnictví uplatňovaná v členských státech.
(20)
Pojem zvláštních nebo výhradních práv je klíčový pro vymezení oblasti působnosti této směrnice, jelikož na subjekty, které nejsou veřejnými zadavateli ani veřejnými podniky ve smyslu této směrnice, se vztahují její ustanovení, pouze pokud vykonávají jednu z činností zahrnutých na základě těchto práv. Z tohoto důvodu je vhodné vyjasnit, že práva, která byla udělena postupem založeným na objektivních kritériích, především v souladu s právními předpisy Unie, a pro něž bylo zajištěno odpovídající zveřejnění, nepředstavují zvláštní nebo výhradní práva pro účely této směrnice.
Tyto právní předpisy by měly zahrnovat směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/73/ES (9), směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/72/ES (10), směrnici Evropského parlamentu a Rady 97/67/ES (11), směrnici Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES (12) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1370/2007 (13).
Rovněž je třeba vyjasnit, že uvedený výčet právních předpisů je demonstrativní a že práva v jakékoli formě, včetně koncesí, která byla udělena jinými postupy založenými na objektivních kritériích a u nichž bylo zajištěno odpovídající uveřejnění, nepředstavují pro účely vymezení osobní působnosti této směrnice zvláštní nebo výhradní práva. Toto pojetí výhradních práv by se rovněž mělo uplatnit v souvislosti s určováním toho, zda by bylo odůvodněné použít jednací řízení bez předchozí výzvy k účasti v soutěži, neboť stavební práce, dodávky nebo služby mohou být vzhledem k ochraně některých výhradních práv dodány jen konkrétním hospodářským subjektem.
S ohledem na různý ratio legis těchto ustanovení je však třeba vyjasnit, že pojem výhradních práv nemusí mít v uvedených dvou souvislostech stejný význam. Mělo by být proto vyjasněno, že subjekt, který v návaznosti na postup založený na objektivních kritériích, u něhož byla zajištěna odpovídající transparentnost, získal výhradní právo poskytovat v určité zeměpisné oblasti určitou službu, by v případě, že se jedná o soukromý subjekt, nebyl sám zadavatelem, avšak byl by jediným subjektem, který by mohl v dané oblasti danou službu poskytovat.
(21)
Některé subjekty jsou činné v oblasti výroby, přenosu nebo distribuce tepla i chlazení. Může tak vznikat určitá nejistota v souvislosti s tím, jaká pravidla se vztahují na činnosti související s teplem a jaká na činnosti související s chlazením. Proto je třeba vyjasnit, že na veřejné zadavatele, veřejné podniky a soukromé společnosti činné v odvětví tepla se tato směrnice vztahuje; v případě soukromých podniků však při splnění dodatečné podmínky, kterou je provozování činnosti na základě zvláštních či výhradních práv. Naproti tomu na veřejné zadavatele činné v oblasti chlazení se vztahují pravidla směrnice 2014/24/EU, zatímco na veřejné a soukromé podniky se bez ohledu na to, zda činnost provozují na základě zvláštních či výhradních práv, pravidla pro zadávání zakázek nevztahují. V neposlední řadě je třeba vyjasnit, že při určování toho, jakými pravidly pro zadávání zakázek se případně bude řídit zadávání zakázek na výkon obou činností, tedy vytápění i chlazení, by se mělo vycházet z ustanovení upravujících zakázky na výkon několika činností.
(22)
Než bude navržena jakákoli změna oblasti působnosti této směrnice a směrnice 2014/24/EU, pokud jde o odvětví chlazení, měla by být posouzena situace v tomto odvětví, aby byly získány dostatečné informace týkající se zejména stavu hospodářské soutěže, míry přeshraničního zajišťování a názorů zúčastněných subjektů. Jelikož by uplatňování směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/23/EU (14) o koncesích v tomto odvětví mohlo mít významný dopad z hlediska otevírání trhu, bylo by vhodné toto posouzení provést při vyhodnocování dopadu směrnice 2014/23/EU.
(23)
Je třeba vyjasnit, že hovoří-li tato směrnice o dodávce elektřiny, jsou zahrnuty výroba, velkoobchodní prodej a maloobchodní prodej elektřiny, aniž se tím jakkoli rozšiřuje oblast působnosti této směrnice.
(24)
Zadavatelé působící v odvětví pitné vody se mohou rovněž zabývat jinými činnostmi souvisejícími s vodou, jako například projektováním vodohospodářských staveb, zavlažováním, odvodňováním půdy nebo čištěním a úpravou odpadních vod. V takovém případě by zadavatelé měli mít možnost používat postupy zadávání zakázek stanovené v této směrnici při veškerých svých činnostech v odvětví vodního hospodářství, ať se jedná o jakoukoliv část „vodního cyklu“. Avšak pravidla pro zadávání zakázek navržená pro dodávky výrobků nejsou vhodná pro nákup vody, protože vodu je třeba získávat ze zdrojů v blízkosti místa, kde bude použita.
(25)
Je vhodné vyjmout zadávání zakázek za účelem průzkumu nalezišť ropy a zemního plynu, jelikož o tomto odvětví trvale platí, že je předmětem takového konkurenčního tlaku, že již není zapotřebí disciplíny při zadávání zakázek, kterou zavádějí pravidla Unie pro zadávání zakázek. Vzhledem k tomu, že do působnosti této směrnice nadále spadá těžba ropy a zemního plynu, mohlo by být zapotřebí průzkum a těžbu rozlišovat. „Průzkumem“ by se tak měly rozumět činnosti prováděné za účelem prověření toho, zda se ropa a zemní plyn v určité oblasti nachází, a pokud ano, je-li komerčně využitelná, zatímco „těžbou“ by měla být chápána jejich „produkce“. V souladu se zavedenou praxí v případě fúzí by „produkce“ měla zahrnovat rovněž „přípravné práce“, tedy vybudování náležité infrastruktury pro budoucí produkci (ropné plošiny, produktovody, terminály atd.).
(26)
Veřejní zadavatelé by měli využít veškeré prostředky, které mají podle vnitrostátního práva k dispozici, aby zabránili narušení zadávacího řízení v důsledku střetu zájmů. Mezi tyto prostředky by mohly patřit postupy pro odhalování, prevenci a nápravu střetu zájmů.
(27)
Svým rozhodnutím 94/800/ES (15) Rada schválila především Dohodu Světové obchodní organizace o vládních zakázkách (dále jen „dohoda o vládních zakázkách“). Dohoda o vládních zakázkách usiluje o vytvoření vyváženého mnohostranného rámce práv a povinností týkajících se veřejných zakázek s cílem dosáhnout liberalizace a rozšíření světového obchodu. V případě zakázek, na které se vztahují přílohy 3, 4 a 5 a všeobecné poznámky týkající se Evropské unie k dodatku I k dohodě o vládních zakázkách, jakož i jiné příslušné mezinárodní dohody, kterými je Unie vázána, by zadavatelé měli plnit povinnosti podle uvedených dohod použitím této směrnice na hospodářské subjekty ze třetích zemí, které jsou signatáři těchto dohod.
(28)
Dohoda o vládních zakázkách se vztahuje na zakázky přesahující určité finanční limity stanovené v této dohodě a vyjádřené ve zvláštních právech čerpání (dále jen „ZPČ“). U finančních limitů stanovených touto směrnicí by měl být zajištěn soulad s ekvivalentem finančních limitů podle dohody o vládních zakázkách v eurech. Rovněž by měla být přijata ustanovení pro pravidelné přezkoumávání těchto finančních limitů vyjádřených v eurech, aby se v případě potřeby upravily pomocí čistě matematické operace podle případných odchylek v hodnotě eura ve vztahu k těmto ZPČ.
Kromě těchto pravidelných matematických úprav by měla být během příštího kola jednání prozkoumána otázka zvýšení finančních limitů obsažených v dohodě o vládních zakázkách.
S cílem vyhnout se násobení finančních limitů je navíc vhodné, aniž by tím byly dotčeny mezinárodní závazky Unie, pokračovat v uplatňování stejných finančních limitů na všechny zadavatele bez ohledu na odvětví, ve kterém působí.
(29)
Mělo by být vyjasněno, že pro odhad hodnoty zakázky je třeba zohlednit veškeré příjmy, ať už jsou obdrženy od zadavatele nebo od třetích osob.
Rovněž by mělo být vyjasněno, že pro účely odhadu finančních limitů by měl být pojem obdobných dodávek vykládán jako dodávky výrobků, s nimiž se počítá pro totožné nebo obdobné využití, například dodávky určitého sortimentu potravin nebo různých částí kancelářského nábytku. Obvykle by tak mělo platit, že hospodářský subjekt činný v daném odvětví pravděpodobně takovéto dodávky provádí v rámci svého běžného výrobního sortimentu.
(30)
Pro účely odhadu hodnoty jednotlivé zakázky by mělo být vyjasněno, že provádět odhad hodnoty na základě rozdělení zakázky by mělo být povoleno pouze tehdy, je-li to opodstatněno objektivními důvody. Za opodstatněný by například bylo možné považovat odhad hodnot zakázek na úrovni samostatné provozní jednotky zadavatele za předpokladu, že má dotčená jednotka nezávislou odpovědnost za zadávání svých zakázek. Tento předpoklad lze považovat za splněný v případě, že samostatná provozní jednotka nezávisle vede zadávací řízení a činí rozhodnutí o nákupu, disponuje pro dotčené zakázky samostatnou rozpočtovou položkou, nezávisle uzavře danou smlouvu a financuje ji z rozpočtu, kterým disponuje. Rozdělení není opodstatněno tam, kde zadavatel zakázku pouze organizuje decentralizovaným způsobem.
(31)
Tato směrnice je určena členským státům, a nevztahuje se tudíž na zadávání zakázek prováděné mezinárodními organizacemi, jejich jménem a na jejich účet. Je však nutné vyjasnit, do jaké míry by tato směrnice měla být používána na zadávání zakázek, které se řídí zvláštními mezinárodními pravidly.
(32)
Mělo by se připomenout, že rozhodčí a smírčí služby a další obdobné formy alternativního řešení sporů poskytují obvykle subjekty nebo jedinci určení či vybraní způsobem, který se nemůže řídit pravidly pro zadávání zakázek. Mělo by být vyjasněno, že na zakázky na poskytování těchto služeb se tato směrnice nevztahuje, a to bez ohledu na to, jak jsou podle vnitrostátního práva označeny.
(33)
Určitý počet právních služeb je poskytován ze strany poskytovatelů služeb určených soudem členského státu, zahrnuje zastupování klientů v soudních řízeních právníky, musí být poskytován notáři či je spojen s výkonem úřední moci. Takové právní služby jsou obvykle poskytovány subjekty nebo jedinci určenými či vybranými způsobem, který se nemůže řídit pravidly pro zadávání zakázek, jak tomu může být například při určování státních zástupců v některých členských státech. Tyto právní služby by proto měly být z oblasti působnosti této směrnice vyjmuty.
(34)
Je vhodné upřesnit, že pojem finančních nástrojů, jak je použit v této směrnici, má stejný význam jako v jiných právních předpisech týkajících se vnitřního trhu, a s ohledem na nedávné vytvoření Evropského nástroje finanční stability a Evropského stabilizačního mechanismu by mělo být stanoveno, že operace prováděné prostřednictvím uvedeného nástroje a mechanismu by měly být z oblasti působnosti směrnice vyloučeny. Rovněž by mělo být vyjasněno, že půjčky, ať již jsou spojeny s vydáním cenných papírů či jiných finančních nástrojů nebo s jinou operací s nimi, nebo nikoli, by měly být vyjmuty z oblasti působnosti této směrnice.
(35)
Mělo by být připomenuto, že čl. 5 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1370/2007 (16) výslovně stanoví, že směrnice 2004/17/ES a 2004/18/ES se vztahují na veřejné zakázky a zakázky na veřejné služby v přepravě cestujících autobusem či tramvají, zatímco nařízení (ES) č. 1370/2007 se vztahuje na koncese na veřejné služby v přepravě cestujících autobusem či tramvají. Dále by mělo být připomenuto, že se uvedené nařízení i nadále vztahuje na (veřejné) zakázky na služby i na koncese na služby v oblasti veřejné přepravy cestujících po železnici nebo metrem. Za účelem vyjasnění vztahů mezi touto směrnicí a nařízením (ES) č. 1370/2007 by mělo být výslovně stanoveno, že by se tato směrnice e neměla vztahovat na zakázky na služby v oblasti poskytování služeb veřejné přepravy cestujících po železnici nebo metrem, jejichž zadávání by se nadále mělo řídit uvedeným nařízením. V rozsahu, v jakém nařízení (ES) č. 1370/2007 ponechává na vnitrostátním právu úpravu možnosti odchýlit se od pravidel stanovených uvedeným nařízením by měly mít členské státy i nadále možnost stanovit ve vnitrostátním právu, že zakázky na služby pro veřejnou přepravu cestujících po železnici nebo metrem mají být zadávány prostřednictvím zadávacího řízení podle jejich obecných pravidel pro zadávání veřejných zakázek.
(36)
Tato směrnice by se neměla vztahovat na některé pohotovostní služby, pokud je poskytují neziskové organizace nebo sdružení, neboť v případě, že by poskytovatelé těchto služeb museli být vybíráni v souladu s postupy stanovenými v této směrnici, by bylo obtížné zachovat zvláštní povahu těchto organizací. Tato výjimka by však neměla jít nad rámec toho, co je nezbytně nutné. Proto by mělo být výslovně stanoveno, že služby sanitní přepravy pacientů být vyjmuty nesmí. V této souvislost je dále nutné vyjasnit, že sanitní služby nejsou ve společném slovníku pro veřejné zakázky součástí kategorie CPV 601 „Služby silniční dopravy“, nýbrž třídy 8514. Mělo by proto být vyjasněno, že na služby kódu CPV 85143000-3 spočívající výlučně ve službách sanitní přepravy pacientů by se měl vztahovat zvláštní režim pro sociální a jiné zvláštní služby (dále jen „zjednodušený režim“). Ten by se v důsledku toho vztahoval i na smíšené zakázky na poskytování sanitních služeb obecně, pokud by hodnota služeb sanitní přepravy pacientů převyšovala hodnotu ostatních sanitních služeb.
(37)
V určitých případech může být daný veřejný zadavatel či dané sdružení veřejných zadavatelů jediným zdrojem dané služby, na jejíž poskytování má výhradní právo v souladu s právními a zveřejněnými správními předpisy, jež jsou slučitelné se Smlouvou o fungování EU. Mělo by být vyjasněno, že se tato směrnice nemusí vztahovat na zakázky na veřejné služby zadané uvedenému veřejnému zadavateli nebo sdružení veřejných zadavatelů.
(38)
Existuje značná právní nejistota ohledně toho, do jaké míry by se na smlouvy uzavřené mezi veřejnými zadavateli měla pravidla pro zadávání veřejných zakázek vztahovat. Příslušná judikatura Soudního dvora Evropské unie je v jednotlivých členských státech, a dokonce i jednotlivými veřejnými zadavateli vykládána odlišně. Protože by tato judikatura byla stejným způsobem použitelná i na orgány veřejné správy v případě, že působí v odvětvích, na které se tato směrnice vztahuje, je vhodné zajistit, aby se jak v této směrnici, tak ve směrnici 2014/24/EU použila stejná pravidla a byla vykládána stejným způsobem.
(39)
Řada zadavatelů je uspořádána jako hospodářská skupina, která může sestávat z několika samostatných podniků; každý z těchto podniků má často v celkové struktuře hospodářské skupiny specifickou úlohu. Je proto vhodné vyjmout určité zakázky na služby, dodávky a stavební práce zadávané přidruženému podniku, jehož hlavní činností je poskytování takových služeb, dodávek nebo stavebních prací skupině, jejíž je součástí, a nikoli jejich nabízení na trhu. Je též vhodné vyjmout určité zakázky na služby, dodávky a stavební práce zadané zadavatelem společnému podniku, který je vytvořen z více zadavatelů, mezi které tento zadavatel patří, za účelem vykonávání činností, na které se vztahuje tato směrnice. Je však vhodné zajistit, aby toto vynětí nezpůsobilo narušení hospodářské soutěže zvýhodňující podniky nebo společné podniky, které jsou přidruženy k zadavatelům; je vhodné stanovit příslušný soubor pravidel, zejména pro maximální hranice, ve kterých mohou podniky obdržet část svého obratu z trhu a mimo které by tyto podniky ztrácely možnost získání zakázky bez výzvy k účasti v soutěži, pro složení společných podniků a stabilitu vazeb mezi těmito společnými podniky a zadavateli, ze kterých se skládají.
(40)
Je rovněž vhodné vyjasnit vztahy mezi ustanoveními o spolupráci mezi orgány veřejné správy a ustanoveními o zadávání zakázek přidruženým podnikům nebo v rámci společných podniků.
(41)
Podniky by měly být považovány za přidružené, existuje-li mezi zadavatelem a dotčeným podnikem přímý či nepřímý dominantní vliv nebo podléhají-li oba dominantnímu vlivu jiného podniku; účast soukromého subjektu sama o sobě by v této souvislosti neměla být relevantní. Ověření toho, zda je, či není určitý podnik přidružen k danému zadavateli, by mělo být možné provést co nejsnadněji. Vzhledem k tomu, že případnou existenci takového přímého či nepřímého dominantního vlivu bude nutné ověřit již pro účely rozhodnutí o tom, zda by roční účetní závěrky dotyčných podniků a zadavatelů měly být konsolidovány, by tudíž měly být podniky považovány za přidružené, jsou-li jejich roční účetní závěrky konsolidovány. V určitých případech však pravidla Unie týkající se konsolidovaných závěrek nemusí být použitelná, například z důvodu velikosti dotčeného podniku nebo kvůli tomu, že nejsou splněny určité podmínky týkající se jejich právní formy. V těchto případech, kdy se směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/34/EU (17) nepoužije, bude nutné existenci přímého či nepřímého dominantního vlivu posoudit s přihlédnutí k vlastnické struktuře, finanční účasti nebo pravidlům, jimiž se tyto podniky řídí.
(42)
Spolufinancování programů výzkumu a vývoje ze zdrojů z daného odvětví by mělo být podporováno. Mělo by tudíž být upřesněno, že tato směrnice se použije pouze tehdy, pokud takové spolufinancování neprobíhá a pokud výsledek činnosti v oblasti výzkumu a vývoje připadne dotčenému zadavateli. Tím by neměla být vyloučena možnost, aby poskytovatel služeb, který dané činnosti vykonal, o těchto činnostech uveřejnil zprávu, pokud zadavateli zůstane výhradní právo využívat výsledek činnosti v oblasti výzkumu a vývoje při jeho vlastní činnosti. Nicméně jakékoli fiktivní sdílení výsledků výzkumu a vývoje či jakákoli čistě symbolická účast na odměně poskytovatele služeb by neměla bránit uplatňování této směrnice.
(43)
Tato směrnice by se neměla vztahovat na zakázky určené k povolení vykonávání činnosti, na něž se vztahuje tato směrnice ani na soutěže o návrh za účelem vykonávání takové činnosti, pokud v členském státu, ve kterém je tato činnost vykonávána, je přímo vystavena hospodářské soutěži na trzích, na které není omezen přístup. Je tedy vhodné zachovat postup, použitelný na všechna odvětví uvedená v této směrnici nebo jejich části, který umožní vzít v úvahu účinky otevření těchto odvětví hospodářské soutěži v současnosti nebo v budoucnu. Takový postup by měl poskytnout dotčeným subjektům právní jistotu, stejně jako vhodný rozhodovací proces, který by zajistil v krátkých lhůtách jednotné uplatňování práva Unie v této oblasti. V zájmu právní jistoty je třeba vyjasnit, že veškerá rozhodnutí přijatá před vstupem této směrnice v platnost týkající se použitelnosti odpovídajících ustanovení článku 30 směrnice 2004/17/ES se použijí i nadále.
(44)
Přímé vystavení hospodářské soutěži by mělo být posouzeno na základě objektivních kritérií, která zohlední zvláštní vlastnosti dotčeného odvětví nebo jeho částí. Toto posouzení je nicméně omezeno příslušnými krátkými lhůtami a skutečností, že musí vycházet z informacích dostupných Komisi pocházejících buď z již dostupných zdrojů, nebo z informací získaných v souvislosti s prováděním článku 35, které nelze doplnit časově náročnějšími metodami, jako jsou zejména veřejné ankety u dotčených hospodářských subjektů. Posouzením přímého vystavení hospodářské soutěži, jež může být v rámci této směrnice uskutečněno, není dotčeno plnohodnotné uplatňování předpisů o hospodářské soutěži.
(45)
Posouzení toho, zda jsou určité odvětví nebo jeho části přímo vystaveny hospodářské soutěži, je třeba provádět ve vztahu ke konkrétní oblasti, v níž příslušné hospodářské subjekty danou činnost nebo její dotčené části vykonávají, k tzv. „relevantnímu zeměpisnému trhu“. Vzhledem k tomu, že pro účely posouzení je tento pojem klíčový, měl by být náležitým způsobem vymezen, a to na základě stávajících pojmů práva Unie. Rovněž je třeba vyjasnit, že se relevantní zeměpisný trh nemusí shodovat s územím dotčeného členského státu; rozhodnutí o použitelnosti výjimky by tak mohlo být omezeno pouze na části území dotčeného členského státu.
(46)
U provádění a uplatňování příslušných právních předpisů Unie, které otevírají určité odvětví nebo jeho část, se má za to, že zajišťují dostatečný předpoklad volného vstupu na dotčený trh. Takové příslušné právní předpisy by měly být uvedeny v příloze, která může být Komisí aktualizována. Při aktualizaci uvedené přílohy by Komise měla brát v úvahu zejména případně přijatá opatření, jejichž důsledkem je skutečné otevření jiných odvětví, než která jsou již uvedena v uvedené příloze, hospodářské soutěži, jako otevření vnitrostátní železniční přepravy cestujících.
(47)
Pokud volný přístup na daný trh není předpokládán na základě provádění příslušných právních předpisů Unie, mělo by být prokázáno, že tento přístup je volný právně i fakticky. Jestliže uplatňování právního aktu Unie, kterým se určité odvětví otvírá hospodářské soutěži, členský stát rozšíří na situace mimo oblast působnosti uvedeného právního aktu, například uplatňováním směrnice 94/22/ES na odvětví uhlí nebo směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/34/EU (18) na vnitrostátní osobní přepravu, měla by být při posouzení toho, zda je přístup do daného odvětví právně i fakticky volný, tato skutečnost zohledněna.
(48)
Nezávislé vnitrostátní orgány, jako jsou odvětvové regulační orgány nebo orgány na ochranu hospodářské soutěže, obvykle disponují specializovaným know-how, informacemi a znalostmi, které by byly relevantní při posouzení toho, zda jsou určitá činnost nebo její části přímo vystaveny hospodářské soutěži na trzích, na které není přístup omezen. K žádostem o výjimku by proto mělo být v příslušných případech připojeno aktuální stanovisko nezávislého vnitrostátního orgánu, který je ve vztahu k dotčené činnosti příslušný, ke stavu hospodářské soutěže v daném odvětví, nebo by mělo být takové stanovisko součástí uvedených žádostí.
Bez odůvodněného a podloženého stanoviska nezávislého vnitrostátního orgánu, který je ve vztahu k dotčené činnosti příslušný, by k posouzení žádosti o výjimku bylo zapotřebí více času. Lhůtu, v níž musí Komise takové žádosti posoudit, je proto třeba příslušným způsobem upravit.
(49)
Komise by vždy měla mít povinnost posoudit žádosti, jež jsou v souladu s prováděcími pravidly týkajícími se postupů, jimž se stanoví, zda jsou určitá činnost nebo její části přímo vystaveny hospodářské soutěži na trzích, na které není přístup omezen. Rovněž je však třeba vyjasnit, že vzhledem ke složitosti těchto žádostí nemusí být vždy možné v příslušných lhůtách zajistit přijetí prováděcích aktů, jimiž se stanoví, zda jsou určitá činnost nebo její části přímo vystaveny hospodářské soutěži na trzích, na které není omezen přístup.
(50)
Je třeba vyjasnit, že by Komise měla mít možnost vyžádat si od členských států nebo zadavatelů informace nebo jejich doplnění či vyjasnění. K tomu by měla stanovit přiměřenou lhůtu, která by s náležitým zřetelem rovněž k potřebě dodržet lhůty, v nichž má Komise přijmout prováděcí akt, měla zohlednit faktory, jakými jsou složitost požadovaných informací nebo jejich snadná dostupnost.
(51)
Zaměstnání a výkon povolání přispívají k začlenění do společnosti a tvoří základní prvky pro zajištění rovných příležitostí pro všechny. V této souvislosti mohou hrát významnou roli chráněné dílny. Totéž platí i pro jiné sociálně zaměřené podniky, jejichž hlavním cílem je podpora sociálního a profesního začlenění nebo opětovného začlenění zdravotně postižených a znevýhodněných osob, jako jsou nezaměstnaní, příslušníci znevýhodněných menšin nebo jinak sociálně vyloučených skupin. Takovéto dílny nebo podniky by však za obvyklých podmínek hospodářské soutěže nemusely být schopny zakázku získat. Proto je vhodné stanovit, že by členské státy měly mít možnost vyhradit právo účasti v zadávacích řízeních na veřejné zakázky nebo jejich určité části těmto dílnám nebo podnikům, popřípadě vyhradit plnění zakázek pro programy chráněného zaměstnání.
(52)
S cílem začlenit do zadávacích řízeních náležitě požadavky týkající se životního prostředí, sociální oblasti a pracovních podmínek, je zvláště důležité, aby členské státy a zadavatelé přijali příslušná opatření, jimiž zajistí dodržování povinností v oblasti environmentálního, sociálního a pracovního práva, které jsou platné v místě provádění stavebních prací nebo poskytování služeb a které vyplývají ze zákonů, nařízení, vyhlášek a rozhodnutí na vnitrostátní úrovni i na úrovni Unie, jakož i z kolektivních smluv, pokud jsou taková pravidla i jejich uplatňování v souladu s právem Unie. Během plnění zakázky by rovněž měly být uplatňovány závazky vyplývající z mezinárodních smluv, které byly ratifikovány všemi členskými státy a které jsou uvedeny v příloze XIV. To by však žádným způsobem nemělo bránit uplatňování pracovních podmínek, které jsou pro pracovníky příznivější.
Příslušná opatření by měla být uplatňována v souladu se základními zásadami práva Evropské unie, zejména s cílem zajistit rovné zacházení. Tato opatření by měla být uplatňována v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 96/71/ES (19) a způsobem, který zajišťuje rovné zacházení a který přímo ani nepřímo nediskriminuje hospodářské subjekty a pracovníky z jiných členských států.
(53)
Služby by měly být považovány za poskytnuté v tom místě, kde dochází. Jsou-li služby poskytnuty na dálku, například služby poskytované telefonními centry, jsou tyto služby považovány za poskytnuté v místě, kde jsou vykonány, bez ohledu na místo a členský stát, jimž jsou určeny.
(54)
Příslušné povinnosti by se mohly odrážet ve smluvních ujednáních. Zároveň by mělo být možné začleňovat do smluv na zakázky ustanovení zajišťující soulad s kolektivními smlouvami v souladu s právem Unie v oblasti veřejných zakázek. Nedodržení příslušných povinností může být považováno za vážné pochybení ze strany daného hospodářského subjektu a může vést k vyloučení tohoto hospodářského subjektu ze zadávacího řízení na veřejnou zakázku.
(55)
Kontrola dodržování environmentálních, sociálních a pracovněprávních předpisů by měla probíhat v příslušných fázích zadávacího řízení, při uplatňování obecných zásad upravujících výběr účastníků a zadávání zakázek, při uplatňování kritérií pro vyloučení a při uplatňování ustanovení o mimořádně nízkých nabídkách. Potřebná ověřování k tomuto účelu by měla být prováděna v souladu s příslušnými ustanoveními této směrnice, zejména s těmi, jež upravují poskytování dokladů a vlastní prohlášení.
(56)
Tato směrnice by neměla bránit zavedení nebo uplatňování opatření nutných k ochraně veřejného pořádku, veřejné mravnosti, veřejné bezpečnosti, zdraví, života lidí a zvířat a k ochraně rostlin, či jiných opatření v oblasti životního prostředí, zejména s ohledem na udržitelný rozvoj, za podmínky, že tato opatření jsou v souladu se Smlouvou o fungování EU.
(57)
Výzkum a inovace, včetně ekoinovací a sociálních inovací, patří mezi hlavní hybné síly budoucího růstu a představují jádro strategie Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění. Zadavatelé správy by měli co nejstrategičtěji využívat zadávání veřejných zakázek za účelem podpory inovací. Nákupy inovativních výrobků, stavebních prací a služeb hrají klíčovou úlohu při zlepšování účinnosti a kvality veřejných služeb a zároveň řeší hlavní společenské problémy. Takové nákupy přispívají k dosažení nejlepšího poměru získané hodnoty a výše vynaložených prostředků, jakož i širších hospodářských, environmentálních a společenských výhod ve smyslu vytváření nových nápadů a jejich přeměny na inovativní výrobky a služby, a tím i k podpoře udržitelného hospodářského růstu.
Mělo by být připomenuto, že řada modelů zadávání zakázek je uvedena ve sdělení Komise ze dne 14. prosince 2007 nazvaném „Zadávání veřejných zakázek v předobchodní fázi: Podpora inovace za účelem zajištění udržitelně vysoké kvality veřejných služeb v Evropě“, které se týká zakázek na ty služby v oblasti výzkumu a vývoje, jež nespadají do oblasti působnosti této směrnice. Tyto modely by měly být k dispozici i nadále, avšak tato směrnice by rovněž měla přispět k usnadnění zadávání zakázek v oblasti inovací a napomáhat členským státům při dosahování cílů v oblasti Unie inovací.
(58)
Z důvodu významu inovací by měli být zadavatelé podporováni v tom, aby umožňovali varianty tak často, jak je to jen možné. Tito zadavatelé by tedy měli mít na paměti, že před oznámením o tom, že mohou být předloženy varianty, je nutné vymezit minimální požadavky, jež mají tyto varianty splňovat.
(59)
Nelze-li potřebu vývoje inovativního výrobku nebo služby nebo inovativních stavebních prací a následné koupě výsledných dodávek, služeb nebo stavebních prací uspokojit pomocí řešení, která jsou na trhu již dostupná, měli by mít zadavatelé k dispozici zvláštní zadávací řízení, pokud jde o smlouvy spadající do oblasti působnosti této směrnice. Toto zvláštní řízení by mělo zadavatelům umožnit vytváření dlouhodobých inovačních partnerství pro vývoj a následnou koupi nových, inovativních výrobků, služeb nebo stavebních prací za předpokladu, že tyto inovativní výrobky, služby nebo stavební práce mohou být dodány podle dohodnutých úrovní plnění a nákladů bez potřeby samostatného zadávacího řízení pro nákup. Inovační partnerství by měla vycházet z pravidel pro postup platných pro jednací řízení s předchozí výzvou k účasti v soutěži a zakázky by se měly zadávat výhradně na základě nejlepšího poměru mezi cenou a kvalitou, neboť se jedná o nejvhodnější způsob srovnávání nabídek na inovativní řešení. Bez ohledu na to, zda souvisejí s velmi rozsáhlými projekty, nebo malými inovativními projekty, by inovační partnerství měla být strukturována tak, aby mohla vytvořit nezbytnou „tržní poptávku“ podněcující vývoj inovativního řešení, aniž by vyloučila trh. Zadavatelé by proto neměli používat inovační partnerství způsobem, který by bránil hospodářské soutěži, omezoval ji nebo ji narušoval. V některých případech by k odstranění těchto účinků mohlo přispět vytvoření inovačního partnerství s několika partnery.
(60)
Ze zkušeností vyplývá, že soutěžní dialog stanovený ve směrnici 2014/24/EU se osvědčil v případech, kdy veřejní zadavatelé nejsou schopni definovat způsob naplnění svých potřeb nebo posoudit, co může nabídnout trh z hlediska technických, finančních nebo právních řešení. Taková situace může nastat zejména u inovativních projektů, při realizaci velkých integrovaných projektů dopravní infrastruktury, rozsáhlých počítačových sítí nebo projektů zahrnujících složité a strukturované financování. Členským státům by proto mělo být dovoleno, aby tento nástroj dali zadavatelům k dispozici. Veřejní zadavatelé by v příslušných případech měli být vybízeni k tomu, aby v zájmu zajištění dobré spolupráce mezi hospodářskými subjekty a veřejným zadavatelem během zadávacího řízení jmenovali vedoucího projektu.
(61)
S ohledem na škodlivé účinky na hospodářskou soutěž by jednací řízení bez předchozí výzvy k účasti v soutěži mělo být používáno pouze ve zcela výjimečných případech. Tato výjimka by měla být omezena na případy, kdy buď uveřejnění není možné z mimořádně naléhavých důvodů, které zadavatel nemohl předvídat a které mu nelze přičítat, nebo pokud je od začátku jasné, že by uveřejnění nepřineslo větší hospodářskou soutěž nebo lepší výsledky zadávání zakázek, především v případech, kdy objektivně existuje pouze jeden hospodářský subjekt, který může zakázku provést. To je případ uměleckých děl, u nichž totožnost umělce ze své podstaty určuje jedinečný charakter a hodnotu samotného uměleckého předmětu. Výjimečnost může vyplývat i z jiných skutečností, avšak k použití jednacího řízení bez předchozí výzvy k účasti v soutěži může opravňovat jen situace objektivní výlučnosti, pokud situaci výlučnosti nevytvořil sám zadavatel s ohledem na budoucí zadávací řízení.
Zadavatel, který využije této výjimky, by měl odůvodnit, proč nemá k dispozici rozumné alternativy nebo náhradní řešení, jako je například využití alternativních distribučních kanálů, a to i vně členského státu, v němž se zadavatel nachází“ nebo zvážení funkčně srovnatelných stavebních prací, dodávek a služeb.
Pokud k situaci výlučnosti došlo z technických důvodů, měly by být tyto důvody v každém jednotlivém případě pečlivě vymezeny a odůvodněny. Tyto důvody by mohly například zahrnovat faktickou technickou neschopnost jiného hospodářského subjektu provést požadovaný výkon či nezbytnost použít specifické know-how, nástroje či prostředky, které má k dispozici pouze jeden hospodářský subjekt. Technické důvody mohou rovněž vyplývat ze specifických požadavků na interoperabilitu, jež musí být splněny, aby byl zajištěn průběh stavebních prací, dodávek nebo služeb, jež mají být obstarány.
Dále není zadávací řízení účelné, pokud se dodávky nakupují přímo na komoditním trhu, a to včetně obchodních platforem pro komodity, jako jsou zemědělské produkty a suroviny, a energetických burz, kde jsou tržní ceny přirozeně zajištěny regulovanou mnohostrannou obchodní strukturou, jež je podrobena dohledu.
(62)
Mělo by být vyjasněno, že ustanovení o ochraně důvěrných informací nebrání uveřejnění těch částí uzavřených smluv, které nejsou důvěrné, včetně veškerých jejich následných změn.
(63)
Elektronické prostředky pro výměnu informací a komunikaci mohou významně zjednodušit uveřejňování zakázek a zvýšit účinnost a transparentnost postupů při zadávání veřejných zakázek. Měly by se stát obvyklým prostředkem komunikace a výměny informací v rámci zadávacích řízení, neboť významným způsobem zvyšují možnosti hospodářských subjektů účastnit se zadávacích řízení na celém vnitřním trhu. Za tímto účelem by měla být stanovena povinnost vydávat v elektronické podobě oznámení, zpřístupňovat v elektronické podobě zadávací podmínky a - po přechodném období v délce 30 měsíců - komunikovat pouze elektronickou cestou, a to ve smyslu komunikace elektronickými prostředky ve všech stádiích řízení, včetně podávání žádostí o účast, a zejména podávání nabídek (elektronické podávání nabídek). Členské státy a zadavatelé by měli i nadále mít možnost používat přísnější režim, budou-li si to přát. Mělo by být rovněž vyjasněno, že povinné užívání elektronických komunikačních prostředků podle této směrnice by nemělo zadavatele zavazovat k elektronickému zpracovávání nabídek, ani by nemělo ukládat elektronické hodnocení nebo automatizované zpracovávání. Dále by se neměla povinnost používat elektronické komunikační prostředky podle této směrnice vztahovat na prvky postupu zadávání zakázek po zadání zakázky ani na vnitřní komunikaci v rámci zadavatele.
(64)
S výjimkou některých konkrétních případů by zadavatelé měli používat elektronické komunikační prostředky, které vylučují jakoukoli diskriminaci, jsou obecně dostupné a interoperabilní s produkty informačních a komunikačních technologií, které se běžně používají, a neomezují hospodářské subjekty v přístupu k zadávacímu řízení. Při použití těchto komunikačních prostředků by rovněž měl být řádně zohledněno, zda jsou přístupné osobám se zdravotním postižením. Mělo by být vyjasněno, že povinnost používat elektronické prostředky ve všech stádiích zadávacího řízení by nebyla přiměřená v situacích, kdy by používání elektronických prostředků vyžadovalo speciální nástroje nebo formáty souborů, které nejsou obecně dostupné, nebo kdy by daná komunikace mohla probíhat pouze za použití speciálního kancelářského vybavení. Zadavatelé by proto v určitých případech neměli mít povinnost vyžadovat pro jednotlivá podání použití elektronických komunikačních prostředků, přičemž tyto případy by měly být taxativně vyjmenovány. Směrnice by měla stanovit, že k těmto případům by měly patřit situace, jež by vyžadovaly použití speciálního kancelářského vybavení, které zadavatelé nemají obecně k dispozici, například širokoformátové tiskárny. U některých zadávacích řízení může zadávací dokumentace vyžadovat předložení fyzického či zmenšeného modelu, který zadavateli nelze předložit za použití elektronických prostředků. V takových případech by měl být model zadavateli zaslán poštou nebo jinou vhodnou doručovací službou.
Mělo by však být upřesněno, že užití jiných komunikačních prostředků by mělo být omezeno na prvky nabídky, u nichž se elektronické komunikační prostředky nevyžadují.
Je vhodné upřesnit, že je-li to nezbytné z technických důvodů, měli by mít zadavatelé možnost stanovit maximální omezení velikosti souborů, jež mohou být předloženy.
(65)
Výjimečně mohou nastat případy, kdy by zadavatelé měli mít možnost elektronické komunikační prostředky nepoužít, pokud by bylo takové nepoužití nezbytné z důvodu ochrany zvláště citlivé povahy informací. Mělo by být upřesněno, že pokud může nezbytnou úroveň ochrany poskytnout použití elektronických nástrojů, které obecně dostupné nejsou, měly by být tyto elektronické nástroje použity. To by mohl být třeba případ, kdy zadavatelé vyžadují použití specializovaného zabezpečeného komunikačního prostředku, k němuž poskytnou přístup.
(66)
Rozdílné technické formáty nebo normy pro zpracovávání a zasílání zpráv by případně mohly vytvářet překážky pro interoperabilitu, a to nejen v rámci jednotlivých členských států, nýbrž také a především mezi členskými státy. Například pro účast v zadávacím řízení, v němž je dovoleno nebo vyžadováno použití elektronických katalogů, což je formát pro prezentaci a uspořádání informací způsobem, který je společný pro všechny zúčastněné zájemce a který je určen k elektronickému zpracování, by po hospodářských subjektech mohlo být, v případě neexistence příslušných norem, vyžadováno přizpůsobení jejich vlastních katalogů pro každé zadávací řízení, což by vedlo k poskytování velmi podobných informací v různých formátech v závislosti na specifikacích dotčeného zadavatele. Normy pro formáty katalogu by tak zlepšily úroveň interoperability, zvýšily účinnost a také snížily úsilí požadované po hospodářských subjektech.
(67)
Při zvažování, zda je potřeba zajistit nebo zvýšit interoperabilitu mezi různými technickými formáty nebo normami pro zpracovávání a zasílání zpráv stanovením povinnosti používat určité normy, a pokud ano, které normy zavést, by Komise měla v nejvyšší možné míře zohlednit stanoviska zúčastněných stran. Zároveň by měla zvážit, do jaké míry již hospodářské subjekty a zadavatelé určitou normu používají v praxi a jak se osvědčila. Před zavedením povinnosti používat určitou technickou normu by Komise měla rovněž pečlivě zvážit náklady, jež s tím mohou být spojeny, a to zejména z hlediska úprav stávajících řešení pro elektronické zadávání zakázek včetně infrastruktury, procesů a programového vybavení.
Nejsou-li předmětné normy vypracovány mezinárodní, evropskou nebo vnitrostátní normalizační organizací, měly by splňovat požadavky na normy pro oblast informačních a komunikačních služeb uvedené v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1025/2012 (20).
(68)
Členské státy a zadavatelé by před vymezením úrovně bezpečnosti nezbytné pro elektronické komunikační prostředky, jež mají být v různých stádiích zadávacích řízení používány, měli vyhodnotit přiměřenost mezi požadavky zaměřenými na zajištění řádného a spolehlivého ověření totožnosti zasílatelů příslušných informací, jakož i integrity jejich obsahu na straně jedné, a rizikem problémů na straně druhé, jako například v situacích, kdy zprávy zasílá jiný zasílatel, než je v nich uveden. Jelikož jsou všechny ostatní prvky ekvivalentní, znamenalo by to, že úroveň bezpečnosti nezbytná například pro e-mail, v němž se žádá o potvrzení přesné adresy místa konání informativní schůzky, by nemusela být nastavena stejně jako pro nabídku samotnou, jež pro hospodářský subjekt představuje závaznou nabídku. Obdobně by hodnocení přiměřenosti mohlo vést k nižší úrovni bezpečnosti, jež se vyžaduje pro opětovné předložení elektronického katalogu nebo podání nabídky v souvislosti s dílčími výběrovými řízeními spadajícími pod rámcovou dohodu nebo přístup k zadávací dokumentaci.
(69)
Přestože by podstatné prvky určitého zadávacího řízení, jako je zadávací dokumentace, žádosti o účast, projevy zájmu a nabídky, měly být vždy vyhotoveny písemně, měla by i nadále existovat možnost ústní komunikace s hospodářskými subjekty, bude-li její obsah v dostatečné míře zdokumentován. To je nezbytné k zajištění přiměřené úrovně transparentnosti, jež umožní ověřit, zda byla dodržena zásada rovného zacházení. Zásadní význam má zejména to, aby ústní komunikace s uchazeči, jež by mohla mít dopad na obsah a posouzení nabídek, byla dostatečně zdokumentována vhodnými prostředky, jako například zápisy, zvukovými nahrávkami nebo souhrny hlavních prvků komunikace.
(70)
Na trzích Unie v oblasti veřejných zakázek se objevuje silná tendence k soustředění poptávky veřejných kupujících s cílem dosáhnout úspor z rozsahu, včetně nižších cen a transakčních nákladů, a zlepšování a profesionalizace řízení zadávání zakázek. Toho lze dosáhnout soustředěním nákupů buď podle počtu zúčastněných zadavatelů, nebo podle průběžného objemu a průběžné hodnoty. Avšak soustředění a centralizaci nákupů by měly být pečlivě sledovány, aby se zabránilo nadměrnému soustředění kupní síly a nekalé soutěži a aby byla zachována transparentnost, hospodářská soutěž a rovněž možnosti malých a středních podniků ohledně jejich přístupu na trh.
(71)
Rámcové dohody mohou být v celé Evropě účinnou technikou zadávání zakázek, avšak je třeba zlepšit hospodářskou soutěž zvýšením transparentnosti zakázek realizovaných prostřednictvím rámcových dohod a zlepšením přístupu k těmto zakázkám. Proto je vhodné přezkoumat ustanovení vztahující se na tyto dohody, zejména je třeba stanovit, že specifické zakázky vycházející z těchto dohod budou zadávány na základě objektivních pravidel a kritérií, například v návaznosti na dílčí výběrové řízení, a že doba platnosti rámcových dohod musí být omezená.
(72)
Rovněž by mělo být vyjasněno, že zatímco zakázky založené na rámcové dohodě mají být zadány před uplynutím platnosti rámcové dohody samotné, délka trvání jednotlivých zakázek založených na rámcové dohodě nemusí být shodná s dobou platnosti uvedené rámcové dohody, ale může být podle potřeby kratší nebo delší. Zejména by mělo být dovoleno délku trvání jednotlivých zakázek založených na rámcové dohodě stanovit s ohledem na faktory, jako je čas potřebný k jejich plnění, skutečnost, je-li součástí údržba zařízení s předpokládanou životností delší než osm let nebo je-li zapotřebí rozsáhlé školení zaměstnanců, kteří mají zakázku plnit.
Rovněž by mělo být upřesněno, že mohou nastat případy, kdy by mělo být dovoleno, aby i doba platnosti rámcových dohod byla delší než osm let. Tyto případy, které by měly být řádně odůvodněny, a to zejména předmětem rámcové dohody, mohou nastat například tehdy, pokud hospodářské subjekty potřebují zařízení, jehož doba odepisování je delší než osm let a jež musí být k dispozici kdykoli po celou dobu platnosti rámcové dohody. Ve specifickém kontextu veřejných služeb poskytujících veřejnosti základní služby mohou nastat případy, kdy je zapotřebí jak rámcových dohod s delší dobou platnosti, tak i delšího trvání jednotlivých zakázek, například u rámcových dohod pro zajišťování běžné i mimořádné údržby sítí, jež může vyžadovat nákladné technické zařízení obsluhované personálem, který za tímto účelem absolvoval vysoce specializované proškolení, aby byla zajištěna kontinuita služeb a minimalizovány možné výpadky.
(73)
S ohledem na získané zkušenosti je rovněž třeba přizpůsobit pravidla, kterými se řídí dynamické nákupní systémy, aby umožnila zadavatelům plně využívat výhod, jež tyto systémy nabízí. Tyto systémy je třeba zjednodušit, zejména by měly být provozovány v rámci užšího řízení, čímž se odstraní potřeba předběžných nabídek, které byly označeny za jednu z hlavních překážek spojených s dynamickými nákupními systémy. Proto by mělo být každému hospodářskému subjektu, který podá žádost o účast a splní kritéria pro výběr, umožněno, aby se zúčastnil zadávacích řízení prostřednictvím dynamického nákupního systému po dobu jeho použitelnosti.
Tato technika nákupu dává zadavatelům k dispozici širokou škálu nabídek, což zajistí optimální využití finančních prostředků díky rozsáhlé hospodářské soutěži v souvislosti s běžně užívanými již hotovými výrobky, stavbami nebo službami, jež jsou na trhu běžně k dispozici.
(74)
K posouzení těchto žádostí o účast by obvykle mělo dojít do 10 pracovních dnů, neboť hodnocení kritérií pro výběr proběhne na základě požadavků zadavatelů na dokumentaci v příslušných případech v souladu se zjednodušenými ustanoveními směrnice 2014/24/EU. V momentě, kdy je však dynamický nákupní systém zaveden, mohou nicméně zadavatelé v návaznosti na první uveřejnění oznámení o zahájení zadávacího řízení nebo výzvy k potvrzení zájmu čelit vysokému počtu žádostí o účast, jenž by mohl způsobit, že budou k posouzení žádostí potřebovat více času. To by mělo být přípustné za předpokladu, že žádná jednotlivá zakázka nebude zahájena, dokud nebudou posouzeny všechny žádosti.
Zadavatelé by měli mít možnost zvolit si způsob, jakým budou žádosti o účast posuzovat, například rozhodnout o jejich posuzování pouze jednou týdně, budou-li dodrženy lhůty pro posouzení každé žádosti o přijetí. Zadavatelé využívající v rámci dynamického nákupního systému kritéria pro vyloučení a výběr podle směrnice 2014/24/EU by měli příslušná ustanovení uvedené směrnice uplatňovat stejným způsobem jako veřejní zadavatelé provozující dynamický nákupní systém podle směrnice 2014/24/EU.
(75)
Za účelem zlepšení možností malých a středních podniků účastnit se rozsáhlých dynamických nákupních systémů, například takových, jež provozuje centrální zadavatel, by měl dotčený veřejný zadavatel či zadavatel mít možnost rozdělit systém na objektivně vymezené kategorie výrobků, stavebních prací nebo služeb. Tyto kategorie by měly být vymezeny na základě objektivních faktorů, k nimž může patřit například maximální přípustný rozsah jednotlivých zakázek, jež mají být v dané kategorii zadány, nebo konkrétní zeměpisná oblast, v níž se budou jednotlivé zakázky následně provádět. Je-li dynamický nákupní systém rozdělen do kategorií, měl by veřejný zadavatel či zadavatel uplatňovat kritéria pro výběr přiměřená vlastnostem příslušné kategorie.
(76)
Mělo by být vyjasněno, že elektronické aukce nejsou typicky vhodné pro některé zakázky na stavební práce a některé zakázky na služby, jejichž předmětem je intelektuální plnění, jako například návrh stavebních prací, neboť předmětem elektronických aukcí mohou být pouze prvky vhodné pro automatizované hodnocení elektronickými prostředky bez zásahu nebo vyhodnocování ze strany zadavatele, konkrétně pak prvky vyčíslitelné, tak, aby mohly být vyjádřeny v číslech nebo procentních podílech.
Mělo by však být rovněž vyjasněno, že v zadávacím řízení na nákup určitého práva k duševnímu vlastnictví elektronickou aukci využít lze. Zároveň je vhodné připomenout, že zadavatelé sice mohou uplatnit kritéria pro výběr, která jim umožňují snížit počet zájemců nebo uchazečů, dokud aukce nezačala, avšak po začátku aukce by další snížení počtu uchazečů účastnících se elektronické aukce dovoleno být nemělo.
(77)
Nové techniky elektronického nákupu se neustále rozvíjejí, jako například elektronické katalogy. Elektronické katalogy představují formát pro prezentaci a organizaci informací způsobem, který je společný pro všechny zúčastněné zájemce a který je vhodný pro elektronické zpracování. Jako příklad by mohlo posloužit předkládání nabídek v podobě tabulek. Zadavatelům by mělo být umožněno, aby vyžadovali elektronické katalogy ve všech dostupných řízeních, kde je vyžadováno využití elektronických prostředků komunikace. Elektronické katalogy pomáhají zvyšovat hospodářskou soutěž a efektivitu veřejných nákupů, zejména tím, že šetří čas a finanční prostředky. měla by být stanovena určitá pravidla k zajištění toho, aby využití těchto nových technik bylo v souladu s touto směrnicí a zásadami rovného zacházení, nediskriminace a transparentnosti. Používání elektronických katalogů pro předkládání nabídek by proto nemělo mít za následek možnost, že se hospodářské subjekty omezí na předložení svého obecného katalogu. Hospodářské subjekty by nadále měly mít povinnost přizpůsobit své obecné katalogy v závislosti na konkrétním zadávacím řízení. Přizpůsobení zajistí, že katalog předkládaný v reakci na konkrétní zadávací řízení obsahuje pouze výrobky, stavební práce nebo služby, které hospodářský subjekt po aktivním posouzení vyhodnotil jako odpovídající z hlediska požadavků zadavatele. Přitom by mělo být hospodářským subjektům umožněno kopírovat informace obsažené v jejich obecném katalogu, neměly by však mít možnost předkládat obecné katalogy jako takové. Dále by v případech, kdy existuje dostatečná záruka z hlediska zajištění zpětné dohledatelnosti, rovného zacházení a předvídatelnosti, měli mít zadavatelé možnost generovat nabídky v souvislosti s konkrétními nákupy na základě dříve předložených elektronických katalogů, a to zejména tehdy, byla-li v režimu rámcové dohody opětovně otevřena soutěž nebo používá-li se dynamický nákupní systém.
Pokud nabídky vygeneroval zadavatel, měl by mít dotčený hospodářský subjekt možnost ověřit, že nabídka takto vytvořená zadavatelem neobsahuje věcné chyby. V případě věcné chyby by hospodářský subjekt neměl být vázán nabídkou vygenerovanou zadavatelem, ledaže byla chyba opravena.
V souladu s požadavky pravidel pro elektronické komunikační prostředky by se zadavatelé měli vyvarovat neodůvodněných překážek pro přístup hospodářských subjektů k zadávacím řízením, v nichž mají být nabídky předkládány ve formě elektronických katalogů a jež zajišťují shodu s obecnými zásadami nediskriminace a rovného zacházení.
(78)
Centralizované techniky nákupu jsou stále více využívány ve většině členských států. Společní zadavatelé jsou pověřeni prováděním nákupů, řízením dynamických nákupních systémů nebo zadáváním zakázek nebo uzavíráním rámcových dohod pro jiné veřejné zadavatele či zadavatele, a to za úplatu nebo bezplatně. Zadavatelé, jejichž jménem byla rámcová dohoda uzavřena, by měli mít možnost tuto rámcovou dohodu využívat pro jednotlivé nebo opakované nákupy. S ohledem na velké objemy nákupů by tyto techniky mohly napomoci zvýšení hospodářské soutěže a měly by pomáhat profesionalizovat veřejné nákupy. Proto by měla být zavedena unijní definice centrálních zadavatelů nakupujících pro zadavatele a mělo by být upřesněno, že centrální zadavatelé fungují dvěma různými způsoby.
Zaprvé by prostřednictvím nákupu, skladování nebo prodeje měli mít možnost vystupovat jakožto velkoobchodníci, nebo - zadruhé - by měli mít možnost vystupovat jako zprostředkovatelé, a to prostřednictvím zadávání zakázek, provozování dynamických nákupních systémů nebo uzavírání rámcových dohod, které budou využívat zadavatelé.
Tuto zprostředkovatelskou úlohu by v některých případech bylo možno plnit samostatným vedením zadávacích řízení bez podrobných pokynů ze strany dotčených zadavatelů; v jiných případech pak vedením příslušných zadávacích řízení podle pokynů dotčených zadavatelů, jejich jménem a na jejich účet.
Dále by měla být stanovena pravidla pro rozdělení odpovědnosti za dodržování povinností podle této směrnice, a to rovněž v případě opravných prostředků, mezi centrálního zadavatele a zadavatele nakupující od centrálního zadavatele či jeho prostřednictvím. Bude-li mít společný zadavatel výlučnou odpovědnost za vedení zadávacích řízení, měl by rovněž nést výlučnou a přímou odpovědnost za soulad těchto řízení s právními předpisy. Bude-li zadavatel provádět část tohoto řízení, například opětovné otevření soutěže podle rámcové dohody nebo zadání jednotlivých zakázek na základě dynamického nákupního systému, měl by i nadále nést odpovědnost za fáze, které realizuje.
(79)
Zadavatelé by měli mít možnost zadat zakázku na služby spočívající v poskytování centralizovaných nákupních činností centrálnímu zadavateli, a to bez ohledu na postupy stanovené v této směrnici. Zároveň by mělo být dovoleno, aby tyto zakázky na služby zahrnovaly poskytování pomocných nákupních činností. Tyto zakázky na služby spočívající v poskytování pomocných nákupních činností by měly být zadávány v souladu s touto směrnicí, pokud by je neprováděl centrální zadavatel ve spojení s poskytováním centralizovaných nákupních činností příslušnému zadavateli. Zároveň mělo být připomenuto, že by se tato směrnice neměla použít v případech, kdy jsou centralizované nebo pomocné nákupní činnosti prováděny jinak než na základě úplatné smlouvy, která je zakázkou ve smyslu této směrnice.
(80)
Zpřísnění ustanovení týkajících se centrálních zadavatelů by v žádném případě nemělo bránit stávající praxi příležitostného společného zadávání zakázek, tedy méně institucionalizovanému a systematickému společnému nákupu, popřípadě zavedené praxi využívání poskytovatelů služeb, kteří připravují a vedou zadávací řízení jménem zadavatele, na jeho účet a na základě jeho pokynů. Naopak některé rysy společného zadávání zakázek by měly být upřesněny vzhledem k významné roli, kterou by společné zadávání zakázek mohlo hrát přinejmenším v souvislosti s inovativními projekty.
Společné zadávání zakázek může mít různou podobu, počínaje koordinovaným zadáváním zakázek prostřednictvím přípravy společných technických specifikací pro stavební práce, dodávky nebo služby, jež budou zadány několika zadavateli, z nichž každý povede samostatné zadávací řízení, až po případy, kdy dotčení zadavatelé společně povedou jediné zadávací řízení, a to buď na základě společného jednání, nebo pověřením jednoho zadavatele, aby zadávací řízení vedl jménem všech zadavatelů.
Vedou-li různí zadavatelé společně jediné zadávací řízení, měli by nést společnou odpovědnost za plnění svých povinností podle této směrnice. Pokud však zadavatelé společně vedou pouze části zadávacího řízení, měla by se společná odpovědnost vztahovat pouze na ty části řízení, jež byly vedeny společně. Každý zadavatel by měl nést výlučnou odpovědnost ve vztahu k řízením nebo jejich částem, jež sám vede, jako je například zadání zakázky, uzavření rámcové dohody, provozování dynamického nákupního systému nebo opětovné otevření soutěže podle rámcové dohody.
(81)
Elektronické komunikační prostředky jsou obzvláště vhodné pro podporu centralizovaných nákupních postupů a nástrojů, protože umožňují opětovné využití a automatické zpracování údajů a minimalizaci nákladů na informace a transakce. Použití těchto elektronických komunikačních prostředků by tedy v prvním roce mělo být stanoveno pro centrální zadavatele jako povinné, protože rovněž usnadňuje sbližování postupů v celé Unii. Poté by měla následovat všeobecná povinnost používat elektronické komunikační prostředky ve všech zadávacích řízeních po uplynutí přechodného období v délce 30 měsíců.
(82)
Společné zadávání zakázek zadavateli z různých členských států v současné době naráží na konkrétní právní problémy z hlediska konfliktů vnitrostátních právních předpisů. Nehledě na skutečnost, že směrnice 2004/17/ES implicitně umožňovala přeshraniční společné zadávání veřejných zakázek, čelí zadavatelé nadále značným právním a praktickým obtížím při nákupech od centrálních zadavatelů v jiných členských státech nebo při společném zadávání zakázek. Tyto obtíže by měly být odstraněny, aby zadavatelé měli možnost těžit maximum z potenciálu vnitřního trhu, pokud jde o úspory z rozsahu a sdílení rizik a přínosů, zejména pro inovativní projekty s velkou mírou rizika, kterou z racionálního hlediska nemůže nést jediný veřejný zadavatel. Proto by měla být zavedena nová pravidla o přeshraničním společném zadávání zakázek, a to za účelem usnadnění spolupráce mezi zadavateli a pro zvýraznění prospěchu z vnitřního trhu vytvořením přeshraničních podnikatelských příležitostí pro dodavatele a poskytovatele služeb. Tato pravidla by měla stanovit podmínky pro přeshraniční využívání centrálních zadavatelů a určit příslušné právní předpisy pro zadávání veřejných zakázek, včetně příslušných právních předpisů pro opravné prostředky, v případě přeshraničních spojených řízení, doplňující kolizní pravidla nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 593/2008 (21). Zadavatelé z různých členských států navíc mohou zakládat společné subjekty vytvořené podle vnitrostátního práva nebo práva Unie. Pro takovou formu společného zadávání zakázek by měla být stanovena zvláštní pravidla.
Nicméně zadavatelé by neměli využívat možnosti pro přeshraniční společné zadávání za účelem obcházení imperativních norem veřejného práva, v souladu s právem Unie, jež se na ně vztahují ve členském státě, v němž se nacházejí. Takové normy by mohly zahrnovat například ustanovení o transparentnosti a přístupu k dokumentům nebo specifické požadavky pro zpětnou dohledatelnost citlivých dodávek.
(83)
Technické specifikace vypracované kupujícími musí umožňovat, aby byly veřejné zakázky otevřeny hospodářské soutěži a aby bylo dosaženo cílů udržitelnosti. Za tímto účelem by mělo být možné podávat nabídky, které budou odrážet rozmanitost technických řešení, norem a technických specifikací na trhu, včetně těch, které byly vypracovány na základě kritérií výkonnosti týkajících se životního cyklu a udržitelnosti produkčního procesu, pokud jde o stavební práce, dodávky a služby.
V důsledku toho by měly být technické specifikace vypracovány tak, aby se zabránilo umělému omezování hospodářské soutěže prostřednictvím požadavků, které upřednostňují konkrétní hospodářský subjekt kopírováním klíčových vlastností dodávek, služeb nebo stavebních prací, které tento hospodářský subjekt obvykle nabízí. Vypracování technických specifikací tak, aby stanovovaly požadavky na výkon a funkci, obecně umožňuje, aby bylo tohoto cíle dosaženo co nejlépe. Funkční a výkonnostní požadavky jsou rovněž vhodným prostředkem podpory inovací v oblasti zadávání veřejných zakázek a měly by být využívány v nejširší možné míře. Odkazuje-li se na evropskou normu nebo na vnitrostátní normu, neexistuje-li norma evropská, měli by zadavatelé posoudit i nabídky založené na jiných rovnocenných ujednáních, jež splňují požadavky zadavatelů a jsou rovnocenná z hlediska bezpečnosti. Prokázání rovnocennosti požadovaným štítkem by mělo být povinností hospodářského subjektu.
Za účelem prokázání rovnocennosti by mělo být možné od uchazeče požadovat, aby poskytl doklad potvrzený třetí stranou. Avšak v případech, kdy nebude mít dotčený hospodářský subjekt přístup k těmto osvědčením či zkušebním protokolům, nebo pokud nebude možné, aby je získal včas, by však mělo být možné povolit jiné vhodné doklady, například technickou dokumentaci výrobce, jestliže tím dotčený hospodářský subjekt prokáže, že stavební práce, dodávky nebo služby splňují požadavky nebo kritéria stanovená v technických specifikacích, kritéria pro zadání nebo podmínky plnění zakázky.
(84)
Pro všechny zakázky určené pro využívání osobami, ať již širokou veřejností nebo zaměstnanci zadavatele, je nezbytné, aby zadavatelé stanovili technické specifikace tak, aby byla s výjimkou řádně odůvodněných případů zohledněna kritéria přístupnosti pro osoby s postižením nebo řešení pro všechny uživatele.
(85)
Zadavatelé, kteří chtějí nakupovat stavební práce, dodávky nebo služby s konkrétními environmentálními, sociálními nebo jinými vlastnostmi, by měli mít možnost odkázat na konkrétní označení štítky, jako je evropská ekoznačka, mezinárodní nebo vnitrostátní ekoznačky a jiné štítky za předpokladu, že se požadavky na označování štítky budou týkat předmětu zakázky, například popisu výrobku a jeho prezentace, včetně požadavků na obaly. Kromě toho je nezbytné, aby byly tyto požadavky navrženy a přijaty na základě objektivně ověřitelných kritérií a za použití postupů, na nichž se budou moci podílet zúčastněné strany, například orgány státní správy, spotřebitelé, výrobci, distributoři a environmentální organizace, a aby dané označení bylo přístupné a dostupné všem subjektům, které o to mají zájem. Je třeba upřesnit, že zúčastněnými stranami mohou být veřejné či soukromé subjekty, podniky či nevládní organizace jakéhokoli druhu (organizace, která není součástí státní správy ani podnikem v tradičním slova smyslu, jehož cílem je dosažení zisku).
Rovněž je třeba vyjasnit, že se konkrétní státní či vládní subjekty nebo organizace mohou podílet na stanovování požadavků na štítky, které lze použít v souvislosti se zakázkou veřejného zadavatele, aniž tím ztratí status třetí strany. Odkazy na štítcích by neměly vést k omezování inovací.
(86)
Při vypracovávání technických specifikací by zadavatelé měli zohlednit požadavky vyplývající z práva Unie v oblasti ochrany údajů, zejména ve vztahu ke koncepci zpracovávání osobních údajů (ochrana údajů již od návrhu).
(87)
Zadávání veřejných zakázek by mělo být uzpůsobeno potřebám malých a středních podniků. Zadavatelé by měli být vybízeni k tomu, aby využívali kodex osvědčených postupů stanovený v pracovním dokumentu útvarů Komise ze dne 25. června 2008 nazvaném „Evropský kodex osvědčených postupů umožňujících přístup malým a středním podnikům k veřejným zakázkám“, který obsahuje pokyny, jakým způsobem mohou rámec pro veřejné zakázky uplatňovat, aby účast malých a středních podniků usnadnili. Za tím účelem je třeba výslovně stanovit, že zakázky lze rozdělit na části. Toto dělení by mohlo probíhat na množstevním základě, díky čemuž by rozsah jednotlivých zakázek lépe odpovídal kapacitě malých a středních podniků, nebo na základě kvalitativním a v návaznosti na jednotlivá dotčená odvětví a specializace, aby mohl být obsah jednotlivých zakázek lépe uzpůsoben specializovaným oborům malých a středních podniků, nebo v návaznosti na různé následné fáze projektů. Rozsah a předmět daných částí by měl bez omezení stanovit zadavatel, jenž by měl v souladu s příslušnými pravidly pro výpočet odhadované hodnoty zakázky rovněž mít možnost zadat některé části, aniž by se použily postupy stanovené touto směrnicí.
Členské státy by měly mít i nadále možnost jít v úsilí o usnadnění účasti malých a středních podniků na trhu veřejných zakázek ještě dále, a to zavedením povinnosti zvážit vhodnost rozdělení zakázek do částí i na menší zakázky, požadavkem, aby zadavatelé odůvodňovali rozhodnutí o nerozdělení zakázek na části, nebo stanovením povinnosti za určitých podmínek zakázku na části rozdělit. Za stejným účelem by členské státy rovněž měly mít možnost stanovit mechanismy pro přímé platby subdodavatelům.
(88)
Budou-li zakázky rozděleny na části, zadavatelé by například kvůli tomu, aby zachovali hospodářskou soutěž nebo aby zajistili spolehlivost dodávek, měli mít možnost omezit počet částí, pro něž může hospodářský subjekt podat nabídku; zároveň by měli mít možnost omezit počet částí, jež mohou být zadány kterémukoliv jednotlivému uchazeči.
Cíl spočívající v usnadnění většího přístupu malých a středních podniků k veřejným zakázkám by však mohl být ohrožen, pokud by zadavatelé museli zadávat zakázku po částech i v případech, kdy by to znamenalo nutnost přijmout podstatně méně výhodná řešení ve srovnání se zadáním souboru několika nebo všech částí. Byla-li možnost použít tuto metodu jasně uvedena předem, měli by mít zadavatelé možnost provést srovnávací posouzení nabídek s cílem stanovit, zda nabídky podané určitým uchazečem pro konkrétní kombinaci částí by jako celek ve vztahu k těmto částem splňovaly kritéria pro zadání zakázky stanovená v této směrnici lépe než příslušné jednotlivé části posuzované odděleně. Pokud tomu tak je, zadavatel by měl mít možnost zadat zakázku kombinující dané části příslušnému uchazeči. Mělo by být upřesněno, že zadavatelé by měli provést toto srovnávací posouzení tak, že nejprve pro každou jednotlivou část určí, které nabídky nejlépe splňují příslušná kritéria pro zadání zakázky na každou jednotlivou část, a poté je porovnají s nabídkami podanými určitým uchazečem pro konkrétní kombinaci částí jako celkem.
(89)
Za účelem zrychlení a zefektivnění řízení by měly být lhůty pro účast v zadávacích řízeních zachovány co nejkratší, aniž by vytvářely neodůvodněné překážky pro přístup hospodářských subjektů z celého vnitřního trhu, zejména pak malých a středních podniků. Mělo by se však pamatovat na to, že by zadavatelé při stanovování lhůt pro podání nabídek a žádostí o účast měli zohledňovat zejména složitost zakázky a dobu potřebnou k vypracování nabídek, i když by to znamenalo stanovení lhůt delších, než je minimum uvedené v této směrnici. Na druhou stranu užívání elektronických informačních a komunikačních prostředků, zejména pak plná elektronická dostupnost zadávací dokumentace hospodářským subjektům, uchazečům a zájemcům, a elektronický přenos sdělení vedou k větší transparentnosti a časovým úsporám. Proto by mělo být stanoveno zkrácení minimálních lhůt pro otevřená řízení, a to v souladu s pravidly stanovenými v dohodě o vládních zakázkách a pod podmínkou, že budou v souladu s konkrétním způsobem přenosu plánovaným na úrovni Unie. Navíc by zadavatelé měli mít možnost dále zkrátit lhůty pro podávání nabídek při otevřeném řízení v případech, kdy s ohledem na naléhavost situace není lhůta obvyklá v otevřeném řízení splnitelná, avšak otevřené řízení se zkrácenou lhůtou je stále možné. Pouze v mimořádných situacích, kdy mimořádná naléhavost způsobená událostmi, které zadavatel nemohl předvídat a které mu nelze přičítat, znemožňuje vedení řádného řízení, a to ani se zkrácenými lhůtami, by měli mít zadavatelé v nezbytně nutném rozsahu možnost zadávat zakázky v jednacím řízení bez předchozí výzvy k účasti v soutěži. To by mohlo nastat například v případech, kdy přírodní pohromy vyžadují okamžitá opatření.
(90)
Mělo by být vyjasněno, že nutnost zajistit, aby hospodářské subjekty měly dostatek času na vypracování odpovídajících nabídek, může mít za následek, že může být nutné prodloužit původně stanovené lhůty. Jednalo by se zejména o případ, kdy dojde k významným změnám v zadávací dokumentaci. Rovněž by mělo být upřesněno, že významné změny je v této souvislosti třeba chápat jako změny, zejména u technických specifikací, u nichž by hospodářské subjekty potřebovaly další čas, aby je pochopily a náležitě na ně reagovaly. Mělo by se však upřesnit, že tyto změny by neměly být tak podstatné, aby umožnily přijetí jiných zájemců než těch, kteří byli původně vybráni, nebo aby k účasti na zadávacím řízení podnítily další účastníky. To by mohl být zejména případ, kdy změny činí zakázku nebo rámcovou dohodu věcně odlišnou od zakázky původně stanovené v zadávací dokumentaci.
(91)
Mělo by být vyjasněno, že informace ohledně některých rozhodnutí přijatých v průběhu zadávacího řízení, včetně rozhodnutí o nezadání zakázky nebo neuzavření rámcové dohody, by měli zadavatelé zasílat, aniž by o ně zájemci nebo uchazeči museli žádat. Zároveň je třeba připomenout, že směrnice Rady 92/13/EHS (22) stanoví pro zadavatele povinnost poskytnout dotčeným zájemcům a uchazečům shrnutí příslušných důvodů některých zásadních rozhodnutí přijímaných v průběhu zadávacího řízení, opět aniž by o ně zájemci a uchazeči museli žádat. Dále je třeba vyjasnit, že zájemci a uchazeči by měli mít možnost požádat o podrobnější informace ohledně uvedených důvodů, přičemž zadavatelé by měli mít povinnost je poskytnout, s výjimkou případů, kdy by existovaly závažné důvody tak neučinit. Tyto důvody by měly být stanoveny v této směrnici. Za účelem zajištění nezbytné transparentnosti v souvislosti se zadávacími řízeními, jejichž součástí je jednání a dialog s uchazeči, by uchazeči, kteří podali přijatelnou nabídku, měli rovněž mít možnost požádat o informace o vedení a průběhu řízení, pokud tomu nebrání jiné závažné důvody.
(92)
Bude-li to odpovídat nutnosti zajištění cíle řádné obchodní praxe a bude-li to současně umožňovat maximální flexibilitu, je vhodné stanovit, aby se pro požadavky týkající se hospodářské a finanční způsobilosti a dokladů použila směrnice 2014/24/EU o zadávání veřejných zakázek. Zadavatelům by mělo být dovoleno použít kritéria pro výběr uvedená v uvedené směrnici a v případě, že tak učiní, by měli mít povinnost použít ustanovení týkající se zejména stropu požadavků na minimální obrat a používání jednotného evropského osvědčení pro zakázky.
(93)
Zadavatelé by měli mít možnost požadovat, aby byla během plnění zakázky uplatňována opatření nebo systémy environmentálního řízení. Systémy environmentálního řízení, bez ohledu na to, zda jsou registrovány podle nástrojů Unie, například podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1221/2009 (23), mohou prokázat, že hospodářský subjekt je technicky způsobilý k plnění zakázky. Jako alternativu k registrovaným systémům environmentálního řízení je třeba jako důkaz přijmout popis opatření uplatňovaných hospodářským subjektem pro zajištění stejné úrovně ochrany životního prostředí v případech, kdy dotčený hospodářský subjekt nemá k těmto systémům přístup nebo nemá možnost je získat dostatečně včas.
(94)
Kritéria pro zadání zakázky jsou zásadním pojmem této směrnice, a je proto důležité, aby příslušná ustanovení byla stručná a srozumitelná. Toho lze docílit použitím pojmu „ekonomicky nejvýhodnější nabídka“ jako základního pojmu, jelikož všechny vítězné nabídky by měly být s konečnou platností vybrány podle toho, co jednotlivý zadavatel považuje za ekonomicky nejlepší z nabízených řešení. Aby se zabránilo záměně s kritériem pro zadání zakázky, které je již uváděno jako „hospodářsky nejvýhodnější nabídka“ ve směrnicích 2004/17/ES a 2004/18/ES, měl by se pro tento pojem použít odlišný termín, a to „nejlepší poměr mezi cenou a kvalitou“. V důsledku toho by měly být dané pojmy vykládány v souladu s judikaturou k uvedeným směrnicím, kromě případů, kdy tato směrnice obsahuje zjevně věcně odlišné řešení.
(95)
Zakázky by měly být zadávány na základě objektivních kritérií, která zajistí dodržení zásad transparentnosti, zákazu diskriminace a rovného zacházení, a to s ohledem na zajištění objektivního srovnání relativní hodnoty nabídek s cílem určit v podmínkách skutečné hospodářské soutěže, která nabídka je ekonomicky nejvýhodnější. Je třeba výslovně stanovit, že ekonomicky nejvýhodnější nabídka by měla být posuzována na základě nejlepšího poměru mezi cenou a kvalitou, což by mělo vždy zahrnovat prvek související s cenou nebo náklady. Rovněž by mělo být upřesněno, že toto posouzení ekonomicky nejvýhodnější nabídky by bylo rovněž možné provést pouze na základě ceny či nákladové efektivnosti. Dále je vhodné připomenout, že zadavatelé mají možnost stanovit přiměřené kvalitativní standardy pomocí technických specifikací nebo podmínek plnění zakázky.
Za účelem podpory větší orientace na kvalitu v oblasti veřejných zakázek by členské státy měly mít možnost zakázat nebo omezit použití pouze cenového či pouze nákladového kritéria pro posouzení ekonomicky nejvýhodnější nabídky, považují-li to za vhodné.
Za účelem zajištění dodržování zásady rovného zacházení při zadávání zakázek by zadavatelé měli mít povinnost dosáhnout nezbytné transparentnosti, jež umožní všem uchazečům získat přiměřené informace o kritériích a podmínkách, jež se použijí při rozhodování o zadání zakázky. Zadavatelé by proto měli mít povinnost uvést kritéria pro zadání zakázky a relativní váhu každého z těchto kritérií. Zadavatelé by nicméně v řádně odůvodněných případech, kdy jsou s to příslušné důvody uvést, měli být oprávněni odchýlit se od této povinnosti uvést váhu kritérií, nelze-li váhu dopředu stanovit zejména s ohledem na složitost zakázky. V takových případech by měli uvést kritéria v sestupném pořadí podle důležitosti.
(96)
Podle článku 11 Smlouvy o fungování EU musí být do vymezení a provádění politik a činností Unie zahrnuty požadavky na ochranu životního prostředí, zejména s ohledem na podporu udržitelného rozvoje. Tato směrnice vyjasňuje, jak mohou zadavatelé přispět k ochraně životního prostředí a podpoře udržitelného rozvoje, aniž by přišli o možnost získat pro své zakázky nejlepší poměr kvality a ceny.
(97)
Zadavatelé by měli při posuzování nejlepšího poměru mezi cenou a kvalitou vymezit ekonomická a kvalitativní kritéria pro zadání spojená s předmětem zakázky, na jejichž základě posoudí nabídky s cílem určit ekonomicky nejvýhodnější nabídku z pohledu zadavatele. Tato kritéria by tudíž měla umožňovat srovnávací posouzení úrovně plnění, kterou jednotlivé nabídky nabízejí, s ohledem na předmět zakázky, jak je definován v technických specifikacích. V souvislosti s nejlepším poměrem mezi cenou a kvalitou tato směrnice stanoví demonstrativní výčet možných kritérií pro zadání. Zadavatelé by měli být podněcováni k volbě kritérií pro zadání, jež jim umožní pořídit stavební práce, dodávky a služby vysoké kvality, které optimálně vyhovují jejich potřebám.
Volbou kritérií pro zadání zakázky by zadavatel neměl získat neomezenou volnost a tato kritéria by měla zajišťovat možnost účinné hospodářské soutěže a být doprovázena požadavky, jež umožňují účinně ověřit informace, které uchazeči předložili.
Pro určení ekonomicky nejvýhodnější nabídky by rozhodnutí o zadání zakázky nemělo být založeno výhradně na jiných než nákladových kritériích. Kvalitativní kritéria by proto měla být doplněna o kritérium založené na nákladech, jímž by mohla být v závislosti na volbě zadavatele buď cena nebo přístup vycházející z nákladové efektivnosti, jako například náklady životního cyklu. Kritéria pro zadání by nicméně neměla mít vliv na uplatňování vnitrostátních pravidel upravujících odměňování za určité služby nebo stanovujících pevné ceny za určité dodávky.
(98)
Pokud vnitrostátní předpisy stanoví odměnu za určité služby či pevné ceny za určité dodávky, je třeba upřesnit, že je i nadále možné posuzovat poměr ceny a kvality na základě jiných faktorů, než je pouze cena nebo odměna. V závislosti na příslušné službě či produktu by tyto faktory mohly zahrnovat například podmínky dodání a platby, aspekty poprodejního servisu (například rozsah poradních služeb či služeb poskytování náhradních služeb či produktů) nebo environmentální či sociální aspekty (například, zda knihy byly vytištěny na recyklovaném papíře nebo papíře z udržitelně získaného dřeva, náklady plynoucí z environmentálních externalit, či zda je podporováno sociální začlenění znevýhodněných osob nebo příslušníků ohrožených skupin mezi osoby pověřené plněním zakázky). Vzhledem k četným možnostem hodnocení poměru ceny a kvality na základě věcných kritérií je třeba zabránit možnosti losování jakožto jedinému způsobu zadání zakázky.
(99)
Je-li pro úroveň plnění zakázky významná kvalita zapojených pracovníků, měli by zadavatelé mít také možnost užít jako kritérium organizaci, kvalifikaci a zkušenosti pracovníků přidělených k plnění předmětné zakázky, neboť to může mít dopad na kvalitu plnění zakázky a v důsledku též na ekonomickou hodnotu nabídky. K tomu může dojít například u zakázek na tzv. intelektuální služby, jako jsou služby konzultační nebo architektonické. Zadavatelé využívající této možnosti by měli vhodnými smluvními prostředky zajistit, aby pracovníci přidělení k plnění zakázky skutečně splňovali stanovené normy kvality a aby mohli být nahrazeni pouze se souhlasem zadavatele, který ověří, že náhradní pracovníci dosahují rovnocenné úrovně kvality.
(100)
Aby bylo dosaženo cílů strategie Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění, je nanejvýš důležité plně využívat potenciál veřejných zakázek. V této souvislosti je třeba připomenout, že zadávání veřejných zakázek je klíčové pro podporu inovací, které mají velký význam pro budoucí růst v Evropě. Vzhledem k výrazným rozdílům mezi jednotlivými odvětvími a trhy by však nebylo vhodné stanovit obecně platné povinné požadavky na environmentální, sociální a inovativní zadávání zakázek.
Právní předpisy Unie již stanovily povinné požadavky v oblasti zakázek pro splnění určitých cílů v odvětví silničních dopravních vozidel (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/33/ES (24)) a kancelářského vybavení (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 106/2008 (25)). Navíc definice společných metodik pro náklady životního cyklu již významně pokročily.
Zdá se proto vhodné pokračovat tímto směrem a ponechat stanovení povinných cílů na právních předpisech pro jednotlivá odvětví s ohledem na konkrétní politiky a podmínky, kterými se příslušné odvětví řídí, a propagovat rozvoj a používání evropských přístupů k nákladům životního cyklu, aby se dále posílilo používání veřejných zakázek na podporu udržitelného růstu.
(101)
Tato opatření specifická pro konkrétní odvětví by měla být doplněna úpravou směrnic 2004/17/EU a 2004/18/EU, která oprávní zadavatele k tomu, aby ve svých nákupních strategiích sledovali cíle strategie Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění. Proto je třeba vyjasnit, že kromě případů, kdy posouzení probíhá pouze na základě ceny, zadavatelé mohou určit ekonomicky nejvýhodnější nabídku a nejnižší cenu pomocí přístupu nákladů životního cyklu. Pojem nákladů životního cyklu zahrnuje všechny náklady během životního cyklu stavebních prací, dodávek či služeb.
To znamená interní náklady, jako například náklady na výzkum, jenž má být proveden, na vývoj, výrobu, přepravu, použití, údržbu a likvidaci na konci doby životnosti, ale může to zahrnovat i náklady plynoucí z environmentálních externalit, jako je znečištění způsobené těžbou surovin použitých v daném výrobku nebo výrobkem samotným nebo jeho výrobou, mohou-li být vyjádřeny v penězích a monitorovány. Metody využívané zadavateli pro posouzení nákladů plynoucích z environmentálních externalit by měly být předem stanoveny objektivním a nediskriminačním způsobem a být přístupné všem zúčastněným stranám. Tyto metody mohou být stanoveny na celostátní, regionální nebo místní úrovni, avšak v zájmu zamezení narušení hospodářské soutěže prostřednictvím metodiky uzpůsobené konkrétnímu subjektu by měly zůstat obecné v tom smyslu, že by neměly být zvlášť stanovovány pro konkrétní zadávací řízení. Na úrovni Unie je třeba vypracovat společné metody výpočtu nákladů životního cyklu u konkrétních kategorií dodávek nebo služeb. Jsou-li tyto společné metody vypracovány, mělo by být jejich použití povinné
Dále by měla být posouzena proveditelnost stanovení společných metod pro náklady v souvislosti se sociálními dopady životního cyklu, a to při zohlednění stávajících metodik, jako jsou pokyny pro posuzování sociálních dopadů životního cyklu výrobků přijaté v rámci Programu OSN pro životní prostředí.
(102)
Dále by s ohledem na lepší začlenění sociálních a environmentálních aspektů při zadávání zakázek měli mít zadavatelé možnost využívat kritéria pro zadání nebo podmínky plnění zakázky v souvislosti se stavebními pracemi, dodávkami nebo službami, které mají být poskytnuty v rámci veřejné zakázky, ve všech ohledech a v kterékoli fázi jejich životního cyklu, od těžby surovin použitých v daném výrobku po fázi likvidace výrobku, včetně faktorů, které jsou spojeny s konkrétním výrobním procesem, poskytováním nebo obchodem a jeho podmínkami v případě těchto stavebních prací, dodávek nebo služeb nebo s konkrétním procesem v pozdější fázi jejich životního cyklu, a to i pokud tyto faktory nejsou součástí jejich věcné podstaty. Kritéria a podmínky odkazující na takovýto proces výroby či poskytování mohou například stanovit, že při výrobě nakupovaných výrobků nejsou používány toxické chemické látky nebo že nakupované služby jsou poskytovány za použití energeticky účinných strojů.
V souladu s judikaturou Soudního dvora Evropské unie to zahrnuje rovněž kritéria pro zadání nebo podmínky plnění zakázky související s dodávkami nebo používáním výrobků spravedlivého obchodu (fair trade) v průběhu plnění zakázky, jež má být zadána. Podmínky plnění zakázky týkající se otázek životního prostředí by mohly zahrnovat například dodání, balení a likvidaci výrobků a v souvislosti se zakázkami na stavební práce a na služby minimalizaci odpadu nebo účinné využívání zdrojů.
Podmínka spojení s předmětem zakázky nicméně vylučuje kritéria a podmínky týkající se obecné obchodní politiky společnosti, jež nelze považovat za faktor, který je příznačný pro daný proces výroby nebo poskytování nakupovaných stavebních prací, dodávek nebo služeb. Zadavatelé by proto neměli mít možnost požadovat od uchazečů existenci určité politiky sociální nebo environmentální odpovědnosti společnosti.
(103)
Je zásadní, aby se kritéria pro zadání nebo podmínky plnění zakázky v oblasti sociálních aspektů výrobního procesu týkala stavebních prací, dodávek nebo služeb, které mají být v rámci zakázky poskytnuty. Dále by se měla tato kritéria uplatnit v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 96/71/ES, a to ve smyslu výkladu Soudního dvora Evropské unie, a neměla by být vybírána a uplatňována způsobem, který přímo či nepřímo diskriminuje hospodářské subjekty z jiných členských států nebo třetích zemí, jež jsou stranami dohody o vládních zakázkách nebo dohod o volném obchodu, jejichž stranou je Unie. Proto by požadavky související se základními pracovními podmínkami upravenými ve směrnici 96/71/ES, jako je minimální mzda, měly zůstat na úrovni stanovené vnitrostátními právními předpisy nebo kolektivními smlouvami uplatňovanými v souladu s právem Unie v souvislosti s uvedenou směrnicí.
Cílem podmínek plnění zakázky by mohla být také podpora prosazování rovnosti žen a mužů při práci, posílení účasti žen na trhu práce a sladění pracovního a soukromého života, ochrany životního prostředí nebo dobrých životních podmínek zvířat, ale také dodržení zásad základních úmluv Mezinárodní organizace práce (MOP) či nábor více znevýhodněných osob, než vyžadují vnitrostátní právní předpisy.
(104)
Opatření zaměřená na ochranu zdraví zaměstnanců zapojených do výrobního procesu, podporu sociálního začlenění znevýhodněných osob nebo členů ohrožených skupin z řad osob, jimž bylo provádění této zakázky přiděleno, nebo odbornou přípravu v oblasti dovedností potřebných pro danou zakázku mohou rovněž být předmětem kritérií pro zadání nebo podmínek plnění zakázky, pokud se týkají stavebních prací, dodávek nebo služeb, které mají být v rámci zakázky poskytnuty. Tato kritéria nebo podmínky se mohou mimo jiné týkat například zaměstnávání dlouhodobých uchazečů o zaměstnání nebo uplatnění opatření v oblasti odborné přípravy pro nezaměstnané nebo mladé osoby v průběhu plnění zakázky, jež má být zadána. V technických specifikacích mohou zadavatelé stanovit sociální požadavky, které přímo souvisí s vlastnostmi daného výrobku nebo služby, jako je přístup pro osoby se zdravotním postižením nebo řešení pro všechny uživatele.
(105)
Veřejné zakázky by neměly být zadávány hospodářským subjektům, které se účastnily zločinného spolčení nebo byly shledány vinnými z korupce, podvodu na úkor finančních zájmů Unie, teroristických trestných činů, praní peněz nebo financování terorismu. Neplacení daní nebo příspěvků na sociální zabezpečení by mělo vést k povinnému vyloučení na úrovni Unie. Členské státy by však měly mít možnost stanovit odchylku od těchto povinných vyloučení ve výjimečných situacích, kdy je z naléhavých důvodů obecného zájmu zadání zakázky nezbytné. To může nastat například tehdy, kdy lze naléhavě potřebné očkovací látky nebo nouzové vybavení nakoupit pouze u hospodářského subjektu, na který se jinak vztahuje jeden z povinných důvodů vyloučení. Vzhledem ke skutečnosti, že zadavatelé, kteří nejsou veřejnými zadavateli, by nemuseli mít přístup k nezpochybnitelným důkazům v tomto ohledu, je vhodné ponechat na těchto zadavatelích možnost výběru, zda použijí kritéria pro vyloučení uvedená ve směrnici 2014/24/EU, či nikoliv. Povinnost použít čl. 57 odst. 1 a 2 směrnice 2014/24/EU, by tedy měla být omezena na zadavatele, kteří jsou veřejnými zadavateli.
(106)
Zadavatelé by dále měli mít možnost vyloučit hospodářské subjekty, které se ukázaly jako nespolehlivé, a to například z důvodu porušení environmentálních nebo sociálních povinností, včetně pravidel pro přístupnost osobám se zdravotním postižením nebo jiných druhů vážného profesního pochybení, jako je porušení pravidel hospodářské soutěže nebo práv duševního vlastnictví. Je třeba upřesnit, že vážné profesní pochybení může zpochybnit důvěryhodnost hospodářského subjektu a učinit jej nezpůsobilým pro zadání veřejné zakázky bez ohledu na to, zda by daný hospodářský subjekt byl jinak technicky a ekonomicky způsobilý k plnění zakázky.
Vzhledem k tomu, že zadavatel ponese odpovědnost za důsledky svého případného chybného rozhodnutí, by zadavatelé měli i nadále mít možnost se domnívat, že došlo k vážnému profesnímu pochybení, mohou-li před vydáním konečného a závazného rozhodnutí o existenci důvodů pro povinné vyloučení jakýmkoli vhodným způsobem prokázat, že daný hospodářský subjekt porušil své povinnosti, včetně povinností spojených s platbou daní nebo příspěvků sociálního zabezpečení, nestanoví-li vnitrostátní právní předpisy jinak. Zároveň by měli mít možnost vyloučit zájemce nebo uchazeče, jejichž plnění u dřívějších veřejných zakázek nebo zakázek jiných zadavatelů vykazovalo závažné nedostatky s ohledem na základní požadavky, například absenci dodávky nebo výkonu, významné nedostatky dodaného výrobku nebo služby, které výrobek nebo službu činí neupotřebitelným pro zamýšlený účel, nebo pochybení, jež vyvolává vážné pochybnosti ohledně spolehlivosti daného hospodářského subjektu. Vnitrostátní právo by mělo stanovit maximální dobu takových vyloučení.
Při použití fakultativních důvodů pro vyloučení by zvláštní pozornost měla být věnována zásadě proporcionality. Drobné nesrovnalosti by měly vést k vyloučení hospodářského subjektu pouze ve výjimečných případech. Nicméně opakované případy drobných nesrovnalostí mohou vést k pochybnostem o spolehlivosti hospodářského subjektu, což by mohlo odůvodnit vyloučení.
(107)
Budou-li zadavatelé povinni použít tato kritéria pro vyloučení, nebo pokud se pro jejich použití rozhodnou, měli by uplatňovat směrnici 2014/24/EU, pokud jde o možnost, aby hospodářské subjekty přijímaly opatření v oblasti dodržování souladu s předpisy zaměřená na odstranění důsledků všech trestných činů nebo pochybení a na účinnou prevenci dalšího výskytu nezákonného jednání.
(108)
Nabídky na stavební práce, dodávky nebo služby, které se jeví mimořádně nízké, mohou být založeny na technicky, hospodářsky nebo právně nevhodných předpokladech či postupech. Nebude-li uchazeč schopen poskytnout dostatečné vysvětlení, zadavatel by měl být oprávněn tuto nabídku odmítnout. Odmítnutí by mělo být povinné v případech, kdy zadavatel zjistí, že mimořádně nízká cena nebo navrhované náklady jsou důsledkem nedodržení imperativních norem práva Unie nebo z nich vyplývajících vnitrostátních právních předpisů v oblastech sociálního, pracovního nebo environmentálního práva nebo ustanovení mezinárodního pracovního práva.
(109)
Podmínky plnění zakázky stanovují konkrétní požadavky v souvislosti s plněním zakázky. Na rozdíl od kritérií pro zadání zakázky, která jsou základem pro srovnávací posouzení kvality nabídek, podmínky plnění zakázky stanovují neměnné objektivní požadavky, jež nemají dopad na posuzování nabídek. Podmínky plnění zakázky by měly být považovány za slučitelné s touto směrnicí, pokud nejsou přímo nebo nepřímo diskriminační a pokud souvisí s předmětem zakázky, který zahrnuje všechny faktory zapojené do konkrétního výrobního procesu, poskytování nebo uvádění na trh. To zahrnuje podmínky týkající se procesu plnění zakázky, avšak vylučuje to požadavky odkazující na obecnou obchodní politiku dané společnosti.
(110)
Je důležité zajistit, aby subdodavatelé plnili příslušné povinnosti v oblasti environmentálního, sociálního a pracovního práva stanovené právními předpisy Unie, vnitrostátními právními předpisy, kolektivními smlouvami nebo prostřednictvím ustanovení mezinárodního environmentálního, sociálního a pracovního práva uvedených v této směrnici, pokud jsou tato pravidla a jejich uplatňování v souladu s právem Unie, a to prostřednictvím vhodných opatření příslušných vnitrostátních orgánů v rámci jejich povinností a pravomocí, jako jsou například pracovněprávní inspekce nebo agentury pro ochranu životního prostředí.
Je rovněž nezbytné zajistit v subdodavatelském řetězci určitou transparentnost, jelikož tak budou zadavatelům poskytnuty informace o osobách přítomných na staveništích, kde pro ně probíhají stavební práce, nebo o tom, které podniky poskytují služby v souvislosti s budovami, infrastrukturami či prostorami, jako jsou radnice, obecní školy, sportovní zařízení, přístavy nebo dálnice, za něž jsou zadavatelé odpovědní nebo nad nimiž vykonávají přímý dohled. Je třeba upřesnit, že povinnost poskytovat požadované informace bude v každém případě uložena hlavnímu dodavateli, buď na základě zvláštních smluvních ustanovení, která by každý zadavatel musel zahrnout do všech zadávacích řízení, nebo na základě povinností, které by členské státy uložily hlavním dodavatelům prostřednictvím všeobecně platných ustanovení.
Je rovněž třeba vyjasnit, že podmínky související s vymáháním plnění příslušných povinností v oblasti environmentálního, sociálního a pracovního práva stanovených právními předpisy Unie, vnitrostátními právními předpisy, kolektivními dohodami nebo prostřednictvím ustanovení mezinárodního environmentálního, sociálního a pracovního práva uvedených v této směrnici, pokud jsou tato pravidla a jejich uplatňování v souladu s právem Unie, by se měly použít ve všech případech, kdy vnitrostátní právní předpisy členského státu stanoví mechanismus společné odpovědnosti mezi subdodavateli a hlavním dodavatelem. Dále je třeba výslovně uvést, že členské státy by měly mít možnost přijmout další opatření, například rozšířit povinnosti týkající se transparentnosti, umožnit přímé platby subdodavatelům nebo umožnit či nařídit veřejným zadavatelům, aby ověřili, že subdodavatelé nejsou v některé ze situací, jež vyžadují vyloučení hospodářských subjektů. Pokud se na subdodavatele použijí tato opatření, měla by být zajištěna konzistentnost s ustanoveními, která se vztahují na hlavní dodavatele, aby v případě, že se vyskytnou důvody pro povinné vyloučení, následoval požadavek, aby hlavní dodavatel dotčeného subdodavatele nahradil. Pokud dané ověření prokáže výskyt nepovinných důvodů pro vyloučení, by mělo být vyjasněno, že veřejní zadavatelé mohou nahrazení vyžadovat. Mělo by však být rovněž výslovně stanoveno, že veřejní zadavatelé mohou být nuceni vyžadovat nahrazení dotčeného subdodavatele, pokud se v těchto případech ukázalo jako nutné vyloučit hlavní dodavatele.
Rovněž by mělo být výslovně stanoveno, že členské státy mají i nadále možnost stanovit v rámci vnitrostátních právních předpisů přísnější pravidla odpovědnosti nebo přijmout podle vnitrostátních právních předpisů další opatření týkající se přímých plateb subdodavatelům.
(111)
S ohledem na aktuální diskuse o horizontálních ustanoveních upravujících vztahy se třetími zeměmi v souvislosti s veřejnými zakázkami je vhodné dočasně zachovat nynější stav v podobě režimu, který je v současnosti uplatňován v odvětví veřejných služeb podle článků 58 a 59 a směrnice 2004/17/ES. Tato ustanovení by proto měla být ponechána beze změny, včetně ustanovení o přijímání prováděcích aktů v případech, kdy podniky Unie narážejí při přístupu na trhy třetích zemí na potíže. V těchto situacích by tyto prováděcí akty měla i nadále přijímat Rada.
(112)
Mělo by být připomenuto“ že pro výpočet lhůt obsažených v této směrnici se použije nařízení Rady (EHS, Euratom) č. 1182/71 (26).
(113)
Je nezbytné vyjasnit podmínky, za nichž změny zakázky během jejího plnění vyžadují nové zadávací řízení, přičemž je třeba zohlednit příslušnou judikaturu Soudního dvora Evropské unie. Nové zadávací řízení je vyžadováno v případě podstatných změn původní zakázky, zejména budou-li se týkat rozsahu a obsahu vzájemných práv a povinností smluvních stran, včetně rozdělení práv duševního vlastnictví. Tyto změny ukazují na záměr smluvních stran znovu jednat o zásadních podmínkách zakázky. To se týká zejména případu, kdy by změněné podmínky mohly mít dopad na výsledek řízení, pokud by byly součástí původního řízení.
Změny smlouvy na zakázku vedoucí k méně významné změně hodnoty zakázky až do určité výše by měly být vždy možné, aniž by bylo třeba zahájit nové zadávací řízení. Za tímto účelem a pro zajištění právní jistoty by tato směrnice měla stanovit finanční limity de minimis, pod jejichž úrovní není nutné zahajovat nové zadávací řízení. Změny smlouvy na zakázku překračující tyto finanční limity by měly být možné, aniž by bylo třeba provést nové zadávací řízení, pokud splňují příslušné podmínky stanovené v této směrnici.
(114)
Zadavatelé se mohou ocitnout v situacích, kdy jsou zapotřebí dodatečné stavební práce, dodávky nebo služby; v těchto případech lze odůvodnit změnu původní smlouvy na zakázku bez zahájení nového zadávacího řízení, zejména pokud jsou dodatečné dodávky určeny buď k částečnému nahrazení nebo k rozšíření stávajících služeb, dodávek nebo zařízení, jestliže by změna dodavatele nutila zadavatele k pořízení materiálu, stavebních prací či služeb, které mají odlišné technické vlastnosti, což by mělo za následek neslučitelnost nebo nepřiměřené technické obtíže při provozu a údržbě.
(115)
Zadavatelé mohou čelit vnějším okolnostem, které nemohou předvídat při zadávání zakázky, zejména pokud plnění zakázky pokrývá delší časový úsek. V takovém případě je nezbytná určitá míra flexibility pro přizpůsobení zakázky těmto okolnostem, aniž by muselo být zahájeno nové zadávací řízení. Pojem nepředvídatelné okolnosti se týká okolností, jež nemohl zadavatel předpokládat ani přes přiměřeně pečlivou přípravu zadávacího řízení na původní veřejnou zakázku při zohlednění jemu dostupných prostředků, povahy a vlastností konkrétního projektu, osvědčených postupů v dotčené oblasti a potřeby zajistit vhodný poměr mezi zdroji vynakládanými na přípravu zadání zakázky a její odhadovanou hodnotou.
Neplatí to však v případech, kdy je výsledkem úprav změna povahy celého zadání zakázky, například kvůli nahrazení stavebních prací, dodávek nebo služeb, které mají být poskytnuty, jiným plněním, nebo kvůli zásadní změně typu zakázky, protože v takové situaci lze předpokládat hypotetický dopad na výsledek zadávacího řízení.
(116)
V souladu se zásadami rovného zacházení a transparentnosti by neměl být úspěšný uchazeč nahrazen, například pokud je zakázka ukončena z důvodů nedostatků v plnění, jiným hospodářským subjektem, aniž by byla zakázka znovu otevřena hospodářské soutěži. Avšak úspěšný uchazeč plnící zakázku by měl mít možnost, zejména pokud byla zakázka zadána více než jednomu podniku, během jejího plnění projít určitými strukturálními změnami, například čistě interní reorganizací, převzetím, fúzí a akvizicí nebo insolvencí. Tyto strukturální změny by neměly automaticky vyžadovat nové zadávací řízení na všechny zakázky plněné tímto uchazečem.
(117)
Zadavatelé by měli mít možnost provést změny ve smlouvách na zakázku na základě ustanovení o změnách nebo opčních právech, nicméně tato ustanovení by jim neměla poskytovat neomezenou volnost. Tato směrnice by proto měla stanovit, v jakém rozsahu bude možné provádět změny původní smlouvy na zakázku. Mělo by se upřesnit, že dostatečně přesně formulovaná ustanovení o změnách či opčních právech mohou například stanovit indexaci cen nebo zajistit, aby například telekomunikační zařízení, které má být dodáno v průběhu určitého období, bylo nadále vyhovující, a to i v případě změny komunikačních protokolů nebo jiných technologických změn. V rámci těchto dostatečně přesně formulovaných ustanovení by mělo být také možné stanovit takové úpravy smlouvy na zakázku, které jsou nutné z důvodu technických obtíží, jež se vyskytly při provozu či údržbě. Mělo by se rovněž připomenout, že ve smlouvě na zakázku by například mohla být zahrnuta běžná údržba a rovněž mimořádné údržbářské zásahy, které by mohly být nutné za účelem zajištění nepřetržitosti veřejné služby.
(118)
Zadavatelé někdy čelí okolnostem, které vyžadují okamžité ukončení smluv na veřejné zakázky za účelem splnění povinností podle práva Unie v oblasti zadávání veřejných zakázek. Členské státy by proto měly zajistit, aby zadavatelé měli možnost, za podmínek stanovených vnitrostátními právními předpisy, ukončit smlouvu na zakázku během doby její platnosti, vyžaduje-li to právo Unie.
(119)
Výsledky pracovního dokumentu Komise ze dne 27. června 2011 nazvaného „Zpráva o hodnocení dopadu a účinnosti právních předpisů EU v oblasti zadávání veřejných zakázek“ naznačily, že by mělo být přezkoumáno vyjmutí některých služeb z oblasti působnosti směrnice 2004/17/ES. V důsledku toho by měla být oblast působnost této směrnice rozšířena na řadu služeb.
(120)
Některé kategorie služeb mají i nadále ze své podstaty omezený přeshraniční rozměr, zejména služby známé pod označením osobní služby, jako jsou některé sociální, zdravotní a vzdělávací služby. Tyto služby jsou poskytovány v rámci určitého kontextu, který se v jednotlivých členských státech kvůli různým kulturním tradicím zásadním způsobem liší. Proto by měl být vytvořen zvláštní režim pro zakázky v této oblasti služeb s vyšším finančním limitem, než je finanční limit pro jiné služby.
Ve specifickém kontextu zadávání zakázek v těchto odvětvích nebudou osobní služby v hodnotě nižší, než je tento finanční limit, obvykle zajímavé pro poskytovatele z jiných členských států, pokud neexistují konkrétní informace o opaku, například financování přeshraničních projektů z prostředků Unie.
Zakázky na osobní služby převyšující tento finanční limit by měly podléhat transparentnosti v rámci celé Unie. S ohledem na význam kulturního kontextu a citlivost těchto služeb by členské státy měly mít možnost organizovat výběr poskytovatelů služeb způsobem, který považují za nejvhodnější. Pravidla této směrnice tuto zásadu respektují tím, že u těchto služeb vyžadují pouze dodržování základních zásad transparentnosti a rovného zacházení a zajišťují, aby zadavatelé mohli používat specifická kritéria kvality pro výběr poskytovatelů služeb, jako jsou kritéria stanovená dobrovolným evropským rámcem pro zajišťování kvality v sociálních službách Výboru pro sociální ochranu. Při určování postupů, které se mají při zadávání zakázek na osobní služby použít, by členské státy měly mít na zřeteli článek 14 Smlouvy o fungování EU a Protokol č. 26 Smlouvy o fungování EU. Přitom by měly rovněž dbát na cíle týkající se zjednodušování a snižování administrativní zátěže pro zadavatele i hospodářské subjekty; je třeba vyjasnit, že takovýto přístup by mohl spočívat i ve využívání pravidel pro zakázky na služby i u zakázek, na něž se zvláštní režim nevztahuje.
Členské státy nebo zadavatelé mají i nadále možnost poskytovat tyto služby samy nebo uspořádat sociální služby způsobem, který nezahrnuje zadávání veřejných zakázek, například prostřednictvím financování těchto služeb nebo udělováním licencí či povolení všem hospodářským subjektům, které splňují podmínky předem stanovené zadavatelem, bez jakýchkoliv omezení či kvót za předpokladu, že takový systém zajistí dostatečnou publicitu a že je v souladu se zásadami transparentnosti a nediskriminace.
(121)
Obdobně hotelové a restaurační služby jsou obvykle nabízeny pouze subjekty, které se nacházejí na konkrétním místě poskytování těchto služeb, a proto rovněž mají omezený přeshraniční rozměr. Měl by se na ně tudíž vztahovat pouze zjednodušený režim, a to od finančního limitu 1 000 000 EUR. Rozsáhlé zakázky na hotelové a restaurační služby překračující tento finanční limit mohou být zajímavé pro různé hospodářské subjekty, jako jsou cestovní kanceláře a agentury a jiní zprostředkovatelé, a to i na přeshraničním základě.
(122)
Podobně se některé právní služby týkají výlučně otázek čistě vnitrostátního práva a jsou tedy typicky nabízeny subjekty umístěnými v dotčeném členském státě a mají tedy rovněž jen omezený přeshraniční rozměr. Měl by se na ně tudíž vztahovat pouze zjednodušený režim, a to od finančního limitu 1 000 000 EUR. Rozsáhlé zakázky na právní služby překračující tento finanční limit mohou být zajímavé pro různé hospodářské subjekty, jako jsou mezinárodní právnické firmy, a to i na přeshraničním základě, zejména pokud zahrnují právní otázky vyplývající z práva Unie či mezinárodního práva nebo řešené na jeho pozadí, nebo pokud se týkají více zemí.
(123)
Ze zkušeností vyplývá, že u řady jiných služeb, jako jsou záchranné služby, hasičské služby a vězeňské služby, je určitý přeshraniční zájem přítomen obvykle pouze od chvíle, kdy dosáhnou dostatečného kritického množství z důvodu jejich poměrně vysoké ceny. V rozsahu, v jakém nejsou z působnosti této směrnice vyjmuty, by uvedené služby měly být zahrnuty do zjednodušeného režimu. Jestliže je jejich poskytování skutečně založeno na zakázkách, jiné kategorie služeb, jako jsou vyhledávací a bezpečnostní služby, by v obvyklých podmínkách pravděpodobně představovaly přeshraniční zájem až od finančního limitu 1 000 000 EUR, a měly by tedy podléhat pouze zjednodušenému režimu.
(124)
Za účelem zajištění nepřetržitosti veřejných služeb by tato směrnice měla umožnit, aby mohla být účast v zadávacích řízeních na některé služby v oblasti zdravotní péče, sociální péče a kultury vyhrazena určitým organizacím, u nichž zaměstnanci mají podíl na vlastnictví či aktivně se účastní jejího vedení, a stávajícím organizacím, jako jsou družstva, aby se podílely na poskytování těchto služeb koncovým uživatelům. Toto ustanovení je svým rozsahem omezeno výlučně na některé služby zdravotní péče, sociální péče a související služby, některé vzdělávací služby, knihovnické, archivářské, muzejní a jiné kulturní služby, sportovní služby a služby pro soukromé domácnosti a nemá za cíl zahrnout kteroukoli z výjimek stanovených jinde v této směrnici. Na tyto služby by se měl vztahovat pouze zjednodušený režim.
(125)
Je vhodné označit tyto služby odkazem na konkrétní položky „společného slovníku pro veřejné zakázky (dále jen „CPV“)“ přijatým nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2195/2002 (27), který je hierarchicky strukturovanou nomenklaturou rozdělenou do oddílů, skupin, tříd, kategorií a podkategorií. Aby se vyloučila právní nejistota, mělo by být vyjasněno, že odkaz na oddíl neznamená automaticky odkaz na podřazené pododdíly. Takové komplexní pokrytí by místo toho mělo být výslovně stanoveno uvedením všech příslušných položek, případně uvedením příslušných kódů.
(126)
Soutěže o návrh byly tradičně většinou používány v oblastech územního plánování, architektury a inženýrství nebo zpracování dat. Mělo by však být připomenuto, že tyto flexibilní nástroje by mohly být využity rovněž pro jiné účely a že může být stanoveno, že následné zakázky na služby by byly zadány vítězi nebo jednomu z vítězů soutěže o návrh prostřednictvím jednacího řízení bez uveřejnění.
(127)
Z hodnocení vyplývá, že v uplatňování pravidel Unie v oblasti zadávání veřejných zakázek lze ještě dosáhnout značného zlepšení. Z a účelem účinnějšího a důslednějšího uplatňování těchto pravidel je nezbytné získat dobrý přehled o případných systémových problémech a obecné praxi vnitrostátních politik v oblasti zadávání zakázek, aby řešení možných problémů mohlo probíhat cíleněji. Tento přehled je třeba získat náležitým sledováním, jehož výsledky by měly být pravidelně uveřejňovány, aby umožňovaly informovanou diskusi o možném vylepšení pravidel pro zadávání zakázek a praxe. Získání tohoto dobrého přehledu by mohlo rovněž poskytnout informace o uplatňování pravidel pro zadávání veřejných zakázek v souvislosti s prováděním projektů spolufinancovaných Unií. Členské státy by měly i nadále mít možnost rozhodnout, kdo a jak by toto sledování měl provádět v praxi; přitom by jim měla zůstat také možnost rozhodnout, zda by monitorování mělo být založeno na namátkové kontrole ex-post, nebo na systematické kontrole ex-ante zadávacích řízení, na něž se vztahuje tato směrnice. Měla by existovat možnost upozornit na případné problémy příslušné orgány; nemělo by přitom být nutné, aby subjekty provádějící sledování měly způsobilost být účastníkem soudního řízení.
Lepší pokyny, informace a podpora pro zadavatele a hospodářské subjekty by rovněž mohly výrazně přispět ke zvýšení efektivity zadávání veřejných zakázek, a to prostřednictvím zlepšení znalostí, větší právní jistoty a profesionalizace postupů zadávání zakázek. Tyto pokyny by zadavatelům a hospodářským subjektům měly být zpřístupněny, kdykoli se ukáže, že je nezbytné zlepšit řádné uplatňování pravidel. Poskytované pokyny by měly pokrývat všechny otázky spojené se zadáváním veřejných zakázek, jako je plánování nákupů, řízení, volba postupů a nástrojů a osvědčené postupy při vedení řízení. Co se týče právních otázek, neměly by pokyny nezbytně představovat úplnou právní analýzu příslušných otázek; mohly by se omezit na obecný přehled prvků, jež je třeba zohlednit při následné podrobné analýze příslušných otázek, například upozornit na judikaturu, jež může být relevantní, nebo na poznámky k pokynům či jiné zdroje, které se danou konkrétní otázkou zabývaly.
(128)
Směrnice 92/13/EHS stanoví, že alespoň každé osobě, která má nebo měla zájem na získání určité zakázky a které v důsledku domnělého porušení práva Unie v oblasti zadávání veřejných zakázek nebo vnitrostátních pravidel, která toto právo provádějí, vznikla nebo hrozí újma, mají být dostupná určitá přezkumná řízení. Tato směrnice by na uvedená přezkumná řízení neměla mít dopad. Občané, zúčastněné strany - ať již sdružené v organizacích či nikoli - a další osoby nebo subjekty, jež nemají přístup k přezkumným řízením podle směrnice 92/13/EHS, nicméně coby daňoví poplatníci mají legitimní zájem na řádném zadávání zakázek. Proto by měli mít možnost upozornit na případná porušení této směrnice příslušné orgány nebo organizace, a to jinak než prostřednictvím přezkumných řízení podle směrnice 92/13/EHS a aniž by museli mít způsobilost být účastníkem soudního řízení. Aby nedošlo k duplicitě stávajících orgánů či organizací, měly by mít členské státy možnost upravit přístup k obecným orgánům či organizacím dohledu, odvětvovým subjektům dozoru, obecním orgánům dozoru, orgánům ochrany hospodářské soutěže, veřejnému ochránci práv nebo vnitrostátním kontrolním úřadům.
(129)
Za účelem plného využití potenciálu veřejných zakázek k dosažení cílů strategie Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění bude svou úlohu muset sehrát také strategické zadávání zakázek s environmentálním, sociálním a inovačním rozměrem. Je proto důležité získat celkový přehled o vývoji v oblasti strategického zadávání zakázek, a vytvořit si tak informovaný názor na obecné trendy na souhrnné úrovni v této oblasti. V této souvislosti je samozřejmě možno použít veškeré již připravené relevantní zprávy.
(130)
Vzhledem k potenciálu malých a středních podniků pro vytváření pracovních míst, růst a inovace je důležité podporovat jejich účast na veřejných zakázkách, a to jak prostřednictvím vhodných ustanovení této směrnice, tak prostřednictvím iniciativ na vnitrostátní úrovni. Nová ustanovení v této směrnici by měla přispět ke zvýšení úspěšnosti, čímž se rozumí podíl malých a středních podniků na celkové hodnotě zadaných zakázek. Není vhodné stanovit povinné podíly úspěšnosti, nicméně vnitrostátní iniciativy na podporu účasti malých a středních podniků by měly být vzhledem k jejich významu důkladně sledovány.
(131)
Řada postupů a pracovních metod již byla zavedena v souvislosti se sděleními Komise a jejími kontakty s členskými státy, jako jsou sdělení a kontakty týkající se postupů stanovených podle článků 258 a 260 Smlouvy o fungování EU, v rámci Systému pro řešení sporů na vnitřním trhu (síť SOLVIT) a projektu EU Pilot, jež se touto směrnicí nemění. Měly by však být doplněny o určení jediného kontaktního místa pro spolupráci s Komisí v každém členském státě, jež by působilo jako jediné centrum pro otázky související se zadáváním veřejných zakázek v daném členském státě. Tuto úlohu by mohly plnit osoby nebo organizace, které jsou již pravidelně v kontaktu s Komisí ohledně otázek spojených se zadáváním veřejných zakázek, jako například vnitrostátní kontaktní místa, členové Poradního výboru pro veřejné zakázky, členové sítě pro veřejné zakázky nebo vnitrostátní koordinátoři.
(132)
Pro zajištění řádných řízení včetně účinného boje proti korupci a podvodům má zásadní význam zpětná dohledatelnost a transparentnost rozhodování v rámci zadávacích řízení. Veřejní zadavatelé by proto měli uchovávat kopie uzavřených zakázek vysoké hodnoty, aby byli schopni poskytnout přístup k těmto dokumentům zúčastněným stranám v souladu s příslušnými předpisy o přístupu k dokumentům. Zásadní prvky a rozhodnutí u jednotlivých zadávacích řízení by navíc měli zadavatelé zdokumentovat ve zprávě o zakázce. Za účelem co možná největšího omezení administrativní zátěže by mělo být povoleno, aby zpráva o zakázce odkazovala na informace již obsažené v příslušném oznámení o výsledku zadávacího řízení. Zlepšit je třeba také elektronické systémy pro uveřejňování těchto oznámení spravované Komisí, a to s cílem usnadnit zadávání údajů na jedné straně a zároveň získávání souhrnných zpráv a výměnu údajů mezi systémy na straně druhé.
(133)
V zájmu zjednodušení administrativy a za účelem snížení zátěže členských států by Komise měla pravidelně zkoumat, zda kvalita a úplnost informací obsažených v oznámeních, která jsou uveřejňována v souvislosti se zadávacími řízeními, Komisi postačují ke shromáždění statistických informací, jež by jinak musely členské státy poskytovat.
(134)
Pro výměnu informací, které je zapotřebí při provádění zadávacích řízení v přeshraničních situacích, je nezbytná účinná správní spolupráce, a to zejména v souvislosti s ověřováním důvodů pro výjimky a kritérií pro výběr a uplatňováním kvalitativních a environmentálních norem. Systém pro výměnu informací o vnitřním trhu (dále jen „systém IMI“) zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1024/2012 (28) by mohl být užitečným elektronickým prostředkem pro usnadnění a posílení správní spolupráce, s jehož pomocí by byla řízena výměna informací na základě jednoduchých a jednotných postupů překonávajících jazykové překážky. Za účelem testu udržitelnosti rozšíření systém IMI tak, aby pokrýval výměnu informací podle této směrnice, by proto měl být co nejdříve zahájen pilotní projekt.
(135)
Za účelem zohlednění rychlého technického, hospodářského a regulačního vývoje by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o méně podstatné části této směrnice. Komise by měla být vzhledem k potřebě dodržování mezinárodních dohod oprávněna ke změně technických postupů pro metody výpočtů finančních limitů, jakož i k pravidelnému přezkumu samotných finančních limitů; odkazy na nomenklaturu CPV mohou procházet regulatorními změnami na úrovni Unie a je nezbytné, aby se uvedené změny promítly do textu této směrnice; technické údaje a charakteristiky zařízení pro elektronický příjem by měly být aktualizovány s ohledem na technologický pokrok; rovněž je nezbytné, aby byla Komise zmocněna k tomu, aby za účelem zajištění interoperability technických formátů, procesů a předávání zpráv v zadávacích řízeních, která probíhají pomocí prostředků elektronické komunikace, a současného zohlednění technického pokroku učinila z některých norem pro elektronickou komunikaci normy povinné; Komise by rovněž měla být oprávněna upravovat seznam legislativních aktů Unie, kterými se zavádějí společné metody výpočtu nákladů životního cyklu; seznam mezinárodních úmluv v sociální a environmentální oblasti a seznam právních předpisů Unie, jejichž provádění je podmínkou volného přístupu na dotčený trh, a rovněž přílohu II, kterou se stanoví seznam právních aktů, které je třeba zohlednit při posuzování existence zvláštních či výhradních práv, je třeba rychle přizpůsobit tak, aby zahrnovaly odvětvová opatření. Aby byla tato potřeba uspokojena, měla by být Komise oprávněna k aktualizaci těchto seznamů. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni během přípravné práce prováděla náležité konzultace, včetně konzultací s odborníky. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem souběžné, včasné a řádné předávání příslušných dokumentů Evropskému parlamentu a Radě.
(136)
Při uplatňování této směrnice by měla Komise konzultovat příslušné skupiny odborníků v oblasti elektronického zadávání zakázek, přičemž je třeba zajistit vyvážené složení skupin hlavních zúčastněných stran.
(137)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení této směrnice, pokud jde o postupy zasílání a uveřejňování údajů uvedených v příloze IX, postupy vypracovávání a zasílání oznámení a standardní formuláře pro uveřejňování oznámení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (29).
(138)
Při přijímání prováděcích aktů týkajících se standardních formulářů pro uveřejňování oznámení, které nebudou mít dopad ani z finančního hlediska, ani ohledně povahy a rozsahu povinností vyplývajících z této směrnice, by se měl použít měl být použit poradní postup. Tyto akty jsou naopak charakterizovány pouze administrativním účelem a slouží k usnadnění používání pravidel stanovených v této směrnici.
Kromě toho je třeba za podmínek zajišťujících jednotné podmínky uplatňování tohoto ustanovení přijmout rozhodnutí, jimiž se určí, zdali je dotčená činnost přímo vystavena hospodářské soutěži na trzích s volným přístupem. Proto je třeba Komisi svěřit také prováděcí pravomoci ohledně podrobných ustanovení pro uplatňování postupu podle článku 35 pro určení, zdali je článek 34 použitelný stejně jako samotné prováděcí akty. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením (EU) č. 182/2011. Pro přijetí těchto prováděcích aktů by se měl použít poradní postup.
(139)
Komise by měla přezkoumat dopady na vnitřní trh vyplývající z uplatnění finančních limitů a předložit o nich zprávu Evropskému parlamentu a Radě. Přitom by měla zohlednit faktory, jako je míra přeshraničního zadávání zakázek, účast malých a středních podniků, transakční náklady a poměr mezi náklady a přínosy.
Podle čl. XXII odst. 7 dohody o vládních zakázkách musí být dohoda tři roky po svém vstupu v platnost a následně v pravidelných intervalech předmětem dalšího jednání. V této souvislosti by s ohledem na dopady inflace vzhledem k dlouhému období beze změn finančních limitů v dohodě o vládních zakázkách měla být přezkoumána přiměřenost úrovně finančních limitů; pokud by se v důsledku toho měly úrovně finančních limitů změnit, měla by Komise případně přijmout návrh právního aktu na změnu finančních limitů uvedených v této směrnici.
(140)
Jelikož cíle této směrnice, totiž koordinace právních a správních předpisů členských států upravujících určité postupy zadávání veřejných zakázek, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jej může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje tato směrnice rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.
(141)
Směrnice 2004/17/ES by měla být zrušena.
(142)
Členské státy se v souladu se společným politickým prohlášením členských států a Komise ze dne 28. září 2011 o informativních dokumentech zavázaly, že v odůvodněných případech doplní oznámení o opatřeních přijatých za účelem provedení směrnice ve vnitrostátním právu o jeden či více dokumentů s informacemi o vztahu mezi jednotlivými složkami směrnice a příslušnými částmi vnitrostátních nástrojů přijatých za účelem provedení směrnice ve vnitrostátním právu. V případě této směrnice považuje legislativní orgán předložení těchto dokumentů za odůvodněné,
PŘIJALY TUTO SMĚRNICI:
HLAVA I:
OBLAST PŮSOBNOSTI, DEFINICE A OBECNÉ ZÁSADY
KAPITOLA I:
Předmět a definice
Článek 1:
Předmět a oblast působnosti
Článek 2:
Definice
Článek 3:
Veřejní zadavatelé
Článek 4:
Zadavatelé
Článek 5:
Smíšené zakázky zahrnující stejnou činnost
Článek 6:
Zakázky zahrnující více činností
KAPITOLA II:
Činnosti
Článek 7:
Společná ustanovení
Článek 8:
Plyn a teplo
Článek 9:
Elektřina
Článek 10:
Voda
Článek 11:
Dopravní služby
Článek 12:
Přístavy a letiště
Článek 13:
Poštovní služby
Článek 14:
Těžba ropy a zemního plynu, průzkum nebo těžba uhlí nebo jiných pevných paliv
Kapitola III:
Věcná působnost
ODDÍL 1:
FINANČNÍ LIMITY
Článek 15:
Finanční limity
Článek 16:
Metody výpočtu odhadované hodnoty zakázek
Článek 17:
Úprava finančních limitů
ODDÍL 2:
ZAKÁZKY A SOUTĚŽE O NÁVRH VYŇATÉ Z PUSOBNOSTI SMĚRNICE A ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ PRO ZAKÁZKY V OBLASTI OBRANY A BEZPEČNOSTI
Pododdíl 1:
Výjimky vztahující se na všechny zadavatele a zvláštní výjimky pro odvětví vodního hospodářství a energetiky
Článek 18:
Zakázky zadávané za účelem dalšího prodeje nebo nájmu třetím osobám
Článek 19:
Zakázky a soutěže o návrh zadávané nebo organizované za jiným účelem, než je vykonávání činnosti uvedené ve směrnici, nebo za účelem vykonávání takové činnosti ve třetí zemi
Článek 20:
Zakázky zadávané a soutěže o návrh organizované podle mezinárodních pravidel
Článek 21:
Zvláštní výjimky pro zakázky na služby
Článek 22:
Zakázky na služby zadávané na základě výhradního práva
Článek 23:
Zakázky zadávané určitými zadavateli na nákup vody a dodávky energie nebo paliv pro výrobu energie
Pododdíl 2:
Zakázky v oblasti obrany a bezpečnosti
Článek 24:
Obrana a bezpečnost
Článek 25:
Smíšené zakázky zahrnující stejnou činnost a prvky z oblasti obrany a bezpečnosti
Článek 26:
Zakázky zahrnující více činností a prvky z oblasti obrany a bezpečnosti
Článek 27:
Zakázky a soutěže o návrh v oblasti obrany a bezpečnosti, které jsou zadávány nebo organizovány podle mezinárodních pravidel
Pododdíl 3:
Zvláštní vztahy (spolupráce, přidružené podniky a společné podniky)
Článek 28:
Zakázky mezi veřejnými zadavateli
Článek 29:
Zakázky zadávané přidruženému podniku
Článek 30:
Zakázky zadávané společnému podniku nebo zadavateli, který je součástí společného podniku
Článek 31:
Oznamování informací
Pododdíl 4:
Zvláštní situace
Článek 32:
Služby v oblasti výzkumu a vývoje
Článek 33:
Zakázky podléhající zvláštní úpravě
Pododdíl 5:
Činnosti přímo vystavené hospodářské soutěži a související procesní ustanovení
Článek 34:
Činnosti přímo vystavené hospodářské soutěži
Článek 35:
Postup stanovení toho, zda se použije článek 34
KAPITOLA IV:
Obecné zásady
Článek 36:
Zásady zadávání zakázek
Článek 37:
Hospodářské subjekty
Článek 38:
Vyhrazené zakázky
Článek 39:
Ochrana důvěrných informací
Článek 40:
Pravidla pro komunikaci
Článek 41:
Nomenklatura
Článek 42:
Střet zájmů
HLAVA II:
PRAVIDLA PRO ZADÁVÁNÍ ZAKÁZEK
KAPITOLA I:
Zadávací řízení
Článek 43:
Podmínky vztahující se k dohodě o veřejných zakázkách a dalším mezinárodním dohodám
Článek 44:
Výběr druhu zadávacího řízení
Článek 45:
Otevřené řízení
Článek 46:
Užší řízení
Článek 47:
Jednací řízení s předchozí výzvou k účasti v soutěži
Článek 48:
Soutěžní dialog
Článek 49:
Inovační partnerství
Článek 50:
Použití jednacího řízení bez předchozí výzvy k účasti v soutěži
KAPITOLA II:
Techniky a nástroje pro elektronické a souhrnné zadávání zakázek
Článek 51:
Rámcové dohody
Článek 52:
Dynamické nákupní systémy
Článek 53:
Elektronické dražby
Článek 54:
Elektronické katalogy
Článek 55:
Centralizované nákupní činnosti a centrální zadavatelé
Článek 56:
Příležitostné společné zadávání zakázek
Článek 57:
Zadávání zakázek za účasti zadavatelů z různých členských států
KAPITOLA III:
Průběh řízení
ODDÍL 1:
PŘÍPRAVA
Článek 58:
Předběžné tržní konzultace
Článek 59:
Předchozí účast zájemců nebo uchazečů
Článek 60:
Technické specifikace
Článek 61:
Štítky
Článek 62:
Zkušební protokoly, osvědčení a další doklady
Článek 63:
Sdělování technických specifikací
Článek 64:
Varianty
Článek 65:
Rozdělení zakázek na části
Článek 66:
Stanovení lhůt
ODDÍL 2:
UVEŘEJŇOVÁNÍ A TRANSPARENTNOST
Článek 67:
Pravidelná předběžná oznámení
Článek 68:
Oznámení o zavedení systému kvalifikace
Článek 69:
Oznámení o zahájení zadávacího řízení
Článek 70:
Oznámení o výsledku zadávacícho řízení
Článek 71:
Forma a způsob uveřejňování oznámení
Článek 72:
Uveřejnění na vnitrostátní úrovni
Článek 73:
Dostupnost zadávací dokumentace v elektronické podobě
Článek 74:
Výzvy určené zájemcům
Článek 75:
Informování žadatelů o zápisu do systému kvalifikace, zájemců a uchazečů
ODDÍL 3:
VÝBĚR ÚČASTNÍKŮ A ZADÁNÍ ZAKÁZEK
Článek 76:
Obecné zásady
Pododdíl 1:
Kvalifikace a výběr na základě kvalifikace
Článek 77:
Systémy kvalifikace
Článek 78:
Kritéria pro výběr na základě kvalifikace
Článek 79:
Využití kapacit jiných subjektů
Článek 80:
Použití důvodů pro vyloučení a kvalifikačních kritérií pro výběr uvedených ve směrnici 2014/24/EU
Článek 81:
Normy zajišťování jakosti a normy environmentálního řízení
Pododdíl 2:
Zadání zakázky
Článek 82:
Kritéria pro zadání zakázky
Článek 83:
Náklady životního cyklu
Článek 84:
Mimořádně nízké nabídky
ODDÍL 4:
NABÍDKY ZAHRNUJÍCÍ VÝROBKY ZE TŘETÍCH ZEMÍ A VZTAHY S TĚMITO ZEMĚMI
Článek 85:
Nabídky zahrnující výrobky ze třetích zemí
Článek 86:
Vztahy se třetími zeměmi s ohledem na zakázky na stavební práce, dodávky a služby
KAPITOLA IV:
Plnění zakázky
Článek 87:
Podmínky plnění zakázky
Článek 88:
Využití subdodavatelů
Článek 89:
Změny smluv na zakázky v době jejich trvání
Článek 90:
Ukončení smluv na zakázky
HLAVA III:
ZVLÁŠTNÍ REŽIMY ZADÁVÁNÍ ZAKÁZEK
KAPITOLA I:
Sociální a jiné zvláštní služby
Článek 91:
Zadávání zakázek na sociální a jiné zvláštní služby
Článek 92:
Uveřejňování oznámení
Článek 93:
Zásady zadávání zakázek
Článek 94:
Vyhrazené zakázky na některé služby
KAPITOLA II:
Pravidla pro soutěže o návrh
Článek 95:
Oblast působnosti
Článek 96:
Oznámení
Článek 97:
Pravidla týkající se organizování soutěží o návrh, výběru účastníků a poroty
Článek 98:
Rozhodnutí poroty
HLAVA IV:
SPRÁVA
Článek 99:
Vymáhání
Článek 100:
Jednotlivé zprávy o zadávacích řízeních
Článek 101:
Zprávy členských států a statistické informace
Článek 102:
Správní spolupráce
HLAVA V:
PŘENESENÉ PRAVOMOCI, PROVÁDĚCÍ PRAVOMOCI A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 103:
Výkon přenesené pravomoci
Článek 104:
Postup pro naléhavé případy
Článek 105:
Postup projednávání ve výboru
Článek 106:
Provedení a přechodná ustanovení
Článek 107:
Zrušení
Článek 108:
Přezkum
Článek 109:
Vstup v platnost
Článek 110:
Určení
PŘÍLOHY
PŘÍLOHA I:
Seznam činností podle čl. 2 bodě 2 písm. a)
PŘÍLOHA II:
Seznam právních aktů Unie podle čl. 4 odst. 3
PŘÍLOHA III:
Seznam právních aktů Unie uvedený v čl. 34 odst. 3
PŘÍLOHA IV:
Lhůty pro přijetí prováděcích aktů podle článku 35
PŘÍLOHA V:
Požadavky týkající se nástrojů a zařízení pro elektronický příjem nabídek, žádostí o účast a plánů a projektů v soutěžích o návrh
PŘÍLOHA VI část A:
Informace, jež mají být uvedeny v pravidelném předběžném oznámení (podle článku 67)
PŘÍLOHA VI část B:
Informace, jež mají být uvedeny v oznámení o uveřejnění pravidelného předběžného oznámení na profilu kupujícího, které neslouží jako výzva k účasti v soutěži (podle čl. 67 odst. 1)
PŘÍLOHA VII:
Informace, které mají být obsaženy v zadávacích podmínkách pro elektronické aukce (čl. 53 odst. 4)
PŘÍLOHA VIII:
Definice některých technických specifikací
PŘÍLOHA IX:
Hlavní požadavky na uveřejňování
PŘÍLOHA X:
Informace, jež mají být uvedeny v oznámení o existenci systému kvalifikace (podle čl. 44 odst. 4 písm. b) a článku 68)
PŘÍLOHA XI:
Informace, jež mají být uvedeny v oznámeních o zahájení zadávacího řízení (podle článku 69)
PŘÍLOHA XII:
Informace, jež mají být uvedeny v oznámení o výsledku zadávacího řízení (podle článku 70)
PŘÍLOHA XIII:
Obsah výzev k podání nabídky, k účasti v dialogu, k jednání nebo k potvrzení zájmu podle článku 74
PŘÍLOHA XIV:
Seznam mezinárodních sociálních úmluv a úmluv o životním prostředí podle článku 36 odst. 2
PŘÍLOHA XV:
Seznam právních aktů Unie uvedený v čl. 83 odst. 3
PŘÍLOHA XVI:
Informace, jež mají být uvedeny v oznámeních o změnách zakázky v průběhu jejího trvání (podle čl. 89 odst. 1)
PŘÍLOHA XVII:
Služby podle článku 91
PŘÍLOHA XVIII:
Informace, jež mají být uvedeny v oznámení týkajícím se zakázek na sociální a jiné zvláštní služby (podle článku 92)
PŘÍLOHA XIX:
Informace, jež mají být uvedeny v oznámení o soutěži o návrh (podle čl. 96 odst. 1)
PŘÍLOHA XX:
Informace, jež mají být uvedeny v oznámeních o výsledcích soutěže o návrh (podle čl. 96 odst. 1)
PŘÍLOHA XXI:
Srovnávací tabulka
HLAVA I
OBLAST PŮSOBNOSTI, DEFINICE A OBECNÉ ZÁSADY
KAPITOLA I
Předmět a definice
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Tato směrnice stanoví pravidla pro zadávání zakázek zadavateli a organizování soutěží o návrh, pokud jde o zakázky a soutěže o návrh, jejichž odhadovaná hodnota dosahuje alespoň finančních limitů stanovených v článku 15.
2. Zadáváním zakázek ve smyslu této směrnice je pořízení, dodávek, stavebních prací, nebo služeb prostřednictvím zakázky na dodávky, stavební práce a služby jedním či více zadavateli od hospodářských subjektů vybraných těmito zadavateli, pokud příslušné stavební práce, dodávky nebo služby jsou určeny k výkonu některé z činností uvedených v článcích 8 až 14.
3. Na tuto směrnici se vztahuje článek 346 Smlouvy o fungování Evropské unie.
4. Touto směrnicí není dotčena možnost členských států stanovit v souladu s právem Unie, co považují za služby obecného hospodářského zájmu, jakým způsobem by tyto služby měly být organizovány a financovány, v souladu s pravidly pro státní podpory, a jakým zvláštním povinnostem by měly podléhat. Touto směrnicí rovněž není dotčeno rozhodnutí veřejných orgánů, zda, jak a do jaké míry chtějí samy vykonávat veřejné funkce podle článku 14 Smlouvy o fungování EU a Protokolu č. 26.
5. Touto směrnicí není dotčen způsob, jakým členské státy organizují své systémy sociálního zabezpečení.
6. Oblast působnosti této směrnice nezahrnuje služby obecného zájmu, které nemají hospodářskou povahu.
Článek 2
Definice
Pro účely této směrnice se použijí tyto definice:
1)
„zakázkami na dodávky, stavební práce a služby“ nebo „smlouvami na zakázky na dodávky, stavební práce a služby“ se rozumějí úplatné smlouvy uzavřené písemnou formou mezi jedním nebo více zadavateli a jedním nebo více hospodářskými subjekty, jejichž předmětem je provedení stavebních prací, dodání výrobků nebo poskytnutí služeb;
2)
„zakázkami na stavební práce“ se rozumějí zakázky, jejichž předmětem je některé z následujících plnění:
a)
provedení, nebo projekt i provedení stavebních prací vztahujících se k jedné z činností uvedených v příloze I;
b)
zhotovení, nebo projekt i zhotovení stavby;
c)
realizace stavby jakýmikoliv způsobem, který odpovídá požadavkům stanoveným zadavatelem, jenž má rozhodující vliv na druh nebo projekt stavby;
3)
„stavbou“ se rozumí výsledek souboru pozemních nebo inženýrských stavebních prací, který je sám o sobě dostatečný k plnění hospodářské nebo technické funkce;
4)
„zakázkami na dodávky“ se rozumějí zakázky, jejichž předmětem je koupě výrobků, koupě výrobků na splátky, leasing výrobků nebo jejich nájem, s možností následné koupě nebo bez ní. Zakázka na dodávky může jako vedlejší předmět zahrnovat umístění stavby a instalační práce;
5)
„zakázkami na služby“ se rozumějí zakázky, jejichž předmětem je poskytování jiných služeb, než je provedení stavebních prací uvedených v bodě 2;
6)
„hospodářským subjektem“ se rozumí jakákoli fyzická nebo právnická osoba nebo zadavatel nebo skupina těchto osob nebo zadavatelů, včetně dočasných sdružení podniků, které na trhu nabízejí provedení stavebních prací nebo zhotovení stavby, dodání výrobků nebo poskytování služeb;
7)
„uchazečem“ se rozumí hospodářský subjekt, který podal nabídku;
8)
„zájemcem“ se rozumí hospodářský subjekt, který se uchází o výzvu nebo byl vyzván k účasti v užším nebo jednacím řízení, v soutěžním dialogu nebo v inovačním partnerství;
9)
„zadávací dokumentací“ se rozumějí všechny dokumenty vypracované zadavatelem nebo na něž zadavatel odkazuje, aby popsal či určil prvky zakázky nebo řízení, mezi něž patří oznámení o zahájení zadávacího řízení, pravidelné předběžné oznámení nebo oznámení o existenci systému kvalifikace, pokud jsou použita jako výzva k účasti v soutěži, technické specifikace, popisná dokumentace, navrhované smluvní podmínky, formát dokumentů předkládaných zájemci a uchazeči, informace o obecných povinnostech a jakékoli další dokumenty;
10)
„centralizovanými nákupními činnostmi“ se rozumějí činnosti realizované pravidelně v jedné z následujících forem:
a)
pořizování dodávek nebo služeb určených pro zadavatele;
b)
zadávání zakázek nebo uzavírání rámcových dohod na stavební práce, dodávky nebo služby určené pro zadavatele;
11)
„pomocnými nákupními činnostmi“ se rozumějí činnosti sestávající z poskytování podpory nákupním činnostem, zejména v těchto podobách:
a)
technická infrastruktura, která umožní zadavatelům zadávat veřejné zakázky nebo uzavírat rámcové dohody na stavební práce, dodávky nebo služby;
b)
poradenství při realizaci nebo přípravě zadávacích řízení;
c)
příprava a vedení zadávacích řízení jménem a na účet příslušného zadavatele;
12)
„centrálním zadavatelem“ se rozumí zadavatel ve smyslu čl. 4 odst. 1 nebo veřejný zadavatel ve smyslu čl. 2 odst. 1 bodu 1 směrnice 2014/24/EU, který provádí centralizované nákupní činnosti a případně i pomocné nákupní činnosti.
Zadávání zakázek uskutečňované centrálním zadavatelem za účelem provádění centralizované nákupní činnosti se považuje za zadávání zakázek pro výkon jedné z činností uvedených v článcích 8 až 14. Článek 18 se na zadávání zakázek uskutečňované centrálním zadavatelem za účelem provádění centralizované nákupní činnosti nepoužije;
13)
„poskytovatelem služeb v oblasti zadávání zakázek“ se rozumí veřejný nebo soukromý subjekt, který na trhu nabízí pomocné nákupní činnosti;
14)
výrazem „písemný“ nebo „písemně“ se rozumí jakýkoli soubor slov nebo čísel, který může být čten, reprodukován a dále sdělován, včetně informací, které jsou přenášeny a ukládány elektronickými prostředky;
15)
„elektronickým prostředkem“ se rozumí elektronické zařízení pro zpracování (včetně digitální komprese) a ukládání dat zaslaných, přenesených a přijatých telefonicky nebo telegraficky, rádiově, optickými prostředky nebo jinými elektromagnetickými prostředky;
16)
„životním cyklem“ se rozumějí všechny po sobě jdoucí nebo provázané fáze, zahrnující výzkum a vývoj, pokud mají být provedeny, výrobu, obchod a jeho podmínky, přepravu, užívání a údržbu, po celou dobu existence výrobku nebo stavby nebo poskytování služby, od získání surovin nebo vytvoření zdrojů po odstranění, likvidaci a ukončení služby nebo používání;
17)
„soutěží o návrh“ se rozumí řízení, které zadavateli umožňuje pořídit plán nebo projekt vybraný porotou v soutěži s udílením cen nebo bez něj, zvláště v oblasti územního plánování, architektury, stavebního inženýrství či zpracování dat.
18)
„inovacemi“ se rozumí uplatňování nových nebo výrazně zdokonalených výrobků, služeb nebo postupů, včetně výrobních, stavebních či konstrukčních postupů, nového způsobu uvádění na trh nebo nové organizační metody obchodních postupů, organizace pracovního prostředí nebo vnějších vztahů mimo jiné s cílem přispět k nalezení odpovědí na společenské výzvy nebo podpořit strategii Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění;.
19)
„štítkem“ se rozumí dokument, osvědčení nebo potvrzení dokládající, že dané stavební práce, zboží, služba, proces či postup splňují určité požadavky;
20)
„požadavky na označení štítkem“ se rozumí požadavky, které musí splňovat dané stavební práce, výrobky, služba, proces či postup, aby získaly příslušný štítek.
Článek 3
Veřejní zadavatelé
1. Pro účely této směrnice se „veřejnými zadavateli“ rozumí stát, regionální nebo místní orgány, veřejnoprávní subjekty, sdružení tvořená jedním nebo více takovými orgány či jedním nebo více veřejnoprávními subjekty.
2. „Regionální orgány“ jsou orgány správních jednotek, jejichž demonstrativní výčet je uveden v rámci úrovně NUTS 1 a 2 podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 (30).
3. „Místní orgány“ jsou všechny orgány správních jednotek úrovně NUTS 3 a menších správních jednotek podle nařízení (ES) č. 1059/2003;
4. „Veřejnoprávními subjekty“ se rozumějí veškeré subjekty se všemi těmito charakteristikami:
a)
jsou založeny za zvláštním účelem spočívajícím v uspokojování potřeb obecného zájmu, které nemají průmyslovou nebo obchodní povahu;
b)
mají právní subjektivitu a
c)
jsou financovány převážně státem, regionálními nebo místními orgány nebo jinými veřejnoprávními subjekty; nebo podléhají řídicímu dohledu těchto orgánů nebo subjektů; nebo je v jejich správním, řídícím nebo dozorčím orgánu více než polovina členů jmenována státem, regionálními nebo místními orgány nebo jinými veřejnoprávními subjekty;
Článek 4
Zadavatelé
1. Pro účely této směrnice se zadavateli rozumí subjekty, které:
a)
jsou veřejnými zadavateli nebo veřejnými podniky a vykonávají některou z činností uvedených v článcích 8 až 14;
b)
pokud nejsou veřejnými zadavateli nebo veřejnými podniky, vykonávají jako jednu ze svých činností kteroukoli z těch, jež jsou uvedeny v článcích 8 až 14, nebo více těchto činností a působí na základě zvláštních nebo výhradních práv udělených příslušným orgánem členského státu.
2. „Veřejným podnikem“ se rozumí podnik, ve kterém veřejní zadavatelé mohou vykonávat přímo nebo nepřímo dominantní vliv na základě vlastnických práv k podniku, finanční účasti v něm nebo pravidel, jimiž se řídí;
O dominantní vliv veřejných zadavatelů se jedná, pokud v kterémkoliv z níže uvedených případů tito veřejní zadavatelé přímo či nepřímo:
a)
drží většinu upsaného základního kapitálu podniku;
b)
disponují většinou hlasovacích práv vyplývajících z podílu na podniku;
c)
mohou jmenovat více než polovinu členů správního, řídícího nebo dozorčího orgánu podniku.
3. Pro účely tohoto článku se „zvláštními nebo výhradními právy“ rozumějí práva udělená příslušným orgánem členského státu na základě právního nebo správního předpisu, jehož důsledkem je vyhrazení výkonu činností vymezených v článcích 8 až 14 jednomu či více subjektům, což podstatně ovlivňuje možnost jiných subjektů vykonávat tuto činnost.
Práva, která byla udělena postupem, u něhož bylo zajištěno náležité zveřejnění, pokud toto udělení bylo založeno na objektivních kritériích, nepředstavují „zvláštní nebo výhradní práva“ ve smyslu prvního pododstavce.
Postupy udělení práv, které nezakládají zvláštní nebo výhradní práva, zahrnují:
a)
zadávací řízení s předchozí výzvou k účasti v soutěži v souladu se směrnicí 2014/24/EU, směrnicí 2009/81/ES, směrnicí 2014/23/EU nebo s touto směrnicí;
b)
řízení podle jiných právních aktů Unie uvedených v příloze II, která zajišťují odpovídající transparentnost ex ante při udělování povolení na základě objektivních kritérií.
4. Komise je zmocněna přijímat v souladu s článkem 103 akty v přenesené pravomoci za účelem změny seznamu právních aktů Unie uvedeného v příloze II, jsou-li tyto změny nezbytné v důsledku přijetí nových právních aktů nebo zrušení nebo změny těchto právních aktů.
Článek 5
Smíšené zakázky zahrnující stejnou činnost
1. Odstavec 2 se použije na smíšené zakázky, které z hlediska svého předmětu v sobě zahrnují různé druhy zakázek, přičemž na všechny se vztahuje tato směrnice.
Odstavce 3 až 5 se použijí na smíšené zakázky, které z hlediska svého předmětu v sobě zahrnují zakázku, na niž se vztahuje tato směrnice, a zakázku, na niž se vztahuje jiný právní režim.
2. Zakázky, které z hlediska svého předmětu v sobě zahrnují dva nebo více druhů zakázek (na stavební práce, služby nebo dodávky), se zadávají v souladu s ustanoveními platnými pro ten druh zakázky, který charakterizuje hlavní předmět dotčené zakázky.
V případě smíšených zakázek obsahujících zčásti služby ve smyslu hlavy III kapitoly I a zčásti další služby nebo v případě smíšených zakázek obsahujících zčásti služby a zčásti dodávky se hlavní předmět určí podle toho, která z příslušných služeb nebo dodávek má nejvyšší odhadovanou hodnotu.
3. Pokud jsou jednotlivé části určité zakázky objektivně oddělitelné, použije se odstavec 4. Pokud jsou různé části určité zakázky objektivně neoddělitelné, použije se odstavec 5.
Pokud se na část určité zakázky vztahuje článek 346 Smlouvy o fungování EU nebo směrnice 2009/81/ES, použije se článek 25 této směrnice.
4. V případě zakázek, které z hlediska svého předmětu v sobě zahrnují zakázku, na niž se vztahuje tato směrnice, i zakázku, na niž se tato směrnice nevztahuje, mohou zadavatelé zvolit zadání samostatných zakázek pro oddělené části nebo zadání jediné zakázky. Pokud zadavatelé zvolí zadání samostatných zakázek pro oddělené části, rozhodnutí o tom, který právní režim se použije na jednotlivou samostatnou zakázku, se přijímají na základě vlastností dotčené oddělené části.
Pokud zadavatelé zvolí zadání jediné zakázky, použije se tato směrnice na vzniklou smíšenou zakázku bez ohledu na hodnotu částí, které by jinak podléhaly odlišnému právnímu režimu a bez ohledu na to, kterému právnímu režimu by tyto části jinak podléhaly, ledaže je v článku 25 stanoveno jinak.
V případě smíšených zakázek, které obsahují prvky zakázek na dodávky, stavební práce a služby a koncesních smluv, musí být smíšená zakázka zadána v souladu s touto směrnice, pokud se předpokládaná hodnota části zakázky, která je zakázkou, na niž se vztahuje tato směrnice, vypočtená v souladu s ustanoveními článku 16, rovná příslušnému finančnímu limitu stanovenému v článku 15 nebo jej převyšuje.
5. Pokud jsou různé části určité zakázky objektivně neoddělitelné, rozhodne se o příslušném právním režimu na základě hlavního předmětu dané zakázky.
Článek 6
Zakázky zahrnující více činností
1. V případě zakázek určených k pokrytí více činností mohou zadavatelé zvolit zadání samostatných zakázek pro účely každé oddělené činnosti nebo zadat jedinou zakázku. Zvolí-li zadavatelé zadání samostatných zakázek, rozhodnutí o tom, která pravidla se použijí na každou ze samostatných zakázek, se přijímají na základě vlastností dotčené oddělené činnosti.
Bez ohledu na článek 5, pokud zadavatelé zvolí zadání jediné zakázky, se použijí odstavce 2 a 3 tohoto článku. Pokud se však na jednu z dotčených činností vztahuje článek 346 Smlouvy o fungování EU nebo směrnice 2009/81/ES, použije se článek 26 této směrnice.
Výběr mezi zadáním jediné zakázky a zadáním většího počtu samostatných zakázek však nesmí být proveden s cílem vyloučit tuto zakázku nebo zakázky z oblasti působnosti této směrnice, případně směrnice 2014/24/EU nebo směrnice 2014/23/EU.
2. Zakázka, která má zahrnout více činností, se řídí pravidly vztahujícími se na činnost, které se především týká.
3. V případě zakázek, u nichž je objektivně nemožné určit, které činnosti se především týká, se příslušná pravidla stanoví v souladu s písmeny a), b) a c):
a)
zakázka se zadá podle směrnice 2014/24/EU, pokud se na jednu z činností, které se týká, vztahuje tato směrnice a na jinou se vztahuje směrnice 2014/24/EU;
b)
zakázka se zadá podle této směrnice, pokud se na jednu z činností, které se týká, vztahuje tato směrnice a na jinou se vztahuje směrnice 2014/23/EU;
c)
zakázka se zadá podle této směrnice, pokud se na jednu z činností, které se týká, vztahuje tato směrnice a na jinou se nevztahuje ani tato směrnice, ani směrnice 2014/24/EU, ani směrnice 2014/23/EU.
KAPITOLA II
Činnosti
Článek 7
Společná ustanovení
Pro účely článků 8, 9 a 10 zahrnuje výraz „dodávka“ výrobu/produkci, velkoobchodní prodej a maloobchodní prodej.
Produkce zemního plynu formou těžby však spadá do oblasti působnosti článku 14.
Článek 8
Plyn a teplo
1. Pokud jde o plyn a teplo, vztahuje se tato směrnice na tyto činnosti:
a)
poskytování nebo provoz pevných sítí určených k poskytování služby veřejnosti v souvislosti s výrobou, dopravou nebo distribucí plynu nebo tepla;
b)
dodávky plynu nebo tepla do těchto pevných sítí.
2. Dodávka plynu nebo tepla do pevných sítí určených k poskytování služeb veřejnosti prostřednictvím zadavatele, který není veřejným zadavatelem, se nepovažuje za činnost ve smyslu odstavce 1, pokud jsou splněny všechny tyto podmínky:
a)
produkce plynu nebo tepla zadavatelem je nevyhnutelným důsledkem výkonu jiné činnosti, než které jsou uvedeny v odstavci 1 tohoto článku nebo v článcích 9 až 11;
b)
dodávka do veřejné sítě je zaměřená pouze na hospodářské využití takové výroby a její hodnota nepřesahuje 20 % průměrného obratu zadavatele za poslední tři roky včetně aktuálního roku.
Článek 9
Elektřina
1. Pokud jde o elektřinu, vztahuje se tato směrnice na tyto činnosti:
a)
poskytování nebo provoz pevných sítí určených k poskytování služby veřejnosti v souvislosti s výrobou, dopravou nebo distribucí elektřiny;
b)
dodávky elektřiny do těchto pevných sítí.
2. Dodávka elektřiny do pevných sítí určených k poskytování služeb veřejnosti prostřednictvím zadavatele, který není veřejným zadavatelem, se nepovažuje za činnost ve smyslu odstavce 1, pokud jsou splněny všechny tyto podmínky:
a)
zadavatel elektřinu vyrábí, protože její spotřeba je nezbytná pro vykonávání jiné činnosti, než jsou činnosti uvedeny v odstavci 1 tohoto článku nebo v článcích 8, 10 a 11;
b)
dodávka do veřejné sítě závisí pouze na vlastní spotřebě zadavatele a nepřesahuje 30 % celkové průměrné výroby elektrické energie zadavatele za poslední tři roky včetně aktuálního roku.
Článek 10
Voda
1. Pokud jde o vodu, vztahuje se tato směrnice na tyto činnosti:
a)
poskytování nebo provoz pevných sítí určených k poskytování služeb veřejnosti v souvislosti s výrobou, dopravou nebo distribucí pitné vody;
b)
dodávky pitné vody do těchto pevných sítí.
2. Tato směrnice se také vztahuje na zakázky nebo soutěže o návrh, které zadávají nebo organizují zadavatelé provozující činnost uvedenou v odstavci 1 a které souvisejí s jednou z těchto činností:
a)
projekty vodohospodářských děl, zavlažováním nebo odvodňováním půdy za předpokladu, že množství vody určené pro dodávky pitné vody představuje více než 20 % celkového množství vody, jež má být získána takovými projekty nebo zavlažovacími či odvodňovacími zařízeními,
b)
čištěním a úpravou odpadních vod.
3. Dodávka pitné vody do pevných sítí určených k poskytování služeb veřejnosti prostřednictvím zadavatele, který není veřejným zadavatelem, se nepovažují za činnost ve smyslu odstavce 1, pokud jsou splněny všechny tyto podmínky:
a)
zadavatel pitnou vodu vyrábí, protože její spotřeba je nezbytná pro vykonávání jiné činnosti, než jsou činnosti uvedené v článcích 8 až 11;
b)
dodávka do veřejné sítě závisí pouze na vlastní spotřebě zadavatele a nepřesahuje 30 % celkové průměrné výroby pitné vody zadavatele za poslední tři roky včetně aktuálního roku.
Článek 11
Dopravní služby
Tato směrnice se vztahuje na činnosti spojené s poskytováním nebo provozem sítí určených k poskytování služeb veřejnosti v oblasti železniční dopravy, automatizovaných systémů, tramvajové, trolejbusové, autobusové nebo lanové dopravy.
Pokud jde o dopravní služby, má se za to, že síť existuje tam, kde je služba poskytována podle provozních podmínek stanovených příslušným orgánem členského státu, jako jsou podmínky pro obsluhované trasy, kapacita, která má být k dispozici, nebo četnost služeb.
Článek 12
Přístavy a letiště
Tato směrnice se vztahuje na činnosti související s využíváním zeměpisné oblasti za účelem poskytování zařízení letišť a námořních nebo vnitrozemských přístavů nebo jiných terminálových zařízení pro letecké a námořní dopravce a dopravce na vnitrozemských vodních cestách.
Článek 13
Poštovní služby
1. Tato směrnice se vztahuje na činnosti související s poskytováním:
a)
poštovních služeb;
b)
jiných služeb než poštovních, pod podmínkou, že jsou takové služby poskytovány subjektem, který rovněž poskytuje poštovní služby ve smyslu odst. 2 písm. b) tohoto článku, a jestliže pro služby spadající do odst. 2 písm. b) tohoto článku nejsou splněny podmínky stanovené v čl. 34 odst. 1.
2. Pro účely tohoto článku a aniž je dotčena směrnice Evropského parlamentu a Rady 97/67/ES (31), se rozumí:
a)
„poštovní zásilkou“ zásilka s adresou v konečné podobě, ve které má být dodána, bez ohledu na její hmotnost. Kromě listovních zásilek jsou to rovněž například knihy, katalogy, noviny, časopisy a poštovní balíky obsahující zboží s obchodní hodnotou či bez obchodní hodnoty, bez ohledu na jejich hmotnost;
b)
„poštovními službami“ služby spočívající ve výběru, třídění, přepravě a dodávání poštovních zásilek. Tyto služby zahrnují služby spadající do oblasti všeobecných služeb i služby mimo oblast všeobecných služeb v souladu se směrnicí 97/67/ES;
c)
„jinými službami než poštovními službami“ služby poskytované v následujících oblastech:
i)
služby řízení doručovacích služeb (jak služby předcházející odeslání, tak následující po odeslání, včetně služeb zpracování pošty - „mailroom management“),
ii)
služby týkající se poštovních zásilek nezahrnutých v písmenu a), jako je neadresná reklamní pošta.
Článek 14
Těžba ropy a zemního plynu, průzkum nebo těžba uhlí nebo jiných pevných paliv
Tato směrnice se vztahuje na činnosti související s využíváním zeměpisné oblasti pro účely:
a)
těžby ropy nebo zemního plynu;
b)
průzkumu nebo těžby uhlí nebo jiných pevných paliv.
KAPITOLA III
Věcná působnost
Oddíl 1
Finanční limity
Článek 15
Finanční limity
Pokud nejsou vyjmuty podle článků 18 až 23 nebo podle článku 34 v souvislosti s výkonem příslušné činnosti, vztahuje se tato směrnice na zakázky, jejichž odhadovaná hodnota bez daně z přidané hodnoty (DPH) se rovná těmto finančním limitům nebo je vyšší:
a)
414 000 EUR u zakázek na dodávky a služby, jakož i u soutěží o návrh;
b)
5 186 000 EUR u zakázek na stavební práce;
c)
1 000 000 EUR u zakázek na sociální a jiné zvláštní služby uvedené v příloze XVII.
Článek 16
Metody výpočtu odhadované hodnoty zakázek
1. Výpočet předpokládané hodnoty zakázky je založen na celkové splatné částce bez DPH, odhadnuté zadavatelem, která zahrnuje jakoukoliv formu případných opcí a případná obnovení zakázek výslovně uvedená v zadávací dokumentaci..
Pokud zadavatel poskytuje zájemcům či uchazečům ceny nebo platby, zahrne je do výpočtu odhadované hodnoty zakázky.
2. Jestliže je zadavatel rozčleněn do několika samostatných provozních jednotek, vezme se v úvahu celková odhadovaná hodnota za všechny jednotlivé provozní jednotky.
Bez ohledu na první pododstavec, pokud samostatná provozní jednotka samostatně odpovídá za své vlastní zakázky nebo určité jejich kategorie, lze odhadované hodnoty stanovovat na úrovni dotčené jednotky.
3. Výběr metody použité pro výpočet odhadované hodnoty zakázky nesmí být proveden s úmyslem vyloučit ji z oblasti působnosti této směrnice. Zakázka nesmí být rozdělena tak, aby to vedlo k jejímu vyloučení z oblasti působnosti této směrnice, pokud to není odůvodněno objektivními důvody.
4. Tento odhad hodnoty zakázky se musí vztahovat k okamžiku, kdy je odesílána výzva k účasti v soutěži, nebo v případech, kdy se taková výzva nepoužije, v okamžiku, kdy zadavatel zahájí zadávací řízení, a to například kontaktováním hospodářských subjektů ve věci zadání zakázky, je-li to vhodné.
5. U rámcových dohod a dynamických nákupních systémů se v úvahu vezme nejvyšší odhadovaná hodnota bez DPH všech zakázek zamýšlených pro celou dobu platnosti rámcové dohody nebo použitelnosti dynamického nákupního systému.
6. V případě inovačních partnerství se v úvahu vezme nejvyšší odhadovaná hodnota bez DPH výzkumných a vývojových činností, které proběhnou ve všech fázích zamýšleného partnerství, jakož i dodávek, služeb či stavebních prací, které mají být vyvinuty a pořízeny v rámci zamýšleného partnerství.
7. Pro účely článku 15 zahrnou zadavatelé do odhadované hodnoty zakázky na stavební práce hodnotu stavebních prací, jakož i celkovou odhadovanou hodnotu všech dodávek nebo služeb, které zadavatelé dávají zhotoviteli k dispozici, pokud jsou nezbytné pro provedení stavebních prací.
8. Může-li zamýšlená stavba nebo zamýšlené poskytnutí služeb vést k zadání zakázek na jednotlivé části, vezme se v úvahu celková odhadovaná hodnota všech těchto částí.
Je-li souhrnná hodnota částí rovná finančnímu limitu stanovenému v článku 15 nebo je vyšší, použije se tato směrnice na zadání každé části zakázky.
9. Může-li záměr na pořízení podobných dodávek vést k zadání zakázek na jejich jednotlivé části, vezme se pro účely čl. 15 písm. b) a c) v úvahu celková odhadovaná hodnota všech těchto částí.
Je-li souhrnná hodnota částí rovná finančnímu limitu stanovenému v článku 12 nebo je vyšší, použije se tato směrnice na zadání každé části zakázky.
10. Bez ohledu na odstavce 8 a 9 mohou zadavatelé zadat zakázky na jednotlivé části bez ohledu na postupy stanovené v této směrnici, je-li odhadovaná hodnota dotčené části bez DPH nižší než 80 000 EUR v případě dodávek či služeb nebo než 1 milion EUR v případě stavebních prací. Souhrnná hodnota částí zadaných bez ohledu na tuto směrnici však nesmí překročit 20 % souhrnné hodnoty všech částí, na něž byly zamýšlené stavební práce, zamýšlené pořízení podobných dodávek nebo zamýšlené poskytnutí služeb rozděleny.
11. V případě zakázek na dodávky nebo služby, které jsou pravidelné povahy nebo které mají být obnovovány během daného období, se odhadovaná hodnota zakázky vypočte na základě:
a)
buď celkové skutečné hodnoty po sobě jdoucích zakázek stejného druhu zadaných během předchozích dvanácti měsíců nebo předchozího rozpočtového období, pokud možno upravené o předpokládané změny v množství nebo hodnotě během dvanácti měsíců následujících po první zakázce;
b)
nebo celkové odhadované hodnoty po sobě jdoucích zakázek zadaných během dvanácti měsíců následujících po první dodávce nebo během rozpočtového období, je-li delší než dvanáct měsíců.
12. Pro zakázky na dodávky, jejichž předmětem je leasing, nájem, pronájem nebo koupě výrobků na splátky, se za základ pro výpočet odhadované hodnoty zakázky vezme tato hodnota:
a)
v případě zakázek na dobu určitou, je-li tato doba rovna dvanácti měsícům nebo kratší, celková odhadovaná hodnota za dobu trvání zakázky, nebo je-li doba trvání zakázky delší než dvanáct měsíců, celková hodnota včetně odhadované zůstatkové hodnoty;
b)
v případě zakázek na dobu neurčitou nebo v případě, že doba jejich trvání nemůže být definována, měsíční hodnota vynásobená 48.
13. Pro zakázky na služby se za základ pro výpočet odhadované hodnoty zakázky vezme, je-li to vhodné, tato hodnota:
a)
u pojišťovacích služeb: splatné pojistné a jiné odměny;
b)
u bankovních služeb a jiných finančních služeb: poplatky, splatné provize, úroky a jiné odměny;
c)
u zakázek zahrnujících projekt: honoráře, splatné provize a jiné odměny.
14. Pro zakázky na služby, které neuvádějí celkovou cenu, se za základ pro výpočet odhadované hodnoty zakázky vezme tato hodnota:
a)
v případě zakázek na dobu určitou, je-li doba trvání rovna 48 měsícům nebo kratší: celková hodnota za celou dobu jejich trvání;
b)
v případě zakázek na dobu neurčitou nebo s dobou trvání delší než 48 měsíců: měsíční hodnota vynásobená 48.
Článek 17
Úprava finančních limitů
1. Každé dva roky počínaje 30. červnem 2013 Komise ověří, zda finanční limity stanovené v čl. 15 písm. a) a b) odpovídají finančním limitům stanoveným v Dohodě Světové obchodní organizace o vládních zakázkách (dále jen „dohoda o vládních zakázkách“), a v případě nutnosti je upraví v souladu s tímto článkem.
V souladu s metodou výpočtu stanovenou v dohodě o vládních zakázkách vypočítá Komise hodnotu uvedených finančních limitů na základě průměrné denní hodnoty eura vyjádřené ve zvláštních právech čerpání (dále jen „ZPČ“) za období 24 měsíců končící 31. srpna, který předchází úpravě účinné od 1. ledna. Hodnota takto upravených finančních limitů se v případě potřeby zaokrouhlí dolů na tisíce eur, aby bylo zajištěno, že platné finanční limity stanovené dohodou o vládních zakázkách, vyjádřené v ZPČ, budou dodrženy.
2. Každé dva roky počínaje 1. lednem 2014 určí Komise hodnoty finančních limitů uvedených v čl. 15 písm. a) a b) a upravených podle odstavce 1 tohoto článku v národních měnách členských států, jejichž měnou není euro.
Komise zároveň určí v národních měnách členských států, jejichž měnou není euro, hodnotu finančního limitu uvedeného v čl. 15 písm. c).
V souladu s metodou výpočtu stanovenou v Dohodě o vládních zakázkách se určení těchto hodnot zakládá na průměrných denních hodnotách těchto měn odpovídajících příslušnému finančnímu limitu vyjádřenému v eurech za období 24 měsíců končící 31. srpnem, který předchází úpravě účinné od 1. ledna.
3. Komise zveřejní upravené finanční limity uvedené v odstavci 1, jejich hodnoty v národních měnách podle odst. 2 prvního pododstavce a hodnotu stanovenou v souladu s odst. 2 druhým pododstavcem v Úředním věstníku Evropské unie na začátku měsíce listopadu, který následuje po jejich úpravě.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 103 za účelem přizpůsobení metody výpočtu stanovené v odst. 1 druhém pododstavci tohoto článku případné změně metody stanovené dohodou o vládních zakázkách pro úpravu finančních limitů uvedených v čl. 15 písm. a) a b) a pro určení odpovídajících hodnot v národních měnách členských států, jejichž měnou není euro, jak je stanoveno v odstavci 2 tohoto článku.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 103 za účelem úpravy finančních limitů stanovených v čl. 15 písm. a) a b), je-li to nezbytné.
5. Pokud je nezbytné upravit finanční limity stanovené v čl. 15 písm. a) a b) a časová omezení zabraňují použití postupu stanoveného v článku 103 a vyžadují si to závažné naléhavé důvody, použije se na akty v přenesené pravomoci přijímané podle odst. 4 druhého pododstavce tohoto článku postup stanovený v článku 104.
Oddíl 2
Zakázky a soutěže o návrh vyňaté z působnosti směrnice a zvláštní ustanovení pro zakázky v oblasti obrany a bezpečnosti
Pododdíl 1
Výjimky vztahující se na všechny zadavatele a zvláštní výjimky pro odvětví vodního hospodářství a energetiky
Článek 18
Zakázky zadávané za účelem dalšího prodeje nebo nájmu třetím osobám
1. Tato směrnice se nevztahuje na zakázky zadávané za účelem dalšího prodeje nebo nájmu třetím osobám za předpokladu, že zadavatel nepožívá žádného zvláštního nebo výhradního práva prodat nebo pronajmout předmět takových zakázek a jiné subjekty mají možnost volně ho prodat nebo pronajmout za stejných podmínek jako zadavatel.
2. Pokud o to Komise požádá, sdělí jí zadavatelé všechny kategorie výrobků nebo činností, které považují za vyňaté podle odstavce 1. Komise může pro informaci pravidelně zveřejňovat v Úředním věstníku Evropské unie seznamy kategorií výrobků a činností, které považuje za takto vyňaté. Komise přitom respektuje jakékoliv citlivé obchodní aspekty, na které mohou zadavatelé poukázat při poskytnutí informací.
Článek 19
Zakázky a soutěže o návrh zadávané nebo organizované za jiným účelem, než je vykonávání činnosti uvedené ve směrnici, nebo za účelem vykonávání takové činnosti ve třetí zemi
1. Tato směrnice se nevztahuje na zakázky, které zadavatelé zadávají za jiným účelem, než je vykonávání jejich činností uvedených v článcích 8 až 14, nebo za účelem vykonávání takových činností ve třetí zemi za podmínek, které nezahrnují fyzické využívání sítě nebo geografické oblasti v rámci Unie, a rovněž se nevztahuje na soutěže o návrh organizované za těmito účely.
2. Pokud o to Komise požádá, sdělí jí zadavatelé všechny činnosti, které považují za vyňaté podle odstavce 1. Komise může pro informaci pravidelně zveřejňovat v Úředním věstníku Evropské unie seznamy kategorií činností, které považuje za takto vyňaté. Komise přitom respektuje jakékoliv citlivé obchodní aspekty, na které mohou zadavatelé poukázat při poskytnutí informací.
Článek 20
Zakázky zadávané a soutěže o návrh organizované podle mezinárodních pravidel
1. Tato směrnice se nevztahuje na zakázky či soutěže o návrh, jež je zadavatel povinen zadat nebo organizovat v souladu se zadávacími řízeními odlišnými od řízení stanovených touto směrnicí a stanovenými:
a)
právním nástrojem, z něhož vyplývají mezinárodněprávní závazky, jako je mezinárodní dohoda uzavřená v souladu se Smlouvami mezi členským státem a jednou nebo více třetími zeměmi nebo jejich částmi, která se týká stavebních prací, dodávek nebo služeb za účelem společné realizace nebo využívání projektu jejími signatáři;
b)
mezinárodní organizací.
Členské státy oznámí všechny právní nástroje uvedené v odst. 1 prvním pododstavci písm. a) Komisi, která může konzultovat Poradní výbor pro veřejné zakázky uvedený v článku 105.
2. Tato směrnice se nevztahuje na zakázky a soutěže o návrh, které zadavatel zadává nebo organizuje v souladu s pravidly pro zadávání zakázek stanovenými mezinárodní organizací nebo mezinárodní finanční institucí, jsou-li příslušné zakázky či soutěže o návrh v plné výši financovány touto organizací nebo institucí; v případě zakázek či soutěží o návrh spolufinancovaných z převážné části mezinárodní organizací nebo mezinárodní finanční institucí se strany dohodnou na platných postupech zadávání zakázek.
3. Na zakázky a soutěže o návrh v oblasti obrany a bezpečnosti, které jsou zadávány nebo organizovány podle mezinárodních pravidel, se použije článek 27. Odstavce 1 a 2 tohoto článku se na tyto veřejné zakázky a soutěže o návrh nepoužijí.
Článek 21
Zvláštní výjimky pro zakázky na služby
Tato směrnice se nevztahuje na zakázky na služby, které se týkají:
a)
nabývání nebo nájmu pozemků, stávajících budov nebo jiných nemovitostí nebo práv s nimi spojených bez ohledu za způsob jejich financování;
b)
rozhodčích a smírčích služeb;
c)
kterýchkoli z těchto právních služeb:
i)
právní zastupování klienta advokátem ve smyslu článku 1 směrnice Rady 77/249/EHS (32):
-
v rozhodčím či smírčím řízení konaném v určitém členském státě, třetí zemi nebo u mezinárodního arbitrážního či smírčího orgánu, nebo
-
v soudních řízeních u soudů nebo veřejných orgánů členského státu nebo třetí země nebo u mezinárodních soudů nebo orgánů,
ii)
právní poradenství poskytované při přípravě na řízení uvedená v bodě i) tohoto písmene, nebo pokud okolnosti nasvědčují tomu, že dotčená věc se s vysokou pravděpodobností stane předmětem takového řízení, za podmínky, že toto poradenství je poskytováno advokátem ve smyslu článku 1 směrnice 77/249/EHS,
iii)
služby osvědčování a ověřování listin, jež musí být poskytovány notáři,
iv)
právní služby poskytované správci nebo stanovenými opatrovníky nebo jiné právní služby, jejichž poskytovatelé jsou v daném členském státě určováni soudy nebo jsou ze zákona pověřeni určitými úkony pod dohledem těchto soudů,
v)
jiné právní služby, které jsou v daném členském státě spojeny, byť i příležitostně, s výkonem úřední moci;
d)
finančních služeb v souvislosti s vydáváním, prodejem, nákupem nebo převodem cenných papírů nebo jiných finančních nástrojů ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES (33) a operací prováděných pomocí Evropského nástroje finanční stability a Evropského stabilizačního mechanismu;
e)
úvěrů, ať již v souvislosti s vydáváním, prodejem, nákupem či převodem cenných papírů nebo jiných finančních nástrojů či nikoli;
f)
pracovních smluv;
g)
veřejných služeb v přepravě cestujících po železnici nebo metrem.
h)
služeb civilní obrany, civilní ochrany a prevence nebezpečí poskytovaných neziskovými organizacemi nebo sdruženími, těchto kódů CPV: 75250000-3, 75251000-0, 75251100-1, 75251110-4, 75251120-7, 75252000-7, 75222000-8; 98113100-9; a 85143000-3 s výjimkou služeb sanitní přepravy pacientů;
i)
zakázek na vysílací čas nebo dodání pořadů, které jsou zadávány poskytovatelům audiovizuálních nebo rozhlasových mediálních služeb. Pro účely tohoto písmene se „poskytovateli mediálních služeb“ rozumí poskytovatelé mediálních služeb ve smyslu čl. 1 odst. 1 písm. d) směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/13/EU (34). Pojmem „pořad“ se rozumí pořad ve smyslu čl. 1 odst. 1 písm. b) směrnice 2010/13/EU, avšak zahrnuje také rozhlasové pořady a rozhlasový programový materiál. Dále má pro účely tohoto ustanovení pojem „programový materiál“ stejný význam jako „pořad“.
Článek 22
Zakázky na služby zadávané na základě výhradního práva
Tato směrnice se nevztahuje na zakázky na služby zadávané subjektu, který je sám veřejným zadavatelem, nebo sdružení veřejných zadavatelů na základě výhradního práva, které jim náleží podle právních a zveřejněných správních předpisů, jež jsou slučitelné se Smlouvou o fungování EU.
Článek 23
Zakázky zadávané určitými zadavateli na nákup vody a dodávky energie nebo paliv pro výrobu energie
Tato směrnice se nevztahuje na:
a)
zakázky na nákup vody, pokud je zadávají zadavatelé, kteří vykonávají jednu nebo obě činnosti související s pitnou vodou uvedené v čl. 10 odst. 1;
b)
zakázky zadávané zadavatelem, který je aktivní v odvětví energetiky prostřednictvím výkonu činnosti uvedené v čl. 8 odst. 1, čl. 9 odst. 1 nebo článku 14, na dodávky:
i)
energie,
ii)
paliv pro výrobu energie.
Pododdíl 2
Zakázky v oblasti obrany a bezpečnosti
Článek 24
Obrana a bezpečnost
1. Pokud jde o zakázky zadávané nebo soutěže o návrh organizované v oblasti obrany a bezpečnosti, tato směrnice se nevztahuje na:
a)
zakázky, na které se vztahuje směrnice 2009/81/ES;
b)
zakázky, na které se směrnice 2009/81/ES nevztahuje podle článků 8, 12 a 13 uvedené směrnice.
2. Tato směrnice se nevztahuje na zakázky a soutěže o návrh jinak nevyloučené podle odstavce 1, pokud ochrana základních bezpečnostních zájmů členského státu nemůže být zaručena pomocí méně omezujících opatření, jako například stanovením požadavků zaměřených na ochranu důvěrné povahy informací, které zadavatelé v průběhu zadávacího řízení zpřístupňují při zadávacím řízení podle této směrnice.
Dále a v souladu s čl. 346 odst. 1 písm. a) Smlouvy o fungování EU se tato směrnice nevztahuje na zakázky a soutěže o návrh jinak nevyloučené dle odstavce 1 tohoto článku, pokud by její použití ukládalo členskému státu povinnost poskytnout údaje, jejichž zpřístupnění podle jeho názoru odporuje podstatným zájmům jeho bezpečnosti.
3. Pokud je zadávání a plnění zakázky nebo organizování a plnění soutěže o návrh prohlášeno za utajené nebo musí být doprovázeno zvláštními bezpečnostními opatřeními v souladu s příslušnými právními a správními předpisy členského státu, nepoužije se tato směrnice, pokud členský stát stanovil, že dotčené podstatné zájmy nelze zajistit méně omezujícími opatřeními, například opatřeními uvedenými v odst. 2 prvním pododstavci.
Článek 25
Smíšené zakázky zahrnující stejnou činnost a prvky z oblasti obrany a bezpečnosti
1. Tento článek se použije na smíšené zakázky zahrnující stejnou činnost, které z hlediska svého předmětu předmětem v sobě zahrnují zakázky, na něž se vztahuje tato směrnice, a prvky zakázek nebo jiné prvky, na něž se vztahuje článek 346 Smlouvy o fungování EU nebo směrnice 2009/81/ES.
2. Pokud jsou jednotlivé části určité zakázky objektivně oddělitelné, mohou zadavatelé zvolit zadání samostatných zakázek na oddělené části nebo zadat jedinou zakázku.
Pokud zadavatelé zvolí zadání samostatných zakázek na oddělené části, rozhodnutí o tom, který právní režim se použije na jednotlivou samostatnou zakázku, se přijímají na základě vlastností dotčené oddělené části.
Rozhodne-li zadavatel o zadání jediné zakázky, použijí se k určení příslušného právního režimu tato kritéria:
a)
vztahuje-li se na část určité zakázky článek 346 Smlouvy o fungování EU, lze zakázku zadat bez ohledu na tuto směrnici, pokud je zadání jediné zakázky opodstatněno objektivními důvody;
b)
vztahuje-li se na část určité zakázky směrnice 2009/81/ES, lze zakázku zadat podle směrnice 2009/81/ES, pokud je zadání jediné zakázky opodstatněno objektivními důvody. Tímto písmenem nejsou dotčeny finanční limity a vyloučení, z oblasti působnosti stanovené směrnicí 2009/81/ES.
Rozhodnutí zadat jedinou zakázku však nesmí být učiněno za účelem vyloučení zakázek z oblasti působnosti této směrnice nebo směrnice 2009/81/ES.
3. Odst. 2 třetí pododstavec písm. a) se použije na smíšené zakázky, na něž by se jinak mohla použít ustanovení písmene a) i b) uvedeného pododstavce.
4. Pokud jsou jednotlivé části určité zakázky objektivně neoddělitelné, může být zakázka zadána bez ohledu na tuto směrnici, pokud jsou je tvořena prvky, na něž se vztahuje článek 346 Smlouvy o fungování EU; jinak může být zakázka zadána podle směrnice 2009/81/ES.
Článek 26
Zakázky zahrnující více činností a prvky z oblasti obrany a bezpečnosti
1. V případě zakázek, které mají zahrnovat více činností mohou zadavatelé zvolit zadání samostatných zakázek pro účely každé oddělené činnosti nebo zadat jedinou zakázku. Pokud zadavatelé zvolí zadání samostatných zakázek pro oddělené části, rozhodnutí o tom, který právní režim se použije na jednotlivou samostatnou zakázku, se přijímají na základě vlastností dotčené samostatné činnosti.
Pokud zadavatelé zvolí zadání jediné zakázky, použije se odstavec 2. Volba mezi zadáním jediné zakázky a zadáním více samostatných zakázek však nesmí být provedena s cílem vyloučit zakázku nebo zakázky z oblasti působnosti této směrnice nebo směrnice 2009/81/ES.
2. V případě zakázek, jež mají zahrnovat jak činnost, ne kterou se vztahuje tato směrnice, tak jinou činnost, na kterou se vztahuje:
a)
směrnice 2009/81/ES nebo
b)
článek 346 Smlouvy o fungování EU,
lze v případech uvedených v písm. a) zakázku zadat podle směrnice 2009/81/ES a v případech uvedených v písm. b) lze zakázku zadat bez ohledu na tuto směrnici. Tímto pododstavcem nejsou dotčeny finanční limity a vyloučení, jež stanoví směrnice 2009/81/ES.
Zakázky uvedené v prvním pododstavci písm. a), jež navíc zahrnují prvky zakázek nebo jiné prvky, na něž se vztahuje článek 346 Smlouvy o fungování EU, lze zadávat bez použití této směrnice.
Podmínkou použití prvního a druhého pododstavce však je, že zadání jediné zakázky je opodstatněno objektivními důvody a rozhodnutí o zadání jediné zakázky není přijato za účelem vyloučení zakázek z použití této směrnice.
Článek 27
Zakázky a soutěže o návrh v oblasti obrany a bezpečnosti, které jsou zadávány nebo organizovány podle mezinárodních pravidel
1. Tato směrnice se nevztahuje na zakázky a soutěže o návrh v oblasti obrany a bezpečnosti, jež je zadavatel povinen zadat nebo organizovat v souladu s pravidly odlišnými od pravidel stanovených touto směrnicí a stanovenými:
a)
mezinárodní dohodou nebo ujednáním uzavřenými v souladu se Smlouvami mezi členským státem a jednou nebo více třetími zeměmi nebo jejich částmi, které se týkají stavebních prací, dodávek nebo služeb za účelem společné realizace nebo využívání projektu jejich signatáři;
b)
mezinárodní dohodou nebo ujednáním týkajícími se rozmístění vojsk a vztahujícími se na podniky členského státu nebo třetí země;
c)
mezinárodní organizací.
Všechny dohody nebo ujednání uvedené v prvním pododstavci písm. a) tohoto odstavce se oznamují Komisi, která může konzultovat Poradní výbor pro veřejné zakázky uvedený v článku 105.
2. Tato směrnice se nevztahuje na zakázky a soutěže o návrh v oblasti obrany a bezpečnosti, které zadavatel zadává nebo organizuje v souladu s pravidly pro zadávání zakázek stanovenými mezinárodní organizací nebo mezinárodní finanční institucí, jsou-li příslušné zakázky či soutěže o návrh v plné výši financovány touto organizací nebo institucí. V případě zakázek nebo soutěží o návrh spolufinancovaných z převážné části mezinárodní organizací nebo mezinárodní finanční institucí se strany dohodnou na příslušných pravidlech pro zadávání zakázek.
Pododdíl 3
Zvláštní vztahy (spolupráce, přidružené podniky a společné podniky)
Článek 28
Zakázky mezi veřejnými zadavateli
1. Zakázka zadaná veřejným zadavatelem jiné soukromoprávní či veřejnoprávní právnické osobě nespadá do oblasti působnosti této směrnice, pokud jsou splněny všechny tyto podmínky:
a)
veřejný zadavatel ovládá dotčenou právnickou osobu obdobně, jako ovládá vlastní organizační složky;
b)
více než 80 % činností ovládané právnické osoby je prováděno při plnění úkolů, jež jí byly svěřeny ovládajícím veřejným zadavatelem nebo jinými právnickými osobami, jež uvedený veřejný zadavatel ovládá;
c)
žádný soukromý subjekt nemá v ovládané právnické osobě přímou kapitálovou účast s výjimkou kapitálové účasti, s níž není spojeno ovládání ani možnost blokovat a již v souladu se Smlouvami vyžadují vnitrostátní právní předpisy, přičemž taková účast nezakládá rozhodující vliv na ovládanou právnickou osobu.
Má se za to, že veřejný zadavatel ovládá právnickou osobu obdobně, jako ovládá vlastní organizační složky ve smyslu prvního pododstavce písm. a), pokud má rozhodující vliv na strategické cíle i významná rozhodnutí ovládané právnické osoby. K takovému ovládání může docházet i ze strany jiné právnické osoby, která je sama stejným způsobem ovládána veřejným zadavatelem.
2. Odstavec 1 se rovněž použije v případě, že ovládaná osoba, která je veřejným zadavatelem, zadá zakázku veřejnému zadavateli, který ji ovládá, nebo jiné právnické osobě ovládané týmž veřejným zadavatelem, pokud v právnické osobě, jíž je veřejná zakázka zadána, nemá přímou kapitálovou účast žádný soukromý subjekt, s výjimkou kapitálové účasti, s níž není spojeno ovládání ani možnost blokovat a již v souladu se Smlouvami vyžadují vnitrostátní právní předpisy, přičemž taková účast nezakládá rozhodující vliv na ovládanou právnickou osobu.
3. Veřejný zadavatel, který neovládá soukromoprávní či veřejnoprávní právnickou osobu ve smyslu odstavce 1, může nicméně uvedené právnické osobě zadat zakázku bez ohledu na tuto směrnici, jsou-li splněny všechny tyto podmínky:
a)
veřejný zadavatel ovládá společně s jinými veřejnými zadavateli tuto právnickou osobu obdobně, jako ovládá své vlastní organizační složky;
b)
více než 80 % činností uvedené právnické osoby je prováděno při plnění úkolů, jež jí byly svěřeny ovládajícími veřejnými zadavateli nebo jinými právnickými osobami, jež uvedení veřejní zadavatelé ovládají, a
c)
žádný soukromý subjekt nemá v ovládané právnické osobě přímou kapitálovou účast s výjimkou kapitálové účasti, s níž není spojeno ovládání ani možnost blokovat a již v souladu se Smlouvami vyžadují vnitrostátní právní předpisy, přičemž taková účast nezakládá rozhodující vliv na ovládanou právnickou osobu.
Pro účely prvního pododstavce písm. a) se má za to, že veřejní zadavatelé společně ovládají právnickou osobu, pokud jsou splněny všechny tyto podmínky:
i)
orgány s rozhodovacím oprávněním v ovládané právnické osoby jsou složeny ze zástupců všech zúčastněných veřejných zadavatelů; jednotliví zástupci mohou zastupovat některé nebo všechny zúčastněné veřejné zadavatele,
ii)
tito veřejní zadavatelé jsou s to společně vyvíjet rozhodující vliv na strategické cíle a významná rozhodnutí ovládané právnické osoby a
iii)
ovládaná právnická osoba nesleduje žádné zájmy, které jsou v rozporu se zájmy ovládajících veřejných zadavatelů.
4. Smlouva uzavřená pouze mezi dvěma nebo více veřejnými zadavateli nespadá do oblasti působnosti této směrnice, pokud jsou splněny všechny tyto podmínky:
a)
daná smlouva zakládá nebo provádí spolupráci mezi zúčastněnými veřejnými zadavateli s cílem zajistit, aby veřejné služby, které mají poskytovat, byly poskytovány za účelem dosahování jejich společných cílů;
b)
realizace uvedené spolupráce se řídí pouze ohledy souvisejícími s veřejným zájmem a
c)
zúčastnění veřejní zadavatelé vykonávají na otevřeném trhu méně než 20 % činností, kterých se spolupráce týká.
5. Pro určení procentního podílu činností uvedeného výše v odst. 1 prvním pododstavci písm. b), odst. 3 prvním pododstavci písm. b) a odst. 4 písm. c) se vezme v úvahu průměrný celkový obrat nebo jiný vhodný ukazatel založený na činnosti, jako např. náklady vzniklé příslušné právnické osobě v souvislosti se službami, dodávkami a stavebními pracemi za tři roky předcházející zadání zakázky.
Pokud kvůli datu, ke kterému byla příslušná právnická osoba založena nebo zahájila činnost, nebo z důvodu reorganizace jejích činností není obrat nebo jiný ukazatel založený na činnosti, jako například náklady za předchozí tři roky, buď dostupný, nebo přestal být relevantní, postačí prokázat, zejména prostřednictvím plánů činnosti, že hodnocení činnosti je věrohodné.
Článek 29
Zakázky zadávané přidruženému podniku
1. Pro účely tohoto článku se „přidruženým podnikem“ rozumí podnik, jehož roční účetní závěrky jsou konsolidovány s ročními účetními závěrkami zadavatele v souladu s požadavky směrnice 2013/34/EU.
2. V případě subjektů, na něž se nevztahuje směrnice 2013/34/EU se „přidruženým podnikem“ rozumí každý podnik, který:
a)
může přímo nebo nepřímo podléhat dominantnímu vlivu zadavatele;
b)
může vykonávat dominantní vliv nad zadavatelem nebo
c)
společně se zadavatelem podléhá dominantnímu vlivu jiného podniku na základě vlastnického práva, finanční účasti nebo pravidel, jimiž se řídí.
Pro účely tohoto odstavce se „dominantním vlivem“ rozumí dominantní vliv ve smyslu čl. 4 odst. 2. druhého pododstavce
3. Bez ohledu na článek 28, a pokud jsou splněny podmínky stanovené v odstavci 4 tohoto článku, se tato směrnice nevztahuje na zakázky:
a)
zadané zadavatelem přidruženému podniku, nebo
b)
zadané společným podnikem vytvořeným výlučně několika zadavateli za účelem vykonávání činností vymezených v článcích 8 až 14 podniku, který je přidružen k jednomu z těchto zadavatelů.
4. Odstavec 3 se vztahuje na:
a)
zakázky na služby, pokud alespoň 80 % průměrného celkového obratu přidruženého podniku ze všech služeb poskytnutých tímto podnikem, dosaženého za předchozí tři roky, pochází z poskytování služeb zadavateli nebo jiným podnikům, k nimž je přidružen;
b)
zakázky na dodávky, pokud alespoň 80 % průměrného celkového obratu přidruženého podniku ze všech dodávek poskytnutých tímto podnikem, dosaženého za předchozí tři roky, pochází z poskytování dodávek zadavateli nebo jiným podnikům, k nimž je přidružen;
c)
zakázky na stavební práce, pokud alespoň 80 % průměrného celkového obratu přidruženého podniku ze všech stavebních prací provedených tímto podnikem, dosaženého za předchozí tři roky, pochází z provádění stavebních prací pro zadavatele nebo jiné podniky, k nimž je přidružen.
5. Pokud kvůli datu, ke kterému byl přidružený podnik založen nebo začal vykonávat činnost, není obrat za předchozí tři roky dostupný, postačí, že podnik prokáže, zejména prostřednictvím prognóz činnosti, že dosažení obratu uvedeného v odst. 4 písm. a), b) nebo c) je věrohodné.
6. Pokud jsou zadavateli poskytovány stejné nebo podobné služby, dodávky nebo stavební práce více než jedním přidruženým podnikem, s nímž tvoří hospodářskou skupinu, vypočítá se procentní podíl s ohledem na celkový obrat ze služeb, z dodávek nebo ze stavebních prací poskytnutých těmito přidruženými podniky.
Článek 30
Zakázky zadávané společnému podniku nebo zadavateli, který je součástí společného podniku
Bez ohledu na článek 28 a za předpokladu, že společný podnik byl vytvořen za účelem vykonávání příslušné činnosti po dobu nejméně tří let a že v zakládacím dokumentu společného podniku je stanoveno, že zadavatelé, kteří jej tvoří, budou jeho součástí po přinejmenším stejné období, se tato směrnice nevztahuje na zakázky zadané:
a)
společným podnikem vytvořeným výlučně několika zadavateli za účelem vykonávání činností ve smyslu článků 8 až 14 jednomu z daných zadavatelů, nebo
b)
zadavatelem takovémuto společnému podniku, jehož je součástí.
Článek 31
Oznamování informací
Jsou-li o to požádáni, oznámí zadavatelé Komisi následující informace týkající se uplatňování čl. 29 odst. 2 a 3 a článku 30:
a)
názvy dotyčných podniků nebo společných podniků;
b)
povahu a hodnotu dotčených zakázek;
c)
skutečnosti, které Komise považuje za nezbytné k prokázání toho, že vztah mezi podnikem nebo společným podnikem, jemuž jsou zakázky zadány, a zadavatelem splňuje požadavky článku 29 nebo 30.
Pododdíl 4
Zvláštní situace
Článek 32
Služby v oblasti výzkumu a vývoje
Tato směrnice se vztahuje na zakázky na služby v oblasti výzkumu a vývoje pouze u služeb kódů CPV 73000000-2 až 73120000-9, 73300000-5, 73420000-2 a 73430000-5, jsou-li splněny obě tyto podmínky:
a)
prospěch připadá výhradně zadavateli k využití při jeho vlastní činnosti, a
b)
poskytovaná služba je zcela hrazena zadavatelem.
Článek 33
Zakázky podléhající zvláštní úpravě
1. Aniž je dotčen článek 34 této směrnice, Rakouská republika a Spolková republika Německo zajistí prostřednictvím podmínek pro povolení nebo prostřednictvím jiných vhodných opatření, aby každý subjekt působící v odvětvích uvedených v rozhodnutí Komise 2002/205/ES (35) a v rozhodnutí Komise 2004/73/ES (36):
a)
dodržoval zásady nediskriminace a zadávání zakázek na základě soutěže, pokud jde o zadávání zakázek na dodávky, stavební práce a služby, zejména s ohledem na informace o zamýšlených zakázkách, které subjekt poskytuje hospodářským subjektům;
b)
sdělil Komisi za podmínek stanovených v rozhodnutí Komise 93/327/EHS (37) informace o zakázkách, které zadává.
2. Aniž je dotčen článek 34, Spojené království zajistí, prostřednictvím podmínek pro povolení nebo prostřednictvím jiných vhodných opatření, aby každý subjekt působící v odvětvích uvedených v rozhodnutí 97/367/EHS uplatňoval odst. 1 písm. a) a b) tohoto článku u zakázek zadaných za účelem vykonávání uvedené činnosti v Severním Irsku.
3. Odstavce 1 a 2 se nevztahují na zakázky zadané za účelem průzkumu ropy či zemního plynu.
Pododdíl 5
Činnosti přímo vystavené hospodářské soutěži a související procesní ustanovení
Článek 34
Činnosti přímo vystavené hospodářské soutěži
1. Zakázky, jejichž účelem je umožnit výkon činnosti uvedené v článcích 8 až 14, se neřídí touto směrnicí, pokud členský stát nebo zadavatelé, kteří podali žádost podle článku 35, mohou prokázat, že v členském státě, ve kterém má být činnost vykonávána, je tato činnost přímo vystavena hospodářské soutěži na trzích, na které není omezen přístup; směrnice se nevztahuje ani na soutěže o návrh organizované v dané zeměpisné oblasti v takové oblasti činnosti. Daná oblast činnosti může být součástí širšího odvětví nebo být vykonávána pouze v určitých částech daného členského státu. Posouzením hospodářské soutěže uvedeným v první větě tohoto odstavce, jež bude učiněno na základě informací dostupných Komisi a pro účely této směrnice, není dotčeno použití předpisů o hospodářské soutěži. Toto posouzení se uskuteční s ohledem na trh s dotčenými činnostmi a referenční zeměpisný trh ve smyslu odstavce 2.
2. Pro účely odstavce 1 tohoto článku se otázka, zda je činnost přímo vystavena hospodářské soutěži, rozhodne na základě takových kritérií, která jsou v souladu s ustanoveními o hospodářské soutěži ve Smlouvě o fungování EU. Mohou mezi ně patřit vlastnosti dotčených výrobků nebo služeb, existence alternativních výrobků nebo služeb považovaných za zaměnitelné na strany nabídky nebo poptávky, ceny a skutečná nebo potenciální přítomnost více než jednoho dodavatele daných výrobků nebo poskytovatele daných služeb.
Referenční zeměpisný trh, na jehož základě je vystavení hospodářské soutěži posouzeno, je tvořen oblastí, ve které dotčené podniky působí v rámci nabídky výrobků nebo služeb a poptávky po nich, ve které jsou podmínky hospodářské soutěže dostatečně homogenní a kterou lze odlišit od sousedních oblastí zejména z toho důvodu, že podmínky hospodářské soutěže jsou v těchto oblastech znatelně odlišné. Toto posouzení bere v úvahu především povahu a vlastnosti dotčených výrobků nebo služeb, existenci překážek vstupu na trh, preference spotřebitelů, podstatné rozdíly mezi podíly podniků na trhu mezi dotčenou oblastí a sousedními oblastmi a podstatné rozdíly v cenách.
3. Pro účely odstavce 1 tohoto článku se přístup na trh považuje za neomezený, pokud členský stát provedl a uplatňuje právní akty Unie uvedené v příloze III.
Pokud není možné volný přístup na trh předpokládat na základě prvního pododstavce, musí být prokázáno, že přístup na trh je volný fakticky i právně.
Článek 35
Postup pro stanovení, zda se použije článek 27
1. Pokud má členský stát, nebo stanoví-li tak právní předpisy dotčeného členského státu, zadavatel za to, že podle kritérií uvedených v čl. 34 odst. 2 a 3 je daná činnost přímo vystavena hospodářské soutěži na trzích, na které není omezen přístup, může podat žádost Komisi, v příslušných případech doprovázenou stanoviskem nezávislého vnitrostátního orgánu, který je ve vztahu k dotčené činnosti příslušný, aby stanovila, že se tato směrnice nevztahuje na zadávání zakázek nebo organizaci soutěží o návrh ve vztahu k dané činnosti. Tyto žádosti se mohou týkat činností, které jsou součástí širšího odvětví nebo jsou vykonávány pouze v určitých částech daného členského státu.
V žádosti dotčený členský stát nebo zadavatel informuje Komisi o všech podstatných skutečnostech, především o každém právním a správním předpisu nebo dohodě, které se týkají souladu s podmínkami stanovenými v čl. 34 odst. 1.
2. Není-li žádost zadavatele doprovázena odůvodněným a podloženým stanoviskem nezávislého vnitrostátního orgánu příslušného ve vztahu k dotčené činnosti, které podrobně analyzuje podmínky pro možném použití čl. 34 odst. 1 na dotčenou činnost v souladu s odstavci 2 a 3 uvedeného článku, Komise okamžitě informuje dotčený členský stát. Dotčený členský stát v těchto případech informuje Komisi o všech podstatných skutečnostech, především o každém právním a správním předpisu nebo dohodě, které se týkají souladu s podmínkami stanovenými v čl. 34 odst. 1.
3. Na základě žádosti předložené v souladu s odstavcem 1 tohoto článku může Komise prostřednictvím prováděcích aktů přijatých ve lhůtách stanovených v příloze IV stanovit, že podle kritérií uvedených v článku 34 je činnost uvedená v článcích 8 až 14 přímo vystavena hospodářské soutěži. Uvedené prováděcí akty se přijímají poradním postupem podle čl. 105 odst. 2.
Zakázky, jejichž účelem je umožnit výkon dané činnosti, a soutěže o návrh v takové oblasti činnosti se touto směrnicí již dále neřídí v těchto případech:
a)
Komise ve lhůtě stanovené v příloze IV přijala prováděcí akt, jímž se stanoví použití čl. 34 odst. 1;
b)
Komise ve lhůtě stanovené v příloze IV prováděcí akt nepřijala.
4. Dotčený členský stát nebo zadavatel může se souhlasem Komise svou žádost po jejím podání podstatným způsobem změnit, zejména pokud jde o dotčené činnosti nebo zeměpisné oblasti. Pokud tak učiní, použije se pro přijetí prováděcího aktu nová lhůta, která se vypočítá v souladu s bodem 1 přílohy IV, nedohodnou-li se Komise s členským státem nebo zadavatelem, jenž žádost předložil, na lhůtě kratší.
5. Pokud v daném členském státě je již určitá činnost předmětem řízení podle odstavců 1, 2 a 4 nové žádosti, které se týkají stejné činnosti ve stejném členském státě, podané před koncem lhůty, která je stanovena pro první žádost, se nepovažují za důvod k zahájení nových řízení a vyřizují se v rámci první žádosti.
6. Komise přijme prováděcí akt, kterým stanoví prováděcí pravidla k odstavcům 1 až 5. Tento prováděcí akt obsahuje alespoň pravidla týkající se:
a)
uveřejnění pro informaci data, k němuž lhůta stanovená v bodě 1 přílohy IV začíná běžet a končí, včetně jakéhokoli prodloužení nebo pozastavení lhůty stanovené v uvedené příloze, v Úředním věstníku Evropské unie;
b)
uveřejnění případné použitelnosti čl. 34 odst. 1 v souladu s odst. 3 druhým pododstavcem písm. b) tohoto článku;
c)
prováděcích ustanovení týkajících se formy, obsahu a jiných podrobností žádostí podle odstavce 1 tohoto článku.
Uvedené prováděcí akty se přijímají poradním postupem podle čl. 105 odst. 2.
KAPITOLA IV
Obecné zásady
Článek 36
Zásady zadávání zakázek
1. Zadavatelé jednají s hospodářskými subjekty na základě rovného zacházení a nediskriminace a postupují transparentním a přiměřeným způsobem.
Zadávání zakázek nelze koncipovat se záměrem vyloučit je z oblasti působnosti této směrnice nebo uměle zúžit hospodářskou soutěž. Hospodářská soutěž se považuje za uměle zúženou, pokud je zadávací řízení na zakázku koncipováno se záměrem bezdůvodně zvýhodňovat nebo znevýhodňovat určité hospodářské subjekty.
2. Členské státy přijmou vhodná opatření k zajištění toho, aby hospodářské subjekty při plnění veřejných zakázek dodržovaly příslušné povinnosti v oblasti práva životního prostředí a sociálního a pracovního práva, jež vyplývají z práva Unie, vnitrostátních právních předpisů, kolektivních smluv nebo z ustanovení mezinárodního sociálního a pracovního práva a práva v oblasti životního prostředí uvedených v příloze XIV.
Článek 37
Hospodářské subjekty
1. Hospodářské subjekty, které jsou podle právních předpisů členského státu, ve kterém jsou usazeny, oprávněny poskytovat danou službu, nesmějí být odmítnuty pouze na základě skutečnosti, že právní předpisy členského státu, ve kterém je zakázka zadávána, vyžadují, aby byly buď fyzickou, nebo právnickou osobou.
V případě zakázek na služby a stavební práce a rovněž zakázek na dodávky, které zahrnují navíc služby nebo umístění stavby a instalační práce, však může být po právnických osobách požadováno, aby v nabídce nebo v žádosti o účast uvedly jména a příslušnou odbornou kvalifikaci pracovníků zodpovědných za plnění příslušné zakázky.
2. Skupiny hospodářských subjektů včetně dočasných sdružení se mohou účastnit zadávacích řízení. Zadavatelé od nich nemohou vyžadovat určitou právní formu k tomu, aby mohly podat nabídku nebo žádost o účast.
V nezbytných případech mohou zadavatelé v zadávací dokumentaci upřesnit, jaké požadavky mají skupiny hospodářských subjektů splňovat, pokud jde o kritéria a požadavky pro kvalifikaci a výběr na základě kvalifikace uvedené v článcích 77 až 81, je-li to opodstatněno objektivními důvody a je to přiměřené. Členské státy mohou stanovit všeobecné podmínky pro požadavky, které mají skupiny hospodářských subjektů splňovat.
Podmínky plnění zakázek těmito skupinami hospodářských subjektů, jež se liší od podmínek pro jednotlivé účastníky, musí být také opodstatněny objektivními důvody a být přiměřené.
3. Bez ohledu na odstavec 2 mohou zadavatelé od skupin hospodářských subjektů požadovat, aby po získání zakázky přijaly určitou právní formu, pokud je taková změna nezbytná pro řádné plnění zakázky.
Článek 38
Vyhrazené zakázky
1. Členské státy mohou vyhradit právo na účast v zadávacím řízení chráněným dílnám a hospodářským subjektům, jejichž hlavním cílem je sociální a profesní začlenění osob s postižením nebo osob znevýhodněných, nebo mohou vyhradit plnění zakázek v rámci programů chráněného zaměstnání, pokud alespoň 30 % zaměstnanců těchto dílen, hospodářských subjektů nebo programů jsou osoby s postižením nebo osoby znevýhodněné.
2. Výzva k účasti v soutěži musí odkazovat na tento článek.
Článek 39
Ochrana důvěrných informací
1. Pokud není v této směrnici nebo ve vnitrostátním právu, jež se vztahuje na zadavatele, a zejména pak v předpisech o přístupu k informacím stanoveno jinak a aniž by byly dotčeny povinnosti v souvislosti s uveřejňováním výsledku zadávacího řízení a informováním zájemců a účastníků uvedené v článcích 70 a 75, neuveřejňuje zadavatel informace, jež mu byly sděleny hospodářskými subjekty a jimi označeny za důvěrné, zahrnující mimo jiné technická nebo obchodní tajemství a důvěrné aspekty nabídek.
2. Zadavatelé mohou hospodářským subjektům uložit povinnosti, jejichž cílem je ochrana důvěrné povahy informací, které zadavatelé zpřístupňují během zadávacího řízení, včetně informací zpřístupňovaných v souvislosti s fungováním systému kvalifikace bez ohledu na to, zda jsou tyto informace předmětem oznámení o zavedení systému kvalifikace použitého jako prostředek pro výzvu k účasti v soutěži.
Článek 40
Pravidla pro komunikaci
1. Členské státy zajistí, aby veškerá komunikace a výměna informací podle této směrnice, zejména pak elektronické podávání nabídek, probíhaly prostřednictvím elektronických komunikačních prostředků v souladu s požadavky tohoto článku. Nástroje a zařízení, které se použijí pro komunikaci elektronickou cestou, stejně jako jejich technické parametry, vylučují jakoukoli diskriminaci, jsou obecně dostupné a interoperabilní s produkty informačních a komunikačních technologií, které se běžně používají, a neomezují hospodářské subjekty v přístupu k zadávacímu řízení.
Bez ohledu na první pododstavec nejsou zadavatelé povinni vyžadovat elektronické komunikační prostředky v procesu podávání nabídek v těchto případech:
a)
použití elektronických komunikačních prostředků by s ohledem na zvláštní povahu zakázky vyžadovalo zvláštní nástroje, zařízení nebo formáty souborů, jež nejsou obecně dostupné nebo podporované běžně dostupnými aplikacemi;
b)
aplikace podporující formáty souborů, jež jsou vhodné k popisu nabídek, používají formáty souborů, které nelze zpracovat pomocí žádné jiné aplikace s otevřeným zdrojovým kódem nebo obecně dostupné aplikace, nebo se na ně vztahují komerčně poskytované licence a zadavatel je nemůže zpřístupnit pro stažení nebo používání na dálku;
c)
použití elektronických komunikačních prostředků by vyžadovalo zvláštní kancelářské vybavení, které zadavatelé nemají běžně k dispozici;
d)
zadávací dokumentace vyžaduje předložení fyzických nebo zmenšených modelů, které nemohou být předloženy za použití elektronických prostředků.
Pro komunikaci, při níž se elektronické komunikační prostředky nepoužívají podle druhého pododstavce, se použijí poštovní služby nebo jiné vhodné doručovací služby či kombinace poštovních služeb nebo jiných vhodných doručovacích služeb a elektronických prostředků.
Bez ohledu na první pododstavec tohoto odstavce nejsou zadavatelé povinni vyžadovat elektronické komunikační prostředky v procesu podávání nabídek, pokud je použití jiných než elektronických komunikačních prostředků nezbytné buď z důvodu narušení zabezpečení těchto komunikačních prostředků, nebo z důvodu ochrany zvláště citlivé povahy informací, jež vyžadují tak vysokou úroveň ochrany, že ji nelze řádně zajistit za použití elektronických nástrojů a zařízení, jež jsou hospodářským subjektům běžně dostupné nebo jim je lze zpřístupnit pomocí alternativních přístupových prostředků ve smyslu odstavce 5.
Zadavatel, který podle druhého pododstavce tohoto odstavce v rámci procesu podávání nabídek vyžaduje jiné než elektronické komunikační prostředky, je povinen uvést v jednotlivé zprávě podle článku 100 důvody pro tento požadavek. Je-li to možné uvedou zadavatelé v jednotlivé zprávě důvody, proč považovali použití jiných než elektronických komunikačních prostředků za nezbytné při uplatňování čtvrtého pododstavce tohoto odstavce.
2. Bez ohledu na odstavec 1 lze u jiných sdělení, jež se netýkají zásadních prvků zadávacího řízení, použít i ústní komunikaci, je-li její obsah v dostatečné míře zdokumentován. Zásadní prvky v tomto ohledu zahrnují zadávací podmínky, žádosti o účast, potvrzení zájmu a nabídky. Zejména ústní komunikace s uchazeči, jež by mohla mít podstatný dopad na obsah a posouzení nabídek, musí být dostatečně zdokumentována vhodnými prostředky, jako například zápisy, zvukovými nahrávkami nebo souhrny hlavních prvků komunikace.
3. Při každém sdělení, výměně a uchovávání informací zadavatelé zajistí zachování celistvosti údajů a ochranu důvěrných informací poskytnutých v nabídkách a žádostech o účast. Obsah nabídek a žádostí o účast mohou zkoumat až po uplynutí lhůty pro jejich podávání.
4. V případě zakázek na stavební práce a soutěží o návrh mohou členské státy vyžadovat použití zvláštních elektronických nástrojů, jako jsou elektronické modelovací nástroje pro stavební informace a obdobné nástroje. V takovém případě poskytnou zadavatelé do doby, než se tyto nástroje stanou běžně dostupnými ve smyslu odst. 1 prvního pododstavce druhé věty, alternativní přístupové prostředky podle odstavce 5.
5. Zadavatelé mohou v případě potřeby požadovat použití nástrojů, které nejsou obecně dostupné, za předpokladu, že nabídnou alternativní přístupové prostředky.
Požadavek, aby zadavatelé nabídli vhodné alternativní přístupové prostředky, se považuje za splněný, jestliže zadavatelé:
a)
nabízí k těmto nástrojům a zařízením bezplatný, neomezený, a plný přímý přístup elektronickými prostředky od data uveřejnění oznámení podle přílohy IX nebo od data, ke kterému byla odeslána výzva k potvrzení zájmu; v oznámení nebo výzvě k potvrzení zájmu je uvedena internetová adresa, na které jsou tyto nástroje a zařízení dostupné;
b)
zajistí uchazečům, kteří k daným nástrojům a zařízením nemají přístup nebo nemají možnost tento přístup v příslušných lhůtách získat, nelze-li absenci přístupu přičítat dotčenému uchazeči, možnost přístupu k zadávacímu řízení pomocí dočasných prostředků (tokenů) bezplatně zpřístupněných on-line, nebo
c)
podporují alternativní cestu elektronického předložení nabídek.
6. Nad rámec požadavků stanovených v příloze V se pro nástroje a zařízení pro elektronický přenos a příjem nabídek a pro zařízení pro elektronický příjem žádostí o účast použijí tato pravidla:
a)
subjektům, které mají zájem, musí být k dispozici informace, které se týkají specifikací nezbytných pro podávání nabídek a žádostí o účast elektronickou cestou, včetně kódování a datování;
b)
členské státy nebo zadavatelé jednající v rámci celkového rámce vytvořeného dotčeným členským státem stanoví požadovanou úroveň zabezpečení elektronických komunikačních prostředků, které se mají používat v různých fázích konkrétního zadávacího řízení; úroveň musí být přiměřená souvisejícím rizikům;
c)
dojdou-li členské státy nebo zadavatelé jednající v rámci celkového rámce vytvořeného dotčeným členským státem k závěru, že s ohledem na míru rizika posouzenou v souladu s písmenem b) tohoto odstavce jsou požadovány zaručené elektronické podpisy vymezené ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 1999/93/ES (38), akceptují zaručené elektronické podpisy založené na kvalifikovaném osvědčení, při zohlednění skutečnosti, zda se jedná o osvědčení vydané osvědčovatelem z důvěryhodných seznamů stanovených v rozhodnutí Komise 2009/767/ES (39), vytvořené s použitím prostředků pro bezpečné vytváření podpisu nebo bez nich, pokud jsou splněny tyto podmínky:
i)
zadavatelé musí určit požadovaný formát zaručeného elektronického podpisu na základě formátů stanovených v rozhodnutí Komise 2011/130/EU (40) a zavedou nezbytná opatření, aby byli schopni uvedené formáty technicky zpracovat; v případě užití jiného formátu elektronického podpisu musí elektronický podpis nebo nosič elektronického dokumentu obsahovat informace o existujících možnostech ověření, za něž zodpovídá příslušný členský stát. Možnosti ověření musí zadavateli umožňovat ověřit obdržený elektronický podpis jako zaručený elektronický podpis založený na kvalifikovaném osvědčení, a to online, bezplatně a způsobem, který je srozumitelný osobám, které nejsou rodilými mluvčími. Členské státy oznámí informace o poskytovateli služeb ověřování Komisi, jež informace získané od členských států zpřístupní veřejnosti na internetových stránkách,
ii)
pokud je nabídka podepsána s použitím kvalifikovaného osvědčení, které je uvedeno na důvěryhodném seznamu, nesmí zadavatelé uplatnit dodatečné požadavky, jež mohou bránit uchazečům tyto podpisy používat.
Ohledně dokumentů používaných v rámci zadávacího řízení, které podepisuje příslušný orgán určitého členského státu nebo jiný vydávající subjekt, může příslušný vydávající orgán nebo subjekt určit požadovaný formát zaručeného elektronického podpisu v souladu s požadavky stanovenými v čl. 1 odst. 2 rozhodnutí Komise 2011/130/EU. Příslušný vydávající orgán nebo subjekt zavede nezbytná opatření, aby byl schopen technicky tyto formáty zpracovat zahrnutím informací vyžadovaných pro účely zpracování podpisu v dotčeném dokumentu. Tyto dokumenty musí v elektronickém podpisu nebo v nosiči elektronického podpisu obsahovat informace o existujících možnostech ověření, jež umožňují ověřit obdržený elektronický podpis online, bezplatně a způsobem, který je srozumitelný pro nerodilé mluvčí.
7. Komise je zmocněna přijímat v souladu s článkem 103 akty v přenesené pravomoci za účelem změny technických údajů a parametrů uvedených v příloze V s ohledem na technologický rozvoj.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 103 za účelem změny seznamu uvedeného v odst. 1 druhém pododstavci písm. a) až d) tohoto článku, pokud se další uplatňování výjimek z používání elektronických komunikačních prostředků stane s ohledem na technologický rozvoj nevhodné nebo výjimečně, pokud bude s ohledem na technologický rozvoj třeba stanovit nové výjimky.
K zajištění interoperability technických formátů, postupů a standardů předávání zpráv, zejména při přeshraniční komunikaci, je Komise zmocněna přijímat v souladu s článkem 103 akty v přenesené pravomoci s cílem stanovit povinné používání těchto konkrétních technických standardů, a to zejména pro používání elektronického podávání nabídek, elektronických katalogů a prostředků k elektronickému ověřování, pouze tehdy, byly-li technické standardy důkladně testovány a jejich užitečnost byla prověřena v praxi. Před zavedením povinnosti užívat určitou technickou normu Komise rovněž pečlivě zváží náklady, jež s tím mohou být spojeny, a to zejména z hlediska úprav stávajících řešení pro elektronické zadávání zakázek včetně infrastruktury, procesů a programového vybavení.
Článek 41
Nomenklatura
1. Veškeré odkazy na nomenklaturu v souvislosti se zadáváním veřejných zakázek vychází ze společného slovníku pro veřejné zakázky (dále jen „CPV“) tak, jak byl přijat nařízením (ES) č. 2195/2002.
2. Pokud je třeba v této směrnici zohlednit změny v nomenklatuře CPV, které nevedou ke změně oblasti působnosti této směrnice, je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 103, kterými se upraví kódy CPV uvedené v této směrnici.
Článek 42
Střet zájmů
1. Členské státy zajistí, aby veřejní zadavatelé přijali vhodná opatření k účinné prevenci, odhalování a nápravě střetu zájmů, ke kterému dochází v průběhu zadávacího řízení, a zamezili tak narušení hospodářské soutěže a zajistili rovné zacházení se všemi hospodářskými subjekty.
Pojem střetu zájmů se vztahuje přinejmenším na situace, kdy pracovníci veřejného zadavatele nebo poskytovatele služeb v oblasti zadávání zakázek vystupujícího jménem veřejného zadavatele, kteří se podílejí na vedení zadávacího řízení nebo by mohli ovlivnit jeho výsledek, přímo či nepřímo vykazují finanční, hospodářský nebo jiný osobní zájem, který by bylo možno považovat za zájem ohrožující jejich nestrannost a nezávislost v souvislosti s daným zadávacím řízením.
HLAVA II
PRAVIDLA PRO ZADÁVÁNÍ ZAKÁZEK
KAPITOLA I
Zadávací řízení
Článek 43
Podmínky vztahující se k dohodě o vládních zakázkách a dalším mezinárodním dohodám
V případech, na něž se vztahují přílohy 3, 4 a 5 a všeobecné poznámky týkající se Evropské unie k dodatku I k dohodě o vládních zakázkách a další mezinárodní dohody, jimiž je Unie vázána, uplatňují zadavatelé ve smyslu čl. 4 odst. 1 písm. a) na stavební práce, dodávky, služby a na hospodářské subjekty signatářů těchto dohod podmínky, které nejsou méně příznivé, než podmínky uplatňované na stavební práce, dodávky, služby a hospodářské subjekty Unie.
Článek 44
Výběr druhu zadávacího řízení
1. Při zadávání zakázek na služby, dodávky nebo stavební práce postupují zadavatelé tak, aby zadávací řízení bylo v souladu s touto směrnicí, za předpokladu, že byla uveřejněna výzva k účasti v soutěži v souladu s touto směrnicí, aniž je dotčen článek 47.
2. Členské státy stanoví, že zadavatelé mohou použít otevřené nebo užší řízení nebo jednací řízení s předchozí výzvou k účasti v soutěži, jak je upraveno v této směrnici.
3. Členské státy stanoví, že zadavatelé mohou použít soutěžní dialog nebo zavést inovační partnerství, jak jsou upraveny v této směrnici.
4. Výzva k účasti v soutěži může být provedena jedním z následujících způsobů:
a)
pravidelným předběžným oznámením podle článku 67, pokud je zakázka zadávána v užším nebo jednacím řízení;
b)
oznámením o existenci systému kvalifikace podle článku 68, pokud je zakázka zadávána v užším nebo jednacím řízení nebo prostřednictvím soutěžního dialogu či inovačního partnerství;
c)
oznámením o zahájení zadávacího řízení podle článku 69.
V případě uvedeném v písmeni a) tohoto odstavce hospodářské subjekty, které po uveřejnění pravidelného předběžného oznámení vyjádřily svůj zájem, jsou následně ve „výzvě k potvrzení zájmu“ v souladu s článkem 74 vyzvány, aby potvrdily svůj zájem písemně.
5. Ve zvláštních případech a za okolností výslovně uvedených v článku 50 mohou členské státy stanovit, že zadavatelé mohou použít jednací řízení bez předchozí výzvy k účasti v soutěži. Členské státy nesmějí povolit toto řízení v jiných případech, než jsou uvedeny v článku 50.
Článek 45
Otevřené řízení
1. V otevřeném řízení může kterýkoli hospodářský subjekt, který má o to zájem, jako odpověď na výzvu k účasti v soutěži podat nabídku.
Minimální lhůta pro podání nabídek je 35 dnů ode dne, kdy bylo odesláno oznámení o zahájení zadávacího řízení.
K nabídce se přikládají informace pro výběr na základě kvalifikace požadované zadavatelem.
2. Jestliže zadavatel uveřejní pravidelné předběžné oznámení, které nebylo současně použito jako výzva k účasti v soutěži, může být minimální lhůta pro podání nabídek stanovená v odst. 1 druhém pododstavci tohoto článku zkrácena na 15 dnů za předpokladu, že jsou splněny všechny následující podmínky:
a)
pravidelné předběžné oznámení obsahovalo kromě informací vyžadovaných v příloze VI části A oddíle I všechny informace vyžadované v příloze VI části A oddíle II, pokud tyto posledně uvedené informace byly ve chvíli uveřejnění pravidelného předběžného oznámení dostupné;
b)
pravidelné předběžné oznámení bylo odesláno k uveřejnění nejméně 35 dnů a nejvýše 12 měsíců před dnem, kdy bylo odesláno oznámení o zahájení zadávacího řízení.
3. Jestliže naléhavá, zadavatelem řádně odůvodněná situace znemožňuje použití lhůty stanovené v odst. 1 druhém pododstavci, může zadavatel stanovit jinou lhůtu v délce nejméně 15 dnů ode dne, kdy bylo odesláno oznámení o zahájení zadávacího řízení.
4. Zadavatel může lhůtu pro podání nabídek stanovenou v odst. 1 druhém pododstavci tohoto článku zkrátit o pět dnů, jestliže souhlasí s tím, aby nabídky byly podány elektronickými prostředky v souladu s čl. 40 odst. 4 prvním pododstavcem a s čl. 40 odst. 5 a 6.
Článek 46
Užší řízení
1. V užším řízení může kterýkoli hospodářský subjekt jako odpověď na výzvu k účasti v soutěži podat žádost o účast tím, že předloží informace pro výběr na základě kvalifikace, které požaduje zadavatel.
Minimální lhůta pro podání žádostí o účast je obecně stanovena na nejméně 30 dnů ode dne, kdy bylo odesláno oznámení o zahájení zadávacího řízení nebo výzva k potvrzení zájmu, a v žádném případě nesmí být kratší než 15 dnů.
2. Nabídku mohou podat jen ty hospodářské subjekty, které k tomu byly zadavatelem vyzvány na základě jeho posouzení předložených informací. Zadavatelé mohou v souladu s čl. 78 odst. 2 omezit počet vhodných zájemců, kteří budou vyzváni k účasti v zadávacím řízení.
Lhůta pro podání nabídek může být stanovena vzájemnou dohodou mezi zadavatelem a vybranými zájemci za předpokladu, že všem vybraným zájemcům je pro vypracování a podání jejich nabídek poskytnuta stejná lhůta.
Není-li dosaženo dohody o lhůtě pro podání nabídek, činí lhůta alespoň deset dnů ode dne, kdy byla výzva k podání nabídky odeslána.
Článek 47
Jednací řízení s předchozí výzvou k účasti v soutěži
1. V jednacím řízení s předchozí výzvou k účasti v soutěži může kterýkoli hospodářský subjekt jako odpověď na výzvu k účasti v soutěži podat žádost o účast tím, že předloží informace pro výběr na základě kvalifikace, které požaduje zadavatel.
Minimální lhůta pro podání žádostí o účast je obecně stanovena na nejméně 30 dnů ode dne, kdy bylo odesláno oznámení o zahájení zadávacího řízení, nebo v případě, že je jako výzva k účasti v soutěži použito pravidelné předběžné oznámení, kdy byla odeslána výzva k potvrzení zájmu, a v žádném případě nesmí být kratší než 15 dnů.
2. Jednání se mohou zúčastnit jen ty hospodářské subjekty, které k tomu byly zadavatelem vyzvány na základě posouzení předložených informací. Zadavatelé mohou v souladu s čl. 78 odst. 2 omezit počet vhodných zájemců, kteří budou vyzváni k účasti v zadávacím řízení.
Lhůta pro podání nabídek může být stanovena vzájemnou dohodou mezi zadavatelem a vybranými zájemci za předpokladu, že všem zájemcům je pro vypracování a podání jejich nabídek poskytnuta stejná lhůta.
Není-li dosaženo dohody o lhůtě pro podání nabídek, činí lhůta alespoň deset dnů ode dne, kdy byla výzva k podání nabídky odeslána.
Článek 48
Soutěžní dialog
1. V soutěžním dialogu může kterýkoli hospodářský subjekt jako odpověď na výzvu k účasti v soutěži v souladu s čl. 44 odst. 4 písm. b) a c) podat žádost o účast tím, že předloží informace pro výběr na základě kvalifikace, které požaduje zadavatel.
Minimální lhůta pro podání žádostí o účast je obecně stanovena na 30 dnů ode dne, kdy bylo odesláno oznámení o zahájení zadávacího řízení, nebo v případě, že se jako výzva k účasti v soutěži použije pravidelné předběžné oznámení, kdy byla odeslána výzva k potvrzení zájmu, a v žádném případě nesmí být kratší než 15 dnů.
Dialogu se mohou zúčastnit jen ty hospodářské subjekty, které k tomu byly zadavatelem vyzvány na základě posouzení předložených informací. Zadavatelé mohou v souladu s čl. 78 odst. 2 omezit počet vhodných zájemců, kteří budou vyzváni k účasti v zadávacím řízení. Zakázka se zadává výhradně na základě toho, která nabídka představuje nejlepší poměr mezi cenou a kvalitou v souladu s čl. 82 odst. 2.
2. Zadavatelé stanoví a definují své potřeby a požadavky ve výzvě k účasti v soutěži nebo v popisné dokumentaci. Zároveň v týchž dokumentech rovněž stanoví a definují zvolená kritéria pro zadání zakázky a stanoví orientační časový rozvrh.
3. S účastníky vybranými v souladu s odpovídajícími ustanoveními článků 76 až 81 zahájí zadavatelé dialog, jehož cílem je určit a vymezit řešení, která jsou nejvíce způsobilá ke splnění jejich potřeb. Během tohoto dialogu mohou s vybranými účastníky projednat všechny aspekty zadání zakázky.
V průběhu dialogu zadavatelé zajistí rovné zacházení se všemi účastníky. Za tímto účelem neposkytují informace diskriminačním způsobem, který by mohl zvýhodnit některé účastníky oproti jiným.
V souladu s článkem 39 zadavatelé nesmějí zpřístupnit ostatním účastníkům navrhovaná řešení nebo jiné důvěrné informace sdělené zájemcem nebo uchazečem, který se účastní dialogu, bez jeho souhlasu. Tento souhlas nesmí mít podobu obecného prohlášení, nýbrž musí být vydán s odkazem na zamýšlené sdělení konkrétních informací.
4. Soutěžní dialog se může konat v postupných fázích s cílem snížit počet řešení, jež budou během jednotlivých fází dialogu projednávána, za použití kritérií pro zadání stanovených ve výzvě k účasti v soutěži nebo v popisné dokumentaci. Zadavatel ve výzvě k účasti v soutěži nebo v popisné dokumentaci uvede, zda této možnosti využije.
5. Zadavatel pokračuje v dialogu do té doby, než nalezne jedno nebo více řešení, která jsou způsobilá ke splnění jeho potřeby.
6. Poté, co byl dialog prohlášen za ukončený, a poté, co o tom byli informováni zbývající účastníci, vyzve zadavatel účastníky k podání jejich konečných nabídek na základě jednoho nebo více řešení předložených a upřesněných během dialogu. Tyto nabídky musí obsahovat všechny prvky, které jsou nezbytné a požadované pro realizaci projektu.
Na žádost zadavatele mohou být uvedené nabídky objasněny, upřesněny a přizpůsobeny. Toto objasnění, upřesnění, přizpůsobení nebo dodatečné informace však nesmí měnit základní prvky nabídky nebo zakázky, a to včetně potřeb a požadavků uvedených ve výzvě k účasti v soutěži nebo v popisné dokumentaci, pokud by změny těchto prvků, potřeb a požadavků pravděpodobně narušily hospodářskou soutěž nebo vyvolaly diskriminační účinky.
7. Zadavatelé posuzují doručené nabídky na základě kritérií pro zadání zakázky stanovených ve výzvě k účasti v soutěži nebo v popisné dokumentaci.
Na žádost zadavatele může být s uchazečem, jehož nabídka představuje nejlepší poměr mezi cenou a kvalitou v souladu s čl. 82 odst. 2 vedeno jednání za účelem potvrzení finančních závazků nebo jiných podmínek obsažených v nabídce sjednáním konečných podmínek zakázky, pokud toto jednání nezpůsobí zásadní změnu podstatných prvků nabídky nebo zakázky, včetně potřeb a požadavků stanovených ve výzvě k účasti v soutěži nebo v popisné dokumentaci, a nevznikne riziko narušení hospodářské soutěže nebo diskriminace.
8. Zadavatelé mohou stanovit ceny nebo platby pro účastníky dialogu.
Článek 49
Inovační partnerství
1. V inovačním partnerství může kterýkoli hospodářský subjekt jako odpověď na výzvu k účasti v soutěži v souladu s čl. 44 odst. 4 písm. b) a c) podat žádost o účast tím, že předloží informace pro výběr na základě kvalifikace, které požaduje zadavatel.
Zadavatel v zadávací dokumentaci vymezí potřebu inovativního produktu, služby nebo stavebních prací, již nelze uspokojit nákupem výrobků, služeb nebo stavebních prací již dostupných na trhu. Uvede, které prvky tohoto popisu představují minimální požadavky, jež musí splňovat všechny nabídky. Údaje musejí být dostatečně přesné, aby hospodářským subjektům umožnily zjistit povahu a rozsah požadovaného řešení a rozhodnout se, zda podají žádost o účast v zadávacím řízení.
Zadavatel může rozhodnout o zavedení inovačního partnerství s jedním či několika partnery, kteří budou odděleně provádět činnosti v oblasti výzkumu a vývoje.
Minimální lhůta pro podání žádostí o účast je obecně stanovena na nejméně 30 dnů ode dne, kdy bylo odesláno oznámení o zahájení zadávacího řízení, a v žádném případě nesmí být kratší než 15 dnů. Zadávacího řízení se mohou zúčastnit jen ty hospodářské subjekty, které k tomu byly zadavatelem vyzvány na základě posouzení předložených informací. Zadavatelé mohou v souladu s čl. 78 odst. 2 omezit počet vhodných zájemců, kteří budou vyzváni k účasti v zadávacím řízení. Zakázky se zadávají výhradně na základě toho, která nabídka představuje nejlepší poměr mezi cenou a kvalitou v souladu s čl. 82 odst. 2.
2. Cílem inovačního partnerství je vývoj inovativního produktu, služby nebo stavebních prací a následný nákup výsledných dodávek, služeb nebo stavebních prací, pokud jsou v souladu s úrovní výkonnosti a maximálními náklady dohodnutými mezi veřejnými zadavateli a účastníky.
Inovační partnerství je rozloženo do po sobě jdoucích fází, které sledují posloupnost kroků v procesu výzkumu a inovačního vývoje a mohou zahrnovat zpracování výrobku, poskytnutí služeb nebo dokončení stavebních prací. Inovační partnerství stanoví průběžné cíle, jichž mají partneři dosáhnout, a upravuje výplatu odměny v příslušných splátkách.
Na základě stanovených cílů může zadavatel po každé fázi rozhodnout o ukončení inovačního partnerství nebo, jedná-li se o inovační partnerství s několika partnery, o snížení počtu partnerů ukončením jednotlivých smluv na zakázky, pokud v zadávací dokumentaci uvedl tyto možnosti a podmínky, za nichž jich může využít.
3. Není-li v tomto článku stanoveno jinak, jednají zadavatelé s uchazeči o počáteční nabídce a všech následných jimi podaných nabídkách s výjimkou konečné nabídky, aby dosáhli zlepšení obsahu nabídek.
Minimální požadavky a kritéria pro zadání nejsou předmětem jednání.
4. V průběhu jednání zadavatelé zajistí rovné zacházení se všemi uchazeči. Za tímto účelem neposkytují informace diskriminačním způsobem, který by mohl zvýhodnit některé uchazeče vůči jiným. Informují písemně všechny uchazeče, jejichž nabídky nebyly vyloučeny v souladu s odstavcem 5, o jakýchkoli změnách technických specifikací nebo jiných částí zadávacích podmínek, jež se netýkají stanovení minimálních požadavků. V návaznosti na tyto změny zadavatelé poskytnou uchazečům potřebný dostatek času na změnu a opětovné podání pozměněných nabídek.
V souladu s článkem 39 zadavatelé nesmějí ostatním účastníkům odhalit důvěrné informace sdělené zájemcem nebo uchazečem, který se účastní jednání, bez jeho souhlasu. Tento souhlas nesmí mít podobu obecného prohlášení, nýbrž musí být vydán s odkazem na zamýšlené sdělení konkrétních informací.
5. Jednání v průběhu řízení o inovačním partnerství mohou probíhat v postupných fázích s cílem snížit počet nabídek, o nichž se bude jednat, za použití kritérií pro zadání uvedených v oznámení o zahájení zadávacího řízení, ve výzvě k potvrzení zájmu nebo v zadávací dokumentaci. Zadavatel v oznámení o zahájení zadávacího řízení, ve výzvě k potvrzení zájmu nebo v zadávacích podmínkách uvede, zda této možnosti využije.
6. Při výběru zájemců zadavatelé uplatňují zejména kritéria týkající se schopností zájemců v oblasti výzkumu a vývoje a vývoje a zavádění inovativních řešení.
Projekty v oblasti výzkumu a inovací, jejichž cílem je uspokojovat potřeby stanovené zadavatelem, jež nemohou být uspokojeny pomocí existujících řešení, mohou předkládat jen hospodářské subjekty, které jsou k tomu zadavatelem vyzvány na základě jeho posouzení požadovaných informací.
Zadavatel v zadávací dokumentaci vymezí pravidla, jimiž se řídí práva duševního vlastnictví. V případě inovačního partnerství s několika partnery nezpřístupní zadavatel v souladu s článkem 39 ostatním partnerům řešení navržená některým z partnerů ani jiné důvěrné informace jím v rámci partnerství sdělené, pokud s tím daný partner nesouhlasí. Tento souhlas nesmí mít podobu obecného prohlášení, nýbrž musí být vydán s odkazem na zamýšlené sdělení konkrétních informací.
7. Zadavatel zajistí, aby struktura partnerství a zejména doba trvání a hodnota jednotlivých fází odrážela stupeň inovace navrhovaného řešení a posloupnost výzkumných a inovačních kroků potřebných k vývoji inovativního řešení, jaké ještě na trhu není k dispozici. Odhadovaná hodnota nakupovaných dodávek, služeb nebo stavebních prací nesmí být nepřiměřená investici do jejich vývoje.
Článek 50
Použití jednacího řízení bez předchozí výzvy k účasti v soutěži
Zadavatelé mohou použít jednací řízení bez předchozí výzvy k účasti v soutěži v následujících případech:
a)
jestliže v předchozím řízení s předchozí výzvou k účasti v soutěži nebyly podány žádné nabídky nebo žádné vhodné nabídky nebo žádné žádosti o účast nebo žádné vhodné žádosti o účast, za předpokladu, že se původní podmínky zakázky podstatně nezmění.
Nabídka se považuje za nevhodnou, pokud je pro zakázku irelevantní, neboť bez zásadních změn zjevně nemůže uspokojit potřeby a požadavky zadavatele uvedené v zadávací dokumentaci. Žádost o účast se považuje za nevhodnou, pokud příslušný hospodářský subjekt má nebo může být vyloučen podle čl. 78 odst. 1 nebo čl. 80 odst. 1 nebo nesplňuje kritéria pro výběr stanovená zadavatelem podle článku 78 nebo článku 80;
b)
jestliže je zakázka zadána čistě za účelem výzkumu, pokusu, studia nebo vývoje, a nikoli za účelem zajištění zisku nebo pokrytí nákladů na výzkum a vývoj a pokud zadání takové zakázky není na újmu soutěžnímu prostředí při zadávání dalších zakázek, které mají především tyto cíle;
c)
jestliže stavební práce, dodávky nebo služby mohou být z některého z následujících důvodů dodány jen konkrétním hospodářským subjektem:
i)
cílem zakázky je vytvoření nebo získání jedinečného uměleckého díla nebo uměleckého výkonu,
ii)
hospodářská soutěž z technických důvodů neexistuje,
iii)
ochrana výhradních práv včetně práv duševního vlastnictví.
Výjimky uvedené v bodech ii) a iii) se použijí jen v případě, že neexistuje přiměřená alternativa nebo náhrada a že neexistence soutěže není výsledkem umělého zúžení parametrů zakázky;
d)
pokud je to nezbytně nutné z důvodů krajní naléhavosti způsobené událostmi, které zadavatel nemohl předvídat, a nelze dodržet lhůty pro otevřené řízení, užší řízení nebo jednací řízení s předchozí výzvou k účasti v soutěži. Okolnosti pro odůvodnění krajní naléhavosti nesmějí být v žádném případě způsobeny zadavatelem;
e)
v případě zakázek na dodávky pro dodatečné dodávky od původního dodavatele, které jsou určeny buď k částečnému nahrazení dodávek nebo zařízení, nebo k rozšíření stávajících dodávek nebo zařízení, jestliže by změna dodavatele nutila zadavatele získávat dodávky, které mají odlišné technické vlastnosti, což by mělo za následek neslučitelnost nebo nepřiměřené technické obtíže při provozu a údržbě;
f)
pro nové stavební práce nebo služby, které spočívají v opakování podobných stavebních prací nebo služeb zadaných dodavateli, kterému stejný zadavatel zadal původní zakázku, za předpokladu, že tyto stavební práce nebo služby odpovídají základnímu projektu, na který byla zadána první zakázka v řízení podle čl. 44 odst. 1.
Základní projekt uvádí rozsah případných dodatečných stavebních prací nebo služeb a podmínky, za nichž budou zadány. Možnost použití tohoto řízení se uvádí již při oznámení zařazení prvního projektu do soutěže a zadavatelé vezmou v úvahu celkové předpokládané náklady na následné stavební práce a služby při použití článků 15 a 16;
g)
pro dodávky nabízené a nakupované na komoditních burzách;
h)
pro výhodné koupě, kdy je díky využití zvláště příznivé příležitosti dostupné po velmi krátkou dobu možné pořídit dodávky za ceny podstatně nižší, nežli jsou běžné tržní ceny;
i)
pro nákup dodávek nebo služeb za zvláště výhodných podmínek od dodavatele, který s konečnou platností ukončuje svou obchodní činnost, nebo od likvidátorů v případě insolvenčního řízení, vyrovnání s věřiteli nebo podobného řízení podle vnitrostátních právních a správních předpisů.
j)
jestliže dotčená zakázka na služby následuje po soutěži o návrh organizované v souladu s touto směrnicí a má být v souladu s pravidly soutěže o návrh zadána vítězi nebo jednomu z vítězů takové soutěže; v druhém jmenovaném případě musejí být k účasti na jednání vyzváni všichni vítězové.
KAPITOLA II
Techniky a nástroje pro elektronické a souhrnné zadávání zakázek
Článek 51
Rámcové dohody
1. Zadavatelé mohou uzavírat rámcové dohody, pokud při tom použijí postupy stanovené touto směrnicí.
Rámcovou dohodou se rozumí dohoda mezi jedním nebo více zadavateli a jedním nebo více hospodářskými subjekty, jejímž účelem je stanovit podmínky, zejména s ohledem na ceny a případně na předpokládaná množství, kterými se budou řídit jednotlivé zakázky zadávané během daného období.
Doba platnosti rámcové dohody nesmí překročit osm let, kromě výjimečných a řádně odůvodněných případů daných zejména předmětem rámcové dohody.
2. Jednotlivé zakázky zadávané na základě rámcové dohody musí být zadávány na základě objektivních pravidel a kritérií, mezi něž může patřit následné zahájení zadávacího řízení/soutěže pro hospodářské subjekty, které jsou stranami uzavřené rámcové dohody. Tato pravidla a kritéria se stanoví v zadávací dokumentaci pro rámcovou dohodu.
Objektivní pravidla a kritéria uvedená v prvním pododstavci musejí zajišťovat rovné zacházení s hospodářskými subjekty, které jsou stranami dohody. Je-li zahrnuto následné zahájení zadávacího řízení/soutěže, stanoví zadavatelé lhůtu, jež svou délkou postačuje k podání nabídek pro jednotlivé zakázky, a na základě kritérií pro zadání uvedených ve specifikacích rámcové dohody zadají jednotlivé zakázky uchazečům, kteří podali nejvhodnější nabídku.
Zadavatelé nesmějí rámcové dohody zneužívat nebo je používat způsobem, který by bránil hospodářské soutěži, omezoval ji nebo ji narušoval.
Článek 52
Dynamické nákupní systémy
1. Pro uskutečňování nákupů pro běžnou potřebu, jejichž vlastnosti vzhledem k běžné dostupnosti na trhu splňují požadavky zadavatelů, lze využívat dynamický nákupní systém. Dynamický nákupní systém je provozován jako plně elektronický proces a je po dobu použitelnosti dynamického nákupního systému otevřený všem hospodářským subjektům, které splňují kritéria pro zařazení do dynamického nákupního systému. Může být rozdělen do kategorií produktů, stavebních prací nebo služeb, které jsou objektivně vymezeny na základě vlastností zakázky, jež má být v rámci dané kategorie zadána. Tyto vlastnosti mohou zahrnovat odkaz na maximální přípustnou velikost následných jednotlivých zakázek nebo na konkrétní zeměpisné oblasti, v nichž budou následné jednotlivé zakázky provedeny.
2. Při zadávání zakázek prostřednictvím dynamických nákupních systémů se zadavatelé řídí pravidly užšího řízení. Přístup do systému je umožněn všem zájemcům, kteří splňují kritéria pro zařazení do dynamického nákupního systému; počet zájemců, jimž bude umožněn přístup do systému, nesmí být omezen podle čl. 78 odst. 2. Pokud zadavatelé rozdělili systém do kategorií produktů, stavebních prací nebo služeb v souladu s odstavcem 1 tohoto článku, uvedou pro každou kategorii příslušná kritéria pro zařazení do dynamického nákupního systému.
Bez ohledu na článek 46 se použijí tyto lhůty:
a)
minimální lhůta pro podání žádostí o účast je obecně stanovena na nejméně 30 dnů ode dne, kdy bylo odesláno oznámení o zahájení zadávacího řízení, nebo v případě, že se jako výzva k účasti v soutěži použije pravidelné předběžné oznámení, kdy byla odeslána výzva k potvrzení zájmu, a v žádném případě nesmí být kratší než 15 dnů. Jakmile byla odeslána výzva k podání nabídky na první zakázku v rámci dynamického nákupního systému, nevztahují se na podání žádostí o účast žádné další lhůty;
b)
minimální lhůta pro podání nabídek je alespoň 10 dnů ode dne, kdy byla odeslána výzva k podání nabídky. Použije se čl. 46 odst. 2 druhý a třetí pododstavec.
3. Veškerá komunikace v rámci dynamického nákupního systému probíhá pouze elektronickými prostředky v souladu s čl. 40 odst. 1, 3, 5 a 6.
4. Za účelem zadávání zakázek v rámci dynamického nákupního sytému zadavatelé:
a)
uveřejní výzvu k účasti v soutěži, v níž uvedou, že se jedná o dynamický nákupní systém;
b)
upřesní v zadávací dokumentaci alespoň povahu a předpokládaný objem zamýšlených nákupů, jakož i všechny nezbytné informace o dynamickém nákupním systému, včetně informací o jeho fungování, o použitém elektronickém vybavení a technických opatřeních a specifikacích spojení;
c)
informují o případném rozdělení do kategorií produktů, stavebních prací nebo služeb a o vlastnostech jednotlivých kategorií;
d)
zajistí neomezený a plný přímý přístup po dobu použitelnosti systému k zadávací dokumentaci v souladu s článkem 73.
5. Zadavatelé umožní po celou dobu platnosti dynamického nákupního systému každému hospodářskému subjektu požádat o účast v systému za podmínek uvedených v odstavci 2. Zadavatelé posoudí tyto žádosti podle kritérií pro zařazení do dynamického nákupního systému do 10 pracovních dnů ode dne, kdy je obdrží. Tato lhůta může být v jednotlivých odůvodněných případech prodloužena na 15 pracovních dnů, a to zejména s ohledem na potřebu posoudit další podklady nebo jinak ověřit splnění kritérií pro zařazení do dynamického nákupního systému.
Bez ohledu na první pododstavec mohou zadavatelé až do odeslání výzvy k podání nabídky na první zakázku v rámci dynamického nákupního systému prodloužit dobu hodnocení, pokud v průběhu prodloužené doby hodnocení není učiněna výzva k podání nabídky. Zadavatelé uvedou prodlouženou délku doby hodnocení, kterou hodlají uplatnit, v zadávací dokumentaci.
Zadavatelé co nejdříve informují dotčený hospodářský subjekt, zda byl nebo nebyl zařazen do dynamického nákupního systému.
6. Zadavatelé vyzvou všechny zařazené účastníky, aby podali své nabídky pro jednotlivé zakázky v rámci dynamického nákupního systému v souladu s článkem 74. Pokud byl dynamický nákupní systém rozdělen do kategorií stavebních prací, produktů nebo služeb, vyzvou zadavatelé všechny účastníky přijaté do kategorie odpovídající konkrétní zakázce, aby podali nabídku.
Zakázku zadají tomu uchazeči, který podal nejvhodnější nabídku podle kritérií pro zadání zakázky stanovených v oznámení o zahájení zadávacího řízení v dynamickém nákupním systému, ve výzvě k potvrzení zájmu anebo, pokud je soutěž vyhlašována formou oznámení o zavedení systému kvalifikace, ve výzvě k podání nabídky. Tato kritéria mohou být případně upřesněna ve výzvě k podání nabídky.
7. Zadavatelé, kteří v souladu s článkem 80 uplatňují důvody pro vyloučení a kvalifikační kritéria pro výběr podle směrnice 2014/24/EU, mohou kdykoli během doby platnosti dynamického nákupního systému vyžadovat, aby přijatí účastníci předložili obnovené a aktualizované vlastní prohlášení uvedené v čl. 59 odst. 1 směrnice 2014/24/EU, a to do pěti pracovních dnů ode dne doručení žádosti.
Čl. 59 odst. 2 až 4 uvedené směrnice se použijí po celou dobu použitelnosti dynamického nákupního systému.
8. Zadavatelé uvedou ve výzvě k účasti v soutěži dobu použitelnosti dynamického nákupního systému. Komisi oznámí případné změny v této době použitelnosti za použití následujících standardních formulářů:
a)
pokud se mění doba použitelnosti bez ukončení systému, na formuláři, jímž byla původně uveřejněna výzva k účasti v soutěži v rámci dynamického nákupního systému;
b)
pokud dochází k ukončení systému, na formuláři oznámení o výsledku zadávacího řízení uvedeném v článku 70.
9. Hospodářským subjektům majícím zájem o účast ani účastníkům dynamického nákupního systému nesmějí být před zavedením tohoto systému nebo během doby jeho používání účtovány žádné poplatky.
Článek 53
Elektronické aukce
1. Zadavatelé mohou používat elektronické aukce, v jejichž rámci jsou předkládány nové, snížené ceny nebo nové hodnoty týkající se některých prvků nabídek.
K tomuto účelu zadavatelé strukturují elektronickou aukci jako opakující se elektronický proces, jenž je spuštěn po prvotním úplném vyhodnocení nabídek a jenž umožní stanovit jejich pořadí za použití automatických metod hodnocení.
U některých zakázek na služby a některých zakázek na stavební práce, jejichž předmětem je intelektuální výkon, jako například návrh stavebních prací, nelze pořadí stanovit za použití automatických metod hodnocení, a proto nesmí být tyto zakázky zadávány s použitím elektronických aukcí.
2. V otevřených, užších či jednacích řízeních s předchozí výzvou k účasti v soutěži mohou zadavatelé rozhodnout, že zadání zakázky bude předcházet elektronická aukce, pokud může být přesně stanoven obsah zadávací dokumentace, zejména pak technické specifikace.
Za stejných podmínek může být elektronická aukce použita při obnovení soutěže mezi stranami rámcové dohody uvedeném v čl. 51 odst. 2 a při vyhlášení soutěže na zakázky, jež mají být zadány v rámci dynamického nákupního systému uvedeného v článku 52.
3. Elektronická aukce je založena na jednom z následujících prvků nabídek:
a)
výlučně na cenách, je-li zakázka zadávána pouze na základě ceny;
b)
na cenách nebo nových hodnotách prvků nabídek uvedených v zadávací dokumentaci, pokud je zakázka zadávána na základě nejlepšího poměru mezi cenou a kvalitou, nebo nabídce s nejnižšími náklady, použije-li se přístup nákladové efektivnosti.
4. Zadavatelé, kteří se rozhodnou uspořádat elektronickou aukci, uvedou tuto skutečnost v oznámení o zahájení zadávacího řízení, ve výzvě k potvrzení zájmu, anebo, pokud je soutěž vyhlašována formou oznámení o existenci systému kvalifikace, ve výzvě k podávání nabídek. Zadávací dokumentace musí obsahovat alespoň údaje uvedené v příloze VII.
5. Předtím, než přistoupí k elektronické aukci, provedou zadavatelé úplné předběžné hodnocení nabídek v souladu s kritériem nebo kritérii pro zadání zakázky a s jejich stanovenou poměrnou váhou.
Nabídka je považována za přijatelnou, pokud byla podána uchazečem, který nebyl vyloučen dle čl. 78 odst. 1 nebo čl. 80 odst. 1, splňuje kvalifikační kritéria pro výběr stanovená podle článků 78 a 80 a jehož nabídka je v souladu s technickými specifikacemi a není v rozporu s pravidly nebo nepřijatelná nebo nevhodná.
Za nabídky v rozporu s pravidly se považují zejména nabídky, které nejsou v souladu se zadávací dokumentací, které byly doručeny pozdě, u nichž existují důkazy o tajných ujednáních nebo korupci nebo které veřejní zadavatelé považují za mimořádně nízké. Za nepřijatelné se považují zejména nabídky podané uchazeči, kteří nemají požadovanou kvalifikaci, a nabídky, jejichž cena převyšuje rozpočet veřejného zadavatele vymezený před zahájením zadávacího řízení a uvedený v zadávací dokumentaci.
Nabídka se považuje za nevhodnou, pokud je pro zakázku irelevantní, neboť bez zásadních změn zjevně nemůže uspokojit potřeby a požadavky zadavatele uvedené v zadávacích podmínkách. Žádost o účast se považuje za nevhodnou, pokud příslušný hospodářský subjekt má nebo může být vyloučen podle čl. 78 odst. 1 nebo čl. 80 odst. 1 nebo nesplňuje kritéria pro výběr stanovená zadavatelem podle článku 78 nebo článku 80.
Všichni uchazeči, kteří podali přijatelné nabídky, musí být elektronickými prostředky současně vyzváni k účasti na elektronické aukci prostřednictvím připojení ke stanovenému dni a času v souladu s pokyny uvedenými ve výzvě. Elektronická aukce může probíhat ve více navazujících fázích. Elektronická aukce nesmí být zahájena dříve než dva pracovní dny po dni, kdy byly rozeslány výzvy.
6. Výzva musí být doplněna výsledkem úplného vyhodnocení dotčené nabídky provedeného v souladu s poměrnými váhami stanovenými v čl. 82 odst. 5 prvním pododstavci.
Výzva uvede rovněž matematický vzorec, který se při elektronické aukci použije pro určení automatických změn pořadí na základě podaných nových cen nebo nových hodnot. S výjimkou případů, kdy je ekonomicky nejvýhodnější nabídka stanovena pouze na základě ceny, musí tento vzorec zahrnovat poměrnou váhu všech kritérií stanovených pro určení ekonomicky nejvýhodnější nabídky, jak je uvedeno v oznámení použitém jako výzva k účasti v soutěži nebo v jiných v jiných částech zadávací dokumentace. Za tímto účelem musí být jakákoli případná rozpětí dopředu vyjádřena určitou hodnotou.
Jsou-li povoleny varianty, je pro každou variantu stanoven zvláštní vzorec.
7. Během každé fáze elektronické aukce zadavatelé okamžitě musí sdělit všem uchazečům dostatečné informace, které jim umožní zjistit v každé chvíli svou odpovídající pozici. Mohou jim též sdělit jiné informace týkající se jiných nabízených cen nebo hodnot, za podmínky, že je to uvedeno ve specifikaci. Mohou rovněž nabízených oznámit počet účastníků aukce. V žádném případě však nesmějí během žádné fáze elektronické aukce zveřejnit totožnost uchazečů.
8. Zadavatelé musí uzavírat elektronické aukce jedním nebo více z následujících způsobů:
a)
v předem stanovený den a čas;
b)
pokud neobdrží žádné další nové ceny či nové hodnoty, které splňují požadavky na minimální rozdíly, za předpokladu, že předem stanovili dobu, která musí uplynout po obdržení posledního podání do uzavření elektronické aukce, nebo
c)
pokud bylo dosaženo předem stanoveného počtu fází aukce.
Pokud zadavatelé mají v úmyslu uzavřít elektronickou aukci podle prvního pododstavce písm. c), případně v kombinaci se způsobem uvedeným v prvním pododstavci písm. b), výzva k účasti na aukci uvádí časový rozvrh každé fáze aukce.
9. Po uzavření elektronické aukce zadavatelé zadají zakázku v souladu s článkem 82 na základě výsledků elektronické aukce.
Článek 54
Elektronické katalogy
1. Pokud se vyžaduje použití elektronických komunikačních prostředků, mohou zadavatelé požadovat, aby byly nabídky předkládány ve formě elektronického katalogu nebo aby elektronický katalog obsahovaly.
Členské státy mohou stanovit povinnost používat elektronické katalogy u některých typů zakázek.
Nabídky předkládané ve formě elektronického katalogu mohou být doplněny dalšími dokumenty.
2. Elektronické katalogy připravují zájemci nebo uchazeči s cílem zúčastnit se určitého zadávacího řízení v souladu s technickými specifikacemi a ve formátu stanoveném zadavatelem.
Elektronické katalogy musí dále splňovat požadavky na nástroje elektronické komunikace a případné další požadavky stanovené zadavatelem v souladu s článkem 40.
3. V případech, kdy je předložení nabídek ve formě elektronického katalogu přijatelné nebo povinné, zadavatel:
a)
toto uvede v oznámení o zahájení zadávacího řízení, ve výzvě k potvrzení zájmu, anebo, pokud je soutěž vyhlašována formou oznámení o zavedení systému kvalifikace, ve výzvě k podávání nabídek nebo výzvě k jednání;
b)
v zadávací dokumentaci uvede veškeré nezbytné informace v souladu s čl. 40 odst. 6 ohledně formátu, používaného elektronického zařízení a technických opatření a specifikací spojení pro katalog.
4. Pokud byla po předložení nabídek ve formě elektronických katalogů uzavřena rámcová dohoda s více než jedním hospodářským subjektem, zadavatelé mohou stanovit, že obnovení soutěže na jednotlivé zakázky bude probíhat na základě aktualizovaných katalogů. V takovém případě použijí zadavatelé jeden z těchto způsobů:
a)
vyzvou uchazeče, aby znovu podali své elektronické katalogy upravené podle požadavků příslušné zakázky, nebo
b)
uvědomí uchazeče, že mají v úmyslu vybrat z elektronických katalogů, které již byly podány, informace nezbytné k vytvoření nabídek přizpůsobených požadavkům příslušné zakázky, pokud bylo použití této metody oznámeno v zadávacích podmínkách k rámcové dohodě.
5. Pokud zadavatelé obnoví soutěž na jednotlivé zakázky v souladu s odst. 4 písm. b), oznámí uchazečům datum a čas, kdy hodlají vybrat z katalogů informace potřebné k vytvoření nabídek přizpůsobených požadavkům jednotlivé zakázky a dají uchazečům možnost, aby tento výběr informací nepovolili.
Zadavatelé poskytnou dostatečný časový prostor mezi oznámením a skutečným výběrem informací.
Před zadáním zakázky předloží zadavatelé vybrané informace příslušnému uchazeči, aby mu dali příležitost vyvrátit nebo potvrdit, že takto vytvořená nabídka neobsahuje věcné chyby.
6. Zadavatelé mohou zadávat zakázky v rámci dynamického nákupního systému a požadovat přitom, aby nabídky spojené s konkrétní zakázkou byly podávány v podobě elektronického katalogu.
Zadavatelé mohou rovněž zadávat zakázky v rámci dynamického nákupního systému v souladu s odst. 4 písm. b) a s odstavcem 5, pokud je žádost o účast v dynamickém nákupním systému doprovázena elektronickým katalogem v souladu s technickými specifikacemi a ve formátu stanoveném zadavatelem. Zájemci tento katalog následně doplní, až budou informováni o úmyslu zadavatele vytvořit nabídky postupem uvedeným v odst. 4 písm. b).
Článek 55
Centralizované nákupní činnosti a centrální zadavatelé
1. Členské státy mohou stanovit, že zadavatelé mohou pořizovat stavební práce, dodávky nebo služby od centrálního zadavatele, který poskytuje centralizovanou nákupní činnost uvedenou v čl. 2 bodě 10 písm. a).
Členské státy mohou rovněž stanovit, že zadavatelé mohou pořizovat stavební práce, dodávky a služby prostřednictvím zakázek zadaných společným zadavatelem, prostřednictvím dynamických nákupních systémů provozovaných společným zadavatelem nebo prostřednictvím rámcové dohody uzavřené společným zadavatelem, který poskytuje centralizovanou nákupní činnost uvedenou v čl. 2 bodě 10 písm. b). Pokud mohou dynamický nákupní systém provozovaný centrálním zadavatelem používat i jiní zadavatelé, uvede se tato skutečnost ve výzvě k účasti v soutěži, kterou se tento dynamický nákupní systém zavádí.
Ve vztahu k prvnímu a druhému pododstavci mohou členské státy stanovit, že některé zakázky se zadávají prostřednictvím centrálních zadavatelů nebo jednoho či několika konkrétních centrálních zadavatelů.
2. Zadavatel splní své povinnosti podle této směrnice, pořídí-li dodávky nebo služby od centrálního zadavatele, který poskytuje centralizovanou nákupní činnost uvedenou v čl. 2 bodě 10 písm. a).
Dále musí zadavatel rovněž plnit své povinnosti podle této směrnice, pořídí-li stavební práce, dodávky nebo služby prostřednictvím zakázek zadaných centrálním zadavatelem, prostřednictvím dynamických nákupních systémů provozovaných centrálním zadavatelem nebo centrálním rámcové dohody uzavřené centrálním zadavatelem, který poskytuje centralizovanou nákupní činnost uvedenou v čl. 2 bodě 10 písm. b).
Příslušný zadavatel ovšem nese odpovědnost za splnění povinností podle této směrnice v případě částí, které provádí sám, jako je:
a)
zadání zakázky v rámci dynamického nákupního systému provozovaného centrálním zadavatelem nebo
b)
obnovení soutěže podle rámcové dohody, která byla uzavřena centrálním zadavatelem.
3. Veškerá zadávací řízení, která provádí centrální zadavatel, se provádějí formou elektronické komunikace v souladu s požadavky uvedenými v článku 40.
4. Zadavatelé mohou zadat zakázku na služby spočívající v poskytování centralizovaných nákupních činností centrálnímu zadavateli bez ohledu na postupy stanovené touto směrnicí.
Tyto zakázky na služby mohou zahrnovat i poskytování pomocných nákupních činností.
Článek 56
Příležitostné společné zadávání zakázek
1. Dva nebo více zadavatelů se mohou dohodnout na společném provádění některých konkrétních zadávacích řízení.
2. Pokud je zadávací řízení vedeno celé společně jménem a na účet všech zúčastněných zadavatelů, nesou tito zadavatelé společnou odpovědnost za splnění svých povinností podle této směrnice. To platí i v případech, kdy jeden zadavatel sám vede zadávací řízení, přičemž jedná svým jménem i jménem ostatních zúčastněných zadavatelů.
Pokud není zadávací řízení celé vedeno celé jménem a na účet zúčastněných zadavatelů, nesou zadavatelé společnou odpovědnost pouze za části prováděné společně. Každý zadavatel nese výlučnou odpovědnost za plnění svých povinností podle této směrnice ve vztahu k částem, které provádí svým jménem a na svůj účet.
Článek 57
Zadávání zakázek za účasti zadavatelů z různých členských států
1. Aniž jsou dotčeny články 28 až 31, mohou zadavatelé z různých členských států jednat společně při zadávání zakázek jedním ze způsobů stanovených v tomto článku.
Zadavatelé se pomocí prostředků stanovených v tomto článku nesmějí vyhýbat uplatňování imperativních ustanovení veřejného práva, které se na ně vztahují ve členském státě, v němž se nacházejí, a které jsou v souladu s právem Unie.
2. Členský stát svým zadavatelům nezakazuje použití centralizovaných nákupních činností poskytovaných centrálními zadavateli nacházejícími se v jiném členském státě
Pokud však jde o centralizované nákupní činnosti poskytované centrálním zadavatelem nacházejícím se v jiném členském státě než zadavatel, mohou členské státy upřesnit, že jejich zadavatelé mohou využívat pouze centralizované nákupní činnosti, jak jsou uvedeny buď v čl. 2 bodě 10 písm. a), nebo v čl. 2 bodě 10 písm. b).
3. Poskytování centralizovaných nákupních činností centrálním zadavatelem, který se nachází v jiném členském státě, probíhá v souladu s vnitrostátními pravidly toho členského státu, v němž se centrální zadavatel nachází.
Vnitrostátní pravidla členského státu, v němž se společný zadavatel nachází, se vztahují i na:
a)
zadání zakázky v rámci dynamického nákupního systému;
b)
obnovení soutěže podle rámcové dohody;
4. Několik zadavatelů z různých členských států může společně zadat zakázku, uzavřít rámcovou dohodu nebo provozovat dynamický nákupní systém. Zakázky mohou rovněž zadávat na základě rámcové dohody nebo dynamického nákupního systému. Pokud nezbytné prvky nebyly upraveny mezinárodní dohodou mezi dotčenými členskými státy, uzavřou zúčastnění zadavatelé dohodu, v níž se stanoví:
a)
povinnosti stran a ustanovení vnitrostátního práva;
b)
interní organizace zadávacího řízení, včetně jeho vedení, rozdělení stavebních prací, dodávek nebo služeb, které mají být zadány, a uzavírání smluv.
Zúčastněný zadavatel plní své povinnosti podle této směrnice, nakoupí-li stavební práce, dodávky nebo služby od zadavatele odpovědného za dané zadávací řízení. Při stanovení povinností a příslušných ustanovení vnitrostátního práva podle písmene a) si mohou zúčastnění zadavatelé rozdělit povinnosti mezi sebou a stanovit jako příslušná ustanovení vnitrostátního práva kteréhokoli členského státu, v němž se nachází některý ze zúčastněných zadavatelů. Rozdělení povinností a příslušná ustanovení vnitrostátního práva musí být v případě společně zadaných zakázek uvedeny v zadávací dokumentaci.
5. Pokud zadavatelé z různých členských států založili společný subjekt, včetně evropského seskupení pro územní spolupráci podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1082/2006 (41) nebo jiného subjektu založeného podle práva Unie, dohodnou se zúčastnění zadavatelé prostřednictvím rozhodnutí příslušného orgánu společného subjektu na vnitrostátních pravidlech jednoho z následujících členských států, kterými se bude zadávání zakázky řídit:
a)
vnitrostátní předpisy členského státu, v němž má společný subjekt své sídlo;
b)
vnitrostátní předpisy členského státu, v němž společný subjekt vykonává svou činnost.
Dohoda uvedená v prvním pododstavci může platit na dobu neurčitou, je-li to stanoveno v zakládacím aktu společného subjektu, nebo může být omezena na určitou dobu, určité typy zakázek nebo na jedno či více zadání jednotlivých zakázek.
KAPITOLA III
Průběh řízení
Oddíl 1
Příprava
Článek 58
Předběžné tržní konzultace
Před zahájením zadávacího řízení mohou zadavatelé vést tržní konzultace s cílem připravit zadání zakázky a informovat hospodářské subjekty o svých plánech a požadavcích při zadávání zakázek.
Za tímto účelem mohou zadavatelé například vyhledat nebo přijmout poradenství od nezávislých odborníků nebo orgánů či účastníků trhu. Toto poradenství mohou využít při plánování a vedení zadávacího řízení, pokud toto poradenství nenarušuje hospodářskou soutěž a nevede k porušení zásady zákazu diskriminace a zásady transparentnosti.
Článek 59
Předchozí účast zájemců nebo uchazečů
Pokud zájemce nebo uchazeč anebo podnik se vztahem k zájemci nebo uchazeči působil jako poradce zadavatele, ať již v souvislosti s článkem 58 či nikoli, nebo se jinak podílel na přípravě zadávacího řízení, přijme zadavatel příslušná opatření, aby zajistil, že účastí tohoto zájemce nebo uchazeče nebude narušena hospodářská soutěž.
Mezi tato opatření patří povinnost sdělit ostatním zájemcům a uchazečům příslušné informace vyměňované se zájemcem nebo uchazečem v rámci jeho účasti na přípravě zadávacího řízení nebo informace z této účasti vyplývající a stanovit odpovídající lhůty pro podání nabídek. Příslušný zájemce nebo uchazeč může být z řízení vyloučen pouze v případě, že neexistuje jiný způsob, jak zajistit dodržení zásady rovného zacházení.
Před každým takovým vyloučením dostane zájemce nebo uchazeč příležitost prokázat, že jeho účast na přípravě zadávacího řízení nemůže narušit hospodářskou soutěž. Přijatá opatření se zdokumentují v samostatné zprávě vyžadované podle článku 100.
Článek 60
Technické specifikace
1. Technické specifikace vymezené v bodu 1 přílohy VIII se uvádějí v zadávacích podmínkách. V technické specifikace se stanoví požadované vlastnosti stavebních prací, služeb nebo dodávky.
Tyto vlastnosti mohou rovněž odkazovat na konkrétní výrobní proces nebo metodu poskytování požadovaných stavebních prací, dodávek nebo služeb nebo na konkrétní proces spojený s jinou fázi jejich životního cyklu, a to i tehdy, kdy uvedené faktory nejsou součástí jejich věcné podstaty, za podmínky, že souvisejí s předmětem zakázky a jsou přiměřené k její hodnotě i cílům.
Technické specifikace mohou rovněž určovat, zda bude požadován převod práv k duševnímu vlastnictví.
U všech zakázek určených k použití fyzickými osobami bez ohledu na to, zda veřejností nebo pracovníky zadavatele, se tyto technické specifikace kromě řádně odůvodněných případů vypracovávají tak, aby zohledňovaly kritéria přístupnosti pro osoby s postižením nebo koncept pro všechny uživatele.
Pokud jsou právním aktem Unie přijaty závazné požadavky na přístupnost, vymezí technické specifikace kritéria přístupnosti pro osoby s postižením nebo koncept pro všechny uživatele odkazem na tento akt.
2. Technické specifikace musí hospodářským subjektům poskytovat rovný přístup k zadávacímu řízení a nesmějí vytvářet neodůvodněné překážky pro otevření veřejné zakázky hospodářské soutěži.
3. Aniž jsou dotčena právně závazná vnitrostátní technická pravidla, jsou-li v souladu s právem Unie, musí být technické specifikace formulovány jedním z následujících způsobů:
a)
formou požadavků na výkon nebo funkci, včetně vlastností z hlediska vlivu na životní prostředí, pokud jsou tyto parametry dostatečně přesné, aby umožnily uchazeči určit předmět zakázky a zadavateli zadat zakázku;
b)
odkazem na technické specifikace a, v pořadí podle významu, na vnitrostátní normy přejímající evropské normy, evropská technická schválení“ obecné technické specifikace, mezinárodní normy nebo jiný technický referenční systém vypracovaný evropskými normalizačními subjekty nebo, pokud tyto neexistují, na vnitrostátní normy, vnitrostátní technická schválení nebo vnitrostátní technické specifikace týkající se projektování, výpočtu a realizace stavebních prací a použití dodávek; každý odkaz je doprovázen slovy „nebo rovnocenný“;
c)
formou požadavků na výkon nebo funkci uvedených v písmenu a) s odkazem na technické specifikace uvedené v písmenu b) jako prostředek pro předpoklad shody s takovými požadavky na výkon nebo funkci;
d)
odkazem na technické specifikace uvedené v písmenu b) pro určité vlastnosti a odkazem na požadavky na výkon nebo funkci uvedené v písmenu a) pro ostatní vlastnosti.
4. Není-li to odůvodněno předmětem zakázky, nesmějí technické specifikace odkazovat na určité provedení nebo zdroj nebo konkrétní postup, který je příznačný pro výrobky nebo služby poskytované určitým hospodářským subjektem, nebo na obchodní značky, patenty, typy nebo určitý původ či výrobu, pokud by to mělo za důsledek zvýhodnění nebo vyloučení určitých podniků nebo určitých výrobků. Takový odkaz je výjimečně povolen, pokud není možný dostatečně přesný a srozumitelný popis předmětu zakázky podle odstavce 3. Takový odkaz musí být doprovázen slovy „nebo rovnocenný“.
5. Pokud zadavatel využije možnosti odkázat na technické specifikace podle odst. 3 písm. b), nesmí odmítnout nabídku pouze z důvodu, že nabízené stavební práce, dodávky nebo služby nejsou shodné s technickými specifikacemi, na které odkázal, pokud uchazeč ve své nabídce jakýmkoli vhodným prostředkem, včetně dokladů uvedených v článku 62, prokázal, že navrhovaná řešení vyhovují rovnocenným způsobem požadavkům definovaným technickými specifikacemi.
6. Pokud zadavatel využije možnosti stanovit technické specifikace ve formě požadavků na výkon nebo funkci podle odst. 3 písm. a), nesmí odmítnout nabídku na dodávky, služby nebo stavební práce, které splňují vnitrostátní normu přejímající evropskou normu, splňují evropské technické schválení nebo obecnou technickou specifikaci, mezinárodní normu nebo technický referenční systém vypracovaný evropským normalizačním subjektem, pokud tyto specifikace zohledňují požadavky na výkon nebo funkci, které zadavatel stanovil.
Ve své nabídce uchazeč prokáže jakýmikoliv vhodnými prostředky, včetně dokladů uvedených v článku 62, že dodávky, služba nebo stavební práce splňující normu jsou v souladu s požadavky na výkon nebo funkci, které zadavatel stanovil.
Článek 61
Štítky
1. Pokud zadavatelé mají v úmyslu nakoupit stavební práce, dodávky nebo služby, které mají zvláštní environmentální, sociální nebo jiné vlastnosti, mohou v technických specifikacích, kritériích pro zadání nebo podmínkách plnění zakázky vyžadovat zvláštní štítek coby doklad, že příslušné stavební práce, dodávky nebo služby požadovaným vlastnostem vyhovují, jsou-li splněny všechny následující podmínky:
a)
požadavky na označení štítkem se týkají výhradně kritérií, která souvisejí s předmětem zakázky a která jsou vhodná pro definování vlastností staveb, dodávek nebo služeb, které jsou předmětem zakázky;
b)
požadavky na označení štítkem vycházejí z objektivně ověřitelných a nediskriminačních kritérií;
c)
štítky jsou zavedeny v rámci otevřeného a transparentního řízení, na kterém se mohou podílet všechny relevantní zúčastněné strany, včetně orgánů státní správy, spotřebitelů, sociálních partnerů, výrobců, distributorů a nevládních organizací;
d)
štítky jsou přístupné všem subjektům, které o to mají zájem;
e)
požadavky na označení štítkem jsou stanoveny třetí stranou, nad níž hospodářský subjekt žádající o štítek nemůže vykonávat rozhodující vliv.
Pokud zadavatelé nevyžadují, aby stavební práce, dodávky nebo služby splňovaly veškeré požadavky na označení štítkem, uvedou, o které požadavky se jedná.
Zadavatelé vyžadující konkrétní štítek musí přijmout všechny štítky, jež potvrzují, že stavební práce, dodávky nebo služby splňují rovnocenné požadavky na štítky.
Pokud hospodářský subjekt prokazatelně neměl možnost získat v příslušné lhůtě konkrétní štítek uvedený zadavatelem nebo štítek jemu rovnocenný z důvodů, jež mu nelze přičítat, přijme zadavatel jiné vhodné doklady, jako například technickou dokumentaci výrobce, pokud příslušný hospodářský subjekt prokáže, že stavební práce, dodávky a služby, jež má poskytnout, splňují požadavky na označení konkrétním nebo konkrétní požadavky uvedené zadavatelem.
2. Pokud štítek splňuje podmínky stanovené v odst. 1 písm. b), c), d) a e), avšak zahrnuje i požadavky, které nesouvisejí s předmětem zakázky, nevyžadují zadavatelé štítek jako takový, avšak mohou definovat technické specifikace odkazem na ty podrobné specifikace štítku nebo v případě potřeby jejich části, které souvisejí s předmětem zakázky a jsou vhodné pro definování jeho vlastností.
Článek 62
Zkušební protokoly, osvědčení a další doklady
1. Zadavatelé mohou požadovat, aby hospodářské subjekty předložily zkušební protokol od subjektu posuzování shody nebo osvědčení vystavené takovým subjektem jako doklad o shodě s požadavky či kritérii uvedenými v technických specifikacích, v kritériích pro zadání nebo v podmínkách plnění zakázky.
Pokud zadavatelé požadují předložení osvědčení vydaného konkrétním subjektem posuzování shody, přijmou též osvědčení od jiných rovnocenných subjektů posuzování shody.
Pro účely tohoto odstavce se subjektem posuzování shody rozumí subjekt, který vykonává činnosti v oblasti posuzování shody včetně kalibrace, testování, certifikace a inspekce a je akreditován v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 765/2008 (42).
2. Zadavatelé přijmou jiné vhodné doklady než doklady uvedené v odstavci 1, například technickou dokumentaci výrobce, pokud dotčený hospodářský subjekt neměl přístup k osvědčením nebo zkušebním protokolům uvedeným v odstavci 1 nebo neměl možnost je získat v příslušné lhůtě, za podmínky, že absenci přístupu nelze přičítat dotčenému hospodářskému subjektu a že tento prokáže, že stavební práce, dodávky nebo služby splňují požadavky nebo kritéria stanovená v technických specifikacích, v kritériích pro zadání nebo v podmínkách plnění zakázky.
3. Členské státy poskytnou ostatním členským státům na jejich žádost informace související s doklady a dokumenty předkládanými v souladu s čl. 60 odst. 6, článkem 61 a odstavci 1 a 2 tohoto článku. Příslušné orgány členského státu, ve kterém je hospodářský subjekt usazen, poskytnou tyto informace v souladu s článkem 102.
Článek 63
Sdělování technických specifikací
1. Na žádost hospodářského subjektu, který má zájem získat zakázku, poskytnou zadavatelé technické specifikace, na něž běžně odkazují ve svých zakázkách na dodávky, stavební práce nebo služby anebo technické specifikace, které mají v úmyslu použít u zakázek, u nichž je výzvou k účasti v soutěži pravidelné předběžné oznámení. Tyto specifikace se poskytují elektronicky formou bezplatného neomezeného a plného přímého přístupu.
Technické specifikace se však poskytují jinými prostředky než elektronicky v případě, že bezplatný neomezený a plný přímý přístup elektronickými prostředky k určité části zadávací dokumentace nelze zajistit z některého z důvodů uvedených v čl. 40 odst. 1 druhém pododstavci, nebo v případě, že bezplatný neomezený a plný přímý přístup elektronickými prostředky k určité části zadávací dokumentace nelze zajistit, neboť zadavatelé hodlají uplatnit čl. 39 odst. 2.
2. Pokud technické specifikace vycházejí z dokumentů, které jsou dostupné elektronicky formou bezplatného neomezeného a plného přímého přístupu pro hospodářské subjekty, jež mají zájem, postačí uvedení odkazu na tyto dokumenty.
Článek 64
Varianty
1. Zadavatelé mohou uchazečům povolit předložení variant, které splňují minimální požadavky stanovené zadavateli, nebo od uchazečů předložení takových variant vyžadovat.
Zadavatelé v zadávací dokumentaci uvedou, zda povolují nebo vyžadují předložení variant, a v případě, že ano, uvedou minimální požadavky, jež musí varianty splňovat, a konkrétní požadavky na jejich předložení, zejména pak to, zda mohou být varianty předloženy pouze tehdy, když byla podána také nabídka, jež nepředstavuje variantu. V případě, že jsou povoleny nebo vyžadovány varianty, zadavatelé rovněž zajistí, aby zvolená kritéria pro zadání bylo možné použít na varianty, které splňují tyto minimální požadavky, jakož i na vyhovující nabídky, které varianty nemají.
2. V zadávacím řízení na zakázek na dodávky nebo na služby nesmějí zadavatelé, kteří povolili předložení variant nebo jej vyžadovali, odmítnout variantu pouze z toho důvodu, že by vedla, pokud by byla přijata, spíše k zakázce na služby než k zakázce na dodávky, nebo spíše k zakázce na dodávky než k zakázce na služby.
Článek 65
Rozdělení zakázek na části
1. Zadavatelé mohou rozhodnout o zadání zakázky tak, že ji rozdělí na jednotlivé části, a mohou vymezit rozsah a předmět těchto částí.
Zadavatelé uvedou v oznámení o zahájení zadávacího řízení, výzvě k potvrzení zájmu, nebo pokud je soutěž vyhlašována formou oznámení o zavedení systému kvalifikace, ve výzvě k podání nabídky nebo k jednání, zda nabídky mohou být předloženy pouze pro jednu, několik částí nebo pro všechny části.
2. Zadavatelé mohou i v případech, kdy lze nabídky podávat pro několik nebo všechny části, omezit počet částí, které lze zadat jedinému uchazeči, pokud je tento maximální počet částí na uchazeče uveden v oznámení o zahájení zadávacího řízení nebo ve výzvě k potvrzení zájmu, výzvě k podání nabídky nebo k jednání. Zadavatelé uvedou v zadávací dokumentaci objektivní a nediskriminační kritéria či pravidla, jež hodlají uplatnit k určení toho, které části budou zadány, pokud by použití kritérií pro zadání vedlo k tomu, že by jednomu uchazeči byl zadán vyšší než maximální možný počet částí.
3. Členské státy mohou stanovit, že pokud lze jednomu uchazeči zadat více než jednu část, mohou zadavatelé zadat zakázku kombinující několik nebo všechny části, pokud si v oznámení o zahájení zadávacího řízení nebo ve výzvě k potvrzení zájmu, výzvě k podání nabídky nebo k jednání tuto možnost vyhradili, a uvést části nebo jejich skupiny, které lze kombinovat.
4. Členské státy mohou stanovit povinnost rozdělit veřejné zakázky na jednotlivé části za podmínek stanovených v souladu s jejich vnitrostátním právem a s ohledem na právo Unie. Použije se odst. 1 první pododstavec a případně odstavec 3.
Článek 66
Stanovení lhůt
1. Při stanovení lhůt pro podání žádosti o účast a doručení nabídek zadavatelé zvláště zohlední složitost zakázky a čas nezbytný na přípravu nabídek, aniž jsou dotčeny minimální lhůty stanovené v článcích 45 až 49.
2. V případech, kdy lze nabídky předkládat pouze na základě prohlídky nebo kontroly podkladů k zadávací dokumentaci na místě, se lhůty pro předkládání nabídek, jež musí být delší než minimální lhůty stanovené v článcích 45 až 49, stanoví tak, aby se všechny dotčené hospodářské subjekty mohly seznámit se všemi informacemi nezbytnými pro vypracování nabídek.
3. Zadavatelé prodlouží lhůty pro podání nabídek tak, aby se všechny dotčené hospodářské subjekty mohly seznámit se všemi informacemi nezbytnými pro vypracování nabídek v těchto případech:
a)
pokud dodatečné informace nejsou z jakéhokoli důvodu poskytnuty nejpozději šest dnů před uplynutím lhůty stanovené pro podání nabídek, i když o ně hospodářský subjekt požádal včas. V případě zkráceného otevřeného řízení podle čl. 45 odst. 3 činí tato lhůta čtyři dny;
b)
pokud byly v zadávací dokumentaci provedeny významné změny.
Délka tohoto prodloužení musí být přiměřená významu daných informací nebo provedené změně.
Pokud o dodatečné informace nebylo požádáno včas nebo je jejich důležitost z hlediska přípravy odpovídajících nabídek nevýznamná, nemusí zadavatelé lhůty prodlužovat.
Oddíl 2
Uveřejňování a transparentnost
Článek 67
Pravidelná předběžná oznámení
1. Zadavatelé mohou oznámit svůj úmysl zahájit plánované zadávací řízení uveřejněním pravidelného předběžného oznámení. Tato oznámení obsahují informace uvedené v příloze VI části A oddílu I. Uveřejňuje je buď Úřad pro publikace Evropské unie, nebo zadavatelé na svém profilu kupujícího v souladu s bodem 2 písm. b) přílohy IX. Pokud zadavatelé uveřejní pravidelné předběžné oznámení na svém profilu kupujícího, zašlou Úřadu pro publikace Evropské unie oznámení o uveřejnění pravidelného předběžného oznámení na profilu kupujícího zahájit v souladu s bodem 3 přílohy IX. Tato oznámení obsahují informace uvedené v části B přílohy VI.
2. Je-li výzva k účasti v soutěži učiněna formou pravidelného předběžného oznámení u užšího řízení a jednacího řízení s předchozí výzvou k účasti v soutěži, musí oznámení splňovat všechny následující požadavky:
a)
konkrétně odkazuje na dodávky, stavební práce nebo služby, jež budou předmětem zakázky, která se má zadávat;
b)
uvádí, že zakázka bude zadána na základě užšího nebo jednacího řízení bez dalšího uveřejnění výzvy k účasti v soutěži, a vyzývá hospodářské subjekty, které o to mají zájem, aby písemně vyjádřily svůj zájem;
c)
obsahuje kromě informací uvedených v části A oddílu I přílohy VI rovněž informace uvedené v části A oddílu II přílohy VI;
d)
bylo zasláno k uveřejnění 35 dnů až 12 měsíců před datem, kdy byla odeslána výzva k potvrzení zájmu.
Tato oznámení se neuveřejňují na profilu kupujícího K případnému dodatečnému uveřejnění na vnitrostátní úrovni podle článku 72 nicméně na profilu kupujícího dojít může.
Období, na které se vztahuje pravidelné předběžné oznámení, nepřesáhne 12 měsíců ode dne, kdy bylo oznámení předáno k uveřejnění. V případě zakázek na sociální a jiné zvláštní služby však může pravidelné předběžné oznámení podle čl. 92 odst. 1 písm. b) pokrývat období delší než 12 měsíců.
Článek 68
Oznámení o zavedení systému kvalifikace
1. Pokud se zadavatelé rozhodnou zavést systém kvalifikace v souladu s článkem 77, oznamuje se tento systém podle přílohy X; v oznámení se uvede účel systému kvalifikace a způsob přístupu k pravidlům jeho fungování.
2. Zadavatelé uvedenou v oznámení o existenci systému kvalifikace dobu použitelnosti tohoto systému kvalifikace. Úřadu pro publikace Evropské unie oznámí veškeré změny této doby použitelnosti za použití následujících standardních formulářů:
a)
pokud dochází ke změně doby použitelnosti, aniž by byl systém ukončen, na formuláři pro oznámení o zavedení systémů kvalifikace;
b)
pokud dochází k ukončení systému, na formuláři oznámení o výsledku zadávacího řízení podle článku 70.
Článek 69
Oznámení o zahájení zadávacího řízení
Oznámení o zahájení zadávacího řízení lze používat jako formu výzvy k účasti v soutěži u všech zadávacích řízení. Oznámení musí obsahovat informace uvedené v příslušné části přílohy XI a musí být uveřejněno v souladu s článkem 71.
Článek 70
Oznámení o výsledku zadávacího řízení
1. Do 30 dnů od uzavření smlouvy na zakázku nebo rámcové dohody navazující na rozhodnutí o zadání zakázky nebo o uzavření dohody na zakázku zašlou zadavatelé oznámení o výsledku zadávacího řízení, jež obsahuje výsledky zadávacího řízení.
Toto oznámení musí obsahovat informace uvedené v příloze XII a musí být uveřejněno v souladu s článkem 71.
2. Pokud byla výzva k účasti v soutěži učiněna formou pravidelného předběžného oznámení a zadavatel rozhodl, že v průběhu období, na které se vztahuje pravidelné předběžné oznámení, nezadá žádné další zakázky, musí být tato skutečnost konkrétně uvedena v oznámení o výsledku zadávacího řízení.
V případě rámcových dohod uzavřených v souladu s článkem 51 nejsou zadavatelé povinni zasílat oznámení o výsledcích zadávacího řízení pro každou zakázku založenou na této dohodě. Členské státy mohou stanovit, že zadavatelé budou oznámení o výsledcích zadávacího řízení pro zakázky založené na rámcové dohodě čtvrtletně sdružovat. V takovém případě zadavatelé odesílají sdružená oznámení do 30 dnů od konce každého čtvrtletí.
Oznámení o výsledku zadávacího řízení v rámci dynamického nákupního systému zašlou zadavatelé do 30 dnů od zadání každé zakázky. Mohou však tato oznámení sdružit po čtvrtletích. V takovém případě odesílají sdružená oznámení do 30 dnů od konce každého čtvrtletí.
3. Informace poskytnuté v souladu s přílohou XII a určené k uveřejnění se uveřejní v souladu s přílohou IX. Určité informace o zadání zakázky nebo uzavření rámcové dohody se nemusí uveřejňovat, pokud by poskytnutí takových informací bránilo vymahatelnosti práva nebo bylo jinak v rozporu s veřejným zájmem či na újmu oprávněným obchodním zájmům konkrétního hospodářského subjektu, ať veřejného či soukromého, nebo pokud by poskytnutí takových informací bylo na újmu poctivé hospodářské soutěži mezi hospodářskými subjekty.
V případě zakázek na služby v oblasti výzkumu a vývoje mohou být informace o povaze a rozsahu služeb omezeny na:
a)
označení „služby v oblasti výzkumu a vývoje“, pokud byla zakázka zadána v jednacím řízení bez výzvy k účasti v soutěži v souladu s čl. 50 písm. b);
b)
alespoň takové podrobnosti, jaké byly uvedeny v oznámení použitém jako výzva k účasti v soutěži.
4. Informace poskytnuté v souladu s přílohou XII a označené za neurčené k uveřejnění se uveřejní pouze ve zjednodušené formě a v souladu s přílohou IX pro statistické účely.
Článek 71
Forma a způsob uveřejňování oznámení
1. Oznámení uvedená v článcích 67 až 70 zahrnují informace stanovené v části A a B přílohy VI a přílohách X, XI, a XII ve formě standardních formulářů, včetně standardních formulářů pro opravy.
Komise tyto standardní formuláře stanoví prostřednictvím prováděcích aktů. Tyto prováděcí akty se přijímají poradním postupem podle článku 105.
2. Oznámení uvedená v článcích 67 až 70 se vypracovávají, elektronicky zasílají Úřadu pro publikace Evropské unie a uveřejňují v souladu s přílohou IX. Oznámení se uveřejňují nejpozději pět dnů od data jejich zaslání. Náklady na uveřejňování oznámení Úřadem pro publikace Evropské unie nese Unie.
3. Oznámení uvedená v článcích 67 až 70 se uveřejňují v plném znění v úředním jazyce či úředních jazycích orgánů Unie, které vybral zadavatel. Tato jazyková verze nebo tyto jazykové verze představují jediné závazné (jediná závazná) znění. Shrnutí podstatných prvků každého oznámení se uveřejňuje v ostatních úředních jazycích orgánů Unie.
4. Úřad pro publikace Evropské unie zajistí, aby plné znění a shrnutí pravidelných předběžných oznámení uvedených v čl. 67 odst. 2, výzvy k účasti v soutěži, které zakládají dynamický nákupní systém, podle čl. 52 odst. 4 písm. a) a oznámení o zavedení systému kvalifikace použitá jako výzvy k účasti v soutěži podle čl. 44 odst. 4 písm. b) byly uveřejněny:
a)
v případě pravidelného předběžného oznámení po dobu 12 měsíců nebo do doručení oznámení výsledku zadávacího řízení podle čl. 70 odst. 2 s uvedením, že po dobu 12 měsíců, na niž se vztahuje výzva k účasti v soutěži, nebudou zadány žádné další zakázky. Nicméně v případě zakázek na sociální a jiné zvláštní služby musí být pravidelné předběžné oznámení uvedené v čl. 92 odst. 1 písm. b) dále uveřejňováno až do konce původně stanovené doby platnosti nebo do doručení oznámení o výsledku zadávacího řízení ve smyslu článku 70, v němž je uvedeno, že v období pokrytém výzvou k účasti v soutěži nebudou zadávány žádné další zakázky;
b)
v případě výzev k účasti v soutěži, které zakládají dynamický nákupní systém, po dobu použitelnosti dynamického nákupního systému;
c)
v případě oznámení o zavedení systému kvalifikace po dobu jeho platnosti.
5. Zadavatelé musí být schopni prokázat datum odeslání oznámení.
Úřad pro publikace Evropské unie vydá zadavateli potvrzení o přijetí oznámení a o uveřejnění předané informace s uvedením data uveřejnění. Toto potvrzení je dokladem o uveřejnění.
6. Zadavatelé mohou uveřejňovat oznámení o zahájení zadávacího řízení na stavební práce, dodávky a služby, která nepodléhají požadavkům na uveřejňování stanoveným touto směrnicí, pokud jsou tato oznámení elektronicky zaslána Úřadu pro publikace Evropské unie v souladu s formátem a postupy pro přenos informací uvedenými v příloze IX.
Článek 72
Uveřejnění na vnitrostátní úrovni
1. Oznámení uvedená v článcích 67 až 70 a informace v nich obsažené nesmějí být uveřejněny na vnitrostátní úrovni před jejich uveřejněním podle článku 71. K uveřejnění na vnitrostátní úrovni však v každém případě může dojít, pokud zadavatelům nebylo uveřejnění oznámeno do 48 hodin od potvrzení o přijetí oznámení podle článku 71.
2. Oznámení uveřejněná na vnitrostátní úrovni nesmějí obsahovat jiné informace než ty, které jsou obsaženy v oznámeních zaslaných Úřadu pro publikace Evropské unie nebo uveřejněných na profilu kupujícího, a musí uvádět datum odeslání oznámení Úřadu pro publikace Evropské unie nebo uveřejnění na profilu kupujícího.
3. Pravidelná předběžná oznámení nesmějí být uveřejněna na profilu kupujícího před tím, než je Úřadu pro publikace Evropské unie odesláno oznámení o jejich uveřejnění touto formou. Uvede se v nich datum tohoto odeslání.
Článek 73
Dostupnost zadávací dokumentace v elektronické podobě
1. Zadavatelé zajistí bezplatný neomezený a plný přímý přístup elektronickými prostředky k zadávací dokumentaci ode dne uveřejnění oznámení v souladu s článkem 71 nebo od data, kdy byla odeslána výzva k potvrzení zájmu.
Pokud je výzva k účasti v soutěži učiněna ve formě oznámení o existenci systému kvalifikace, bude tento přístup zajištěn co nejdříve, nejpozději však ve chvíli, kdy je odeslána výzva k podání nabídky nebo výzva k jednání. V textu oznámení nebo výzvy se uvede internetová adresa, na které je zadávací dokumentace dostupná.
Pokud k některým částem zadávací dokumentace nelze poskytnout bezplatný neomezený a plný přímý přístup elektronickými prostředky z jednoho z důvodů uvedených v čl. 40 odst. 1 druhém pododstavci, mohou zadavatelé v oznámení nebo výzvě k potvrzení zájmu uvést, že příslušná část zadávací dokumentace bude předána jinými než elektronickými prostředky v souladu s druhým odstavcem tohoto článku. V takovém případě se lhůta pro podání nabídek prodlouží o pět dnů, s výjimkou řádně odůvodněných naléhavých případů uvedených v čl. 45 odst. 3, a případů, kdy byla lhůta stanovena vzájemnou dohodou podle čl. 46 odst. 2 druhého pododstavce nebo čl. 47 odst. 2 druhého pododstavce.
Pokud k některým částem zadávací dokumentace nelze poskytnout bezplatný neomezený a plný přímý přístup elektronickými prostředky, neboť zadavatelé hodlají uplatnit čl. 39 odst. 2, uvedou v oznámení nebo ve výzvě k potvrzení zájmu, nebo v případech, kdy je výzva k účasti v soutěži učiněna formou oznámení o zavedení systému kvalifikace, v zadávací dokumentaci, která opatření zaměřená na ochranu důvěrné povahy informací požadují a jakým způsobem lze získat přístup k příslušným dokumentům. V takovém případě se lhůta pro podání nabídek prodlouží o pět dnů, s výjimkou řádně odůvodněných naléhavých případů uvedených v čl. 45 odst. 3, a případů, kdy byla lhůta stanovena vzájemnou dohodou podle čl. 46 odst. 2 druhého pododstavce nebo druhého pododstavce čl. 47 odst. 2.
2. Zadavatelé poskytnou všem uchazečům, kteří se účastní zadávacího řízení, dodatečné informace ke specifikacím a dalším podkladům nejpozději šest dnů před uplynutím lhůty pro podání nabídek, je-li o ně požádáno s dostatečným předstihem. V případě zkráceného otevřeného řízení podle čl. 45 odst. 3 činí tato lhůta čtyři dny.
Článek 74
Výzvy určené zájemcům
1. V užších řízeních, soutěžních dialozích, inovačních partnerstvích nebo v jednacích řízeních s předchozí výzvou k účasti v soutěži zadavatelé současně a písemně vyzvou vybrané zájemce k podání nabídky, k účasti v dialogu nebo k jednání.
Pokud se jako výzva k účasti v soutěži používá pravidelné předběžné oznámení podle čl. 44 odst. 4 písm. a), zadavatelé vyzvou současně a písemně hospodářské subjekty, které vyjádřily svůj zájem, aby potvrdily trvání svého zájmu.
2. Výzvy uvedené v odstavci 1 tohoto článku musí obsahovat odkaz na elektronickou adresu, na které je zadávací dokumentace přímo k dispozici v elektronické podobě. Výzvy musí být doplněny o zadávací dokumentaci, pokud není tato zadávací dokumentace předmětem bezplatného neomezeného a plného přímého přístupu z důvodů uvedených v čl. 73 odst. 1 třetím nebo čtvrtém pododstavci a nebyla dosud zpřístupněna jiným způsobem. Výzvy uvedené v odstavci 1 tohoto článku musí obsahovat rovněž informace stanovené v příloze XIII.
Článek 75
Informování žadatelů o zápisu do systému kvalifikace, zájemců a uchazečů
1. Zadavatelé co možná nejdříve informují jednotlivé zájemce a uchazeče o přijatých rozhodnutích týkajících se uzavření rámcové dohody, zadání zakázky nebo zařazení do dynamického nákupního systému, včetně důvodů, pro které se rozhodli upustit od uzavření rámcové dohody nebo od zadání zakázky, pro kterou byla učiněna výzva k účasti v soutěži, anebo obnovit řízení nebo upustit od zavedení dynamického nákupního systému.
2. Na žádost dotčeného zájemce nebo uchazeče oznámí zadavatelé co nejdříve, nejpozději však do 15 dnů od doručení písemné žádosti:
a)
každému neúspěšnému zájemci důvody zamítnutí jeho žádosti o účast;
b)
každému neúspěšnému uchazeči důvody zamítnutí jeho nabídky a v případech uvedených v čl. 60 odst. 5 a 6 též důvody svého rozhodnutí o nerovnocennosti nebo rozhodnutí, podle kterého stavební práce, dodávky a služby neodpovídají požadavkům na výkon a funkci;
c)
každému uchazeči, který podal přijatelnou nabídku, vlastnosti a relativní výhody vybrané nabídky, jakož i jméno úspěšného uchazeče nebo stran rámcové dohody;
d)
každému uchazeči, který podal přijatelnou nabídku, průběh a postup jednání a dialogu s uchazeči.
3. Zadavatelé mohou rozhodnout, že určité informace o zadání zakázky nebo uzavření rámcové dohody nebo zařazení do dynamického nákupního systému, uvedené v odstavci 1 a 2, nesdělí, pokud by jejich poskytnutí bránilo vymahatelnosti práva nebo bylo jinak v rozporu s veřejným zájmem či na újmu oprávněným obchodním zájmům konkrétního hospodářského subjektu, ať veřejného či soukromého, jemuž byla zakázka zadána, nebo pokud by poskytnutí takových informací bylo na újmu poctivé hospodářské soutěži mezi hospodářskými subjekty.
4. Zadavatelé, kteří zavedli a provozují systém kvalifikace, informují žadatele o svém rozhodnutí ohledně zápisu do systému kvalifikace ve lhůtě šesti měsíců.
Pokud vydání rozhodnutí trvá déle než čtyři měsíce od předložení žádosti, informuje zadavatel žadatele do dvou měsíců od předložení žádosti o důvodech prodloužení lhůty a o datu, do kterého bude jeho žádost přijata nebo zamítnuta.
5. Žadatelé, jejichž žádost je zamítnuta, musí být o tomto zamítavém rozhodnutí, jakož i o jeho důvodech, informováni co nejdříve, nejpozději však do patnácti dnů ode dne přijetí zamítavého rozhodnutí. Důvody musí být založeny na kvalifikačních kritériích uvedených v čl. 77 odst. 2.
6. Zadavatelé, kteří zavedli a provozují systém kvalifikace, mohou ukončit zápis v systému kvalifikace hospodářského subjektu pouze z důvodů založených na kritériích uvedených v čl. 77 odst. 2. Úmysl ukončit zápis v systému kvalifikace musí být hospodářskému subjektu písemně oznámen nejméně patnáct dní před stanoveným dnem jeho ukončení spolu s důvodem nebo důvody, které navrhovaný postup ospravedlňují.
Oddíl 3
Výběr účastníků a zadání zakázek
Článek 76
Obecné zásady
1. Pro výběr účastníků v zadávacích řízeních se použijí tato pravidla:
a)
zadavatelé, kteří stanovili pravidla a kritéria pro vyloučení uchazečů nebo zájemců v souladu s čl. 78 odst. 1 nebo čl. 80 odst. 1, vyloučí hospodářské subjekty, které spadají pod tato pravidla a splňují tato kritéria;
b)
vyberou uchazeče a zájemce v souladu s objektivními pravidly a kritérii stanovenými podle článků 78 a 80;
c)
v užších řízeních, jednacích řízeních s výzvou k účasti v soutěži, v soutěžních dialozích a v inovačních partnerstvích případně sníží v souladu s čl. 78 odst. 2 počet zájemců vybraných podle písm. a) a b) tohoto odstavce.
2. Pokud je výzva k účasti v soutěži učiněna prostřednictvím oznámení o zavedení systému kvalifikace a za účelem výběru účastníků v zadávacích řízeních na jednotlivé zakázky, které jsou předmětem výzvy k účasti v soutěži, zadavatelé:
a)
rozhodnou o zápisu hospodářských subjektů do systému kvalifikace v souladu s článkem 77;
b)
použijí na tyto kvalifikované hospodářské subjekty ustanovení odstavce 1, která jsou relevantní pro užší nebo jednací řízení, soutěžní dialogy či inovační partnerství.
3. Při výběru účastníků v užším nebo jednacím řízení, soutěžním dialogu či inovačním partnerství nesmějí zadavatelé při přijímání rozhodnutí ve spojitosti s kvalifikací nebo při aktualizaci kritérií a pravidel ve spojitosti s kvalifikací:
a)
stanovit některým hospodářským subjektům správní, technické nebo finanční podmínky, které nejsou stanoveny jiným;
b)
požadovat zkoušky nebo doklady, které jsou obsaženy v již předložených objektivních podkladech.
4. Pokud jsou informace nebo dokumenty, které mají hospodářské subjekty předložit, neúplné nebo nesprávné nebo se tak jeví, nebo pokud určité dokumenty scházejí, mohou zadavatelé dotčené hospodářské subjekty požádat o předložení, rozšíření, upřesnění nebo doplnění příslušných informací nebo dokumentů v přiměřené lhůtě, pokud takovou žádost vznesou v plném souladu se zásadami rovného zacházení a transparentnosti a pokud vnitrostátní právní předpisy, jimiž se provádí tato směrnice, nestanoví jinak.
5. Zadavatelé ověří soulad nabídek podaných vybranými uchazeči s pravidly a požadavky vztahujícími se na nabídky a zadají zakázku na základě kritérií stanovených v článcích 82 a 84 s ohledem na článek 64.
6. Zadavatel může rozhodnout, že nezadá zakázky uchazeči, který podal nejvhodnější nabídku, pokud zjistil, že nabídka nesplňuje příslušné povinnosti podle čl. 36 odst. 2.
7. V otevřených řízeních mohou zadavatelé rozhodnout, že přezkoumají nabídky před ověřením vhodnosti uchazečů, za předpokladu, že jsou dodržena příslušná ustanovení článků 76 až 84, včetně pravidla, že zakázka nebude zadána uchazeči, který měl být vyloučen podle článku 80 nebo který nesplňuje kritéria pro výběr stanovená zadavatelem v souladu s čl. 78 odst. 1 a článkem 80.
Členské státy mohou vyloučit použití postupu uvedeného v prvním pododstavci u některých druhů zakázek nebo zvláštních okolností, nebo je na některé druhy zakázek a zvláštních okolností omezit.
8. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 103 za účelem změny seznamu v příloze XIV, pokud to bude nutné za účelem doplnění nových mezinárodních dohod ratifikovaných všemi členskými státy nebo pokud stávající mezinárodní dohody, na něž se odkazuje, již nejsou ratifikovány všemi členskými státy nebo byly jinak změněny, a to například co do oblasti působnosti, obsahu nebo označení.
Pododdíl 1
Kvalifikace a výběr na základě kvalifikace
Článek 77
Systémy kvalifikace
1. Zadavatelé, kteří o to mají zájem, mohou zavést a provozovat systém kvalifikace hospodářských subjektů.
Zadavatelé, kteří zavedli nebo provozují systém kvalifikace, zajistí, aby hospodářské subjekty mohly kdykoliv požádat o zápis do systému kvalifikace.
2. Systém podle odstavce 1 může zahrnovat různé kvalifikační stupně.
Zadavatelé stanoví objektivní pravidla a kritéria pro vyloučení a výběr hospodářských subjektů žádajících o kvalifikaci a objektivní kritéria a pravidla pro provoz systému kvalifikace, která se týkají např. zápisu do systému, případné pravidelné aktualizace kvalifikací a doby trvání systému.
Pokud tato kritéria a pravidla zahrnují technické specifikace, použijí se články 60 až 62. Kritéria a pravidla mohou být v případě potřeby aktualizována.
3. Kritéria a pravidla uvedená v odstavci 2 jsou na žádost poskytnuta hospodářským subjektům. Aktualizovaná kritéria a pravidla jsou oznamována hospodářským subjektům, které mají zájem.
Pokud se zadavatel domnívá, že systém kvalifikace určitých jiných zadavatelů nebo subjektů odpovídá jeho požadavkům, sdělí hospodářským subjektům, kteří mají zájem, jména těchto jiných zadavatelů nebo subjektů.
4. Vede se písemný soupis kvalifikovaných hospodářských subjektů; může být rozdělen do kategorií podle druhu zakázek, k jejichž provedení se kvalifikace vztahuje.
5. Pokud je výzva k účasti v soutěži učiněna prostřednictvím oznámení o zavedení systému kvalifikace, jednotlivé zakázky na stavební práce, dodávky a služby, na něž se vztahuje systém kvalifikace, se zadávají na základě užšího nebo jednacího řízení, v němž jsou všichni uchazeči a účastníci vybráni ze zájemců kvalifikovaných v souladu s takovým systémem.
6. Veškeré poplatky, které jsou vybírány v souvislosti s žádostmi o zápis do systému kvalifikace nebo v souvislosti s aktualizací nebo zachováním již získané kvalifikace v rámci systému, jsou úměrné vynaloženým nákladům.
Článek 78
Kritéria pro výběr na základě kvalifikace
1. Zadavatelé mohou stanovit objektivní pravidla a kritéria pro vyloučení a výběr uchazečů nebo zájemců; tato pravidla a kritéria jsou k dispozici hospodářským subjektům, kteří o to mají zájem.
2. V případě, že zadavatelé potřebují zajistit náležitou rovnováhu mezi zvláštní povahou zadávacího řízení a zdroji potřebnými pro jeho uskutečnění, mohou v užších řízeních nebo jednacích řízeních, soutěžních dialozích či inovačních partnerstvích stanovit objektivní pravidla a kritéria, která odrážejí tuto potřebu a umožňují zadavateli omezit počet zájemců, kteří budou vyzváni k podání nabídky nebo k jednání. Počet vybraných zájemců však musí zohledňovat nutnost zajištění přiměřené soutěže.
Článek 79
Využití kapacit jiných subjektů
1. Pokud objektivní pravidla a kritéria pro vyloučení a výběr hospodářských subjektů žádajících o zápis v systému kvalifikace zahrnují požadavky týkající se ekonomické a finanční způsobilosti hospodářského subjektu nebo jeho technických a profesních schopností, může hospodářský subjekt v případě nutnosti využít kapacity jiných subjektů, ať už je právní povaha vztahů existujících mezi ním a těmito subjekty jakákoli. Pokud však jde o kritéria týkající se vzdělání a odborné kvalifikace poskytovatele služeb nebo zhotovitele nebo vedoucích pracovníků příslušného podniku nebo relevantních profesních zkušeností, mohou hospodářské subjekty využít kapacity jiných subjektů pouze tehdy, budou-li uvedené subjekty vykonávat stavební práce nebo služby, pro něž se tato způsobilost vyžaduje. Má-li hospodářský subjekt v úmyslu využít kapacity jiných subjektů, prokáže zadavateli, že bude těmito zdroji disponovat po celou dobu platnosti systému kvalifikace, například tím, že předloží závazek těchto subjektů učiněný za tímto účelem.
Pokud zadavatelé v souladu s článkem 80 této směrnice odkázali na kritéria pro vyloučení nebo kvalifikační kritéria pro výběr podle směrnice 2014/24/EU, ověří v souladu s čl. 80 odst. 3 této směrnice, zda ostatní subjekty, jejichž kapacity hodlá hospodářský subjekt využít, splňují příslušná kvalifikační kritéria pro výběr nebo zda existují důvody pro vyloučení podle článku 57 směrnice 2014/24/EU, na něž zadavatelé odkázali. Zadavatel musí požadovat, nebo po něm může tento požadavek vyžadovat členský stát, aby hospodářský subjekt nahradil subjekt, u nějž existují povinné důvody vyloučení, na něž zadavatel odkázal. Zadavatel může požadovat, nebo po něm může tento požadavek vyžadovat členský stát, aby hospodářský subjekt nahradil subjekt, u nějž existují nepovinné důvody pro vyloučení, na něž zadavatel odkázal.
Pokud hospodářský subjekt využívá kapacity jiných subjektů v souvislosti s kritérii, která se týkají ekonomické a finanční situace, může zadavatel požadovat, aby hospodářský subjekt a uvedené subjekty nesly společnou odpovědnost za plnění zakázky.
Za stejných podmínek může skupina hospodářských subjektů uvedená v čl. 37 odst. 2 využít kapacity účastníků skupiny nebo jiných subjektů.
2. Pokud objektivní pravidla a kritéria pro vyloučení a posouzení kvalifikace zájemců a uchazečů v otevřených, užších nebo jednacích řízeních, soutěžních dialozích nebo v inovačních partnerstvích zahrnují požadavky týkající se ekonomické a finanční způsobilosti hospodářského subjektu nebo jeho technických a profesních schopností, může hospodářský subjekt v případě nutnosti pro určitou zakázku využít kapacity jiných subjektů, ať už je právní povaha vztahů existujících mezi ním a těmito subjekty jakákoli. Pokud však jde o kritéria týkající se vzdělání a odborné kvalifikace poskytovatele služeb nebo zhotovitele nebo vedoucích pracovníků příslušného podniku nebo relevantních profesních zkušeností, mohou hospodářské subjekty využít kapacity jiných subjektů pouze tehdy, budou-li uvedené subjekty vykonávat stavební práce nebo služby, pro něž se tyto kapacity vyžadují. Má-li hospodářský subjekt v úmyslu využít kapacity jiných subjektů, prokáže zadavateli, že bude disponovat nezbytnými zdroji, například tím, že předloží závazek těchto subjektů učiněný za tímto účelem.
Pokud zadavatelé v souladu s článkem 80 této směrnice odkázali na kritéria pro vyloučení nebo kvalifikační kritéria pro výběr podle směrnice 2014/24/EU, ověří v souladu s čl. 80 odst. 3 této směrnice, zda ostatní subjekty, jejichž kapacity hodlá hospodářský subjekt využít, splňují příslušná kritéria pro výběr nebo zda existují důvody pro vyloučení podle článku 57 směrnice 2014/24/EU, na něž zadavatelé odkázali. Zadavatel musí požadovat, nebo po něm tento požadavek může vyžadovat členský stát, aby hospodářský subjekt nahradil subjekt, jenž nesplňuje určité příslušné kritérium pro výběr nebo u nějž existují povinné důvody pro vyloučení, na něž zadavatel odkázal. Zadavatel může požadovat, nebo po něm tento požadavek může vyžadovat členský stát, aby hospodářský subjekt nahradil subjekt, u nějž existují nepovinné důvody pro vyloučení, na něž zadavatel odkázal.
Pokud hospodářský subjekt využívá kapacity jiných subjektů v souvislosti s kritérii, která se týkají ekonomické a finanční situace, může zadavatel požadovat, aby hospodářský subjekt a uvedené subjekty nesly společnou odpovědnost za plnění zakázky.
Za stejných podmínek může skupina hospodářských subjektů uvedená v článku 37 využít kapacity účastníků skupiny nebo jiných subjektů.
3. V případě zakázek na stavební práce, služby a umístění stavby nebo instalační práce v rámci zakázky na dodávky mohou zadavatelé požadovat, aby určité stěžejní úkoly byly vykonávány přímo uchazečem samotným, nebo pokud je nabídka předkládána skupinou hospodářských subjektů uvedenou v čl. 37 odst. 2, účastníkem skupiny.
Článek 80
Použití důvodů pro vyloučení a kvalifikačních kritérií pro výběr uvedených ve směrnici 2014/24/EU
1. Objektivní pravidla a kritéria pro vyloučení a výběr hospodářských subjektů žádajících o kvalifikaci v systému kvalifikace a objektivní pravidla a kritéria pro vyloučení a posouzení kvalifikace zájemců a uchazečů v otevřených, užších nebo jednacích řízeních, v soutěžních dialozích nebo v inovačních partnerstvích mohou zahrnovat důvody pro vyloučení uvedené v článku 57 směrnice 2014/24/EU za podmínek tam stanovených.
Pokud je zadavatelem veřejný zadavatel, tato kritéria a pravidla zahrnují důvody pro vyloučení uvedené v čl. 57 odst. 1 a 2 směrnice 2014/24/EU za podmínek stanovených v uvedeném článku.
Pokud tak vyžadují členské státy, zahrnují tato kritéria a pravidla navíc důvody pro vyloučení uvedené v čl. 57 odst. 4 směrnice 2014/24/EU za podmínek stanovených v uvedeném článku.
2. Kritéria a pravidla uvedená v odstavci 1 tohoto článku mohou zahrnovat kvalifikační kritéria pro výběr stanovená v článku 58 směrnice 2014/24/EU za podmínek tam uvedených, zejména pokud jde o požadavky týkajících se ročních obratů, jak je uvedeno v odst. 3 druhém pododstavci uvedeného článku.
3. Pro účely odstavců 1 a 2 tohoto článku se použijí články 59 až 61 směrnice 2014/24/EU.
Článek 81
Normy zajišťování jakosti a normy environmentálního řízení
1. Jestliže zadavatelé požadují předložení osvědčení, která jsou vydána nezávislými subjekty a která dokládají, že hospodářský subjekt splňuje určité normy pro zajišťování jakosti, včetně norem týkajících se přístupnosti pro osoby s postižením, odkáží na systémy zajišťování jakosti založené na příslušné řadě evropských norem, které jsou osvědčeny akreditovanými subjekty. Zadavatelé uznávají rovnocenná osvědčení od subjektů usazených v jiných členských státech. Jestliže dotčený hospodářský subjekt nemá možnost tato osvědčení v daných lhůtách získat z důvodů, které mu nelze přičítat, a jestliže prokáže, že navrhovaná opatření pro zajištění jakosti splňují požadované normy pro zajišťování jakosti, přijímají zadavatelé též jiné doklady o rovnocenných opatřeních pro zajištění jakosti.
2. Jestliže zadavatelé požadují předložení osvědčení, která jsou vydána nezávislými subjekty a která dokládají, že hospodářský subjekt splňuje podmínky určitých systémů nebo norem environmentálního řízení, odkáží na systém environmentálního řízení a auditu Unie (EMAS) nebo na jiné systémy environmentálního řízení uznané v souladu s článkem 45 nařízení (ES) č. 1221/2009 nebo na další normy environmentálního řízení založené na příslušných evropských nebo mezinárodních normách přijatých akreditovanými subjekty. Zadavatelé uznávají rovnocenná osvědčení od subjektů usazených v jiných členských státech.
Jestliže hospodářský subjekt neměl prokazatelně přístup k těmto osvědčením nebo neměl možnost získat je v daných lhůtách z důvodů, které mu nelze přičítat, přijme zadavatel též jiné doklady o rovnocenných opatřeních pro environmentální řízení, jestliže hospodářský subjekt prokáže, že tato opatření jsou rovnocenná opatřením požadovaným v rámci příslušného systému nebo příslušných norem environmentálního řízení.
3. Členské státy na základě žádosti zpřístupní ostatním členským státům veškeré informace týkající se dokumentů předkládaných jako doklad o dodržení norem jakosti a environmentálních norem uvedených v odstavcích 1 a 2.
Pododdíl 2
Zadání zakázky
Článek 82
Kritéria pro zadání zakázky
1. Aniž jsou dotčeny vnitrostátní právní a správní předpisy týkající se ceny některých dodávek nebo odměňování za určité služby, vycházejí zadavatelé při zadávání zakázek z ekonomicky nejvýhodnější nabídky.
2. Ekonomicky nejvýhodnější nabídka z hlediska zadavatele se stanoví na základě ceny nebo nákladů prostřednictvím nákladové efektivnosti, například podle nákladů životního cyklu v souladu s článkem 83, a může zahrnovat nejlepší poměr mezi cenou a kvalitou, který je posuzován na základě kritérií, včetně kvalitativních, environmentálních a sociálních hledisek spojených s předmětem dané zakázky. Mezi tato kritéria může patřit například:
a)
kvalita, včetně technické úrovně, estetických a funkčních vlastností, přístupnosti, konceptu pro všechny uživatele, sociálních, environmentálních a inovačních vlastností, obchodu a jeho podmínek;
b)
organizace, kvalifikace a zkušenosti pracovníků přidělených k plnění dané zakázky v případě, že na úroveň plnění zakázky může mít významný dopad kvalita zapojených pracovníků, nebo
c)
poprodejní služby, technická pomoc a podmínky dodání, jako je datum dodání, postup dodání, doba dodání nebo dokončení plnění, závazky s ohledem na náhradní díly a zabezpečení dodávek.
Prvek související s náklady může mít také podobu pevné ceny nebo nákladů, kdy hospodářské subjekty budou soutěžit pouze z hlediska kritérií kvality.
Členské státy mohou stanovit, že zadavatelé nemohou použít pouze cenové či pouze nákladové kritérium jakožto jediné kritérium pro zadání zakázky nebo omezit jejich použití na určité kategorie zadavatelů nebo na určité typy zakázek.
3. Má se za to, že kritéria pro zadání jsou spojena s předmětem veřejné zakázky, pokud se týkají stavebních prací, dodávek nebo služeb, které mají být poskytnuty v rámci dané zakázky, v jakémkoli ohledu a v kterékoli fázi jejich životního cyklu, a to včetně faktorů ve spojitosti:
a)
konkrétním procesem výroby, poskytování stavebních prací, dodávek nebo služeb či obchodu s nimi, nebo
b)
konkrétním procesem pro jinou fázi jejich životního cyklu,
a to i v případě, že tyto faktory nejsou součástí jejich věcné podstaty.
4. Kritéria pro zadání zakázky nesmějí zadavateli ponechávat neomezenou volnost výběru. Musí zajistit možnost účinné hospodářské soutěže a být doplněna specifikacemi, které umožňují účinné ověření informací poskytovaných uchazeči, aby bylo možno posoudit, jakou měrou nabídky splňují kritéria pro zadání zakázky. V případě pochybností zadavatelé fakticky ověří správnost informací a dokladů, které uchazeči poskytli.
5. Zadavatel upřesní v zadávací dokumentaci poměrnou váhu, kterou přikládá každému z kritérií zvolených pro stanovení ekonomicky nejvýhodnější nabídky, s výjimkou případů, kdy je stanovena pouze na základě ceny.
Tato váha může být vyjádřena stanovením rozmezí s přiměřeným maximálním rozpětím.
Pokud stanovení váhy není možné z objektivních důvodů, zadavatel uvede kritéria sestupně podle významu.
Článek 83
Náklady životního cyklu
1. Náklady životního cyklu zahrnují v příslušném rozsahu všechny následující náklady v průběhu životního cyklu výrobku, služby nebo stavebních prací nebo části těchto nákladů:
a)
náklady nesené zadavatelem nebo jinými uživateli, jako např.:
i)
náklady související s pořízením,
ii)
náklady související s využíváním, jako je spotřeba energie a jiných zdrojů,
iii)
náklady na údržbu,
iv)
náklady spojené s koncem životnosti, jako jsou náklady na sběr a recyklaci;
b)
náklady způsobené environmentálními externalitami, které jsou spojeny s výrobkem, službou nebo stavebními pracemi v průběhu jejich životního cyklu, pokud lze vyčíslit a ověřit jejich peněžní hodnotu; tyto náklady mohou zahrnovat náklady na emise skleníkových plynů a emise jiných znečišťujících látek a jiné náklady na zmírnění změny klimatu.
2. Pokud zadavatelé posuzují náklady podle přístupu vycházejícího z nákladů životního cyklu, uvedou v zadávací dokumentaci údaje, které mají uchazeči poskytnout, a metodu, kterou zadavatel použije ke stanovení nákladů životního cyklu na základě těchto údajů.
Metoda použitá pro posouzení nákladů způsobených environmentálními externalitami musí splňovat všechny tyto podmínky:
a)
je založena na objektivně ověřitelných a nediskriminačních kritériích. Zejména v případě, že není určena pro opakované nebo trvalé užívání, nesmí neoprávněně zvýhodňovat nebo znevýhodňovat určité hospodářské subjekty;
b)
je přístupná všem stranám, které mají zájem;
c)
požadované údaje mohou být poskytnuty s vynaložením přiměřeného úsilí průměrně pečlivými hospodářskými subjekty, včetně hospodářských subjektů ze třetích zemí, které jsou stranami dohody o vládních zakázkách nebo jiných mezinárodních dohod, kterými je Unie vázána.
3. Pokud bylo legislativním aktem Unie stanoveno povinné užívání společné metody výpočtu nákladů životního cyklu, použije se tato metoda pro posuzování nákladů životního cyklu.
Seznam takových legislativních aktů a v případě potřeby též aktů v přenesené pravomoci, které je doplňují, je uveden v příloze XV.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 103 za účelem aktualizace uvedeného seznamu, pokud je aktualizace seznamu nezbytná s ohledem na přijetí nových právních předpisů, které stanoví povinné použití společné metody, nebo s ohledem na zrušení nebo změnu stávajících právních aktů.
Článek 84
Mimořádně nízké nabídky
1. Zadavatelé požadují po hospodářských subjektech, aby vysvětlily cenu či náklady navržené v nabídce v případech, kdy se nabídka ve vztahu ke stavebním pracím, dodávkám nebo službám jeví jako mimořádně nízká.
2. Vysvětlení uvedená v odstavci 1 se mohou týkat zejména:
a)
ekonomických aspektů výrobního procesu, poskytovaných služeb nebo konstrukčních metod;
b)
zvolených technických řešení nebo výjimečně příznivých podmínek, které má uchazeč k dispozici pro dodání výrobků, poskytnutí služeb nebo pro provedení stavebních prací;
c)
originality dodávek, služeb nebo stavebních prací navrhovaných uchazečem;
d)
dodržování povinností uvedených v čl. 36 odst. 2;
e)
dodržování povinností uvedených v článku 88;
f)
možnosti uchazeče získat státní podporu.
3. Zadavatel posoudí poskytnuté informace konzultací s uchazečem. Zadavatel může nabídku odmítnout pouze v případě, že předložený doklad s ohledem na faktory uvedené v odstavci 2 uspokojivě neodůvodňuje nízkou úroveň navrhovaných cen či nákladů.
Zadavatelé nabídku odmítnout, pokud dospějí k závěru, že nabídka je mimořádně nízká, jelikož nesplňuje příslušné povinnosti uvedené v čl. 36 odst. 2.
4. Pokud zadavatel shledá, že nabídka je mimořádně nízká proto, že uchazeč obdržel státní podporu, může ji odmítnout jen z tohoto důvodu pouze tehdy, byl-li uchazeč konzultován a nebyl schopen v dostatečné lhůtě stanovené zadavatelem prokázat, že dotčená podpora byla slučitelná s vnitřním trhem ve smyslu článku 107 Smlouvy o fungování EU. Zadavatel, který odmítne nabídku za těchto okolností, o tom informuje Komisi.
5. Členské státy na základě žádosti zpřístupní prostřednictvím správní spolupráce ostatním členským státům jakékoli informace týkající se dokladů a dokumentů předložených v souvislosti s faktory uvedenými v odstavci 2, jako například právní a správní předpisy, obecně platné kolektivní dohody nebo vnitrostátní technické normy.
Oddíl 4
Nabídky zahrnující výrobky ze třetích zemí a vztahy s těmito zeměmi
Článek 85
Nabídky zahrnující výrobky ze třetích zemí
1. Tento článek se vztahuje na nabídky zahrnující výrobky ze třetích zemí, s nimiž Unie neuzavřela mnohostrannou ani dvoustrannou dohodu zajišťující srovnatelný a účinný přístup pro podniky z Unie na trhy těchto třetích zemí. Tím nejsou dotčeny závazky Unie nebo jejích členských států vůči třetím zemím.
2. Jakákoliv nabídka učiněná za účelem zadání zakázky na dodávky smí být odmítnuta, jestliže podíl výrobků pocházejících ze třetích zemí, určený v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013 (43), přesahuje 50 % celkové hodnoty výrobků představujících nabídku.
Pro účely tohoto článku se software používaný v zařízeních telekomunikačních sítí považuje za výrobek.
3. S výhradou druhého pododstavce tohoto odstavce, jsou-li dvě nebo více nabídek rovnocenné z hlediska kritérií pro zadání zakázky uvedených v článku 82, mají přednost nabídky, které nesmějí být odmítnuty podle odstavce 2 tohoto článku. Ceny těchto nabídek jsou pro účely tohoto článku považovány za rovnocenné, jestliže rozdíl mezi cenami nepřesáhne 3 %.
Podle prvního pododstavce však nesmí být dána přednost jedné nabídce před jinou, pokud by přijetí takové nabídky nutilo zadavatele získávat materiál, který má technické vlastnosti odlišné od vlastností již používaného materiálu, což by mělo za následek neslučitelnost nebo technické obtíže při provozu a údržbě nebo neúměrné náklady.
4. Pro účely tohoto článku se při určování podílu výrobků ze třetích zemí podle odstavce 2 neberou v úvahu ty třetí země, na které byla rozhodnutím Rady podle odstavce 1 rozšířena oblast působnosti této směrnice.
5. Komise předloží Radě do 31. prosince 2015 a poté každý rok zprávu o pokroku učiněném v mnohostranných nebo dvoustranných jednáních týkajících se přístupu podniků z Unie na trhy třetích zemí v oblasti působnosti této směrnice, o výsledcích dosažených v těchto jednáních a o praktickém provedení všech dohod, které byly uzavřeny.
Článek 86
Vztahy se třetími zeměmi s ohledem na zakázky na stavební práce, dodávky a služby
1. Členské státy informují Komisi o jakýchkoli obecných potížích, ať právních či faktických, s nimiž se setkávají jejich podniky při zajišťování zadávání zakázek na služby ve třetích zemích.
2. Komise do 18. dubna 2019 a poté pravidelně předloží Radě zprávu o zpřístupňování zakázek na služby ve třetích zemích a o průběhu jednání s těmito zeměmi o této problematice, zvláště v rámci Světové obchodní organizace (WTO).
3. Komise musí osloví dané třetí země s cílem o nápravu situace kdykoliv zjistí, buď na základě zpráv uvedených v odstavci 2 nebo jiných informací, že třetí země v souvislosti se zadáváním zakázek na služby:
a)
neposkytuje podnikům z Unie účinný přístup srovnatelný s přístupem poskytovaným Unií podnikům z této země;
b)
neposkytuje podnikům z Unie vnitrostátní zacházení nebo stejné soutěžní příležitosti jako mají podniky se sídlem v dané zemi nebo
c)
poskytuje podnikům z jiných třetích zemí příznivější zacházení než podnikům z Unie.
4. Členské státy informují Komisi o jakýchkoli potížích, ať právních či faktických, s nimiž se setkaly jejich podniky a které vyplývají z nedodržování ustanovení mezinárodního pracovního práva uvedených v příloze XIV, když zkoušely zadávat zakázky ve třetích zemích.
5. Za okolností uvedených v odstavcích 3 a 4 může Komise kdykoli navrhnout, aby Rada přijala prováděcí akt s cílem pozastavit nebo omezit, na dobu stanovenou v prováděcím aktu, zadávání zakázek na služby:
a)
podnikům, které se řídí právem dané třetí země;
b)
podnikům přidruženým k podnikům uvedeným v písmenu a), které mají sídlo v Unii, ale nemají žádné přímé a skutečné spojení s hospodářstvím členského státu;
c)
podnikům, které podaly nabídky, jejichž předmětem jsou služby pocházející z dané třetí země.
Rada rozhodne kvalifikovanou většinou co nejdříve.
Komise může navrhnout tato opatření z vlastního podnětu nebo na žádost členského státu.
6. Tímto článkem nejsou dotčeny závazky Unie vůči třetím zemím vyplývající z mezinárodních smluv o veřejných zakázkách, zejména v rámci WTO.
KAPITOLA IV
Plnění zakázky
Článek 87
Podmínky plnění zakázky
Zadavatelé mohou stanovit zvláštní podmínky pro plnění zakázky za předpokladu, že souvisí s předmětem zakázky ve smyslu čl. 82 odst. 3 a že jsou uvedeny ve výzvě k účasti v soutěži nebo v zadávací dokumentaci. Tyto podmínky mohou zahrnovat hospodářské, inovační, environmentální, sociální nebo se zaměstnáním související aspekty.
Článek 88
Využití subdodavatelů
1. Dodržování povinností uvedených v čl. 36 odst. 2 ze strany subdodavatelů musí být zajištěno prostřednictvím patřičných opatření přijatých příslušnými vnitrostátními orgány v rámci jejich pravomocí.
2. V zadávací dokumentaci může zadavatel od uchazečů požadovat nebo mu může být členským státem uložena povinnost od uchazečů požadovat, aby ve své nabídce uvedli, ve spojitosti s jakou částí zakázky případně zamýšlejí zapojit třetí osoby, a všechny navrhované subdodavatele.
3. Členský stát může stanovit, že na žádost subdodavatele a pokud to povaha zakázky umožňuje, zadavatel převede splatné částky přímo subdodavateli služeb, dodávek nebo stavebních prací poskytnutých subdodavatelem hospodářskému subjektu, kterému byla zakázka zadána (hlavní dodavatel). Tato opatření mohou zahrnovat příslušné mechanismy umožňující hlavnímu dodavateli podat námitku proti neoprávněně vyplaceným částkám Úprava týkající se tohoto způsobu plateb musí být stanovena v zadávací dokumentaci.
4. Odstavci 1 až 3 není dotčena odpovědnost hlavního dodavatele.
5. V případě zakázek na stavební práce a služeb, které mají být poskytnuty v zařízeních pod přímým dohledem zadavatele, požádá zadavatel po zadání zakázky, avšak nejpozději v době zahájení jejího plnění, hlavního dodavatele, aby mu sdělil jméno, kontaktní údaje a právní zástupce subdodavatelů zapojených do těchto stavebních prací či služeb, jsou-li v dané době známi. Zadavatel požádá hlavního dodavatele, aby mu po dobu trvání zakázky sděloval veškeré změny těchto informací, jakož i informací požadovaných v případě všech nových subdodavatelů, které následně zapojí do těchto stavebních prací či služeb.
Bez ohledu na první pododstavec mohou členské státy uložit povinnost poskytovat požadované informace přímo hlavnímu dodavateli.
Je-li to nezbytné pro účely odst. 6 písm. b) tohoto článku, požadované informace jsou doplněny vlastními prohlášeními subdodavatelů, jak je stanoveno v čl. 80 odst. 3. Prováděcí opatření podle odstavce 8 tohoto článku mohou stanovit, že subdodavatelé, kteří jsou zapojeni po zadání zakázky, musí namísto vlastního prohlášení poskytnout osvědčení a další podklady.
První pododstavec se nevztahuje na dodavatele dodávek.
Zadavatelé mohou rozšířit, nebo po nich mohou členské státy požadovat, aby rozšířili povinnosti stanovené v prvním pododstavci například pro:
a)
zakázky na dodávky, jiné zakázky na služby, než jsou zakázky týkající se služeb, jež mají být poskytnuty v zařízeních pod přímým dohledem zadavatele, nebo v případě dodavatelů zapojených do zakázek na stavební práce či služby;
b)
subdodavatele subdodavatelů hlavního dodavatele nebo dále na nižší úrovni subdodavatelského řetězce.
6. S cílem předejít porušení povinností uvedených v čl. 36 odst. 2 lze přijmout patřičná opatření, jako například:
a)
v případě, že vnitrostátní právní předpisy členského státu stanoví režim společné odpovědnosti mezi subdodavateli a hlavním dodavatelem, zajistí dotčený členský stát, aby byla příslušná pravidla uplatňována v souladu s podmínkami stanovenými v čl. 36 odst. 2;
b)
veřejní zadavatelé mohou v souladu s čl. 80 odst. 3 této směrnice ověřit nebo po nich mohou členské státy požadovat, aby ověřili, zda existují důvody pro vyloučení subdodavatelů podle článku 57 směrnice 2014/24/EU. V těchto případech veřejný zadavatel požádá hospodářský subjekt, aby nahradil subdodavatele, u nějž se při ověření prokázalo, že existují povinné důvody pro vyloučení. Veřejný zadavatel může, nebo po něm může tento požadavek vyžadovat členský stát, aby hospodářský subjekt nahradil subdodavatele, u nějž se při ověření prokázalo, že existují nepovinné důvody pro vyloučení.
7. Členské státy mohou stanovit v rámci vnitrostátních právních předpisů přísnější pravidla odpovědnosti nebo přijmout v rámci vnitrostátních právních předpisů další opatření pro přímé platby subdodavatelům, například mohou stanovit přímé platby subdodavatelům, aniž by o tyto přímé platby subdodavatelé museli žádat.
8. Členské státy, jež se rozhodnou přijmout opatření podle odstavců 3, 5 nebo 6, musí prostřednictvím právních či správních předpisů a s ohledem na právo Unie stanovit podmínky k provedení těchto opatření. Přitom mohou členské státy omezit jejich použitelnost, například pokud jde o určité typy zakázek, určité kategorie zadavatelů nebo hospodářských subjektů či určité částky.
Článek 89
Změny smluv na zakázky v době jejich trvání
1. Smlouvy na zakázky a rámcové dohody mohou být změněny bez nového zadávacího řízení v souladu s touto směrnicí v následujících případech:
a)
pokud změny, bez ohledu na jejich peněžní hodnotu, byly upraveny v původní zadávací dokumentaci v jasných, přesných a jednoznačných ustanoveních o změnách, jež mohou zahrnovat ustanovení o úpravě cen či opčních právech. Tato ustanovení musí upravovat rozsah a povahu možných změn a opčních práv, jakož i podmínky, za nichž mohou být uplatněny. Nemohou však stanovit změny ani opční práva, které by měnily celkovou povahu zakázky nebo rámcové dohody;
b)
u dodatečných stavebních prací, služeb nebo dodávek původního dodavatele jakékoli hodnoty, které jsou nezbytné a nebyly zahrnuty v původní zakázce, jestliže změna dodavatele:
i)
není možná z ekonomických nebo technických důvodů, jako jsou například požadavky na zaměnitelnost nebo interoperabilitu se stávajícím zařízením, softwarem, službami nebo instalacemi pořízenými v rámci původní zakázky, a
ii)
by způsobila zadavateli značné obtíže nebo výrazné zvýšení nákladů;
c)
pokud jsou splněny všechny tyto podmínky:
i)
potřeba změny byla vyvolána okolnostmi, které zadavatel jednající s náležitou péčí nemohl předvídat,
ii)
změna nemění celkovou povahu zakázky;
d)
pokud nový dodavatel nahrazuje dodavatele, jemuž zadavatel původně zakázku zadal, v důsledku:
i)
jednoznačného ustanovení o změnách nebo opčních právech v souladu s písmenem a),
ii)
univerzálního nebo singulárního právního nástupnictví, kdy do postavení původního dodavatele v důsledku restrukturalizace, včetně převzetí, fúzí, akvizic nebo úpadku, vstupuje jiný hospodářský subjekt, který splňuje původně stanovená kvalifikační kritéria pro výběr, pokud tento krok nepřináší další podstatné změny smlouvy na zakázku a jeho cílem není obejít uplatňování této směrnice, nebo
iii)
situace, kdy samotný zadavatel plní povinnosti hlavního dodavatele vůči subdodavatelům, jestliže je tato možnost stanovena ve vnitrostátních právních předpisech podle článku 88;
e)
pokud změny, bez ohledu na svou hodnotu, nejsou podstatné ve smyslu odstavce 4.
Zadavatelé, kteří změnili smlouvu na zakázku v případech stanovených v písmenech b) a c) tohoto odstavce, uveřejní za tímto účelem oznámení v Úředním věstníku Evropské unie. Oznámení musí obsahovat informace stanovené v příloze XVI a musí být zveřejněno v souladu s článkem 71.
2. Smlouvy na zakázku je rovněž možné měnit bez zahájení nového zadávacího řízení v souladu s touto směrnicí a aniž je nutné ověřovat, zda jsou splněny podmínky stanovené v odst. 4 písm. a) až d), pokud je hodnota změny nižší než obě následující hodnoty:
i)
finanční limity stanovené v článku 15 a
ii)
10 % hodnoty původní zakázky na služby a dodávky a 15 % hodnoty původní zakázky na stavební práce.
Změna však nesmí změnit celkovou povahu zakázky či rámcové dohody. V případě, že je provedeno několik po sobě následujících změn, bude hodnota stanovena na základě kumulativní hodnoty těchto po sobě jdoucích změn.
3. Pro účely výpočtu ceny uvedené v odstavci 2 je referenční hodnotou aktualizovaná cena, pokud smlouva na zakázku obsahuje ustanovení o indexaci cen.
4. Změna smlouvy na zakázku nebo rámcové dohody během jejího trvání se považuje za podstatnou ve smyslu odst. 1 písm. e), pokud činí novou smlouvu nebo rámcovou dohodu podstatně odlišnou od původně uzavřené smlouvy na zakázku nebo rámcové dohody. Aniž jsou dotčeny odstavce 1 a 2, považuje se změna v každém případě za podstatnou, pokud je splněna alespoň jedna z těchto podmínek:
a)
změna zavádí podmínky, které, pokud by byly součástí původního zadávacího řízení, by umožnily přístup jiných zájemců než těch, kteří byli původně vybráni, nebo přijetí jiné nabídky, než byla původně přijata, nebo by k účasti na zadávacím řízení přilákaly další účastníky;
b)
změna má za následek změnu ekonomické rovnováhy smlouvy nebo rámcové dohody ve prospěch dodavatele, a to způsobem, který v smlouvě na zakázku nebo rámcové dohodě není upraven;
c)
změna vede k významnému rozšíření rozsahu zakázky nebo rámcové dohody;
d)
pokud nový dodavatel nahrazuje dodavatele, kterému zadavatel původně zakázku zadal, v jiných případech, než které jsou stanoveny v odst. 1 písm. d).
5. V případě jiných změn smlouvy na zakázku na stavební práce, dodávky nebo služby či v rámcové dohodě v průběhu jejich trvání, než jsou změny uvedené v odstavcích 1 a 2, musí být zahájeno nové zadávací řízení v souladu s touto směrnicí.
Článek 90
Ukončení smluv na zakázky
Členské státy zajistí, aby zadavatelé měli možnost alespoň za níže uvedených okolností a za podmínek stanovených příslušnými vnitrostátními právními předpisy ukončit smlouvy na zakázky na stavební práce, dodávky nebo služby během doby jejich platnosti, pokud:
a)
byla provedena podstatná změna smlouvy na zakázku bez zahájení nového zadávacího řízení podle článku 89;
b)
dodavatel byl v okamžiku zadání zakázky v jedné ze situací uvedených v čl. 57 odst. 1 směrnice 2014/24/EU, a měl být proto ze zadávacího řízení vyloučen v souladu s druhým pododstavcem čl. 80 odst. 1 této směrnice;
c)
zakázka neměla být dodavateli zadána s ohledem na závažné porušení povinností vyplývajících ze Smluv a této směrnice, o němž rozhodl Soudní dvůr Evropské unie v řízení podle článku 258 Smlouvy o fungování EU.
HLAVA III
ZVLÁŠTNÍ REŽIMY ZADÁVÁNÍ ZAKÁZEK
KAPITOLA I
Sociální a jiné zvláštní služby
Článek 91
Zadávání zakázek na sociální a jiné zvláštní služby
Zakázky na sociální a jiné zvláštní služby uvedené v příloze XVII musí být zadávány v souladu s touto kapitolou, pokud se hodnota zakázek rovná prahové hodnotě stanovené v čl. 15 písm. c) nebo je vyšší.
Článek 92
Uveřejňování oznámení
1. Zadavatelé, kteří hodlají zadat zakázku na služby uvedené v článku 91, musí oznámit svůj úmysl některým z těchto způsobů:
a)
prostřednictvím oznámení o zahájení zadávacího řízení nebo
b)
prostřednictvím pravidelného předběžného oznámení, které je uveřejněno trvale. Toto pravidelné předběžné oznámení musí odkazovat konkrétně na ty druhy služeb, které budou předmětem zakázek, jež mají být zadány. Musí uvádět, že zakázky budou zadány bez dalšího uveřejňování, a musí vyzývat hospodářské subjekty, které o to mají zájem, aby svůj zájem vyjádřily písemně, nebo
c)
prostřednictvím oznámení o existenci systému kvalifikace, které je uveřejněno trvale.
První pododstavec se nicméně nepoužije, pokud by pro přidělení zakázky na služby mohlo být v souladu s článkem 50 použito jednací řízení bez předchozí výzvy k účasti v soutěži.
2. Zadavatelé, kteří zadali zakázku na služby uvedené v článku 91, uveřejní výsledky zadávacího řízení prostřednictvím oznámení o výsledku zadávacího řízení. Mohou však tato oznámení sdružit po čtvrtletích. V takovém případě odesílají sdružená oznámení do 30 dnů od konce každého čtvrtletí.
3. Oznámení uvedená v odstavcích 1 a 2 tohoto článku obsahují informace uvedené v příloze XVIII, v příslušných částech A, B, C nebo D, v souladu se standardními formuláři oznámení. Komise stanoví standardní formuláře prostřednictvím prováděcích aktů. Tyto prováděcí akty se přijímají poradním postupem podle článku 105.
4. Oznámení uvedená v tomto článku se uveřejňují v souladu s článkem 71.
Článek 93
Zásady zadávání zakázek
1. Členské státy zavedou vnitrostátní pravidla pro zadávání zakázek, na které se vztahuje tato kapitola, aby bylo zajištěno, že zadavatelé dodržují zásady transparentnosti a rovného zacházení s hospodářskými subjekty. Členské státy mohou samy stanovit příslušná procesní pravidla, pokud tato pravidla umožní, aby zadavatelé zohlednili specifika dotčených služeb.
2. Členské státy zajistí, aby zadavatelé mohli zohlednit potřebu zajištění kvality, návaznosti, přístupnosti, přijatelných cen, dostupnosti a komplexnosti služeb, zvláštní potřeby různých kategorií uživatelů, včetně znevýhodněných a zranitelných skupin, účast a posílení možností uživatelů a inovace. Členské státy mohou rovněž stanovit, že výběr poskytovatele služeb bude uskutečňován na základě nabídky představující nejlepší poměr mezi cenou a kvalitou, přičemž bude zohledněna kvalita a kritéria udržitelnosti sociálních služeb.
Článek 94
Vyhrazené zakázky na některé služby
1. Členské státy mohou stanovit, že zadavatelé, kteří jsou veřejnými zadavateli, mohou vyhradit organizacím právo na účast na řízeních o zadání veřejných zakázek výlučně na služby v oblasti zdravotní péče a sociální péče a kulturní služby, které jsou uvedeny v článku 84, kódů CPV 75121000-0, 75122000-7, 75123000-4, 79622000-0, 79624000-4, 79625000-1, 80110000-8, 80300000-7, 80420000-4, 80430000-7, 80511000-9, 80520000-5, 80590000-6, od 85000000-9 do 85323000-9, 92500000-6, 92600000-7, 98133000-4 a 98133110-8.
2. Organizace uvedená v odstavci 1 musí splnit všechny tyto podmínky:
a)
jejím cílem je plnit úkoly veřejné služby související s poskytováním služeb uvedených v odstavci 1;
b)
zisky se znovu investují za účelem dosažení cíle organizace. Jsou-li zisky rozdělovány nebo přerozdělovány, je třeba vycházet z participačních kritérií;
c)
struktury řízení či vlastnictví organizace plnící zakázku musí vycházet z podílu zaměstnanců na vlastnictví či z participačních zásad, nebo musí vyžadovat aktivní účast zaměstnanců, uživatelů či zúčastněných stran, a
d)
v předchozích třech letech nezadal příslušný veřejný zadavatel organizaci zakázku na dotčené služby podle tohoto článku.
3. Maximální doba trvání zakázky nesmí překročit tři roky.
4. Výzva k účasti v soutěži odkazuje na tento článek.
5. Bez ohledu na článek 108 posoudí Komise účinky tohoto článku a podá o nich zprávu Evropskému parlamentu a Radě do 18. dubna 2019.
KAPITOLA II
Pravidla pro soutěže o návrh
Článek 95
Oblast působnosti
1. Tato kapitola se použije na soutěže o návrh organizované jako součást zadávacího řízení na zakázku na služby za předpokladu, že se odhadovaná hodnota zakázky bez DPH zahrnující všechny případné ceny nebo platby účastníkům rovná částce stanovené v čl. 15 písm. a) nebo je vyšší.
2. Tato kapitola se použije na všechny soutěže o návrh, u nichž se celková hodnota cen a plateb účastníkům, včetně odhadované hodnoty (bez DPH) zakázky na služby, která může být následně zadána podle čl. 50 písm. j), pokud zadavatel takové zadání v oznámení o zahájení soutěže nevylučuje, rovná částce stanovené v čl. 15 písm. a) nebo je vyšší.
Článek 96
Oznámení
1. Zadavatelé, kteří hodlají organizovat soutěž o návrh, vyzvou k účasti v soutěži prostřednictvím oznámení o zahájení soutěže. Mají-li v úmyslu zadat následně zakázku na služby podle čl. 50 písm. j), musí být tato skutečnost uvedena v oznámení o zahájení soutěže.
Zadavatelé, kteří pořádali soutěž o návrh, dají výsledky na vědomí prostřednictvím oznámení.
2. Výzva k účasti v soutěži obsahuje informace stanovené v příloze XIX a oznámení o výsledcích soutěže o návrh obsahuje informace stanovené v příloze XX ve formátu standardních formulářů. Standardní formuláře stanoví Komise v prováděcích aktech. Tyto prováděcí akty se přijímají poradním postupem podle článku 105.
Oznámení o výsledku soutěže o návrh se předkládá Úřadu pro publikace Evropské unie do 30 dnů po skončení soutěže.
Pokud by uveřejnění výsledku soutěže o návrh bránilo vymahatelnosti práva nebo bylo jinak v rozporu s veřejným zájmem či na újmu oprávněným obchodním zájmům konkrétního hospodářského subjektu, ať veřejného či soukromého, nebo pokud by poskytnutí takových informací bylo na újmu poctivé hospodářské soutěži mezi nimi, nemusí být tato informace uveřejněna.
3. Na oznámení týkající se soutěží o návrh se rovněž použije čl. 71 odst. 2 až 6.
Článek 97
Pravidla týkající se organizování soutěží o návrh, výběru účastníků a poroty
1. Při organizování soutěží o návrh používají zadavatelé postupy přizpůsobené ustanovením hlavy I a této kapitoly.
2. Přijetí účastníků do soutěží o návrh nesmí být omezeno:
a)
odkazem na území nebo část území členského státu;
b)
z důvodu, že by podle práva členského státu, v němž je soutěž organizována, účastníci museli být buď fyzickými, nebo právnickými osobami.
3. Pokud jsou soutěže o návrh omezeny na určitý počet účastníků, stanoví zadavatelé jasná a nediskriminující kritéria pro výběr. Počet zájemců vyzvaných k účasti musí být v každém případě dostatečný pro zajištění skutečné soutěže.
4. Porota se skládá výhradně z fyzických osob, které jsou nezávislé na účastnících soutěže. Pokud je od účastníků soutěže vyžadována zvláštní odborná kvalifikace, musí mít nejméně třetina členů poroty tutéž nebo rovnocennou kvalifikaci.
Článek 98
Rozhodnutí poroty
1. Porota musí být ve svých rozhodnutích a stanoviscích nezávislá.
2. Porota zkoumá plány a projekty, které zájemci podali, anonymně a pouze na základě kritérií, která byla uvedena v oznámení o zahájení soutěže.
3. Porota zaznamenává do zprávy podepsané jejími členy své pořadí projektů sestavené na základě předností každého projektu, spolu s poznámkami a jakýmikoli body, které mohou vyžadovat objasnění.
4. Anonymita musí být zachována až do doby, než porota dospěje ke stanovisku nebo k rozhodnutí.
5. Zájemci mohou být v případě potřeby vyzváni k odpovědi na otázky, které porota zaznamenala ve zprávě, za účelem objasnění jakýchkoli aspektů projektu.
6. Z rozhovoru mezi členy poroty a zájemci se vypracovává podrobný zápis.
HLAVA IV
SPRÁVA
Článek 99
Vymáhání
1. Za účelem řádného a účinného provádění zajistí členské státy, aby alespoň úkoly stanovené v tomto článku byly plněny jedním nebo více orgány, subjekty nebo organizacemi. Členské státy Komisi oznámí všechny orgány nebo organizace příslušné pro plnění uvedených úkolů.
2. Členské státy zajistí, aby bylo uplatňování pravidel pro zadávání veřejných zakázek sledováno.
Pokud orgány nebo organizace provádějící sledování odhalí z vlastního podnětu nebo na základě obdržených informací konkrétní porušení nebo systémové problémy, jsou zmocněny k oznámení těchto problémů vnitrostátním kontrolním orgánům, soudům nebo jiným příslušným orgánům či organizacím, jako je veřejný ochránce práv, vnitrostátní parlamenty nebo jejich výbory.
3. Výsledky sledování podle odstavce 2 jsou veřejnosti zpřístupněny vhodnými informačními prostředky. Tyto výsledky musí být rovněž předloženy Komisi. Mohou být například zahrnuty do zpráv o sledování uvedených v druhém pododstavci tohoto odstavce.
Členské státy předloží do 18. dubna 2017 a poté každé tři roky Komisi zprávu o sledování, jež zahrnuje případné informace o nejčastějších zdrojích nesprávného uplatňování nebo právní nejistoty, včetně případných strukturálních nebo opakujících se problémů v uplatňování pravidel, jakož i o míře účasti malých a středních podniků na veřejných zakázkách a o prevenci, odhalování a odpovídajícím oznamování případů podvodu, korupce, střetu zájmů a jiných závažných nesrovnalostí v oblasti zakázek.
Komise může nejvýše jednou za tři roky členské státy požádat o informace o praktickém uplatňování vnitrostátních strategických politik v oblasti zadávání zakázek.
Pro účely tohoto odstavce se použije vymezení malých a středních podniků uvedené v doporučení Komise 2003/361/ES (44).
Na základě údajů obdržených podle tohoto odstavce Komise pravidelně vydává zprávu o provádění a osvědčených postupech vnitrostátních politik v oblasti zadávání veřejných zakázek na vnitřním trhu.
4. Členské státy zajistí, aby:
a)
informace a pokyny ohledně výkladu a uplatňování práva Unie v oblasti zadávání veřejných zakázek byly bezplatně dostupné, a napomáhaly tak veřejným zadavatelům a hospodářským subjektům, především malým a středním podnikům, při správném uplatňování těchto pravidel, a
b)
veřejným zadavatelům byla k dispozici podpora související s plánováním a prováděním zadávacích řízení.
5. Členské státy určí, aniž jsou dotčeny obecné postupy a pracovní metody stanovené Komisí pro její komunikaci a kontakty se členskými státy, kontaktní místo pro spolupráci s Komisí, pokud jde o uplatňování právních předpisů v oblasti zadávání veřejných zakázek.
6. Veřejní zadavatelé uchovávají nejméně po dobu trvání zakázky kopie všech uzavřených smluv s hodnotou, která je rovna nebo vyšší než:
a)
1 000 000 EUR v případě zakázek na dodávky nebo zakázek na služby;
b)
10 000 000 EUR v případě zakázek na stavební práce.
Zadavatelé poskytnou přístup k těmto smlouvám; přístup ke konkrétním dokumentům nebo informacím však může být odepřen v rozsahu a za podmínek stanovených v příslušných právních předpisech Unie nebo ve vnitrostátních předpisech pro přístup k dokumentům a ochranu údajů.
Článek 100
Jednotlivé zprávy o zadávacích řízeních
1. Zadavatelé uchovávají příslušné informace o každé smlouvě nebo rámcové dohodě, na něž se vztahuje tato směrnice, a pokaždé, když je zaveden dynamický nákupní systém. Tyto informace musí být dostatečné, aby jim později umožnily odůvodnit rozhodnutí, která přijali v souvislosti s:
a)
kvalifikací a výběrem hospodářských subjektů a zadáním zakázek;
b)
použitím jednacího řízení bez výzvy k účasti v soutěži podle článku 50;
c)
nepoužitím hlavy II kapitol II až IV na základě výjimek stanovených v hlavě I kapitolách II a III;
d)
případně důvody, proč byly použity jiné komunikační prostředky než elektronické prostředky pro elektronické podávání nabídek;
Pokud oznámení o výsledku zadávacího řízení vypracované v souladu s článkem 70 nebo čl. 92 odst. 2 obsahuje informace požadované v tomto odstavci, mohou zadavatelé odkázat na uvedené oznámení.
2. Zadavatelé dokumentují průběh všech zadávacích řízeních bez ohledu na to, zda jsou vedena elektronickými prostředky. Za tímto účelem zadavatelé zajistí, aby byla vedena dostatečná dokumentace pro odůvodnění rozhodnutí přijatých ve všech fázích zadávacího řízení, jako je dokumentace ohledně komunikace s hospodářskými subjekty a vnitřních jednání, přípravy zadávacích podmínek, případného dialogu nebo jednání, výběru a zadání zakázky. Dokumentace se uchovává alespoň po tři roky ode dne zadání zakázky.
3. Informace nebo dokumentace, nebo jejich hlavní prvky se sdělí Komisi nebo vnitrostátním orgánům, subjektům nebo organizacím uvedeným v článku 99, pokud to požadují.
Článek 101
Zprávy členských států a statistické informace
1. Komise provádí přezkum kvality a úplnosti údajů, které lze získat z oznámení uvedených v článcích 67 až 71, 92 a 96, jež se uveřejňují v souladu s přílohou IX.
Pokud kvalita a úplnost údajů uvedených v prvním pododstavci tohoto odstavce neodpovídá povinnostem stanoveným v čl. 67 odst. 1, čl. 68 odst. 1, článku 69 a čl. 70 odst. 1, čl. 92 odst. 3 a čl. 96 odst. 2, požádá Komise příslušný členský stát o dodatečné informace. Příslušný členský stát v přiměřené lhůtě požadované chybějící statické informace Komisi poskytne.
2. Členské státy předloží Komisi do 18. dubna 2017 a poté každé tři roky statistickou zprávu o zakázkách, na které by se vztahovala tato směrnice, jestliže by jejich hodnota překročila příslušný finanční limit stanovený v článku 15, a v této zprávě uvedou předpoklad souhrnné celkové hodnoty takových zakázek v průběhu daného období. Tento odhad může zejména vycházet z údajů, které jsou k dispozici podle vnitrostátních požadavků na uveřejňování informací, nebo na odhadech na základě vzorků.
Tato zpráva může být součástí zprávy uvedené v čl. 99 odst. 3.
Článek 102
Správní spolupráce
1. Členské státy si poskytují vzájemnou podporu a zavedou opatření pro účinnou spolupráci s cílem zajistit výměnu informací o otázkách uvedených v článcích 62, 81 a 84. Zajistí důvěrnost informací, které si vyměňují.
2. Příslušné orgány všech dotčených členských států si vyměňují informace v souladu s ustanoveními o ochraně osobních údajů obsaženými ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES (45) a směrnici Evropského parlamentu a Rady 2002/58/ES (46).
3. Do 18. dubna 2015 bude zahájen pilotní projekt, jehož cílem bude testovat, zda je pro účely výměny informací, na které se vztahuje tato směrnice, vhodné využívat systém pro výměnu informací o vnitřním trhu (IMI) zřízený nařízením (EU) č. 1024/2012.
HLAVA V
PŘENESENÉ PRAVOMOCI, PROVÁDĚCÍ PRAVOMOCI A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 103
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je Komisi svěřena v souladu s podmínkami stanovenými v tomto článku.
2. Přenesení pravomoci uvedené v článcích 4, 17, 40, 41, 76 a 83 je Komisi svěřeno na dobu neurčitou od 17. dubna 2014.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článcích 4, 17, 40, 41, 76 a 83 kdykoliv zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomocí v něm blíže určených. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po uveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článků 4, 17, 40, 41, 76 a 83 vstoupí v platnost, pouze pokud Evropský parlament a Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty Komisi informují, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 104
Postup pro naléhavé případy
1. Akty v přenesené pravomoci přijaté podle tohoto článku vstupují v platnost bezodkladně a jsou použitelné, pokud proti nim není vyslovena námitka v souladu s odstavcem 2. V oznámení aktu v přenesené pravomoci Evropskému parlamentu a Radě se uvedou důvody použití postupu pro naléhavé případy.
2. Evropský parlament nebo Rada mohou proti aktu v přenesené pravomoci vyslovit námitky postupem podle čl. 103 odst. 5. V takovém případě Komise po oznámení rozhodnutí Evropského parlamentu nebo Rady o vyslovení námitky neprodleně dotčený akt zruší.
Článek 105
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen Poradní výbor pro veřejné zakázky zřízený rozhodnutím Rady 71/306/EHS (47). Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 4 nařízení (EU) č. 182/2011.
3. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 106
Provedení a přechodná ustanovení
1. Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpozději do 18. dubna 2016. Neprodleně sdělí Komisi jejich znění.
2. Bez ohledu na odstavec 1 tohoto článku mohou členské státy odložit uplatňování čl. 40 odst. 1 do 18. října 2018 s výjimkou případů, kdy je použití elektronických prostředků povinné podle článků 52, 53, 54, čl. 55 odst. 3, čl. 71 odst. 2 nebo článku 73.
Bez ohledu na odstavec 1 tohoto článku mohou členské státy do 18. dubna 2017 odložit uplatňování čl. 40 odst. 1 u centrálních zadavatelů ve smyslu čl. 55 odst. 3.
Rozhodne-li členský stát o odložení uplatňování čl. 40 odst. 1, stanoví, že si zadavatelé mohou pro veškerou komunikaci nebo výměnu informací zvolit některý z těchto komunikačních prostředků:
a)
elektronické prostředky v souladu s článkem 40;
b)
poštu nebo jinou vhodnou doručovací službu;
c)
fax;
d)
kombinaci těchto prostředků.
3. Opatření přijatá členskými státy podle odstavců 1 a 2 musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.
Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.
Článek 107
Zrušení
Směrnice 2004/17/ES se zrušuje s účinkem k 18. dubnu 2016.
Odkazy na zrušenou směrnici se považují za odkazy na tuto směrnici v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze XXI.
Článek 108
Přezkum
Komise přezkoumá ekonomické dopady na vnitřní trh, zejména pokud jde o ukazatele jako přeshraniční zadávání zakázek a transakční náklady, vyplývající z používání finančních limitů uvedených v článku 15 a podá o nich zprávu Evropskému parlamentu a Radě do 18. dubna 2019.
Pokud je to možné a vhodné, Komise zváží, zda navrhnout zvýšení finančních limitů podle dohody o vládních zakázkách v dalším kole jednání. Změní-li se výše finančních limitů podle dohody o vládních zakázkách, naváže na uvedenou zprávu v případě potřeby legislativní návrh, kterým se upraví finanční limity stanovené v této směrnici.
Článek 109
Vstup v platnost
Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 110
Určení
Tato směrnice je určena členským státům.
Ve Štrasburku dne 26. února 2014.
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2014/25/EU IRÁNYELVE
(2014. február 26.)
a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai szolgáltatási ágazatban működő ajánlatkérők beszerzéseiről és a 2004/17/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 53. cikke (1) bekezdésére, 62. cikkére és 114. cikkére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamenteknek való továbbítását követően,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),
rendes jogalkotási eljárás keretében (3),
mivel:
(1)
Az „Értékelő jelentés - az uniós közbeszerzési jogszabályok hatása és hatékonysága” című, 2011. június 27-i bizottsági munkadokumentum eredményeinek a tükrében helyénvalónak tűnik beszerzési szabályok fenntartása a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai szolgáltatási ágazatban működő ajánlatkérőkre vonatkozóan, mivel a nemzeti hatóságok továbbra is képesek különböző módszerekkel befolyásolni az említett ajánlatkérők magatartását, többek között az ajánlatkérők tőkéjében való részesedés és az ügyvezető, döntéshozó, illetve felügyeleti testületeikben való részvétel által. Az említett ágazatokban alkalmazott beszerzési eljárások további szabályozásának szükségességét másrészt főként az indokolja, hogy a piacok, amelyeken az említett ágazatokban működő ajánlatkérők működnek, zárt jellegűek, a tagállamok által az adott szolgáltatásnyújtáshoz szükséges hálózatoknak történő szállításra, e hálózatok rendelkezésre bocsátására vagy működtetésére vonatkozóan megadott különleges, illetve kizárólagos jogok miatt.
(2)
A vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők tekintetében annak érdekében, hogy a közbeszerzés területén biztosítva legyen a verseny, rendelkezéseket kell kidolgozni a bizonyos érték feletti szerződésekre vonatkozó közbeszerzési eljárások koordinációjára. Ez a koordináció az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) alapelveinek, különösen az áruk szabad mozgásának, a letelepedés szabadságának és a szolgáltatásnyújtás szabadságának, valamint az ezekből származó elveknek, mint például az egyenlő bánásmód, a megkülönböztetés tilalma, a kölcsönös elismerés, az arányosság és az átláthatóság elvének a biztosításához szükséges. Tekintettel az érintett ágazatok jellegére, a közbeszerzési eljárások uniós szintű koordinációnak - a fenti elvek alkalmazásának garantálása mellett - meg kell teremtenie a tisztességes kereskedelmi gyakorlat keretét, és maximális rugalmasságot kell lehetővé tennie.
(3)
Az olyan közbeszerzések esetében, amelyek értéke nem éri el az uniós koordinációs rendelkezések alkalmazását szükségessé tevő értékhatárt, helyénvaló felidézni az Európai Unió Bíróságának az EUMSZ szabályai és elvei megfelelő alkalmazására vonatkozó ítélkezési gyakorlatát.
(4)
A közbeszerzés kulcsszerepet játszik az „Európa 2020, Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i bizottsági közleményben szereplő Európa 2020 stratégiában (a továbbiakban: az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést célzó Európa 2020 stratégia) mint a közforrások leghatékonyabb felhasználásának biztosításához, egyúttal az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés eléréséhez alkalmazandó egyik piaci alapú eszköz. Ezért a közbeszerzési szabályokat, amelyeket a 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4), valamint a 2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) alapján fogadtak el, felül kell vizsgálni és modernizálni kell a közforrások felhasználása hatékonyságának növelése érdekében, elősegítve különösen a kis- és középvállalkozásoknak (kkv-knak) a közbeszerzésben való részvételét, valamint annak érdekében, hogy a beszerzők jobban fel tudják használni a közbeszerzést a közös társadalmi célok támogatására. Szükség van ezenkívül az alapfogalmak tisztázására a nagyobb jogbiztonság érdekében, valamint az Európai Unió Bírósága vonatkozó állandó ítélkezési gyakorlata egyes aspektusainak beépítésére.
(5)
Ezen irányelv végrehajtása során figyelembe kell venni a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményt (6), különösen a kommunikációs eszközök megválasztásával, a műszaki leírásokkal, az odaítélési szempontokkal és a szerződés teljesítésének feltételeivel kapcsolatban.
(6)
Helyénvaló, hogy a beszerzés fogalma minél közelebb legyen a 2014/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvben (7) szereplő fogalomhoz, kellő figyelemmel a jelen irányelv által szabályozott ágazatok jellegzetességeire.
(7)
Emlékeztetni kell arra, hogy ezen irányelv egyetlen rendelkezése sem kötelezi a tagállamokat arra, hogy alvállalkozásba adják vagy kiszervezzék azon szolgáltatások nyújtását, amelyeket maguk kívánnak nyújtani, illetve amelyeket az ezen irányelv szerinti beszerzéstől eltérő módon kívánnak megszervezni. A törvényi, rendeleti előírások, vagy munkaszerződések alapján történő szolgáltatásnyújtás nem tartozik ennek az irányelvnek a hatálya alá. Néhány tagállamban ilyen szolgáltatásnak minősülnek például bizonyos közösségi szolgáltatások, például az ivóvízellátás.
(8)
Helyénvaló továbbá emlékeztetni arra, hogy ez az irányelv nem érintheti a tagállamok szociális biztonsági jogszabályait. Nem foglalkozhat sem a közjogi vagy magánjogi jogalanyok számára fenntartott általános gazdasági érdekű szolgáltatások liberalizációjával, sem pedig a szolgáltatást nyújtó közjogi jogalanyok privatizációjával.
Ugyanígy arra is emlékeztetni kell, hogy a tagállamok szabadon eldönthetik, hogy a kötelező szociális szolgáltatások és egyéb olyan szolgáltatások, mint például a postai szolgáltatások nyújtását általános gazdasági érdekű szolgáltatásokként, általános érdekű nem gazdasági szolgáltatásokként vagy pedig ezek keverékeként szervezik meg. Célszerű egyértelműen meghatározni, hogy az általános érdekű nem gazdasági szolgáltatásoknak nem szabad ezen irányelv hatálya alá tartozniuk.
(9)
Végezetül emlékeztetni kell arra, hogy ez az irányelv nem sérti az állami, területi és települési hatóságok azon szabadságát, hogy - az uniós jognak megfelelően és közpolitikai céljaik teljesítése érdekében - meghatározzák az általános gazdasági érdekű szolgáltatások fogalmát, azok körét és a nyújtandó szolgáltatás jellemzőit, beleértve a szolgáltatás minőségével kapcsolatos feltételeket is. Az irányelv nem sérti továbbá az állami, területi és települési hatóságok arra vonatkozó hatáskörét, hogy az EUMSZ 14. cikkének és az EUMSZ-hez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez (EUSZ) csatolt, az általános érdekű szolgáltatásokról szóló 26. jegyzőkönyvnek megfelelően általános gazdasági érdekű szolgáltatásokat nyújtsanak, rendeljenek meg és finanszírozzanak. Ezenkívül az irányelv nem foglalkozik az általános gazdasági érdekű szolgáltatások finanszírozásával, és nem vonatkozik a tagállamok által - különösen szociális területen - az Unió versenyjogi szabályaival összhangban működtetett támogatási rendszerekre.
(10)
Egy szerződés csak akkor minősül építési beruházási szerződésnek, ha tárgya kifejezetten az I. mellékletben felsorolt tevékenységek elvégzése, még abban az esetben is, ha a szerződés az e tevékenységek elvégzéséhez szükséges egyéb szolgáltatások nyújtására is kiterjed. A szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések - különösen az ingatlankezelési szolgáltatások területén - bizonyos körülmények között építési munkát is tartalmazhatnak. Azonban ha az építési munka a szerződés fő tárgyához képest mellékes és annak csupán lehetséges következménye vagy kiegészítése, az a tény, hogy a szerződés építési munkát is tartalmaz, nem indokolja a szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződés építési beruházási szerződésként történő minősítését.
Az építési beruházási szerződések sokféleségét figyelembe véve azonban, a közszolgáltató ajánlatkérők számára lehetővé kell tenni, hogy az építési beruházások tervezésére és kivitelezésére irányuló szerződéseket akár külön-külön, akár az összes szerződésre vonatkozóan együttesen ítéljék oda. Ennek az irányelvnek nem célja, hogy előírja a szerződések külön-külön, illetve egyben történő odaítélését.
(11)
A valamely közszolgáltató ajánlatkérő által megállapított követelményeknek megfelelő építési beruházás kivitelezéséhez szükséges, hogy a szóban forgó közszolgáltató ajánlatkérő intézkedéseket hozzon az építési beruházás típusának meghatározására, vagy legalább döntő befolyással rendelkezzen annak a tervezése felett. Nem változtathat a szerződés építési beruházásra irányuló szerződésnek minősülésén az, hogy a szerződő fél az építési munkát egészben vagy részben saját eszközeivel, illetve más eszközökkel teljesíti-e, amennyiben a szerződő felet jogi úton érvényesíthető, közvetlen vagy közvetett kötelezettség terheli az építési munka teljesítését illetően.
(12)
Az Európai Unió Bírósága az ítélkezési gyakorlatában több alkalommal megvizsgálta az „ajánlatkérő szervek”, valamint különösen a „közjogi szervek” fogalmát. Annak egyértelművé tétele érdekében, hogy ezen irányelv személyi hatályának változatlannak kell maradnia, célszerű megtartani a Bíróság által alapul vett fogalommeghatározást, valamint a fogalommeghatározás értelmezésének elősegítésére beépíteni az ítélkezési gyakorlatból vett néhány pontosítást, anélkül azonban, hogy ezáltal megváltozna a fogalomnak az ítélkezési gyakorlat során kialakult értelmezése.
Ennek alkalmazásában egyértelművé kell tenni, hogy az olyan szerv, amely szokásos piaci feltételekkel működik, nyereségorientált, és a tevékenysége végzéséből eredő veszteségeket maga viseli, nem tekintendő „közjogi szervnek”, mivel azok a közérdekű célok, amelyek teljesítésére létrehozták, vagy amelyek teljesítésével megbízták, gazdasági vagy üzleti jellegűnek tekinthetők. A Bíróság hasonlóképpen megvizsgálta a kérdéses intézmény finanszírozási forrásaival kapcsolatos feltételt, és többek között kijelentette, hogy a „nagyobb részében” finanszírozott azt jelenti, hogy több mint felerészben finanszírozott, továbbá az ilyen finanszírozásnak részét képezhetik a felhasználók által fizetett, a közjogi szabályokkal összhangban kivetett, kiszámított és beszedett összegek.
(13)
Vegyes szerződések esetében az alkalmazandó szabályokat a szerződés fő tárgyára tekintettel kell meghatározni, amennyiben a szerződést alkotó különböző részeket nem lehet objektív módon szétválasztani. Ezért tehát pontosítani kell, hogy a közszolgáltató ajánlatkérőknek milyen módon kell eldönteniük azt, hogy a különböző részek szétválaszthatók-e. A pontosításnak az Európai Unió Bíróságának vonatkozó ítélkezési gyakorlatán kell alapulnia. A döntést eseti alapon kell meghozni, és e tekintetben nem lehet elegendő a közszolgáltató ajánlatkérő azon kifejezett vagy feltételezett szándéka, hogy a vegyes szerződés különböző aspektusait oszthatatlannak tekintse, hanem ezt a tényt és az egyetlen szerződés megkötésének szükségszerűségét objektív bizonyítékokkal kell alátámasztani. Az egyetlen szerződés megkötése bizonyítottan szükséges lehet például olyan egyetlen épület építése esetében, amelynek egyik részét közvetlenül maga az érintett közszolgáltató ajánlatkérő fogja használni, egy másik részét pedig koncessziós alapon fogja működtetni, például nyilvános parkolóként. Egyértelművé kell tenni, hogy az egyetlen szerződés megkötését szükségessé tehetik mind műszaki, mind gazdasági jellegű okok.
(14)
A szétválasztható vegyes szerződések esetében a közszolgáltató ajánlatkérők számára mindig nyitva áll az a lehetőség, hogy a vegyes szerződés különálló részei esetében külön-külön szerződéseket ítéljenek oda, amely esetben az egyes különálló részekre vonatkozó rendelkezéseket kizárólag az adott szerződés sajátosságai alapján kell meghatározni. Másrészt azonban ha a közszolgáltató ajánlatkérők úgy döntenek, hogy a beszerzést más elemekre is kiterjesztik - függetlenül azok értékétől, illetve attól, hogy az új elemek egyébként milyen jogi szabályozás hatálya alá esnének -, az alapelvnek annak kell lennie, hogy amennyiben a szerződést ezen irányelv rendelkezései alapján kell odaítélni, amennyiben önmagában ítélik oda, akkor a vegyes szerződés egészére ezt az irányelvet kell alkalmazni.
(15)
Különös rendelkezéseket kell azonban meghatározni az olyan vegyes szerződések tekintetében, amelyek védelmi vagy biztonsági vonatkozással rendelkeznek, illetve amelyek olyan részeket tartalmaznak, amelyek nem esnek az EUMSZ hatálya alá. Ilyen esetekben lehetővé kell tenni ezen irányelv alkalmazásának mellőzését, feltéve, hogy egyetlen szerződés odaítélése objektív szempontok alapján indokolt, továbbá hogy az egyetlen szerződés odaítéléséről szóló döntést nem arra irányul, hogy bizonyos szerződéseket kizárjanak ezen irányelv, illetve a 2009/81/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) hatálya alól. Egyértelművé kell tenni, hogy a közszolgáltató ajánlatkérőt semmi nem akadályozhatja abban, hogy egyes vegyes szerződések esetében a 2009/81/EK irányelv alkalmazása helyett ezen irányelv alkalmazása mellett döntsenek.
(16)
Szerződés odaítélhető azzal a céllal is, hogy teljesüljön többféle, esetlegesen különböző szabályozás alá tartozó tevékenységre vonatkozó előírás. Egyértelművé kell tenni, hogy abban az esetben, ha az egyetlen szerződés többféle tevékenységre irányul, a szerződés fő tárgyát képező tevékenységre vonatkozó szabályok fogják meghatározni azt, hogy a szerződésre mely jogi szabályozás lesz alkalmazandó. A szerződés fő tárgyát képező tevékenységnek a meghatározása alapulhat az adott szerződés révén teljesítendő követelményeknek az elemzésén, amelyet a közszolgáltató ajánlatkérő a közbeszerzési érték becslése és a közbeszerzési dokumentumok összeállítása céljából végzett. Bizonyos esetekben, például ha egyetlen berendezést olyan tevékenységek végzése céljából vásárolnak meg, amelyekhez nem áll rendelkezésre a hasznosulás mértékének becslését lehetővé tévő információ, objektív alapon lehetetlen meghatározni, hogy mely tevékenység képezi a szerződés fő tárgyát. Meg kell határozni, hogy ilyen esetekben milyen szabályokat kell alkalmazni.
(17)
Egyértelművé kell tenni, hogy a „gazdasági szereplők” fogalmát tágan kell értelmezni, hogy abba minden olyan személy és/vagy szervezet beletartozzon, aki, illetve amely a piacon építési beruházások és/vagy építmények kivitelezését, áru leszállítását vagy szolgáltatások nyújtását kínálja, függetlenül attól, hogy milyen társasági formában működik. Így a vállalkozásoknak, fióktelepeknek, leányvállalatoknak, partnerségeknek, szövetkezeteknek, részvénytársaságoknak, magán- vagy állami egyetemeknek, illetve a természetes személytől eltérő valamennyi jogalanynak a gazdasági szereplő fogalmába kell tartoznia, függetlenül attól, hogy azok minden tekintetben jogi személyeknek minősülnek-e.
(18)
Tisztázni kell, hogy gazdasági szereplők csoportjai - abban az esetben is, ha ideiglenes társulás formájában működnek együtt - anélkül vehetnek részt odaítélési eljárásokban, hogy meghatározott jogi formával kellene rendelkezniük. Amennyiben az szükséges, például egyetemleges felelősség előírása esetén, kötelezővé lehet tenni adott jogi forma felvételét, amennyiben ilyen csoportnak ítélik oda a szerződést.
Azt is egyértelművé kell tenni, hogy a közszolgáltató ajánlatkérő pontosan meghatározhatja, hogy a gazdasági szereplők csoportjainak hogyan kell teljesíteniük az eljárásban önállóan részt vevő gazdasági szereplőkre az ezen irányelvben előírt, a minősítésre és a minőségi kiválasztásra vonatkozó kritériumokat és követelményeket.
A szerződések gazdasági szereplők csoportjai általi teljesítése szükségessé teheti olyan feltételek megszabását, amelyek egyéni ajánlattevőkre nem vonatkoznak. E feltételeknek objektíven indokoltnak és arányosnak kell lenniük, és szerepelhet közöttük például az, hogy a közbeszerzési eljárás céljára jelöljenek ki egy közös képviselőt vagy egy vezető partnert, vagy adjanak tájékoztatást a felépítésükről.
(19)
A piac tényleges megnyitása érdekében, valamint a beszerzési szabályoknak a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban történő alkalmazásában megvalósuló tisztességes egyensúly biztosítása érdekében a hatály alá tartozó szervezeteket nem a jogállásuk alapján, hanem más szempontok szerint kell meghatározni. Gondoskodni kell tehát arról, hogy a közszektorban, illetve a magánszektorban működő közszolgáltató ajánlatkérők egyenlő bánásmódban részesüljenek. Az EUMSZ 345. cikkével összhangban azt is biztosítani kell, hogy a tagállamok tulajdoni rendjére irányadó szabályok ne sérüljenek.
(20)
A különleges, illetve kizárólagos jogok fogalma központi kérdés ezen irányelv hatályának meghatározásában, mivel azok a szervezetek, amelyek ezen irányelv értelmében nem ajánlatkérő szervek és nem közvállalkozások, csak annyiban tartoznak az irányelv hatálya alá, amennyiben ilyen jogok alapján folytatnak valamely, az irányelv hatálya alá tartozó tevékenységet. Ezért helyénvaló tisztázni, hogy azok a jogok, amelyeket olyan eljárás során adtak meg, amelyben biztosították a megfelelő nyilvánosságot, és amelyben a jogok megadása objektív, különösen az uniós jogszabályokon alapuló kritériumok alapján történt, ezen irányelv alkalmazásában nem tartoznak a különleges, illetve kizárólagos jogok körébe.
Az említett jogszabályok közé tartozik a 2009/73/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (9), a 2009/72/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (10), a 97/67/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (11), a 94/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (12) és a 1370/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (13).
Azt is világossá kell tenni, hogy a jogszabályok e felsorolása nem kimerítő, továbbá hogy a bármilyen formában - a koncessziót is beleértve - biztosított olyan jogok, amelyeket más olyan eljárások során adtak meg, amelyekben biztosították a megfelelő nyilvánosságot, és amelyekben a jogok megadása objektív kritériumok alapján történt, ezen irányelv személyi hatálya meghatározásának alkalmazásában nem tartoznak a különleges, illetve kizárólagos jogok körébe. A kizárólagos jogok fogalmát kell alkalmazni annak meghatározása kapcsán is, hogy indokolt-e a felhívás nélküli tárgyalásos eljárás alkalmazása, mivel bizonyos kizárólagos jogok védelme miatt az építési beruházást, árubeszerzéseket vagy szolgáltatásokat csak egy konkrét gazdasági szereplő képes teljesíteni.
Tekintettel azonban e rendelkezések eltérő céljára, tisztázni kell, hogy a kizárólagos jogok fogalmának e két összefüggésben nem feltétlenül kell ugyanazt jelentenie. Egyértelművé kell ezért tenni, hogy az a szervezet, amely objektív kritériumokon alapuló, megfelelően átlátható eljárás nyomán kizárólagos jogot szerzett egy adott szolgáltatásnak egy adott földrajzi területen való nyújtására, magánjogi szervként nem lenne közszolgáltató ajánlatkérő, de ennek ellenére ő lenne az egyetlen szervezet, amely az adott területen az érintett szolgáltatást nyújthatja.
(21)
Egyes szervezetek egyaránt foglalkoznak hő és hűtés termelésével, szállításával vagy elosztásával. Bizonytalanságok adódhatnak azzal kapcsolatban, hogy mely szabályok vonatkoznak a fűtési, illetve a hűtési tevékenységekre. Ezért egyértelművé kell tenni, hogy a fűtési ágazatban működő ajánlatkérő szervek, közvállalkozások és magánvállalkozások ezen irányelv hatálya alá tartoznak; a magánvállalkozások esetében azonban ez csak azon további feltétel teljesülése mellett érvényes, hogy különleges vagy kizárólagos jogok alapján működnek. A hűtési tevékenység esetében azonban az ezen a területen működő ajánlatkérő szervek a 2014/24/EU irányelv hatálya alá tartoznak, míg a közvállalkozásokra és magánvállalkozásokra nem vonatkoznak közbeszerzési szabályok, attól függetlenül, hogy különleges vagy kizárólagos jogok alapján működnek-e. Végezetül, egyértelművé kell tenni, hogy a fűtési és hűtési szolgáltatást egyaránt odaítélt szerződéseket a több tevékenységre kiterjedő szerződésekre vonatkozó rendelkezések alapján kell vizsgálni annak meghatározásakor, hogy az odaítélésükre vonatkoznak-e a közbeszerzési szabályok, és ha igen, melyek.
(22)
Mielőtt mérlegelnénk ezen irányelv és a 2014/24/EU irányelv hatályának a hűtési ágazat tekintetében történő bárminemű megváltoztatását, meg kell vizsgálni az ágazat helyzetét, hogy arról megfelelő információ álljon rendelkezésre, különös tekintettel a versenyhelyzetre, a határon átnyúló beszerzés mértékére és az érdekeltek véleményére. Tekintettel arra, hogy a 2014/23/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (14) alkalmazásának a hűtési ágazatra való kiterjesztése jelentős hatással járna a piacnyitás tekintetében, a 2014/23/EU irányelv hatásvizsgálatakor helyénvaló ilyen vizsgálatot végezni.
(23)
Egyértelművé kell tenni - ezen irányelv hatályának bármilyen kiterjesztése nélkül -, hogy amikor ez az irányelv a villamosenergia-ellátásra hivatkozik, az alatt a villamos energia előállítását és nagy- és kiskereskedelmi értékesítését kell érteni.
(24)
Az ivóvízágazatban működő közszolgáltató ajánlatkérők más olyan vízzel kapcsolatos tevékenységekkel is foglalkozhatnak, mint a vízépítési projektek, az öntözés, a termőföld-lecsapolás, valamint a szennyvízelvezetés és -kezelés terén megvalósuló projektek. Ilyen esetekben a közszolgáltató ajánlatkérőknek képesnek kell lenniük arra, hogy minden, vízzel kapcsolatos tevékenységükre vonatkozóan alkalmazzák az ezen irányelvben előírt közbeszerzési eljárásokat, tekintet nélkül arra, hogy a vízkörforgás melyik részéről van szó. A termékbeszerzésre vonatkozóan javasolt közbeszerzési szabályok azonban nem alkalmasak a víz beszerzése esetében, mivel a vizet a felhasználási helyhez közeli forrásokból kell beszerezni.
(25)
Helyénvaló, hogy a kőolaj és a földgáz feltárására irányuló közbeszerzés kikerüljön a hatály alól, mivel ez az ágazat folyamatosan olyan mértékű versenynyomás alatt áll, ami már nem teszi szükségessé az Unió közbeszerzési szabályai által biztosított beszerzési fegyelmet. Mivel azonban a kőolaj és a földgáz kitermelése továbbra is az irányelv hatálya alá tartozik, szükség lehet a feltárás és a kitermelés közötti különbség meghatározására. Így tehát a „feltárást” úgy kell értelmezni, mint ami az annak vizsgálata céljából végzett tevékenységeket foglalja magában, hogy egy adott területen van-e kőolaj és földgáz, és ha igen, az kereskedelmileg kiaknázható-e, míg a „kitermelést” úgy kell tekinteni, mint a kőolaj és a földgáz „termelését”. A vállalati összefonódások során kialakult gyakorlattal összhangban a „termelés” fogalmába a „fejlesztést” is bele kell érteni, azaz a jövőbeli termeléshez szükséges megfelelő infrastruktúra kialakítását (olajfúró tornyok, csővezetékek, terminálok stb.).
(26)
A közszolgáltató ajánlatkérőknek a nemzeti jog alapján rendelkezésükre álló minden lehetséges eszközt igénybe kell venniük annak érdekében, hogy megakadályozzák a közbeszerzési eljárások összeférhetetlenségből eredő torzulását. Alkalmazhatnak többek között az összeférhetetlenség azonosítását, megelőzését és orvoslását szolgáló eljárásokat.
(27)
A 94/800/EK tanácsi határozattal (15) a Tanács jóváhagyta különösen a Kereskedelmi Világszervezet közbeszerzésről szóló megállapodását (a továbbiakban: a közbeszerzésről szóló megállapodás). A közbeszerzésről szóló megállapodás célja a közbeszerzési szerződésekkel összefüggő, kiegyensúlyozott jogok és kötelezettségek multilaterális keretének a létrehozása a világkereskedelem liberalizálása és bővítése céljából. A közbeszerzésről szóló megállapodás 3., 4. és 5. melléklete és az Európai Uniónak szóló általános megjegyzések I. függeléke, továbbá az Európai Uniót kötelező egyéb vonatkozó nemzetközi megállapodások hatálya alá tartozó szerződések esetében a közszolgáltató ajánlatkérőknek úgy kell teljesíteniük az említett megállapodások alapján fennálló kötelezettségeiket, hogy ezt az irányelvet alkalmazzák azon harmadik országok gazdasági szereplőire, amelyek a megállapodások aláíró felei.
(28)
A közbeszerzésről szóló megállapodás azokra a szerződésekre vonatkozik, amelyek értéke meghaladja a közbeszerzésről szóló megállapodásban különleges lehívási jogban kifejezve meghatározott értékhatárokat. Az ezen irányelvben megállapított értékhatárokat össze kell hangolni annak biztosítása érdekében, hogy megfeleljenek a közbeszerzésről szóló megállapodásban szereplő értékhatárok euróban kifejezett értékeinek. Rendelkezni kell továbbá az euróban kifejezett értékhatárok rendszeres felülvizsgálatáról, hogy azokat tisztán matematikai műveletek útján az euro különleges lehívási joghoz viszonyított árfolyamának lehetséges mozgásához lehessen igazítani.
E rendszeres matematikai kiigazításokon túl a tárgyalások következő fordulója során meg kell vizsgálni a közbeszerzésről szóló megállapodásban foglalt értékhatárok növelésének lehetőségét is.
Annak elkerülése érdekében, hogy párhuzamosan túl sok féle értékhatár legyen érvényben, helyénvaló továbbá, hogy - az Unió nemzetközi kötelezettségvállalásainak sérelme nélkül - minden közszolgáltató ajánlatkérőre ugyanazok az értékhatárok vonatkozzanak, függetlenül attól, hogy mely ágazatban működnek.
(29)
Egyértelművé kell tenni, hogy a közbeszerzés érték becsléséhez minden bevételt figyelembe kell venni, függetlenül attól, hogy az a közszolgáltató ajánlatkérőtől vagy harmadik felektől származik-e.
Egyértelművé kell tenni azt is, hogy az értékhatárok tervezése céljából hasonló árubeszerzések alatt az azonos vagy hasonló felhasználásra szánt termékek értendők, például különböző élelmiszerek vagy különböző irodai bútorok beszerzése. Az érintett területen működő gazdasági szereplő jellemzően valószínűleg a szokásos termékskálája részeként kínálja ezeket az árukat.
(30)
Egy adott közbeszerzés értékének becslése céljából egyértelművé kell tenni, hogy csak abban az esetben lehetséges az érték becslését a közbeszerzés valamely részére alapozni, ha annak objektív indokai vannak. Indokolt lehet például a közbeszerzés értékét a közszolgáltató ajánlatkérő egy különálló működési egységének a szintjén megbecsülni, amennyiben a szóban forgó egység önálló felelősséget visel saját közbeszerzéséért. Ez abban az esetben vélelmezhető, ha a különálló működési egység önállóan folytatja le a közbeszerzési eljárást és dönt a beszerzésekről, külön költségvetési sor felett rendelkezik az érintett közbeszerzés céljára, önállóan köti meg a szerződést és finanszírozza azt a rendelkezésére álló költségvetésből. A részekre osztáson alapuló értékbecslés nem indokolt, ha a közszolgáltató ajánlatkérő a közbeszerzési eljárást csupán decentralizált módon folytatja le.
(31)
Mivel címzettjei a tagállamok, ez az irányelv nem vonatkozik a nemzetközi szervezetek által saját nevükben és saját javukra megvalósított közbeszerzésekre. Tisztázni kell azonban, hogy milyen mértékben alkalmazandó ez az irányelv azokra a beszerzésekre, amelyekre különös nemzetközi szabályok vonatkoznak.
(32)
Emlékeztetni kell arra, hogy a választott bírói és békéltetési szolgáltatásokat általában olyan szervek vagy magánszemélyek nyújtják, amelyeket, illetve akiket a beszerzési szabályok hatálya alá nem vonható módon jelöltek vagy választottak ki. [Egyértelművé kell tenni, hogy ezen irányelv nem alkalmazandó az ilyen szolgáltatások nyújtására vonatkozó szolgáltatási szerződésekre, azok nemzeti jog szerinti elnevezésétől függetlenül.
(33)
Több olyan jogi szolgáltatás létezik, amelyet valamely tagállami bíróság által kijelölt szolgáltató nyújt, amelynek keretében az igazságszolgáltatási eljárásokban ügyvédek képviselik az ügyfeleket, amelyeket közjegyzőnek kell nyújtania, vagy amelyek hivatalos hatósági jogkör gyakorlásához kapcsolódnak. Az ilyen jogi szolgáltatásokat általában olyan szervek vagy magánszemélyek nyújtják, amelyeket vagy akiket a beszerzési szabályok hatálya alá nem vonható módon jelöltek vagy választottak ki, ide tartozhat például egyes tagállamokban az ügyészek kijelölése. Az ilyen jogi szolgáltatásokat következésképpen ki kell zárni ezen irányelv hatálya alól.
(34)
Egyértelművé kell tenni, hogy a pénzügyi eszközök elnevezés ebben az irányelvben ugyanazon értelemben használatos, mint a többi belső piaci jogszabályban, és az Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz és az Európai Stabilitási Mechanizmus közelmúltbeli létrehozására tekintettel elő kell írni, hogy az említett eszközzel és mechanizmussal végzett műveleteket ki kell zárni ezen irányelv hatálya alól. Végezetül azt is egyértelművé kell tenni, hogy a hiteleket, függetlenül attól, hogy értékpapírok vagy más pénzügyi eszközök kibocsátásához vagy ezekkel végzett más műveletekhez kapcsolódnak-e, ki kell zárni ezen irányelv hatálya alól.
(35)
Emlékeztetni kell arra, hogy az 1370/2007/EK rendelet (16) 5. cikkének (1) bekezdése kifejezetten előírja, hogy az autóbusszal vagy villamossal végzett személyszállítási közszolgáltatás tekintetében elnyert szolgáltatási szerződésekre vagy közszolgáltatási szerződésekre a 2004/17/EK, illetve a 2004/18/EK irányelv, az autóbusszal vagy villamossal végzett személyszállítási szolgáltatási koncessziók esetében pedig az 1370/2007/EK rendelet alkalmazandó. Emlékeztetni kell továbbá arra is, hogy a vasúttal vagy metróval végzett személyszállításra vonatkozó szolgáltatási vagy közszolgáltatási szerződésekre és szolgáltatási koncessziókra továbbra is az említett rendelet alkalmazandó. Ezen irányelv és az 1370/2007/EK rendelet viszonyának egyértelművé tétele érdekében kifejezetten elő kell tehát írni, hogy ezen irányelv nem alkalmazandó a vasúttal vagy metróval végzett személyszállítási közszolgáltatások nyújtására irányuló szolgáltatási szerződésekre, és ezek odaítélésére továbbra is az említett rendeletnek kell vonatkozniuk. Amennyiben az 1370/2007/EK rendelet lehetővé teszi, hogy a tagállami jog eltérjen az említett rendeletben lefektetett szabályoktól, a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy továbbra is előírják a nemzeti jogukban, hogy a vasúttal vagy metróval végzett személyszállítási közszolgáltatások nyújtására irányuló szolgáltatási szerződéseket az általános közbeszerzési szabályok szerinti szerződésodaítélési eljárásban kell odaítélni.
(36)
Ezen irányelv nem alkalmazható bizonyos, nonprofit szervezetek vagy szövetségek által üzemeltetett sürgősségi szolgálatokra, mivel e szervezetek sajátos jellegét nehéz lenne megőrizni, ha a szolgáltatókat az ezen irányelvben meghatározott eljárásokkal összhangban választanák ki. A kizárást azonban a szükséges minimumra kell korlátozni. Ezért kifejezetten meg kell határozni, hogy a betegszállító mentőszolgálatok nem zárhatók ki ezen irányelv hatálya alól. Ezzel kapcsolatban azt is egyértelművé kell tenni, hogy a 601-es CPV-csoport (szárazföldi szállítási szolgáltatások) nem terjed ki a mentőszolgálatokra, mivel azok a 8514-es CPV-osztályba tartoznak. Egyértelművé kell ezért tenni, hogy a 85143000-3 CPV-kód alá tartozó szolgáltatásokra, amelyek kizárólag betegszállító mentőszolgálatok, a a szociális és egyéb szolgáltatásokra megállapított különszabályokat (a továbbiakban: az enyhébb szabályozás) kell alkalmazni. Ebből következően a mentőszolgálatokra vonatkozó vegyes szerződésekre is általában az enyhébb szabályozást kell alkalmazni, ha a betegszállító mentőszolgálat értéke nagyobb, mint a többi mentőszolgálaté.
(37)
Bizonyos esetekben előfordulhat, hogy egy adott szolgáltatást csak egy adott ajánlatkérő szerv vagy ajánlatkérő szervek egy adott társulása tud biztosítani, és ez az EUMSZ-ssel összeegyeztethető, törvényi, rendeleti és kihirdetett közigazgatási rendelkezések értelmében kizárólagos jogot élvez a szolgáltatás nyújtására. Egyértelművé kell tenni, hogy ennek az irányelvnek nem kell alkalmazandónak lennie az említett ajánlatkérő szervvel vagy társulással köthető szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések odaítélésére.
(38)
Jelentős a jogbizonytalanság azzal kapcsolatban, hogy az ajánlatkérő szervek közötti szerződésekre milyen mértékben vonatkozzanak a közbeszerzési szabályok. A tagállamok - sőt az ajánlatkérő szervek is - eltérően értelmezik az Európai Unió Bíróságának vonatkozó ítélkezési gyakorlatát. Mivel az ítélkezési gyakorlat azonos mértékben vonatkozna a hatóságokra, amikor az ezen irányelv hatálya alá tartozó ágazatokban működnek, helyénvaló gondoskodni arról, hogy ez az irányelv és a közbeszerzésről szóló 2014/24/EU irányelv ugyanazokat a szabályokat írja elő, és azok értelmezése is azonos legyen a két irányelv esetében.
(39)
Számos olyan közszolgáltató ajánlatkérő létezik, amely felépítését tekintve több különálló vállalkozásból álló gazdasági csoport, és gyakori, hogy e különálló vállalkozások mindegyikének speciális szerepe van a gazdasági csoporton belül. Indokolt ezért kizárni egyes olyan, szolgáltatásnyújtásra, árubeszerzésre és építési beruházásra irányuló szerződéseket, amelyeket olyan kapcsolt vállalkozásnak ítélnek oda, amelynek fő tevékenysége ilyen szolgáltatás, árubeszerzés vagy építési beruházás teljesítése azon csoport részére, amelyhez tartozik, ahelyett, hogy azokat a piacon kínálná fel. Szintén indokolt kizárni egyes olyan szolgáltatásnyújtásra, árubeszerzésre és építési beruházásra irányuló szerződéseket, amelyeket a közszolgáltató ajánlatkérő olyan közös vállalkozásnak ítélt oda, amelyet több közszolgáltató ajánlatkérő az ezen irányelv által szabályozott tevékenységek végzése céljából hozott létre, és amelynek az adott közszolgáltató ajánlatkérő is tagja. Helyénvaló azonban biztosítani, hogy ez a kizárás ne vezessen a versenynek a közszolgáltató ajánlatkérőkhöz kapcsolt vállalkozások, illetve közös vállalkozások javára történő torzulásához; indokolt megfelelő szabályrendszert megállapítani különösen az árbevétel azon hányadára vonatkozó felső határokat illetően, amelyet a vállalkozások a piacon szerezhetnek meg, és amelynek meghaladása esetén elveszítenék annak lehetőségét, hogy az eljárást megindító felhívás nélkül ítéljenek oda nekik szerződést, továbbá a közös vállalkozások alapítása tekintetében, valamint e közös vállalkozások és az azokat alkotó közszolgáltató ajánlatkérők közötti kapcsolatok stabilitása tekintetében.
(40)
Helyénvaló továbbá tisztázni a kapcsolatot a hatóságok közötti együttműködésre vonatkozó rendelkezések és az olyan rendelkezések között, amelyek szerződések kapcsolt vállalkozásoknak vagy közös vállalkozásoknak való odaítélését szabályozzák.
(41)
A vállalkozásokat kapcsolt vállalkozásnak kell tekinteni, amennyiben a közszolgáltató ajánlatkérő és az érintett vállalkozás közül az egyik közvetlen vagy közvetett meghatározó befolyást gyakorol a másikra, vagy amennyiben mindketten ugyanazon vállalkozás meghatározó befolyása alatt állnak; ebben a kontextusban a magántőke részesedése önmagában nem tekinthető relevánsnak. Az arra vonatkozó ellenőrzésnek, hogy valamely vállalkozás kapcsolódik-e egy adott közszolgáltató ajánlatkérőhöz, a lehető legkönnyebben elvégezhetőnek kell lennie. Következésképpen, mivel a közvetlen vagy közvetett befolyás fennállását egyébként is ellenőrizni kell annak meghatározásakor, hogy az érintett vállalkozásoknak és közszolgáltató ajánlatkérőknek összevont éves beszámolót kell-e készíteniük, a vállalkozásokat kapcsoltnak kell tekinteni, ha éves beszámolójuk összevont. Az összevont beszámolókra alkalmazandó uniós szabályok azonban bizonyos esetekben nem alkalmazhatók, például az érintett vállalkozások mérete miatt, vagy mert társasági formájuk nem felel meg bizonyos követelményeknek. Ezekben az esetekben, amikor a 2013/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (17) nem alkalmazandó, meg kell vizsgálni, hogy a tulajdonjogot, a pénzügyi részesedést vagy az e vállalkozásokra vonatkozó szabályokat figyelembe véve fennáll-e közvetett vagy közvetlen befolyás.
(42)
Ösztönözni kell a kutatási és fejlesztési (K+F) programok gazdasági forrásokból történő társfinanszírozását. Következésképpen egyértelművé kell tenni, hogy ez az irányelv csak akkor alkalmazandó, ha nem kerül sor ilyen társfinanszírozásra, és ha a K+F tevékenységek eredményére az érintett közszolgáltató ajánlatkérő jogosult. Mindez nem zárhatja ki annak lehetőségét, hogy a szóban forgó tevékenységeket elvégző szolgáltató az eredményekről szóló beszámolót tegyen közzé, feltéve, hogy továbbra is a közszolgáltató ajánlatkérő kizárólagos joga marad a K+F eredményeknek a saját tevékenysége céljaira történő felhasználása. Mindazonáltal a K+F eredmények fiktív megosztása vagy a szolgáltató díjazásához való jelképes hozzájárulás nem akadálya ezen irányelv alkalmazásának.
(43)
Ezt az irányelvet sem az ezen irányelv hatálya alá tartozó tevékenységek folytatására irányuló szerződésekre, sem ilyen tevékenységek folytatására szervezett tervpályázatokra nem kell alkalmazni, ha abban a tagállamban, ahol a tevékenységet folytatják, a tevékenység közvetlen módon ki van téve a versenynek olyan piacokon, amelyekre a bejutás nincs korlátozva. Indokolt tehát fenntartani az ezen irányelv által szabályozott valamennyi ágazatra, vagy egy ágazat részeire alkalmazandó eljárást, ami lehetővé teszi, hogy figyelembe vegyék a verseny jelenlegi vagy jövőbeli biztosításának hatásait. Ennek az eljárásnak jogbiztonságot kell nyújtania az érintett szervezetek számára, valamint megfelelő döntéshozatali eljárást kell biztosítania, amely rövid határidőn belül teszi lehetővé a közösségi jog e téren történő egységes alkalmazását. A jogbiztonság érdekében le kell szögezni, hogy az ezen irányelv hatálybalépését megelőzően elfogadott, a 2004/17/EK irányelv 30. cikkében meghatározott megfelelő rendelkezések alkalmazandóságával kapcsolatos határozatok továbbra is alkalmazandók.
(44)
A versenynek való közvetlen kitettséget objektív szempontok alapján kell értékelni, figyelembe véve az érintett ágazat, vagy egy ágazat érintett részeinek egyedi jellemzőit. Ezt az értékelést azonban korlátozza az alkalmazandó határidők rövidsége, és az, hogy a Bizottság számára hozzáférhető információkon kell alapulnia - vagy a már meglévő forrásokból, vagy a 35. cikk alkalmazásával összefüggésben nyert információkból -, ami nem egészíthető ki időigényesebb módszerekkel, ideértve különösen az érintett gazdasági szereplők körében végzett közvélemény-kutatást. A versenynek való közvetlen kitettségnek az ezen irányelvvel összefüggésben elvégezhető értékelése következésképpen nem érinti a versenyjog maradéktalan alkalmazását.
(45)
Annak vizsgálatát, hogy egy adott ágazat, vagy annak részei közvetlenül ki vannak-e téve a versenynek, annak a konkrét területnek a vonatkozásában kell elvégezni, ahol a releváns gazdasági szereplők a tevékenységet vagy annak érintett részeit végzik, azaz az ún. releváns földrajzi piacon. Mivel az említett fogalom kulcsfontosságú a vizsgálat szempontjából, az uniós jogban létező fogalmak alapján megfelelő fogalommeghatározást kell készíteni hozzá. Világossá kell tenni azt is, hogy a releváns földrajzi piac nem feltétlenül esik egybe az érintett tagállam területével; ezért lehetővé kell tenni a mentesség alkalmazhatóságára vonatkozó döntéseknek az érintett tagállam területének egyes részeire való korlátozását.
(46)
Az egy adott ágazatot vagy annak egy részét a verseny előtt megnyitó, megfelelő uniós jogszabályok végrehajtását és alkalmazását úgy kell tekinteni, mint ami megfelelő alapot biztosít annak feltételezéséhez, hogy a kérdéses piacra szabadon be lehet jutni. Ezeket a megfelelő jogszabályokat a Bizottság által frissíthető mellékletben kell megnevezni. Az említett melléklet frissítése során a Bizottságnak különösen figyelembe kell vennie azon rendelkezések lehetséges elfogadását, amelyek olyan, az említett mellékletben említett jogszabályok által szabályozottaktól eltérő ágazatok verseny előtti megnyitását vonják maguk után, mint például a vasúti közlekedésé.
(47)
Ha az adott piacra történő szabad bejutás nem feltételezhető a megfelelő uniós jogszabályok végrehajtása alapján, bizonyítani kell, hogy a piacra jutás ténylegesen és jogilag is szabad. Ha egy tagállam az adott ágazatot a verseny előtt megnyitó uniós jogi aktus alkalmazását olyan helyzetekre is kiterjeszti, amelyek nem tartoznak az adott jogi aktus hatálya alá, például ha a 94/22/EK irányelvet a szénágazatra is alkalmazza, vagy ha a 2012/34/EU tanácsi irányelvet (18) a nemzeti szintű személyszállításra is alkalmazza, akkor ezt a körülményt figyelembe kell venni annak vizsgálatakor, hogy az adott ágazatban szabad piacra jutás érvényesül.
(48)
A független nemzeti hatóságok, például az ágazati szabályozó szervek vagy a versenyhivatalok általában specializált szakismeretekkel, információkkal és tudással rendelkeznek, amelyek relevánsak lehetnek annak vizsgálatakor, hogy egy adott tevékenység vagy annak részei közvetlenül ki vannak-e téve a versenynek olyan piacokon, amelyekre a bejutás nincs korlátozva. A mentességi kérelmeknek ezért adott esetben tartalmazniuk kell az érintett ágazatban uralkodó versenyhelyzetről az adott tevékenység tekintetében illetékes független nemzeti hatóság által készített állásfoglalást, vagy a kérelmekhez ilyen állásfoglalást kell mellékelni.
Ilyen indokolással ellátott és megalapozott, az adott tevékenység tekintetében illetékes független nemzeti hatóság által készített állásfoglalás hiányában több időre lehet szükség egy mentességi kérelem vizsgálatához. Ezért megfelelően módosítani kell az e kérelmek vizsgálata céljából a Bizottság rendelkezésére álló határidőket.
(49)
A Bizottságnak mindig kötelessége megvizsgálni azokat a kérelmeket, amelyek összhangban állnak azon eljárások alkalmazásának részletes szabályaival, amelyek annak megállapításához szükségesek, hogy egy adott tevékenység vagy annak részei közvetlenül ki vannak-e téve a versenynek olyan piacokon, amelyekre a bejutás nincs korlátozva. Azt is le kell azonban szögezni, hogy e kérelmek olyannyira összetettek lehetnek, hogy esetleg nem lesz mindig lehetséges az alkalmazandó határidőkön belül elfogadni azokat a végrehajtási jogi aktusokat, amelyek kimondják, hogy egy adott tevékenység vagy annak részei közvetlenül ki vannak-e téve a versenynek olyan piacokon, amelyekre a bejutás nincs korlátozva.
(50)
Világossá kell tenni, hogy a Bizottságnak lehetőséget kell biztosítani arra, hogy felszólítsa a tagállamokat vagy a közszolgáltató ajánlatkérőket az adatok pótlására vagy magyarázatára. A Bizottságnak ennek teljesítésére - tudatában annak, hogy be kell tartani a végrehajtási jogi aktus elfogadására a Bizottság rendelkezésére álló határidőket is - megfelelő határidőt kell szabnia, aminek során figyelembe kell vennie olyan tényezőket is, mint a kért információ összetettsége, valamint hogy az információ könnyen hozzáférhető-e.
(51)
A foglalkoztatás és a munkavégzés hozzájárul a társadalomba történő beilleszkedéshez, továbbá kulcsfontosságú eleme az esélyegyenlőség biztosításának is. Ennek keretében a védett műhelyek jelentős szerepet tölthetnek be. Ugyanez mondható el a többi olyan szociális vállalkozásról is, amelynek fő célja a fogyatékossággal élő vagy hátrányos helyzetű személyek - például a munkanélküliek, a hátrányos helyzetű kisebbségekhez tartozók vagy más módon a társadalom peremére szorult személyek - szociális és szakmai beilleszkedésének vagy újra beilleszkedésének elősegítése. Előfordulhat azonban, hogy ezek a műhelyek vagy vállalkozások a szokásos versenyfeltételek mellett nem tudnak szerződéshez jutni. Következésképpen indokolt előírni, hogy a tagállamok a odaítélési eljárásban vagy annak egyes részeiben való részvétel jogát ilyen műhelyek vagy vállalkozások számára tarthassák fenn, vagy a szerződések teljesítését a védett munkahely-teremtési programok keretébe illesztéshez köthessék.
(52)
Annak érdekében, hogy a közbeszerzési eljárások során a környezetvédelmi, szociális és munkaügyi előírások is kellőképpen érvényesüljenek, különösen fontos, hogy a tagállamok és a közszolgáltató ajánlatkérők megfelelő intézkedéseket hozzanak a nemzeti és uniós szintű törvényekből, rendeletekből és határozatokból, valamint kollektív szerződésekből eredő, az építési beruházás, illetve a szolgáltatásnyújtás helyén érvényes környezetvédelmi jogi, szociális jogi és munkajogi kötelezettségek betartatása érdekében, feltéve, hogy e szabályok és alkalmazásuk megfelel az uniós jognak. A szerződés teljesítése során a XIV. mellékletben felsorolt, valamennyi tagállam által megerősített nemzetközi megállapodásokból eredő kötelezettségeket is teljesíteni kell. Ez azonban semmiképpen nem akadályozhatja meg a munkavállalók számára kedvezőbb munka- és foglalkoztatási feltételek alkalmazását.
Az említett intézkedéseket az Unió jogának alapelveivel összhangban kell alkalmazni, különösen az egyenlő bánásmód biztosítása céljából. Ezen intézkedéseket a 96/71/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (19) összhangban kell alkalmazni, biztosítva az egyenlő bánásmódot és elkerülve azt, hogy a más tagállambeli gazdasági szereplőket és munkavállalókat akár közvetlenül, akár közvetve hátrányos megkülönböztetés érje.
(53)
A szolgáltatásnyújtás helyének a jellemző tevékenységek teljesítésének helyét kell tekinteni. Amennyiben a szolgáltatás távszolgáltatás, például telefonos ügyfélszolgálatok által nyújtott szolgáltatások esetében, akkor úgy kell tekinteni, hogy teljesítésükre a szolgáltatás végrehajtásának helyén kerül sor, függetlenül attól, hogy a szolgáltatás milyen tagállamba és milyen helyre irányul.
(54)
A vonatkozó kötelezettségeket szerződéses rendelkezések is tükrözhetik. Lehetővé kell tenni olyan rendelkezések beillesztését is a közbeszerzési szerződésekbe, amelyek az uniós jognak megfelelően biztosítják a kollektív szerződések betartását. E kötelezettségek be nem tartása az érintett gazdasági szereplő súlyos kötelességszegésének minősülhet, amely az adott gazdasági szereplőnek a közszolgáltatási szerződés odaítéléséből való kizárását vonja maga után.
(55)
E környezetvédelmi jogi, szociális jogi és munkajogi rendelkezések betartását a közbeszerzési eljárás megfelelő szakaszaiban kell ellenőrizni, tehát a résztvevők kiválasztására és a szerződések odaítélésére vonatkozó általános elvek, a kizárási kritériumok, illetve a kirívóan alacsony összegű ajánlatokra vonatkozó rendelkezések alkalmazásakor. Az e célból elvégzendő szükséges ellenőrzést ezen irányelv rendelkezéseivel, különösen a bizonyítási eszközökre és a nyilatkozatokra vonatkozó rendelkezéseivel összhangban kell elvégezni.
(56)
Ezen irányelv egyetlen rendelkezése sem akadályozhatja meg a közrend, a közerkölcs, a közbiztonság, az egészség, az emberi és állati élet vagy a növényi élet megőrzésének védelme érdekében szükséges intézkedések bevezetését, illetve végrehajtását, vagy egyéb környezetvédelmi intézkedések bevezetését, illetve végrehajtását, különös tekintettel a fenntartható fejlődésre, feltéve, hogy az említett intézkedések összhangban vannak az EUMSZ-szel.
(57)
A kutatás és az innováció - ideértve az ökoinnovációt és a szociális innovációt is - a jövőbeli növekedés fő hajtóerői közé tartozik, és központi szerepet kapott az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést célzó Európa 2020 stratégiában is. A közszolgáltató ajánlatkérőknek a közbeszerzést a lehető legmegfelelőbb módon kell stratégiailag felhasználniuk az innováció ösztönzése érdekében. Az innovatív termékek, építési munkák és szolgáltatások beszerzése kulcsszerepet játszik a közszolgáltatások hatékonyságának és minőségének javításában, és emellett jelentős társadalmi kihívások kezelését is elősegíti. Hozzájárul a források gazdaságilag legelőnyösebb felhasználásának megvalósításához, valamint szélesebb körű gazdasági, környezeti és társadalmi hasznot is hoz, abban az értelemben, hogy új ötleteket szül, azokat innovatív termékekké és szolgáltatásokká alakítja, ezáltal pedig elősegíti a fenntartható gazdasági növekedést.
Emlékeztetni kell arra, hogy a „Kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzés: az innováció serkentése a fenntartható, minőségi európai közszolgáltatások érdekében” című, 2007. december 14-i bizottsági közlemény több olyan beszerzési modellt ismertet, amelyek az ezen irányelv hatálya alá nem tartozó kutatási és fejlesztési szolgáltatások beszerzésére vonatkoznak. Ezek a modellek a továbbiakban is használhatók, de ezen irányelvnek az innovációs beszerzés megkönnyítéséhez is hozzá kell járulnia, és segítenie kell a tagállamokat az Innovatív Unió célkitűzéseinek elérésében.
(58)
Az innováció jelentősége miatt a közszolgáltató ajánlatkérőket ösztönözni kell arra, hogy amilyen gyakran csak lehetséges, engedélyezzék több változat benyújtását. Fel kell azonban hívni e közszolgáltatók figyelmét, hogy a változatok benyújtásának engedélyezése előtt meg kell határozni az e változatokkal szembeni minimumkövetelményeket.
(59)
Amennyiben valamely innovatív termék vagy szolgáltatás kifejlesztése vagy valamely innovatív építési beruházás iránti igény kielégítése, majd ezt követően az ebből keletkező áruk, szolgáltatások vagy építési beruházások megvásárlása nem lehetséges a piacon már létező megoldások segítségével, a közszolgáltató ajánlatkérőknek az ezen irányelv hatálya alá tartozó szerződések tekintetében lehetőséget kell kapniuk egy különös közbeszerzési eljárás alkalmazására. E különös eljárásnak lehetővé kell tennie a közszolgáltató ajánlatkérők számára, hogy hosszú távú innovációs partnerséget létesítsenek valamely új, innovatív termék, szolgáltatás vagy építési beruházás kifejlesztésére, majd megvásárlására, feltéve, hogy ezek az innovatív termékek, szolgáltatások vagy innovatív építési beruházások a megállapodás szerinti teljesítményszinteknek és költségeknek megfelelően biztosíthatók; mindezt oly módon, hogy a megvásárláshoz nem kell külön közbeszerzési eljárást lefolytatni. Az innovációs partnerségnek a felhívással induló tárgyalásos eljárásra vonatkozó eljárási szabályokon kell alapulnia, és a szerződések kizárólag a legjobb ár-minőség arány szempontja alapján ítélhetők oda, ami innovatív megoldások esetében a legalkalmasabb módszer az ajánlatok összehasonlítására. Függetlenül attól, hogy nagyon nagy projektekről vagy kisebb innovatív projektekről van-e szó, az innovációs partnerséget olyan módon kell létrehozni, hogy képes legyen a szükséges piaci kereslet generálására, a piac lezárása nélkül ösztönözve az innovatív megoldás kialakítását. A közszolgáltató ajánlatkérők tehát nem használhatják fel az innovációs partnerséget a verseny akadályozására, korlátozására vagy torzítására. Bizonyos esetekben a több partnerrel létrehozott innovációs partnerség segíthet e következmények elhárításában.
(60)
A tapasztalatok azt mutatják, hogy a 2014/24/EU irányelvben meghatározott versenypárbeszéd hasznos olyan esetekben, amikor az ajánlatkérő szervek nem tudják meghatározni, hogy milyen módon elégíthetnék ki az igényeiket, vagy nem tudják felmérni, hogy a piac milyen technikai, pénzügyi vagy jogi megoldásokat tud kínálni. Ilyen helyzet állhat elő különösen az innovatív projektek esetében, valamint ha jelentős, integrált közlekedési infrastrukturális projektről, nagy számítógépes hálózat kiépítéséről, vagy összetett és strukturált finanszírozást igénylő projekt megvalósításáról van szó. Ezért lehetővé kell tenni a tagállamoknak, hogy ezt az eszközt a közszolgáltató ajánlatkérők rendelkezésére bocsássák. Az ajánlatkérő szerveket adott esetben ösztönözni kell arra, hogy projektvezetőt nevezzenek ki annak biztosítására, hogy az odaítélési eljárás során biztosítsa a jó együttműködést a gazdasági szereplők és az ajánlatkérő szerv között.
(61)
A versenyre gyakorolt káros hatások miatt a felhívás nélküli tárgyalásos eljárást csak nagyon kivételes körülmények esetén szabad alkalmazni. Az ilyen kivételnek azokra az esetekre kell korlátozódnia, amelyekben a közzététel a közszolgáltató ajánlatkérő által előre nem látható és neki fel nem róható események előidézte rendkívül sürgős helyzetekben nem lehetséges, vagy kezdettől fogva nyilvánvaló, hogy a közzététel nem eredményezne erőteljesebb versenyt vagy jobb beszerzési eredményeket, nem utolsósorban azért, mert objektíve egyetlen egy olyan gazdasági szereplő van, amely képes teljesíteni a szerződést. Ez jellemzi például a művészeti alkotásokat, amelyek esetében a művész személye lényegileg meghatározza magának a műalkotásnak az egyedi jellegét és értékét. A kizárólagosságot más is indokolhatja, de csak az objektív kizárólagosság esetében fogadható el a felhívás nélküli tárgyalásos eljárás alkalmazása, tehát amikor ezt a helyzetet nem maga a közszolgáltató ajánlatkérő teremtette a tervezett közbeszerzési eljárás céljára.
Az e kivétel lehetőségével élő közszolgáltató ajánlatkérőknek meg kell indokolniuk, hogy miért nincs ésszerű alternatíva vagy helyettesítő, mint például alternatív elosztási csatornák igénybevétele, akár a közszolgáltató ajánlatkérő tagállamán kívül is, vagy funkcionálisan hasonló építési beruházások, áruk vagy szolgáltatások mérlegelése.
Amennyiben a kizárólagos helyzetet technikai okok idézik elő, ezeket eseti alapon szigorúan meg kell határozni és indokolni kell. Ilyen ok lehet például az, ha egy másik gazdasági szereplő számára technikailag gyakorlatilag lehetetlen az elvárt teljesítés, vagy olyan különleges know-how, eszközök vagy módszerek alkalmazására van szükség, amelyekkel csak egy gazdasági szereplő rendelkezik. A technikai okok olyan konkrét interoperabilitási követelményekből is adódhatnak, amelyeknek a beszerzendő építési beruházások, áruk vagy szolgáltatások működésének biztosítása érdekében teljesülniük kell.
Végezetül a közbeszerzési eljárás olyankor sem jár előnyökkel, amikor az árut közvetlenül nyersanyagpiacokon vásárolják, többek között nyersanyagokkal foglalkozó kereskedési platformokon, mint például agrártermék-, nyersanyag- vagy energiatőzsdén, ahol a szabályozott és felügyelt többoldalú kereskedési struktúra természetesen garantálja a piaci árat.
(62)
Egyértelművé kell tennie, hogy a bizalmas információk védelmére vonatkozó rendelkezések semmiképp sem akadályozzák meg a megkötött szerződések bizalmasnak nem minősülő részeinek nyilvánosságra hozatalát, beleértve azok esetleges további módosításait is.
(63)
Az elektronikus tájékoztatási és kommunikációs eszközök nagymértékben egyszerűsíthetik a szerződések közzétételét, és növelhetik a közbeszerzési folyamatok hatékonyságát és átláthatóságát. A közbeszerzési eljárásokban ezeknek kell a kommunikáció és az információcsere általánosan használt eszközeivé válniuk, mivel jelentősen növelik a gazdasági szereplők esélyeit arra, hogy az egész belső piacon részt vegyenek a közbeszerzési eljárásokban. Ezért kötelezővé kell tenni a hirdetmények elektronikus formában történő továbbítását, a közbeszerzési dokumentumok elektronikus formában való rendelkezésre állását, valamint - 30 hónapos átmeneti időszakot követően - a teljes körű elektronikus kommunikációt, ami azt jelenti, hogy az eljárás minden szakaszában elektronikus úton kell folytatni a kommunikációt, beleértve a részvételi jelentkezések továbbítását és különösen az ajánlatok benyújtását (elektronikus benyújtás). A tagállamoknak és a közszolgáltató ajánlatkérőknek, amennyiben így döntenek, lehetőséget kell kapniuk további rendelkezések bevezetésére. Egyértelművé kell tenni továbbá, hogy az elektronikus kommunikációs eszközöknek az ezen irányelv szerinti kötelező használata nem terjedhet ki arra, hogy a közszolgáltató ajánlatkérők kötelezően elektronikus úton dolgozzák fel az ajánlatokat, illetve nem jelentheti az elektronikus értékelés vagy automatikus feldolgozás előírását. Ezenkívül az irányelv nem írhat elő olyan kötelezettséget, amelynek értelmében a közbeszerzési eljárásnak a szerződés odaítélését követő bármely részében vagy a közszolgáltató ajánlatkérő szervezetén belüli belső kommunikáció céljából elektronikus kommunikációs eszközöket kellene alkalmazni.
(64)
A közszolgáltató ajánlatkérőknek egyes konkrét helyzetek kivételével olyan elektronikus kommunikációs eszközöket kell használniuk, amelyek megkülönböztetéstől mentesek, széles körben elérhetők és interoperábilisak a széles körben használt információs és kommunikációs technológiai termékekkel, és nem korlátozzák a gazdasági szereplők közbeszerzési eljárásban való részvételi lehetőségét. E kommunikációs eszközök alkalmazásakor megfelelően figyelembe kell venni a fogyatékossággal élő személyek számára való akadálymentesség szempontját is. Egyértelművé kell tenni, hogy nem volna célszerű kötelezővé tenni az elektronikus eszközök használatát a beszerzési eljárás valamennyi szakaszában olyan esetekben, amikor az elektronikus eszközök alkalmazásához olyan különleges eszközökre vagy fájlformátumokra lenne szükség, amelyek nem állnak széles körben rendelkezésre, vagy amikor a kommunikációt csak különleges irodai felszerelések segítségével lehetne lebonyolítani. Ezért a közszolgáltató ajánlatkérőket bizonyos, kimerítő jelleggel felsorolandó esetekben nem célszerű arra kötelezni, hogy előírják az elektronikus kommunikációs eszközök használatát a benyújtási folyamat során. Ez az irányelv elrendeli, hogy ilyen esetnek számítsanak azok a helyzetek, amelyekben olyan különleges irodai felszerelésekre, például széles formátumú nyomtatóra volna szükség, amelyekkel a közszolgáltató ajánlatkérők általában nem rendelkeznek. Egyes közbeszerzési eljárásokban a közbeszerzési dokumentumokban előírhatják egy fizikai vagy méretarányos modell benyújtását, amely elektronikus úton nem juttatható el a közszolgáltató ajánlatkérőhöz. Ilyen esetekben a modellt postán, vagy más, megfelelő szállító igénybevételével kell megküldeni a közszolgáltató ajánlatkérő részére.
Világossá kell azonban tenni, hogy az egyéb kommunikációs eszközök használatát az ajánlat azon elemeire kell korlátozni, amelyekre vonatkozóan nem követelmény az elektronikus kommunikációs eszközök igénybevétele.
Egyértelművé kell tenni, hogy amennyiben technikai okokból szükséges, a közszolgáltató ajánlatkérőknek lehetőséget kell kapniuk arra, hogy megszabják a benyújtható dokumentumok maximális méretét.
(65)
Előfordulhatnak olyan kivételes esetek, amelyekben az ajánlatkérő szervek eltekinthetnek az elektronikus kommunikációs eszközök használatától, amennyiben az ilyen kommunikációs eszközök használatától való eltekintés a különösen érzékeny információk védelme érdekében szükséges. Egyértelművé kell tenni, hogy amennyiben széles körben rendelkezésre nem álló elektronikus eszközökkel elérhető a védelem szükséges szintje, akkor ezen elektronikus eszközöket kell alkalmazni. Ilyen eset fordulhat elő akkor, amikor a közszolgáltató ajánlatkérők külön erre a célra szolgáló biztonságos kommunikációs eszköz használatát követelik meg, amelyhez hozzáférést biztosítanak.
(66)
A technikai formátumok vagy eljárások és a továbbítási szabványok különbözőségei nemcsak egy tagállamon belül akadályozhatják az interoperabilitást, hanem és különösen az egyes tagállamok között. Például az olyan közbeszerzési eljárásokban való részvételhez, amelyekben engedélyezik vagy előírják az elektronikus katalógusok alkalmazását - azaz az információ bemutatásának és szervezésének valamennyi ajánlattevőre vonatkozó, elektronikusan kezelhető közös formátumát -, a gazdasági szereplőknek egységesítés hiányában minden egyes közbeszerzési eljárásnak megfelelően át kellene dolgozniuk a katalógusukat, ami azt jelentené, hogy az érintett közszolgáltató ajánlatkérő kiírási feltételeitől függően nagyon hasonló információt különböző formátumokban kellene megadniuk. A katalógusok formátumának egységesítése tehát javítaná az interoperabilitást, fokozná a hatékonyságot, és csökkentené a gazdasági szereplőkre háruló munkamennyiséget.
(67)
A Bizottságnak a legmesszebb menőkig figyelembe kell vennie az érintettek véleményét annak mérlegelésekor, hogy szükséges-e biztosítani vagy fokozni a különböző technikai formátumok vagy a feldolgozási és továbbítási standardok interoperabilitását adott standardok kötelezővé tételével, és ha igen, akkor mely standardok alkalmazását írják elő. Azt is mérlegelnie kell, hogy a gazdasági szereplők és a közszolgáltató ajánlatkérők a gyakorlatban milyen mértékben használtak valamely adott standardot és az mennyire vált be. A Bizottságnak bármely standard kötelezővé tétele előtt az azzal járó költségeket is gondosan mérlegelnie kell, különös tekintettel a már meglévő e-beszerzési megoldások - köztük az infrastruktúra, az eljárások és a szoftverek - kiigazításának a költségeire.
Amennyiben az érintett standardokat nem valamely nemzetközi, európai vagy nemzeti szabványügyi szervezet dolgozta ki, akkor azoknak az 1025/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (20) foglalt, IKT műszaki előírásokra vonatkozó követelményeknek kell megfelelniük.
(68)
A tagállamoknak és a közszolgáltató ajánlatkérőknek, mielőtt meghatároznák az odaítélési eljárás különböző szakaszaiban alkalmazandó elektronikus kommunikációs eszközöktől megkövetelt biztonsági szintet, fel kell mérniük, hogy arányban állnak-e egymással egyrészt azok a követelmények, amelyek a szóban forgó üzenet feladójának helyes és megbízható azonosítását, valamint az üzenet tartalmának sértetlenségét hivatottak biztosítani, másrészt pedig a például azokban a helyzetekben fennálló problémák kockázata, amikor az üzeneteket a megjelölttől eltérő feladó küldi. Minden egyéb tényezőt változatlannak tekintve, ez azt jelentené, hogy például egy olyan e-mail esetében, amelyben egy tájékoztató megbeszélés pontos helyszínének a megerősítését kérik, nem szükséges ugyanolyan szintű biztonsági előírásokat megállapítani, mint magának az ajánlatnak az esetében, amely a gazdasági szereplőre nézve kötelező erejű tartalommal bír.. Hasonlóképpen, az arányosság szempontjának figyelembevétele azzal is járhat, hogy alacsonyabb biztonsági szintet írnak elő az elektronikus katalógusok ismételt benyújtása, keretmegállapodás esetén a verseny újranyitásánál az ajánlatok benyújtása vagy a közbeszerzési dokumentumokhoz való hozzáférés kapcsán.
(69)
Bár a közbeszerzési eljárás lényeges elemeinek, például a közbeszerzési dokumentumoknak, a részvételi jelentkezésnek, a szándék megerősítésének és az ajánlatnak mindig írásban kell készülniük, más esetekben továbbra is lehetővé kell tenni a gazdasági szereplőkkel folytatott szóbeli kommunikációt, feltéve, hogy annak tartalmát megfelelően dokumentálják. Erre a megfelelő szintű átláthatóság biztosítása érdekében van szükség, ami lehetővé teszi annak ellenőrzését, hogy érvényesült-e az egyenlő bánásmód elve. Különösen fontos, hogy az ajánlattevőkkel folytatott olyan szóbeli kommunikációt, amely hatással lehet az ajánlatok tartalmára és értékelésére, kellő részletességgel és megfelelő módon dokumentálják, például írásbeli feljegyzésekkel, hangfelvétellel vagy a kommunikáció főbb elemeinek az összefoglalásával.
(70)
Erőteljes tendencia mutatkozik az uniós közbeszerzési piacokon a közbeszerzői igények összevont teljesítésére a méretgazdaságosság - például alacsonyabb árak és ügyleti költségek - elérése céljából, valamint a beszerzések kezelésének fejlesztése és szakszerűbbé tétele érdekében. Ez elérhető egyrészt azzal, hogy nagyobb számú közszolgáltató ajánlatkérő végez együttes beszerzést, másrészt azzal, hogy egy hosszabb időszak alatt nagyobb mennyiségű, illetve értékű beszerzésre kerül sor. Ugyanakkor gondosan el kell végezni a beszerzések összevonásának és központosításának monitoringját az összejátszás és a vásárlóerő túlzott koncentrálódásának elkerülése végett, valamint az átláthatóság és a verseny, illetve a kkv-k piacra jutási lehetőségeinek megőrzése érdekében.
(71)
A keretmegállapodások alkalmazása Unió-szerte hatékony közbeszerzési technika bizonyos esetekben; javítani kell azonban a keretmegállapodások segítségével végrehajtott beszerzések átláthatóságát és a bennük való részvétel lehetőségét, és ezáltal fokozni kell a versenyt. Ezért helyénvaló felülvizsgálni az e megállapodásokra alkalmazandó rendelkezéseket, és ennek keretében mindenekelőtt gondoskodni kell arról, hogy az ilyen megállapodás alapján kötött egyes szerződések esetében az odaítélés objektív szabályok és kritériumok alapján - például a verseny újranyitását követően - történjen, továbbá korlátozni kell a keretmegállapodások időtartamát.
(72)
Egyértelművé kell tenni, hogy a keretmegállapodáson alapuló szerződéseket még a keretmegállapodás lejárata előtt oda kell ítélni; a keretmegállapodáson alapuló egyes szerződések időtartamának azonban nem kell egybeesnie a keretmegállapodás időtartamával, hanem adott esetben lehet annál hosszabb vagy rövidebb is. Többek között lehetővé kell tenni, hogy a keretmegállapodáson alapuló egyes szerződések időtartama olyan tényezők alapján kerüljön megállapításra, mint például a teljesítéshez szükséges idő; amennyiben a szerződés része egy nyolc évnél hosszabb várható hasznos élettartamú berendezés karbantartása, vagy ha a szerződés teljesítéséhez a munkavállalók jelentős képzésére van szükség.
Egyértelművé kell tenni, hogy lehetnek olyan esetek, amikor lehetővé kell tenni, hogy magának a keretmegállapodásnak időtartama hosszabb legyen, mint nyolc év. Ilyen - kellően, elsősorban a keretmegállapodás tárgyával indokolandó - eset fordulhat elő például akkor, ha a gazdasági szereplőknek olyan berendezésre van szükségük, amelynek amortizációs ideje nyolc évnél hosszabb, és amelynek a keretmegállapodás teljes időtartama alatt, mindenkor rendelkezésre kell állnia. A lakosság számára nélkülözhetetlen szolgáltatásokat nyújtó közüzemi szolgáltatók esetében előfordulhat annak szükségessége, hogy mind a keretmegállapodás, mind az azon alapuló egyes szerződések hosszabb időtartamúak legyenek, például az olyan hálózatok rendes és rendkívüli karbantartására irányuló keretmegállapodások esetében, amelyekhez drága berendezésekre van szükség, amelyeket olyan személyzetnek kell üzemeltetnie, akiknek ehhez a szolgáltatások folytonosságának biztosítására és a lehetséges fennakadások minimalizálására irányuló, rendkívül speciális, egyedi szakképzéseken kell átesniük.
(73)
A megszerzett tapasztalatok fényében szükség van a dinamikus beszerzési rendszerekre vonatkozó szabályok korrigálására is, hogy a közszolgáltató ajánlatkérők teljes mértékben kihasználhassák a szóban forgó eszközben rejlő lehetőségeket. A rendszereket egyszerűsíteni kell, különösen azáltal, hogy meghívásos eljárás formájában kell működtetni őket, így kiküszöbölve az előzetes ajánlatok szükségességét, amelyek a dinamikus beszerzési rendszerekkel kapcsolatos egyik legjelentősebb tehernek minősülnek. Így a részvételi jelentkezést benyújtó és a kiválasztási szempontoknak megfelelő valamennyi gazdasági szereplő számára lehetővé kell tenni, hogy részt vehessen a dinamikus beszerzési rendszeren keresztül annak fennállási ideje alatt lebonyolított közbeszerzési eljárásokban.
Ez a beszerzési módszer lehetővé teszi, hogy a közszolgáltató ajánlatkérő az ajánlatok különösen széles skálájához jusson hozzá, és így széles körű versenyen keresztül biztosítsa a források optimális felhasználását az általánosan használt vagy felhasználásra kész, a piacon általában rendelkezésre álló termékek, építési munkák vagy szolgáltatások tekintetében.
(74)
E részvételi jelentkezéseket rendszerint 10 munkanapon belül meg kell vizsgálni, mivel a kiválasztási feltételek értékelésére a közszolgáltató ajánlatkérők által a dokumentációra vonatkozóan meghatározott követelmények alapján fog sor kerülni, adott esetben a 2014/24/EU irányelv egyszerűsített rendelkezéseivel összhangban. Mindazonáltal, amikor első alkalommal hoznak létre egy dinamikus beszerzési rendszert, előfordulhat, hogy a közszolgáltató ajánlatkérők a szerződési hirdetmény vagy a szándék megerősítésére vonatkozó felhívás első közzétételét követően olyan nagy számú részvételi jelentkezéssel szembesülnek, hogy több időre lesz szükségük ezek megvizsgálására. Ezt engedélyezni kell, feltéve, hogy az összes jelentkezés megvizsgálásáig nem indul konkrét beszerzési eljárás.
A közszolgáltató ajánlatkérők számára lehetővé kell tenni, hogy szabadon döntsenek a részvételi jelentkezések megvizsgálásának rendjéről, például dönthessenek úgy, hogy hetente csak egyszer foglalkoznak a jelentkezések vizsgálatával, feltéve, hogy betartják az egyes részvételi kérelmek vizsgálatára vonatkozó határidőket. Azoknak a közszolgáltató ajánlatkérőknek, amelyek egy dinamikus beszerzési rendszer esetében a 2014/24/EU irányelvben meghatározott kizárási vagy kiválasztási feltételeket használják, a 2014/24/EU irányelv releváns rendelkezéseit ugyanúgy kell alkalmazniuk, mint azoknak az ajánlatkérő szerveknek, amelyek a 2014/24/EK irányelv alapján működtetnek dinamikus beszerzési rendszert.
(75)
Annak érdekében, hogy a kkv-k több lehetőséget kapjanak a nagy méretű - például valamely központi beszerző szerv által működtetett - dinamikus beszerzési rendszerekben való részvételre, az érintett ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő számára biztosítani kell annak lehetőségét, hogy a rendszert az építési beruházások, áruk vagy szolgáltatások objektív módon meghatározott kategóriáira tagolja. Ezeket a kategóriákat objektív tényezők alapján kell meghatározni, amelyek közé tartozhat például az adott kategóriában odaítélendő egyedi szerződések megengedhető legnagyobb mérete vagy egy adott földrajzi terület, amelyen az elnyerhető egyedi szerződéseket teljesíteni kell. Egy dinamikus beszerzési rendszer kategóriákra tagolása esetén az ajánlatkérő szervnek vagy a közszolgáltató ajánlatkérőnek az érintett kategória tulajdonságaival arányban álló kiválasztási szempontokat kell alkalmaznia.
(76)
Egyértelművé kell tenni, hogy az elektronikus árlejtés rendszerint nem alkalmas bizonyos építési beruházásra és bizonyos szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződésekre, amelyek tárgya valamely szellemi teljesítmény, mint például egy építési beruházás terve, ugyanis csak az automatikusan, elektronikus eszközökkel és a közszolgáltató ajánlatkérő beavatkozása vagy értékelése nélkül történő elbírálásra alkalmas elemek, azaz a számszerűsíthető, számokkal vagy százalékban kifejezhető elemek képezhetik elektronikus árlejtés tárgyát.
Világossá kell azonban azt is tenni, hogy konkrét szellemi tulajdonhoz fűződő jog vásárlására irányuló közbeszerzési eljárásban alkalmazható az elektronikus árlejtés. Emlékeztetni kell ezenkívül arra is, hogy a közszolgáltató ajánlatkérők továbbra is szabadon használhatnak olyan kiválasztási feltételeket, amelyeknek köszönhetően csökkenthetik a részvételre jelentkezők vagy ajánlattevők számát mindaddig, amíg az árlejtés meg nem kezdődött, ezzel szemben az árlejtés megkezdését követően már nem engedhető meg az elektronikus árlejtésben részt vevő ajánlattevők számának a további csökkentése.
(77)
Folyamatosan új elektronikus beszerzési technikákat fejlesztenek ki, például elektronikus katalógusokat. Az elektronikus katalógus az információ bemutatásának és szervezésének valamennyi ajánlattevőre vonatkozó, elektronikusan kezelhető közös formátuma. Példaként említhetők a táblázatos formában benyújtott ajánlatok. A közszolgáltató ajánlatkérők számára lehetővé kell tenni, hogy minden olyan rendelkezésre álló eljárásban megköveteljék az elektronikus katalógusokat, ahol az elektronikus kommunikációs eszközök használata követelmény. E technikák segítik a verseny növelését és a közbeszerzések racionalizálását, különösen a pénzbeli és időbeli megtakarítások szempontjából. Meg kell azonban határozni néhány szabályt annak biztosítása érdekében, hogy az új technikák megfeleljenek ezen irányelvnek, valamint az egyenlő bánásmód, az átláthatóság és a megkülönböztetés tilalma alapelveinek. Ezért az ajánlatok benyújtására szolgáló elektronikus katalógusok használata nem eredményezheti azt, hogy a gazdasági szereplők megelégedhetnek az általános katalógusuk megküldésével. A gazdasági szereplőktől továbbra is meg kell követelni, hogy az általános katalógusukat az adott közbeszerzési eljáráshoz igazítsák. Ez a kiigazítás biztosítani fogja, hogy egy adott közbeszerzési eljárás keretében megküldött katalógus kizárólag azokat a termékeket, építési beruházásokat vagy szolgáltatásokat tartalmazza, amelyekről a gazdasági szereplő a felhívás alapos áttanulmányozását követően úgy ítélte meg, hogy megfelelnek a közszolgáltató ajánlatkérő igényeinek. Ezzel kapcsolatban a gazdasági szereplők számára engedélyezni kell, hogy átmásolják az általános katalógusukban szereplő információkat, de magának az általános katalógusnak a változatlan formában történő benyújtása nem engedélyezhető. Ezenkívül olyan esetekben, amikor megfelelő garanciát nyújtanak a nyomon követhetőség, az egyenlő bánásmód és a kiszámíthatóság tekintetében, a közszolgáltató ajánlatkérők számára lehetővé kell tenni, hogy korábban megküldött elektronikus katalógusok alapján ajánlatokat hozzanak létre egyes konkrét beszerzésekkel kapcsolatban, különösen olyankor, amikor keretmegállapodás alapján újra megindították a versenyt, vagy amikor dinamikus beszerzési rendszert alkalmaznak.
Amennyiben a közszolgáltató ajánlatkérő hoz létre ajánlatokat, az érintett gazdasági szereplő számára biztosítani kell annak lehetőségét, hogy ellenőrizze, hogy a közszolgáltató ajánlatkérő által összeállított ajánlat nem tartalmaz-e lényegi hibákat. Lényegi hibák előfordulása esetén a gazdasági szereplőt csak akkor kötelezheti a közszolgáltató ajánlatkérő által létrehozott ajánlat, ha a hibákat kijavították.
Azoknak a követelményeknek megfelelően, amelyeket az elektronikus kommunikációs eszközökre vonatkozó szabályokban határoztak meg, a közszolgáltató ajánlatkérőknek meg kell szüntetniük a gazdasági szereplők azon közbeszerzési eljárásokhoz való hozzáférésének indokolatlan akadályait, amelyekben az ajánlatokat elektronikus katalógus formájában kell benyújtani, és amelyek garantálják az egyenlő bánásmód és a megkülönböztetés tilalma általános elveinek betartását.
(78)
A legtöbb tagállamban egyre gyakrabban alkalmazzák a központosított beszerzési technikákat. A központi beszerző szervek feladata, hogy - díjazás ellenében vagy anélkül - beszerzéseket bonyolítsanak le, dinamikus beszerzési rendszereket kezeljenek, vagy szerződéseket/keretmegállapodásokat ítéljenek oda más ajánlatkérő szervek vagy közszolgáltató ajánlatkérők nevében. Azon közszolgáltató ajánlatkérőknek, amelyek nevében keretmegállapodást kötnek, lehetőséget kell kapniuk, hogy a keretmegállapodást egyszeri vagy rendszeres vásárlások céljára használják. Tekintetbe véve a beszerzések nagy mennyiségét, e módszerek segíthetik a verseny fokozását és szakszerűbbé kell tenniük a közbeszerzést. Rendelkezni kell tehát a közszolgáltató ajánlatkérők által igénybe vehető központi beszerző szervek uniós fogalommeghatározásáról, és világossá kell tenni, hogy a központi beszerző szervek két különböző módon működnek.
Egyrészt működhetnek vásárlással, raktározással és viszonteladással foglalkozó nagykereskedőként, másrészt működhetnek közvetítőként, aminek keretében szerződéseket ítélnek oda, dinamikus beszerzési rendszereket működtetnek, vagy a közszolgáltató ajánlatkérők által használandó keretmegállapodásokat kötnek.
A közvetítői szerep bizonyos esetekben jelentheti azt, hogy a központi beszerző szerv az érintett közszolgáltató ajánlatkérőktől kapott részletes utasítások nélkül, önállóan bonyolítja le az odaítélési eljárásokat; más esetekben pedig azt, hogy az érintett ajánlatkérőktől kapott részletes utasítások alapján, azok nevében és számlájára bonyolítja le az odaítélési eljárásokat.
Ezenkívül meg kell állapítani azokat a szabályokat, amelyek a központi beszerző szerv és a központi beszerző szerven keresztül beszerzést bonyolító közszolgáltató ajánlatkérők között az ezen irányelv szerinti kötelezettségek betartásával kapcsolatos felelősség megosztására vonatkoznak, a jogorvoslatokkal kapcsolatban is. Amennyiben a központi beszerző szerv kizárólagos felelősséggel tartozik a közbeszerzési eljárások lefolytatásáért, akkor az eljárások jogszerűségéért szintén kizárólagos és közvetlen felelősséggel kell tartoznia. Ha a közszolgáltató ajánlatkérő folytatja le az eljárás bizonyos részeit - például egy keretmegállapodás alapján újból megindítja a versenyt vagy egy dinamikus beszerzési rendszer alapján egyedi szerződéseket ítél oda -, akkor továbbra is felel az általa lebonyolított szakaszokért.
(79)
A közszolgáltató ajánlatkérők számára lehetővé kell tenni, hogy az ezen irányelvben előírt eljárások alkalmazása nélkül ítéljenek oda valamely központi beszerző szervnek egy központosított beszerzési tevékenységek végzésére irányuló szolgáltatási szerződést. Azt is engedélyezni kell, hogy a szóban forgó, szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződés járulékos beszerzési tevékenységek végzésére is kiterjedjen. Amikor a járulékos beszerzési tevékenységeket nem valamely központi beszerző szerv végzi az érintett közszolgáltató ajánlatkérő részére végzett központosított beszerzési tevékenységekhez kapcsolódóan, akkor a járulékos beszerzési tevékenységek végzésére irányuló ilyen szolgáltatási szerződéseket ezen irányelv rendelkezéseivel összhangban kell odaítélni. Emlékeztetni kell arra is, hogy ez az irányelv nem alkalmazandó az olyan központosított vagy járulékos beszerzési tevékenységekre, amelyeket nem visszterhes szerződés keretében végeznek, ami ezen irányelv értelmében beszerzésnek minősül.
(80)
A központi beszerző szervekre vonatkozó rendelkezések megerősítése semmiképpen sem akadályozhatja az eseti közös közbeszerzések jelenlegi gyakorlatait, azaz a kevésbé intézményesített és szisztematikus közös vásárlást vagy azon szolgáltatók igénybevételét, amelyek valamely közszolgáltató ajánlatkérő utasításai szerint, annak nevében és számlájára előkészítik és kezelik a közbeszerzési eljárásokat. Épp ellenkezőleg, pontosítani kell a közös közbeszerzés egyes jellemzőit, ugyanis a közös közbeszerzés jelentős szerepet tölthet be nem utolsósorban az innovatív projektek esetében.
A közös közbeszerzés számos különböző formát ölthet, a koordinált beszerzéstől kezdve a külön-külön közbeszerzési eljárást lefolytató több közszolgáltató ajánlatkérő által beszerzendő építési beruházások, áruk vagy szolgáltatások közös műszaki leírásainak az elkészítésén keresztül azokig a helyzetekig, amikor az érintett közszolgáltató ajánlatkérők közösen bonyolítanak le egy közbeszerzési eljárást, mégpedig vagy együttesen intézkedve, vagy olyan módon, hogy megbízzák az egyik közszolgáltató ajánlatkérőt azzal, hogy az összes közszolgáltató ajánlatkérő nevében folytassa le a közbeszerzési eljárást.
Amennyiben több közszolgáltató ajánlatkérő közösen bonyolít le egy közbeszerzési eljárást, együttesen kell felelniük az ezen irányelv alapján fennálló kötelezettségeik teljesítéséért. Amikor azonban a közszolgáltató ajánlatkérők a közbeszerzési eljárásnak csak egyes részeit bonyolítják le közösen, akkor az együttes felelősségnek is csak az eljárás közösen lefolytatott részeire kell vonatkoznia. Minden közszolgáltató ajánlatkérőnek egyedül kell felelnie azon eljárásokért vagy az eljárások azon részeiért, amelyeket maga bonyolít le, tehát például a szerződések odaítéléséért, egy keretmegállapodás megkötéséért, egy dinamikus beszerzési rendszer működtetéséért vagy a verseny valamely keretmegállapodás alapján történő újbóli megindításáért.
(81)
Az elektronikus kommunikációs eszközök különösen jól alkalmazhatók a központosított beszerzési tevékenységek és eszközök céljaira, mivel lehetővé teszik az adatok újrafelhasználását és automatikus feldolgozását, valamint minimálisra csökkentik a tájékoztatási és az ügyleti költségeket. Az elektronikus kommunikációs eszközök használatát ezért első lépésként a központi beszerző szervek számára kell kötelezővé tenni, és emellett az egész Európai Unióban elő kell segíteni az e gyakorlathoz való közeledést. Ezután egy 30 hónapos átmeneti időszakot követően valamennyi közbeszerzési eljárásra vonatkozóan általánosan be kell vezetni az elektronikus kommunikációs eszközök alkalmazásának a kötelezettségét.
(82)
Amikor különböző tagállambeli közszolgáltató ajánlatkérők közösen ítélnek oda közbeszerzési szerződéseket, jelenleg a nemzeti jogszabályok ütközései miatt konkrét jogi nehézségekkel kell szembenézniük. Annak ellenére, hogy a 2004/17/EK irányelv hallgatólagosan megengedte a határokon átnyúló közös közbeszerzést, a közszolgáltató ajánlatkérők számára továbbra is jelentős jogi és gyakorlati problémákat jelent, hogy más tagállamok központi beszerző szerveitől vásároljanak, vagy közösen ítéljék oda a közbeszerzési szerződéseket. Annak érdekében, hogy a közszolgáltató ajánlatkérők maximálisan kihasználhassák a belső piacban rejlő lehetőségeket a méretgazdaságosság, valamint az előnyök és a kockázatok megosztása szempontjából, nem utolsósorban azon innovatív projektek esetében, amelyek az egyetlen közszolgáltató ajánlatkérő által ésszerűen vállalhatónál több kockázattal járnak, a fenti nehézségeket orvosolni kell. Ezért a határokon átnyúló közös közbeszerzésre vonatkozó új szabályokat kell megállapítani, amelyek megkönnyítik a közszolgáltató ajánlatkérők közötti együttműködést, valamint a beszállítók és szolgáltatók számára szóló, határokon átnyúló üzleti lehetőségek teremtésével elősegítik a belső piac előnyeinek jobb kihasználását. Ezekben a szabályokban meg kell határozni a központi beszerző szervek határokon átnyúló igénybevételének a feltételeit, és ki kell jelölni a határokon átnyúló közös eljárások eseteiben alkalmazandó közbeszerzési jogot, beleértve a jogorvoslatra alkalmazandó jogot, kiegészítve ezáltal az 593/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (21) kollíziós szabályait. Emellett a különböző tagállamok közszolgáltató ajánlatkérői a nemzeti vagy uniós jog hatálya alatt közös jogi szervezeteket hozhatnak létre. Az ilyen közös közbeszerzésekre különös szabályokat kell alkotni.
A közszolgáltató ajánlatkérők nem használhatják fel a határokon átnyúló közös közbeszerzésre irányuló lehetőségeket az uniós joggal összhangban álló azon kötelező közjogi szabályok megkerülésére, amelyek az elhelyezkedésük szerinti tagállamban rájuk nézve alkalmazandók. Ilyen szabályok lehetnek például az átláthatóságra és a dokumentumokhoz való hozzáférésre vonatkozó rendelkezések vagy az érzékeny beszerzések nyomonkövethetőségére vonatkozó különleges előírások.
(83)
A beszerzők által kidolgozott műszaki leírásoknak lehetővé kell tenniük, hogy a közbeszerzésben verseny valósuljon meg, valamint hogy teljesüljenek a fenntarthatósági célkitűzések. E célból lehetővé kell tenni a piacon jelen lévő műszaki megoldások, szabványok és műszaki leírások sokféleségét tükröző ajánlatok benyújtását, ideértve az építési beruházásokhoz, árukhoz és szolgáltatásokhoz kötődő gyártási folyamatok életciklusával és fenntarthatóságával kapcsolatos teljesítménykritériumokra épülő megoldásokat, szabványokat és előírásokat is.
Ennek megfelelően a műszaki leírásokat olyan módon kell összeállítani, amely kivédi a verseny olyan követelmények révén történő mesterséges korlátozását, amelyek egy konkrét gazdasági szereplőnek kedveznek azáltal, hogy az adott gazdasági szereplő által rendszerint kínált áruk, szolgáltatások vagy építési beruházások fő jellemzőit tükrözik. A műszaki leírásoknak a funkcionális és teljesítménybeli követelmények megadásával történő összeállítása általában lehetővé teszi e cél lehető legmegfelelőbb módon történő megvalósítását. A funkcionalitáshoz és a teljesítményhez kapcsolódó követelmények az innovációnak is kedvező eszközök a közbeszerzés során, amelyeket a lehető legszélesebb körben alkalmazni kell. Amennyiben európai szabványra vagy annak hiányában nemzeti szabványra történik hivatkozás, a közszolgáltató ajánlatkérőnek el kell bírálnia a más egyenértékű szabályokon alapuló azon ajánlatokat, amelyek megfelelnek a közszolgáltató ajánlatkérő követelményeinek, és a biztonság tekintetében is egyenértékűek. Az előírt jelöléssel való egyenértékűség bizonyítása a gazdasági szereplő felelőssége.
Az egyenértékűség bizonyításához lehetővé kell tenni annak megkövetelését az ajánlattevőktől, hogy nyújtsanak be valamely harmadik személy által hitelesített bizonyítékot. Mindazonáltal más megfelelő bizonyítási eszközöknek - például a gyártó technikai dossziéjának - a használatát is meg kell engedni, ha az érintett gazdasági szereplő nem jut hozzá ilyen tanúsítványokhoz vagy vizsgálati eredményekhez, illetve nincs lehetősége azoknak az adott határidőn belül történő megszerzésére, feltéve, hogy az érintett gazdasági szereplő ezzel bizonyítja, hogy az építési beruházás, szállítandó áru vagy nyújtandó szolgáltatás megfelel a műszaki leírásban meghatározott követelményeknek vagy kritériumoknak, az odaítélési szempontoknak vagy a szerződésteljesítési feltételeknek.
(84)
Minden olyan közbeszerzés esetében, amelyet személyek általi felhasználásra szánnak, akár a nagyközönség, akár a közszolgáltató ajánlatkérő alkalmazottai általi felhasználásra, a közszolgáltató ajánlatkérőnek - a megfelelően indokolt eseteket kivéve - olyan műszaki leírást kell összeállítania, amelyben figyelembe veszi a fogyatékossággal élők számára való hozzáférhetőség szempontját és az egyetemes tervezés követelményeit.
(85)
Lehetővé kell tenni, hogy azok a közszolgáltató ajánlatkérők, amelyek sajátos környezetvédelmi, szociális vagy egyéb jellemzőkkel rendelkező építési beruházásokat, árukat vagy szolgáltatásokat kívánnak beszerezni, hivatkozhassanak bizonyos jelölésekre, mint például az európai ökocímkére, nemzeti vagy nemzetközi ökocímkékre vagy bármely más jelölésre, feltéve, hogy a jelölésre vonatkozó követelmények kapcsolódnak a szerződés tárgyához, például a termék leírásához és megjelenéséhez, ideértve a csomagolási követelményeket is. Elengedhetetlen továbbá, hogy az említett követelményeket objektíven ellenőrizhető kritériumok alapján fogalmazzák meg és fogadják el, mégpedig olyan eljárással, amelyben részt vehetnek az érdekeltek - úgymint a kormányzati szervek, a fogyasztók, a gyártók, a forgalmazók és a környezetvédelmi szervezetek -, továbbá elengedhetetlen, hogy a jelölés minden érdekelt fél számára hozzáférhető és elérhető legyen. Egyértelművé kell tenni, hogy az érdekelt felek lehetnek közjogi vagy magánjogi szervek, vállalkozások vagy tartozhatnak a nem kormányzati szervezetek (azaz a kormányzat részét nem képező és hagyományos nyereségérdekelt vállalkozásnak nem számító szervezetek) bármelyik típusába.
Továbbá egyértelművé kell tenni azt is, hogy egyes meghatározott nemzeti vagy kormányzati szervek vagy szervezetek részt vehetnek olyan jelölési követelmények kidolgozásában, amelyeket a hatóságok által végzett beszerzés összefüggésében alkalmazni lehet anélkül, hogy ezek a szervek vagy szervezetek elvesztenék harmadik személynek minősülő jogállásukat. A jelölésekre való hivatkozások nem eredményezhetik az innováció korlátozását.
(86)
A műszaki leírások kidolgozása során a közszolgáltató ajánlatkérőknek figyelembe kell venniük az adatvédelmi jog területén az uniós jogból eredő követelményeket, nevezetesen a személyes adatok feldolgozásának megtervezésével összefüggésben (beépített adatvédelem).
(87)
A közbeszerzésnek igazodnia kell a kkv-k igényeihez. A közszolgáltató ajánlatkérőknek használniuk kellene azt a bevált gyakorlatokat tartalmazó kódexet, amelyet a Bizottság „A kkv-k közbeszerzési szerződésekhez való hozzáférését elősegítő európai legjobb gyakorlatok gyűjteménye” című, 2008. június 25-i munkadokumentumában tett közzé, és amely iránymutatást nyújt a közszolgáltató ajánlatkérők számára arról, hogyan használhatják fel a közbeszerzés kereteit úgy, hogy megkönnyítsék a kkv-k közbeszerzésben való részvételét. Ebből a célból kifejezetten rendelkezni kell arról, hogy a szerződéseket részekre lehet osztani. A részekre bontás végezhető mennyiségi alapon, amikor is az egyedi szerződések nagyságának meghatározásakor jobban figyelembe veszik a kkv-k kapacitását, vagy minőségi alapon, a különböző érintett ágazatoknak és szakosításoknak megfelelően, amikor az egyedi szerződések tartalmát igazítják erőteljesebben a specializálódott kkv-szektorokhoz, vagy a különböző egymásra következő projektszakaszok alapján. A közszolgáltató ajánlatkérő számára biztosítani kell annak lehetőségét, hogy szabadon határozza meg az egyes részek nagyságát és tárgyát, továbbá hogy a beszerzés tervezett értékének számítására vonatkozó szabályokkal összhangban egyes részeket az ezen irányelvben megállapított eljárások alkalmazása nélkül ítéljen oda.
A tagállamok részére meg kell hagyni azt a lehetőséget, hogy még jobban megkönnyítsék a kkv-k bevonását a közbeszerzési piacra egyrészt azáltal, hogy bevezetik azt a kötelezettséget, amely szerint mérlegelni kell a szerződések több kisebb szerződésre bontásának célszerűségét, vagy hogy a közszolgáltató ajánlatkérőket kötelezik arra, hogy indokolják a döntésüket, ha nem tagolják a szerződéseket részekre, illetve hogy bizonyos feltételek esetén kötelezővé teszik a részekre bontást. Ugyanebből a célból azt is engedélyezni kell a tagállamok számára, hogy az alvállalkozók közvetlen kifizetésére szolgáló mechanizmusokról rendelkezzenek.
(88)
Ha a szerződéseket részekre osztották, a közszolgáltató ajánlatkérők számára engedélyezni kell, hogy - például a verseny fenntartása vagy a beszerzés megbízhatóságának a garantálása érdekében - korlátozzák azon részek darabszámát, amelyekre valamely gazdasági szereplő ajánlatot nyújthat be; ezenkívül engedélyezni kell számukra azt is, hogy korlátozzák az egyetlen pályázónak odaítélhető részek számát is.
Ugyanakkor a kkv-k közbeszerzési szerződésekhez való hozzáférésének elősegítésére irányuló célkitűzés elérését akadályozhatja az, ha a közszolgáltató ajánlatkérőknek kötelező lenne a szerződést részenként odaítélni még akkor is, ha ez azzal jár, hogy lényegesen kevésbé kedvező megoldásokat kell elfogadniuk ahhoz képest, mintha a részek közül többet vagy az összes részt csoportosítva ítélik oda. Abban az esetben, ha előzetesen egyértelmű utalás történt arra, hogy lehetőség van ennek a módszernek az alkalmazására, akkor lehetőséget kell biztosítani a közszolgáltató ajánlatkérőknek arra, hogy az ajánlatokat összehasonlító értékelésnek vessék alá annak megállapítása céljából, hogy egy konkrét ajánlattevő által a részek konkrét kombinációjára vonatkozóan benyújtott ajánlatok egészükben véve jobban megfelelnek-e az e részek tekintetében az ezen irányelvnek megfelelően meghatározott odaítélési szempontoknak, mint az érintett különálló részek vonatkozásában benyújtott ajánlatok külön-külön vizsgálva. Amennyiben igen, lehetővé kell tenni, hogy a közszolgáltató ajánlatkérők olyan szerződést ítéljenek oda az érintett ajánlattevőnek, amely egybefogja a szóban forgó részeket. Egyértelművé kell tenni, hogy a közszolgáltató ajánlatkérőknek úgy kell elvégezniük ezeket az összehasonlító értékeléseket, hogy először minden egyes rész esetében megállapítják, hogy melyek azok az ajánlatok, amelyek a leginkább megfelelnek a vonatkozó odaítélési szempontoknak, ezt követően pedig összehasonlítják azokat az egy konkrét ajánlattevő által a részek konkrét kombinációjára vonatkozóan benyújtott, egészükben vett ajánlatokkal.
(89)
Az eljárások gyorsítása és hatékonyabbá tétele érdekében a közbeszerzési eljárásokban való részvételre a lehető legrövidebb határidőket kell megállapítani, anélkül azonban, hogy indokolatlan akadályokat állítanának az egész belső piac gazdasági szereplői és különösen a kkv-k hozzáférése elé. Ezért szem előtt kell tartani, hogy az ajánlatok és a részvételi jelentkezések beérkezési határidejének meghatározásakor a közszolgáltató ajánlatkérőnek figyelembe kell vennie különösen a szerződés összetettségét és az ajánlatok elkészítéséhez szükséges időt, még abban az esetben is, ha emiatt a határidők hosszabbak lesznek az ezen irányelvben megállapított minimumoknál. Másrészt viszont az elektronikus tájékoztatási és kommunikációs eszközök használata - különösen, ha a közbeszerzési dokumentumok összességét elektronikus úton bocsátják a gazdasági szereplők, a részvételre jelentkezők és az ajánlattevők rendelkezésére -, valamint az elektronikus úton folytatott kommunikáció fokozza az átláthatóságot, és idő takarítható meg vele. Ezért rendelkezni kell a nyílt közbeszerzési eljárásokra vonatkozó minimális határidők csökkentéséről, mégpedig a közbeszerzésről szóló megállapodásban foglalt szabályoknak megfelelően és azzal a feltétellel, hogy azok összeegyeztethetők legyenek az uniós szinten meghatározott konkrét adatátviteli móddal. Ezenkívül a közszolgáltató ajánlatkérőknek lehetőséget kell kapniuk arra, hogy még jobban lerövidítsék a nyílt eljárásokban az ajánlatok beérkezésére megszabott határidőt olyan esetekben, amikor valamely sürgősségi helyzetben a nyílt eljárásokra vonatkozó rendes határidők ugyan nem tarthatók, viszont lehetőség van rövidített határidős nyílt eljárás lebonyolítására. Kizárólag kivételes körülmények között, amikor az érintett közszolgáltató ajánlatkérő által előre nem látható és neki fel nem róható események előidézte rendkívül sürgős helyzetben még rövidített határidőkkel sincs mód rendes eljárás lefolytatására, engedélyezhető a közszolgáltató ajánlatkérők számára - amennyiben feltétlenül szükséges -, hogy felhívás nélküli tárgyalásos eljárás keretében ítéljék oda a szerződéseket. Ilyen eset állhat elő olyankor, amikor természeti katasztrófa következtében azonnali intézkedésre van szükség.
(90)
Egyértelművé kell tenni, hogy annak biztosítása érdekében, hogy a gazdasági szereplőknek elegendő idő álljon rendelkezésükre ahhoz, hogy a kiírásnak megfelelő ajánlatokat készítsenek, szükség lehet az eredetileg kitűzött határidők meghosszabbítására. Erre különösen abban az esetben kerülhet sor, ha a közbeszerzési dokumentumokat jelentős mértékben módosították. Azt is pontosan meg kell határozni, hogy ebben az összefüggésben jelentős mértékű módosításnak számítanak az olyan módosítások, amelyek különösen a műszaki leírást érintik, és amelyek megértéséhez és megfelelő megválaszolásához a gazdasági szereplőknek további időre lesz szükségük. Világossá kell azonban tenni, hogy ezek a módosítások nem lehetnek annyira lényeges módosítások, amelyek miatt engedélyezni lehetett volna az eredetileg kiválasztott részvételre jelentkezők körének más részvételre jelentkezőkkel történő bővítését, vagy amelyek további résztvevőket ösztönöztek volna a közbeszerzési eljárásban való részvételre. Erre különösen abban az esetben kerülhet sor, ha a szerződés vagy keretmegállapodás jellege érdemben megváltozik az eredetileg a közbeszerzési dokumentumokban meghatározotthoz képest.
(91)
Egyértelművé kell tenni, hogy a közszolgáltató ajánlatkérők anélkül kötelesek tájékoztatást küldeni a közbeszerzési eljárás folyamán hozott bizonyos döntéseikről - beleértve azon döntést, hogy a szerződést nem ítélik oda, vagy nem kötnek keretmegállapodást -, hogy a részvételre jelentkezőknek vagy ajánlattevőknek ezt kérniük kellene. Emlékeztetni kell arra is, hogy a 92/13/EGK tanácsi irányelv (22) előírja, hogy a közszolgáltató ajánlatkérők kötelesek - szintén anélkül, hogy a részvételre jelentkezőknek vagy ajánlattevőknek ezt kérniük kellene - az érintett ajánlattevőknek vagy részvételre jelentkezőknek megküldeni a közbeszerzési eljárás során hozott egyes központi döntések lényeges indokainak az összefoglalását. Végezetül azt is világossá kell tenni, hogy a részvételre jelentkezőket és ajánlattevőket fel kell jogosítani arra, hogy részletesebb tájékoztatást kérjenek az említett indokokkal kapcsolatban, és a közszolgáltató ajánlatkérők kötelesek legyenek ezt a tájékoztatást megadni, kivéve, ha alapos okuk van az ellenkezőjére. Az alapos okokat ezen irányelvben meg kell állapítani. Annak érdekében, hogy az ajánlattevőkkel folytatott tárgyalásokat és párbeszédeket is magukban foglaló közbeszerzési eljárások során garantált legyen a szükséges átláthatóság, az érvényes ajánlatot benyújtó ajánlattevőket -, kivéve, ha alapos okuk van ennek ellenkezőjére - fel kell jogosítani arra, hogy tájékoztatást kérjenek az eljárás lebonyolításáról és előrehaladásáról.
(92)
Amennyiben összeegyeztethető a tisztességes kereskedelmi gyakorlat biztosításának célkitűzésével, és biztosítani lehet a maximális rugalmasságot, helyénvaló rendelkezni a 2014/24/EU irányelv alkalmazásáról az olyan követelmények tekintetében, amelyek a gazdasági és pénzügyi képességeket és az igazolásokat érintik. Ezért a közszolgáltató ajánlatkérők számára lehetővé kell tenni az abban az irányelvben meghatározott kiválasztási szempontok alkalmazását, viszont ha ezt megteszik, akkor alkalmazniuk kell egyéb rendelkezéseket is, amelyek nevezetesen a legkisebb árbevételre vonatkozó követelmények felső küszöbértékével, valamint az egységes európai közbeszerzési irat használatával kapcsolatosak.
(93)
A közszolgáltató ajánlatkérők számára lehetővé kell tenni, hogy a szerződések teljesítésének tartamára előírják a környezetvédelmi vezetési intézkedések vagy rendszerek alkalmazását. A környezetvédelmi vezetési rendszerek, függetlenül attól, hogy azokat nyilvántartásba vették-e olyan uniós jogi eszközök alapján, mint például az 1221/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (23), igazolhatják, hogy a gazdasági szereplőnek megvan a szerződés teljesítéséhez szükséges műszaki alkalmassága. A valamely gazdasági szereplő által az azonos szintű környezetvédelem biztosítása céljából bevezetett intézkedések leírását a nyilvántartásba vett környezetvédelmi vezetési rendszerek alternatívájaként a bizonyíték egy formájaként kell elfogadni, ha az érintett gazdasági szereplő nem rendelkezik hozzáféréssel az ilyen, nyilvántartásba vett környezetvédelmi vezetési rendszerekhez, vagy az adott határidőn belül nincs lehetősége a nyilvántartásba vételre.
(94)
Az odaítélési szempontok fogalma központi szerepet játszik ebben az irányelvben, ennek megfelelően a vonatkozó rendelkezéseket a lehető legegyszerűbb és legvilágosabb módon kell megfogalmazni. Ebből a célból alapfogalomként alkalmazni lehet „az összességében legelőnyösebb ajánlat” terminust, mivel végeredményben minden nyertes ajánlatot az alapján választanak ki, hogy az adott közszolgáltató ajánlatkérő megítélése szerint az ajánlatok közül melyik kínálja a legelőnyösebb feltételeket. Annak érdekében, hogy a fenti fogalmat ne lehessen összetéveszteni a 2004/17/EK és a 2004/18/EK irányelvekben jelenleg „gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat”-ként - angol nyelven a két terminus megegyezik - ismert odaítélési szemponttal, ennek a fogalomnak a leírására másik terminust, vagyis a „legjobb ár-minőség arány” terminust kell használni. Következésképpen azt az említett két irányelvre vonatkozó kialakult ítélkezési gyakorlattal összhangban kell értelmezni, kivéve, ha ebben az irányelvben egy érdemben egyértelműen eltérő megoldás szerepel.
(95)
Az ajánlatokat olyan objektív szempontok alapján kell odaítélni, amelyek biztosítják az átláthatóság, a megkülönböztetésmentesség és az egyenlő bánásmód elvének a betartását annak érdekében, hogy így garantálva legyen az ajánlatok relatív értékének egymással való objektív összehasonlítása és tényleges versenyfeltételek között meg lehessen határozni, hogy melyik ajánlat az összességében legelőnyösebb ajánlat. Kifejezetten elő kell írni, hogy az összességében legelőnyösebb ajánlatot a legjobb ár- minőség arány alapján kell kiválasztani, amelynek minden esetben tartalmaznia kell egy ár- vagy költségelemet. Azt is egyértelművé kell tenni, hogy az összességében legelőnyösebb ajánlat értékelése elvégezhető kizárólagosan az ár vagy a költséghatékonyság alapján is. Továbbá arra is emlékeztetni kell, hogy a közszolgáltató ajánlatkérők műszaki leírások vagy szerződésteljesítési feltételek alkalmazásával szabadon határozhatnak meg megfelelő minőségi standardokat.
Annak elősegítése érdekében, hogy a közbeszerzés során fokozottan előtérbe kerüljön a minőség, a tagállamok számára engedélyezni kell, hogy - amennyiben szükségesnek tartják - megtiltsák vagy korlátozzák azt, hogy az összességében legelőnyösebb ajánlat értékelése során csak az ár vagy a költség szempontját vegyék figyelembe.
Annak érdekében, hogy az ajánlatok odaítélése során érvényesüljön az egyenlő bánásmód elve, a közszolgáltató ajánlatkérőket kötelezni kell arra, hogy biztosítsák az ahhoz szükséges átláthatóságot, hogy valamennyi ajánlattevő ésszerűen tájékozódhasson a szerződés odaítélésére alkalmazott szempontokról és szabályokról. A közszolgáltató ajánlatkérőket ezért kötelezni kell arra, hogy megadják az odaítélési szempontokat és az egyes szempontokhoz rendelt relatív súlyozást. Mindazonáltal a közszolgáltató ajánlatkérők részére - kellően indokolt esetben, amelyre magyarázatot kell tudniuk adni - engedélyezni kell, hogy ne tüntessék fel az odaítélési szempontok súlyozását, amennyiben a súlyozás, különösen a szerződés összetettsége miatt, nem állapítható meg előre. Ilyen esetekben a szempontokat csökkenő fontossági sorrendben kell megadniuk.
(96)
Az EUMSZ 11. cikke értelmében a környezetvédelmi előírásokat be kell illeszteni az uniós politikák és tevékenységek meghatározásába és végrehajtásába, különösen a fenntartható fejlődés előmozdítása érdekében. Ezen irányelv tisztázza, hogy a közszolgáltató ajánlatkérők hogyan járulhatnak hozzá a környezet védelméhez és a fenntartható fejlődés elősegítéséhez úgy, hogy eközben szerződéseikkel biztosítják a legjobb ár-érték arányt.
(97)
A legjobb ár- minőség arány értékelése során a közszolgáltató ajánlatkérőknek meg kell határozniuk a szerződés tárgyával összefüggő azon gazdasági és minőségi odaítélési szempontokat, amelyek alapján értékelni fogják az ajánlatokat abból a célból, hogy megtalálják a közszolgáltató ajánlatkérő szempontjából összességében legelőnyösebb ajánlatot. E szempontoknak tehát lehetővé kell tenniük, hogy az egyes ajánlatok kínálta teljesítményszintek a szerződésnek a műszaki leírásban meghatározott tárgyának fényében összehasonlíthatók legyenek. A legjobb ár- minőség arányra vonatkozóan ez az irányelv tartalmazza a lehetséges odaítélési szempontok nem teljes körű felsorolását. A közszolgáltató ajánlatkérőket arra kell ösztönözni, hogy olyan odaítélési szempontokat válasszanak, amelyek kiváló minőségű és az igényeiknek a lehető legjobban megfelelő építési beruházások, áruk és szolgáltatások beszerzését teszik lehetővé.
A választott odaítélési szempontok nem ruházhatnak korlátlan választási szabadságot a közszolgáltató ajánlatkérőre, továbbá biztosítaniuk kell a tényleges és tisztességes verseny lehetőségét, és olyan követelményeknek kell hozzájuk tartozniuk, amelyek lehetővé teszik az ajánlattevők által benyújtott információk hatékony ellenőrzését.
Az összességében legelőnyösebb ajánlat azonosítása érdekében az ajánlatok odaítélésére vonatkozó döntés nem alapulhat kizárólag nem költségjellegű szempontokon. Ezért a minőségi szempontok mellett költségszempontot is meg kell állapítani, amely a közszolgáltató ajánlatkérő választása szerint lehet az ár vagy költséghatékonysági megközelítés, mint például az életciklusköltségek meghatározása. Az odaítélési szempontok azonban nem sérthetik a bizonyos szolgáltatások díjazásának vagy egyes termékek rögzített árának a meghatározásáról szóló tagállami rendelkezések alkalmazását.
(98)
Amennyiben a nemzeti rendelkezések meghatározzák egyes szolgáltatások díjazását vagy rögzítik egyes termékek árát, egyértelművé kell tenni, hogy továbbra is meg lehet határozni az ár-érték arányt más, a puszta ártól vagy díjazástól eltérő tényezők alapján. A szóban forgó szolgáltatástól vagy terméktől függően e tényezők között szerepelhetnek a szállítási és fizetési feltételek, a vevőszolgálattal kapcsolatos vonatkozások (pl. a szaktanácsadási és helyettesítést biztosító szolgáltatások nagyságrendje) vagy környezeti vagy társadalmi vonatkozások (pl. hogy a könyveket újrahasznosított vagy fenntartható módon kitermelt fából előállított papírra nyomtatták-e, mekkorák a környezeti externáliáknak betudható költségek, vagy hogy elmondható-e, hogy a hátrányos helyzetű személyeknek vagy a kiszolgáltatott helyzetben lévő társadalmi csoportokhoz tartozó személyeknek a szerződés teljesítésével megbízott személyek közé történő társadalmi integrálása megvalósul). Tekintve, hogy számos lehetőség van az ár-érték arány érdemi kritériumok alapján történő értékelésére, el kell kerülni a szerződésnek kizárólag sorshúzás alapján történő odaítélését.
(99)
Amennyiben az alkalmazotti állomány színvonala lényeges a szerződés teljesítési színvonala szempontjától, a közszolgáltató ajánlatkérők számára lehetővé kell tenni, hogy a szóban forgó szerződés teljesítésével megbízott alkalmazotti állomány szervezetét, képzettségét és tapasztalatait is odaítélési szempontként írják elő, mivel ez hatással lehet a szerződés teljesítésének a színvonalára, következésképpen az ajánlat gazdasági értékére. Ez az eset fordulhat elő a szellemi szolgáltatásokra irányuló szerződésekkel, mint például a tanácsadással vagy az építészeti szolgáltatásokkal kapcsolatban. Az e lehetőséggel élő közszolgáltató ajánlatkérőknek megfelelő kötelmi jogi eszközökkel biztosítaniuk kell, hogy a szerződés teljesítésére kijelölt személyi állomány ténylegesen megfeleljen az előírt színvonalbeli követelményeknek, és ezt a személyzetet kizárólag a közszolgáltató ajánlatkérő jóváhagyásával lehessen lecserélni, amelynek ellenőriznie kell, hogy a csereszemélyzet ugyanolyan színvonalat képes biztosítani.
(100)
Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést célzó Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek eléréséhez rendkívül fontos, hogy teljes mértékben kihasználják a közbeszerzésben rejlő lehetőséget. Ebben az összefüggésben emlékeztetni kell arra, hogy a közbeszerzés központi szerepet játszik az innováció előmozdításában, amely rendkívül fontos a jövőbeli európai növekedés szempontjából. Az egyes ágazatok és piacok közötti jelentős eltérések miatt azonban nem lenne helyénvaló általánosan érvényes kötelező előírásokat megállapítani a környezetvédelmi, szociális és innovatív beszerzések esetében.
Az uniós jogalkotás már megállapított néhány, bizonyos célkitűzések elérését célzó kötelező közbeszerzési követelményt a közúti járművek (a 2009/33/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (24)) és az irodai berendezések (a 106/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (25)) ágazatában. Emellett számottevő előrelépés történt az életciklusköltségekkel kapcsolatos közös módszerek meghatározása terén.
Helyénvalónak tűnik ezért az ezen az úton való továbbhaladás, az ágazati jogalkotásra hagyva a kötelező célkitűzések és tervek meghatározását az adott ágazatban uralkodó sajátos politikák és feltételek függvényében; ugyancsak helyénvalónak tűnik az életciklusköltségek európai megközelítésének fejlesztését és használatát ösztönözni, még inkább alátámasztva ezzel a közbeszerzésnek a fenntartható növekedés támogatását célzó alkalmazását.
(101)
Az említett ágazatspecifikus intézkedések mellett a 2004/17/EK és a 2004/18/EK irányelvet úgy kell kiigazítani, hogy a közszolgáltató ajánlatkérők felhatalmazást kapjanak arra, hogy beszerzési stratégiájukban az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést célzó Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek megvalósítására törekedjenek. Ezért egyértelművé kell tenni, hogy a közszolgáltató ajánlatkérők felhasználhatják az életciklusköltségekkel kapcsolatos megközelítést az összességében legelőnyösebb ajánlat és a legalacsonyabb költség meghatározására, kivéve, ha az értékelés során kizárólag az ár szempontját veszik figyelembe. Az életciklusköltségek fogalma magában foglalja az építési beruházások, az áruk vagy a szolgáltatások életciklusa során felmerülő összes költséget.
Ebbe beletartoznak a belső költségek - például az elvégzendő kutatási, a fejlesztési, termelési, szállítási, használati, karbantartási és az életciklus végi ártalmatlanítási költségek -, továbbá ideszámíthatók a környezeti externáliáknak - például a termék előállításához felhasznált nyersanyagok kitermelése során keletkező vagy maga a termék vagy előállítása által okozott szennyezésnek - betudható költségek, amennyiben azok pénzben kifejezhetők és monitoring alá vonhatók. Azokat a módszereket, amelyekkel a közszolgáltató ajánlatkérők meghatározhatják a környezeti externáliáknak betudható költségeket, objektív és megkülönböztetéstől mentes módon, előre kell kialakítani, és minden érdekelt számára hozzáférhetővé kell tenni. Ezek a módszerek megállapíthatók tagállami, regionális vagy helyi szinten, de annak érdekében, hogy személyre szabott módszertanok miatt ne torzulhasson a verseny, általánosnak kell maradniuk abban az értelemben, hogy nem hozhatók létre kifejezetten egy adott közbeszerzési eljárás számára. Az áruk vagy szolgáltatások egyes kategóriáihoz kapcsolódó életciklusköltségek kiszámítására uniós szinten közös módszereket kell kialakítani. Ha ilyen közös módszerek kialakítására kerül sor, akkor használatukat kötelezővé kell tenni.
Ezen túlmenően meg kell vizsgálni, hogy ki lehet-e dolgozni közös módszert a társadalmi életciklusköltségek meghatározására, figyelembe véve az olyan meglévő módszereket, mint az ENSZ Környezetvédelmi Programja keretében elfogadott „Iránymutatások a termékek társadalmi életciklusának értékeléséhez”.
(102)
Ezenkívül annak érdekében, hogy a szociális és a környezetvédelmi megfontolások erőteljesebben beépüljenek a közbeszerzésbe, a közszolgáltató ajánlatkérők számára lehetővé kell tenni, hogy a közbeszerzés tárgyát képező építési beruházásokkal, árukkal vagy szolgáltatásokkal kapcsolatban minden tekintetben és - a termékhez szükséges nyersanyagok kinyerésétől a termék értékesítésének szakaszáig - életciklusuk bármely szakaszára vonatkozóan meghatározzanak odaítélési szempontokat és szerződésteljesítési feltételeket, beleértve a szóban forgó építési beruházások, áruk vagy szolgáltatások előállításának, nyújtásának vagy kereskedelmének és kereskedelmi feltételeinek konkrét folyamatában vagy életciklusuk egy későbbi szakaszában lejátszódó konkrét folyamatokban szerepet játszó tényezőket, még abban az esetben is, ha ezek a tényezők nem képviselnek lényeges elemet. Az ilyen előállítási vagy szolgáltatásnyújtási folyamatra vonatkozó követelmény és feltétel lehet például annak előírása, hogy a vásárolt termékek gyártása során nem használhattak fel mérgező vegyi anyagokat, vagy hogy a vásárolt szolgáltatásokat energiahatékony gépek felhasználásával kell nyújtani.
Az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatával összhangban ezek közé tartoznak azok az odaítélési szempontok vagy szerződésteljesítési feltételek, amelyek értelmében az odaítélendő szerződés teljesítése folyamán tisztességes kereskedelemből származó termékeket kell szállítani vagy felhasználni. A környezetvédelmi megfontolásokkal kapcsolatos szerződésteljesítési feltételek között szerepelhetnek például a termékek szállítása, csomagolása és megsemmisítése, építési beruházásokra és szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések esetében pedig a hulladékminimalizálás vagy az erőforrás-hatékonyság.
Mindazonáltal az a feltétel, hogy kapcsolat álljon fenn a szerződés tárgyával, kizárja az általános vállalati politikára vonatkozó szempontokat és feltételeket, amelyek nem tekinthetők a vásárolt építési beruházások, áruk vagy szolgáltatások előállításának vagy nyújtásának konkrét folyamatát jellemző tényezőnek. Ezért a közszolgáltató ajánlatkérők számára nem engedélyezhető, hogy megköveteljék az ajánlattevőktől bizonyos vállalati szociális vagy környezetvédelmi felelősségi szakpolitika meglétét.
(103)
Lényeges, hogy az előállítási folyamat szociális aspektusaival kapcsolatos odaítélési szempontok vagy szerződésteljesítési feltételek a szerződés alapján nyújtandó építési beruházásokra, árukra vagy szolgáltatásokra vonatkozzanak. E kritériumokat és feltételeket a 96/71/EK irányelvvel - annak az Európai Unió Bírósága általi értelmezésével - összhangban kell alkalmazni, továbbá nem választhatók meg és nem alkalmazhatók olyan módon, amely közvetve vagy közvetlenül hátrányosan megkülönböztetné a más tagállambeli vagy a közbeszerzésről szóló megállapodásban, illetve az Unió által is aláírt szabadkereskedelmi megállapodásokban részes harmadik országbeli gazdasági szereplőket. A 96/71/EK irányelvben szabályozott alapvető munkafeltételekre vonatkozó előírásoknak - mint például a minimális bérszint - az említett irányelv keretében az uniós joggal összhangban alkalmazott nemzeti jogszabályokban vagy kollektív szerződésekben megállapított szinten kell maradniuk.
A szerződésteljesítési feltételek szolgálhatják továbbá azt a célt is, hogy előmozdítsák a nők és a férfiak közötti munkahelyi egyenlőséget, a nők nagyobb arányú munkaerő-piaci részvételét, a munka és a magánélet összeegyeztetését, a környezetnek és az állatok jólétének a védelmét, a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) alapvető egyezményeinek a tényleges betartását és a nemzeti jogszabályokban előírtnál több hátrányos helyzetű munkavállaló felvételét.
(104)
Az odaítélési szempontok vagy szerződésteljesítési feltételek között szerepelhetnek olyan intézkedések is, amelyek célja az előállítási folyamatban részt vevő alkalmazottak egészségének védelme, a szerződés teljesítésére kijelölt személyek közül a hátrányos helyzetűek, illetve a sérülékeny csoportokba tartozók társadalmi beilleszkedésének a támogatása vagy a szóban forgó szerződéshez szükséges készségekkel kapcsolatos képzés, feltéve, hogy ezek az intézkedések a szerződés alapján nyújtandó építési beruházásokhoz, árukhoz vagy szolgáltatásokhoz kapcsolódnak. E szempontok vagy feltételek közé tartozhat például, többek között, a hosszú ideje állást keresők alkalmazása, vagy az odaítélendő szerződés teljesítésének keretében munkanélküliek vagy fiatalok képzését célzó intézkedések végrehajtása. A közszolgáltató ajánlatkérők a műszaki leírásokban előírhatnak a szóban forgó terméket vagy szolgáltatást közvetlenül jellemző követelményeket, például a fogyatékossággal élő személyek számára való hozzáférhetőséget vagy a valamennyi felhasználó számára alkalmas kialakítást.
(105)
Közbeszerzési szerződés nem ítélhető oda olyan gazdasági szereplőnek, amely bűnszervezetben vesz részt, vagy amelyet korrupció, az Unió pénzügyi érdekeit sértő csalás, terrorcselekmény, pénzmosás, vagy a terrorizmus finanszírozásának vádjával bűnösnek találtak. Az adók vagy a társadalombiztosítási járulékok fizetésének elmulasztását uniós szinten ugyancsak kötelező kizárással kell szankcionálni. A tagállamok számára azonban lehetővé kell tenni, hogy az ettől a kötelező kizárástól való eltérésről rendelkezzenek olyan kivételes helyzetekben, amikor nyomós közérdekből elengedhetetlen a szerződés odaítélése. Ez az eset fordulhat elő például olyankor, ha sürgősen szükséges oltóanyagokat vagy vészhelyzetben használható berendezéseket csak egyetlen olyan gazdasági szereplőtől lehet megvásárolni, amelyet valamely okból kötelezően ki kellene zárni. Lévén, hogy azok a közszolgáltató ajánlatkérők, amelyek nem ajánlatkérő szervek, nem feltétlenül férhetnek hozzá az ügy vitathatatlan bizonyítékaihoz, indokolt ezen ajánlatkérőkre bízni annak eldöntését, hogy alkalmazzák-e a 2014/24/EU irányelvben felsorolt kizárási szempontokat. A 2014/24/EU irányelv 57. cikke (1) és (2) bekezdésének alkalmazására vonatkozó kötelezettség ezért csak azokat a közszolgáltató ajánlatkérőket terheli, amelyek ajánlatkérő szervek.
(106)
A közszolgáltató ajánlatkérők számára továbbá biztosítani kell annak lehetőségét, hogy kizárják a megbízhatatlannak bizonyult gazdasági szereplőket, például akik megsértették a környezetvédelmi vagy a szociális kötelezettségeiket, beleértve a fogyatékossággal élő személyek számára való akadálymentességre vonatkozó szabályokat és a súlyos szakmai kötelességszegés egyéb formáit, mint például a versenyszabályok vagy a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok megsértését. Egyértelművé kell tenni, hogy a súlyos szakmai kötelességszegés kétségessé teheti az adott gazdasági szereplő integritását, és ezáltal alkalmatlanná teheti a gazdasági szereplőt arra, hogy közbeszerzési szerződéseket ítéljenek oda neki, függetlenül attól, hogy egyébként rendelkezne-e a szerződés teljesítéséhez szükséges technikai és gazdasági képességekkel.
Szem előtt tartva, hogy a közszolgáltató ajánlatkérő fogja viselni a felelősséget az esetleges hibás döntésének a következményeiért, lehetőséget kell kapnia arra is, hogy súlyos szakmai kötelességszegésnek minősítse azt az esetet, amikor - a kötelező kizárási okok fennállásáról szóló végleges és kötelező erejű döntés meghozatala előtt - bármilyen megfelelő módon bizonyítani tudja, hogy a gazdasági szereplő megszegte kötelezettségeit, beleértve az adók és a társadalombiztosítási járulékok befizetésével kapcsolatos kötelezettségeket, kivéve, ha a nemzeti jogszabály eltérően rendelkezik. A közszolgáltató ajánlatkérőket arra is fel kell jogosítani, hogy kizárják azokat a részvételre jelentkezőket vagy ajánlattevőket, amelyek korábbi közbeszerzési szerződések vagy más közszolgáltató ajánlatkérőkkel kötött szerződések lényeges követelményeit súlyos hiányosságokkal teljesítették, például meghiúsult a szállítás vagy a teljesítés, a szállított terméknek vagy nyújtott szolgáltatásnak olyan jelentős hibái voltak, amelyek a tervezett felhasználásra alkalmatlanná tették, vagy a gazdasági szereplő szabálytalan magatartása súlyos kétségeket ébreszt a megbízhatóságát illetően. A nemzeti jogban rendelkezni kell az ilyen kizárások maximális időtartamáról.
A fakultatív kizárási okok alkalmazása során különös figyelmet kell fordítani az arányosság elvére. A kisebb szabálytalanságok csak kivételes körülmények között vezethetnek a gazdasági szereplő kizárásához. A sorozatosan elkövetett kisebb szabálytalanságok azonban megkérdőjelezhetik a gazdasági szereplő megbízhatóságát, ami adott esetben alátámaszthatja annak kizárását.
(107)
Ha a közszolgáltató ajánlatkérők az ilyen kizárási szempontokat kötelezően alkalmazzák vagy választják, alkalmazniuk kell a 2014/24/EU irányelvet arra a lehetőségre vonatkozóan, hogy a gazdasági szereplők olyan megfelelési intézkedéseket fogadhatnak el, amelyek célja a bűncselekmények vagy kötelességszegések következményeinek orvoslása és a szabálytalan magatartás további előfordulásának hatékony megakadályozása.
(108)
Előfordulhat, hogy azok az ajánlatok, amelyek kirívóan alacsony összegűnek tűnnek az építési beruházások, áruk vagy szolgáltatások tekintetében, műszakilag, gazdaságilag vagy jogilag tisztességtelen feltételezéseken vagy gyakorlatokon alapulnak. Ha az ajánlattevő nem tud kielégítő magyarázattal szolgálni, a közszolgáltató ajánlatkérő jogosult elutasítani az ajánlatot. Az elutasítást kötelezővé kell tenni azokban az esetekben, amikor a közszolgáltató ajánlatkérő megállapította, hogy a megajánlott kirívóan alacsony ár vagy költség az Unió kötelező erejű szociális, munkaügyi vagy környezetvédelmi jogszabályai, az ezekkel egyenértékű tagállami jogszabályok, illetve a nemzetközi munkajogi rendelkezések be nem tartásának a következménye.
(109)
A szerződés teljesítésének feltételei a szerződés teljesítésére vonatkozó konkrét előírások megállapítására szolgálnak. Az ajánlatok minőségének összehasonlítására szolgáló szerződés-odaítélési szempontokkal ellentétben a szerződés teljesítésének feltételei meghatározott objektív előírásnak minősülnek, amelyeknek nincs szerepük az ajánlatok elbírálásában. A szerződés teljesítésének feltételei akkor egyeztethetők össze ezzel az irányelvvel, ha sem közvetlenül, sem közvetve nem megkülönböztető jellegűek, és a szerződés tárgyához kapcsolódnak, amely felöleli az előállítás, a szolgáltatásnyújtás vagy az értékesítés konkrét folyamatában szerepet játszó összes tényezőt. A szerződés teljesítésének feltételei közé tartoznak a szerződés teljesítésének folyamatára vonatkozó feltételek, de nem tartoznak bele az általános vállalati politikához kapcsolódó előírások.
(110)
Fontos, hogy az illetékes tagállami hatóságok saját felelősségi körükön belül megfelelő eszközök - például munkaügyi ellenőrző szervek vagy környezetvédelmi szervek - révén biztosítsák, hogy az alvállalkozók betartsák a környezetvédelmi jog, a szociális jog és a munkajog terén fennálló, az uniós és a nemzeti jogból, a kollektív szerződésekből és az ezen irányelvben felsorolt nemzetközi környezetvédelmi jogi, szociális jogi és munkajogi rendelkezésekből fakadó kötelezettségeiket, feltéve, hogy e szabályok és alkalmazásuk megfelel az uniós jognak.
Bizonyos mértékű átláthatóságot kell továbbá biztosítani az alvállalkozói láncban annak érdekében, hogy a közszolgáltató ajánlatkérők tudomással bírjanak arról, hogy a megbízásuk alapján végzett építési beruházás során az építkezés területén kik vannak jelen, illetve arról, hogy a felelősségi körükbe vagy közvetlen felügyeletük alá tartozó épületekben, infrastruktúrákban vagy területeken - például városházákban, önkormányzati iskolákban, sportlétesítményekben, kikötőkben vagy autópályákon - mely vállalkozások nyújtanak szolgáltatásokat. Egyértelművé kell tenni, hogy az ezzel kapcsolatos tájékoztatási kötelezettség minden esetben a fővállalkozót terheli, vagy külön rendelkezések alapján, melyeket minden közszolgáltató ajánlatkérőnek bele kell foglalnia mindegyik közbeszerzési eljárásba, vagy pedig olyan kötelezettségek alapján, melyeket a tagállamok általánosan alkalmazandó rendelkezések keretében rónak a fővállalkozókra.
Egyértelművé kell tenni továbbá azt is, hogy a környezetvédelmi jog, a szociális jog és a munkajog terén fennálló, az uniós és a nemzeti jogból, a kollektív szerződésekből és az ezen irányelvben felsorolt nemzetközi környezetvédelmi jogi, szociális jogi és munkajogi rendelkezésekből - amennyiben e szabályok és alkalmazásuk megfelel az uniós jognak - fakadó kötelezettségek betartatásával kapcsolatos előírásokat alkalmazni kell minden olyan esetben, amikor valamely tagállam joga az alvállalkozók és a fővállalkozó közötti együttes felelősségről rendelkezik. Külön rendelkezni kell arról, hogy a tagállamok szigorúbb rendelkezéseket is elfogadhatnak, például kiterjeszthetik az átláthatósági követelményeket, engedélyezhetik az alvállalkozók közvetlen kifizetését vagy pedig engedélyezhetik vagy előírhatják az ajánlatkérő szervek számára annak ellenőrzését, hogy az alvállalkozók esetében nem áll fenn a gazdasági szereplők kizárását indokolttá tevő helyzetek egyike sem. Ezen intézkedések alvállalkozókra való alkalmazásakor biztosítani kell az összhangot a fővállalkozóra vonatkozó rendelkezésekkel, tehát a kötelező kizárási ok fennállása esetén a fővállalkozót kötelezni kell arra, hogy az érintett alvállalkozó helyett más alvállalkozót bízzon meg. Egyértelművé kell tenni, hogy amennyiben az ellenőrzés során nem kötelező kizárási ok fennállására derül fény, az ajánlatkérő szervek előírhatják az érintett alvállalkozó helyett más alvállalkozó megbízását. Mindazonáltal arról is egyértelműen rendelkezni kell, hogy az ajánlatkérő szerveket kötelezni lehet annak előírására, hogy a fővállalkozó az érintett alvállalkozó helyett más alvállalkozót bízzon meg, amennyiben ugyanazon esetekben a fővállalkozó kizárása kötelező lett volna.
Végezetül pedig azt is egyértelműen meg kell határozni, hogy a tagállamok a nemzeti jogban szigorúbb felelősségi szabályokat is előírhatnak, illetve a nemzeti jogban részletesebb szabályozást is bevezethetnek az alvállalkozóknak teljesített közvetlen kifizetésekre.
(111)
Tekintettel arra, hogy jelenleg is zajlanak a megbeszélések a közbeszerzés területén a harmadik országokkal fenntartott kapcsolatokat szabályozó horizontális rendelkezésekről, egy átmeneti időszakra helyénvaló fenntartani a 2004/17/EK irányelv 58. és 59. cikke alapján a közüzemi ágazatban alkalmazott szabályozást (status quo). Következésképpen változatlanul kell hagyni az említett rendelkezéseket, ideértve azt a rendelkezést is, amely végrehajtási jogi aktusok elfogadására irányul abban az esetben, ha uniós vállalkozások nehézségekbe ütköznek a harmadik országok piacaira való bejutást illetően. Az említett végrehajtási jogi aktusokat ilyen esetben továbbra is a Tanácsnak kell elfogadnia.
(112)
Emlékeztetni kell arra, hogy az ebben az irányelvben szereplő határidők kiszámítására az 1182/71/EGK, Euratom tanácsi rendelet (26) alkalmazandó.
(113)
Az Európai Unió Bíróságának vonatkozó ítélkezési gyakorlatát figyelembe véve tisztázni kell azokat a feltételeket, amelyek esetén egy szerződés teljesítés közben történő módosítása új közbeszerzési eljárást tesz szükségessé. Akkor van szükség új közbeszerzési eljárásra, ha lényeges változtatásokat hajtanak végre az eredeti szerződésben, különösen annak hatályát és a felek jogait, illetve kötelezettségeit illetően, ideértve a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok megosztását is. Az ilyen változtatások a felek arra irányuló szándékát tanúsítják, hogy újratárgyalják az adott szerződés lényeges feltételeit. Különösen ez a helyzet, ha a módosított feltételek befolyásolták volna az eljárás eredményét, amennyiben szerepeltek volna az eredeti eljárásban.
Az olyan szerződésmódosításokat, amelyek a szerződés értékét csak kismértékben, egy adott értéket meg nem haladóan változtatják meg, minden esetben új közbeszerzési eljárás lebonyolítása nélkül lehetővé kell tenni. Ebből a célból és a jogbiztonság garantálása érdekében ebben az irányelvben minimális értékhatárokat kell megállapítani, amelyek alatt nincs szükség új közbeszerzési eljárás lebonyolítására. A szerződés ezen értékhatárokat meghaladó módosítását is lehetővé kell tenni új közbeszerzési eljárás lebonyolítása nélkül, amennyiben a módosítás megfelel az ezen irányelvben meghatározott vonatkozó feltételeknek.
(114)
A közszolgáltató ajánlatkérők kerülhetnek olyan helyzetbe, amikor további építési beruházások, árubeszerzések vagy szolgáltatások válnak szükségessé; ilyen esetben indokolt lehet az eredeti szerződés új közbeszerzési eljárás nélkül történő módosítása, különösen akkor, ha kiegészítő szállítások célja a meglévő szolgáltatások, áruk, illetve felszerelések részleges pótlása, vagy a meglévő szolgáltatások, áruk, illetve felszerelések kibővítése, amikor is a szállító megváltozása esetén a közszolgáltató ajánlatkérő arra kényszerülne, hogy olyan, eltérő műszaki jellemzőkkel rendelkező anyagot, építési beruházást vagy szolgáltatást szerezzen be, amely összeegyeztethetetlenséget, illetve az üzemeltetésben és a karbantartásban aránytalan műszaki nehézségeket eredményezne.
(115)
A közszolgáltató ajánlatkérők szembesülhetnek olyan külső körülményekkel, amelyeket a szerződés odaítélésekor nem láthattak előre, különösen amikor a szerződés teljesítése hosszabb időszakot ölel fel. Ilyen esetben szükség van bizonyos fokú rugalmasságra, hogy a szerződést - új közbeszerzési eljárás nélkül - az említett körülményekhez igazítsák. Az előreláthatatlan körülmények kifejezés olyan körülményekre utal, amelyeket a közszolgáltató ajánlatkérő - figyelembe véve a rendelkezésére álló eszközöket, az adott projekt természetét és jellemzőit, a szóban forgó terület bevált gyakorlatát, valamint az odaítélés előkészítése során elköltött források és a várható érték közötti megfelelő viszony biztosításának az igényét - az eredeti odaítéléskor ésszerűen gondos előkészítés ellenére sem mérhetett fel előre.
Ugyanakkor ez nem érvényes azokban az esetekben, amikor a módosítás a beszerzés általános jellegének megváltozását eredményezi, például azáltal, hogy a beszerzendő építési beruházásokat, árukat vagy szolgáltatásokat valami mással helyettesítik, vagy alapvetően megváltoztatják a beszerzés fajtáját, mivel ilyen helyzetben feltételezhető az eredményre gyakorolt hatás.
(116)
Az egyenlő bánásmód és az átláthatóság elvének megfelelően a nyertes ajánlattevő - például olyan esetekben, amikor a szerződést a teljesítés hiányosságai miatt mondják fel - a verseny újbóli megnyitása nélkül nem váltható fel egy másik gazdasági szereplővel. A szerződést teljesítő nyertes ajánlattevőnél azonban - különösen olyan esetekben, amikor a szerződést több vállalkozásnak ítélték oda - előfordulhatnak bizonyos strukturális változások a szerződésteljesítés alatt, például tisztán belső átszervezések, vállalatátvételek, egyesülések és felvásárlások vagy fizetésképtelenség. Az ilyen jellegű strukturális változások nem tesznek automatikusan szükségessé új közbeszerzési eljárásokat a szóban forgó ajánlattevő által teljesített összes szerződés tekintetében.
(117)
A közszolgáltató ajánlatkérők számára az egyedi szerződésekben biztosítani kell annak lehetőségét, hogy felülvizsgálati rendelkezések vagy opciós kikötések útján rendelkezzenek a szerződések módosításáról, ezek a záradékok azonban nem biztosíthatnak a számukra korlátlan mérlegelési jogot. Ennek az irányelvnek ezért meg kell határoznia, hogy az eredeti szerződésben milyen mértékben lehet rendelkezni a módosításokról. Következésképpen egyértelművé kell tenni, hogy kellően világosan megfogalmazott felülvizsgálati rendelkezések vagy opciós kikötések révén lehet rendelkezni például árindexálásról vagy arról, hogy egy adott időszakon keresztül szállított kommunikációs felszerelésnek az egész időszak során megfelelőnek kell maradnia, a kommunikációs protokollok változása vagy egyéb technológiai változások esetén is. Kellően világosan megfogalmazott kikötések révén rendelkezni lehet a szerződésnek az üzemeltetés vagy karbantartás során felmerült műszaki problémák miatt szükségessé váló kiigazításáról is. Emlékeztetni kell arra is, hogy a szerződés egyszerre magában foglalhatja a rendes karbantartást és a közszolgáltatás fenntartása érdekében szükségessé váló rendkívüli karbantartási beavatkozásokat is.
(118)
A közszolgáltató ajánlatkérők esetenként olyan körülményekkel szembesülnek, amelyek következtében idő előtt fel kell mondaniuk a közbeszerzési szerződéseket, ha meg akarnak felelni a közbeszerzés területére vonatkozó uniós jogból eredő kötelezettségeknek. A tagállamoknak ezért gondoskodniuk kell arról, hogy a közszolgáltató ajánlatkérőknek - a nemzeti jogban meghatározott feltételek szerint - lehetőségük legyen a közbeszerzési szerződés felmondására annak időtartama alatt, ha az uniós jog ezt megköveteli.
(119)
A Bizottság 2011. június 27-i„Értékelő jelentés: Uniós közbeszerzési jogszabályok hatása és hatékonysága” című munkadokumentumának eredményei arra engedtek következtetni, hogy felül kell vizsgálni, hogy bizonyos szolgáltatásokat ki kell-e zárni a 2004/17/EK irányelv teljes körű alkalmazásából. Ennek következtében ezen irányelv teljes körű alkalmazását több szolgáltatásra is ki kell terjeszteni.
(120)
A szolgáltatások bizonyos kategóriái esetében - természetüknél fogva - csak kisebb mértékben jellemző a határokon átnyúló dimenzió, nevezetesen ilyenek a személyeknek nyújtott szolgáltatásként ismeretes szolgáltatások, úgymint egyes szociális, egészségügyi és oktatási szolgáltatások. Ezeket a szolgáltatásokat meghatározott keretek között nyújtják, amelyek a különböző kulturális hagyományoknak köszönhetően tagállamonként jelentősen eltérők. Ezért az említett szolgáltatásokra irányuló szerződések esetében külön szabályozást kell kialakítani, a más szolgáltatásokra alkalmazandóktól magasabb értékhatárral.
Az ilyen ágazatokban végzett közbeszerzések vonatkozásában az említett értékhatár alatti, személyeknek nyújtott szolgáltatás nyújtása általában nem tart számot más tagállamok szolgáltatóinak érdeklődésére, kivéve, ha konkrét jelek utalnak ennek az ellenkezőjére, mint például a határokon átnyúló projektek uniós finanszírozása.
A személyeknek nyújtott szolgáltatásokra irányuló, az említett értékhatárt meghaladó szerződésekre az egész Unióra kiterjedő átláthatóságnak kell érvényesülnie. A kulturális háttér jelentőségére és a szóban forgó szolgáltatások érzékenységére tekintettel a tagállamok számára széles körű mérlegelési jogot kell biztosítani ahhoz, hogy a szolgáltatók kiválasztását az általuk legmegfelelőbbnek tartott módon szervezhessék meg. Az irányelv szabályai figyelembe veszik ennek szükségességét, és csak az átláthatóság és az egyenlő bánásmód alapelvének betartását írják elő, valamint gondoskodnak arról, hogy a közszolgáltató ajánlatkérők képesek legyenek olyan konkrét minőségi szempontok alkalmazására a szolgáltatók kiválasztásakor, mint például a szociális védelemmel foglalkozó bizottság által közzétett, a szociális szolgáltatások önkéntes alapú európai minőségi keretében meghatározott kritériumok. A személyeknek nyújtott szolgáltatásokra irányuló szerződések odaítélése esetében alkalmazandó eljárások meghatározása során a tagállamoknak figyelembe kell venniük az EUMSZ 14. cikkét és a 26. jegyzőkönyvet. Ennek során a tagállamoknak törekedniük kell arra is, hogy teljesüljön az egyszerűsítés, valamint a közszolgáltató ajánlatkérőkre és a gazdasági szereplőkre háruló adminisztratív terhek enyhítésének célja; egyértelművé kell tenni, hogy ennek keretében olyan szabályokat is alkalmazni lehet, amelyek a külön szabályozás hatálya alá nem tartozó szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződésekre alkalmazandók.
A tagállamok és a közszolgáltató ajánlatkérők továbbra is jogosultak maguk nyújtani ezeket a szolgáltatásokat, vagy oly módon megszervezni a szociális szolgáltatásokat, hogy az ne járjon közbeszerzési szerződések kötésével, például úgy, hogy pusztán finanszírozzák az ilyen szolgáltatásokat, vagy hogy a közszolgáltató ajánlatkérő által korábban meghatározott feltételeknek megfelelő összes gazdasági szereplő számára engedélyt adnak, bármilyen korlátozás vagy kvóta nélkül, feltéve, hogy ez a rendszer megfelelő közzétételről gondoskodik, és tiszteletben tartja az átláthatóság és a megkülönböztetés tilalmának alapelvét.
(121)
A szállodai és éttermi szolgáltatásokat hasonlóképpen általában kizárólag a szolgáltatásnyújtás konkrét helyén található gazdasági szereplők kínálják, így a határokon átnyúló dimenzió ezeknek a szolgáltatásoknak az esetében is csak kisebb mértékű. Ezért csak abban az esetben kell az enyhébb szabályozás alá tartozniuk, ha meghaladják az 1 000 000 EUR-s értékhatárt. A szóban forgó értékhatárt meghaladó nagy szállodai és éttermi szolgáltatási szerződések számot tarthatnak különböző gazdasági szereplők, például utazási irodák és más közvetítők érdeklődésére, akár határon átnyúló esetben is.
(122)
Bizonyos jogi szolgáltatások hasonlóképpen kizárólag tisztán nemzeti jogi kérdéseket érintenek, és ezeket jellemzően kizárólag az adott tagállamban található gazdasági szereplők kínálják, így a határokon átnyúló dimenzió ezeknek a szolgáltatásoknak az esetében is csak kisebb mértékű. Ezért csak abban az esetben kell az enyhébb szabályozás alá tartozniuk, ha meghaladják az 1 000 000 EUR-s értékhatárt. Az említett értékhatárt meghaladó, nagy jogi szolgáltatási szerződések számot tarthatnak különböző gazdasági szereplők, például nemzetközi jogi irodák érdeklődésére, akár határokon átnyúló esetben is, különösen akkor, ha az uniós vagy a nemzetközi jogból eredő, vagy uniós vagy nemzetközi jogi hátterű, illetve több országot érintő jogi kérdésekről van szó.
(123)
A tapasztalat azt mutatja, hogy számos egyéb szolgáltatás - például a mentési, tűzoltósági vagy büntetés-végrehajtási szolgáltatások - általában csak akkor tart számot bizonyos mértékben a határokon átnyúló érdeklődésre, amikor viszonylag jelentős értéke révén elérte az ehhez szükséges kritikus tömeget. Amennyiben nincsenek kizárva ezen irányelv hatálya alól, az enyhébb szabályozás hatálya alá kell tartozniuk. Más szolgáltatáskategóriák, például a nyomozóirodák és biztonsági szolgálatok szolgáltatásai, amennyiben a szolgáltatásnyújtás ténylegesen szerződésen alapul, általában valószínűleg csak 1 000 000 EUR-s értékhatártól tartanak számot a határokon átnyúló érdeklődésre, következésképpen ezeknek a szolgáltatásoknak kizárólag az enyhébb szabályozás hatálya alá kell tartozniuk.
(124)
A közszolgáltatások folytonosságának biztosítása érdekében ezen irányelvnek lehetővé kell tennie, hogy bizonyos egészségügyi, szociális és kulturális szolgáltatások esetében a közbeszerzési eljárásokban való részvétel az adott szolgáltatásoknak a végső felhasználók számára való biztosítása tekintetében az olyan szervezetek számára legyen fenntartva, amelyek munkavállalói részesedésen vagy a munkavállalóknak az irányításban való aktív részvételén alapulnak, vagy meglévő szervezetek, mint például a szövetkezetek számára. E rendelkezés hatálya kizárólag bizonyos egészségügyi, szociális és egyéb kapcsolódó szolgáltatásokra, bizonyos oktatási és képzési szolgáltatásokra, a könyvtári, irattári, múzeumi és egyéb kulturális szolgáltatásokra, valamint a sportszolgáltatásokra és a magánháztartások számára nyújtott szolgáltatásokra korlátozódik, és nem hivatott kiterjedni az ezen irányelv által egyéb tekintetben előírt semelyik kivételre sem. Indokolt, hogy az ilyen szolgáltatások csak az enyhébb szabályozás hatálya alá tartozzanak.
(125)
Indokolt ezeket a szolgáltatásokat a 2195/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (27) elfogadott közös közbeszerzési szójegyzék konkrét megnevezései szerint említeni, amely egy hierarchikusan szerkesztett, főcsoportokra, csoportokra, osztályokra, alosztályokra és alkategóriákra osztott nómenklatúra. A jogbizonytalanság elkerülése érdekében egyértelművé kell tenni, hogy a valamely főcsoportra történő hivatkozás nem jelenti egyben automatikusan az alsóbb szintekre való hivatkozást is. Az ilyen átfogó hivatkozást célszerűbb az összes érintett tétel kifejezett felsorolásával - adott esetben a kódszámtartományok megjelölésével - megadni.
(126)
A tervpályázatokat hagyományosan főként a város- és területrendezés, építészet és építés, illetve adatfeldolgozás területén alkalmazzák. Emlékeztetni kell azonban arra, hogy ezek a rugalmas eszközök más célokra is felhasználhatók, és előírható, hogy a szolgáltatásnyújtásra irányuló későbbi szerződést közzététel nélküli tárgyalásos eljárás útján, a tervpályázat nyertesének vagy egyik nyertesének kell odaítélni.
(127)
Az értékelések kimutatták, hogy még mindig bőven van lehetőség az uniós közbeszerzési szabályok alkalmazásának a javítására. A szabályok hatékonyabb és következetesebb alkalmazása érdekében lényeges, hogy megfelelő áttekintésünk legyen az esetleges strukturális problémákról és a nemzeti közbeszerzési szakpolitikákban követett általános szokásokról, hogy ezáltal célirányosabban kezelhessük az esetleges problémákat. Az áttekintést megfelelő monitoring útján kell megszerezni, és az eredményeket rendszeresen közzé kell tenni annak érdekében, hogy a közbeszerzési szabályok és gyakorlat javításának lehetőségeiről információkon alapuló vita alakulhasson ki. Az ilyen alapos áttekintésnek köszönhetően azt is jobban megérthetjük, hogy hogyan alkalmazzák a közbeszerzési szabályokat az Unió által társfinanszírozott projektek végrehajtása során. A tagállamoknak lehetőséget kell kapniuk annak eldöntésére, hogy a gyakorlatban ki és milyen módon végezze ezt a monitoringot; ennek keretében szabad kezet kell kapniuk annak eldöntésére is, hogy a monitoring mintavételezéses utólagos kontrollon vagy pedig az ezen irányelv hatálya alá tartozó közbeszerzési eljárások szisztematikus előzetes kontrollján alapuljon-e. Meg kell teremteni a módját annak, hogy az esetleges problémákra felhívják a megfelelő szervezetek figyelmét; ehhez nem feltétlenül szükséges az, hogy a monitoringot végzők a bíróságok előtti önálló perlési jogosultsággal rendelkezzenek.
A közszolgáltató ajánlatkérőknek és a gazdasági szereplőknek nyújtott jobb iránymutatás, tájékoztatás és támogatás nagymértékben hozzájárulhat a közbeszerzés hatékonyságának a fokozásához is a több tudás, a megnövekedett jogbiztonság és a közbeszerzési gyakorlatok szakszerűbbé tétele révén; az ilyen iránymutatásokat minden alkalommal a közszolgáltató ajánlatkérők és a gazdasági szereplők rendelkezésére kell bocsátani, amikor a szabályok helyes alkalmazásának a javítása látszik szükségesnek. A nyújtandó iránymutatás kiterjedhet a közbeszerzéssel kapcsolatos minden kérdésre, például a beszerzés megtervezésére, az eljárásokra, a technikák és eszközök megválasztására és az eljárások lefolytatására vonatkozó jó gyakorlatra. Jogi kérdések esetében nem szükséges, hogy az iránymutatás az érintett témák teljes körű jogi elemzése legyen; elegendő lehet, ha csak általánosságban jelzi azokat az elemeket, amelyeket a kérdések későbbi részletes elemzése során figyelembe kell venni, például utalva az esetlegesen vonatkozó ítélkezési gyakorlatra, útmutató feljegyzésekre vagy egyéb forrásokra, amelyekben korábban már vizsgálták az adott kérdést.
(128)
A 92/13/EGK irányelv előírja, hogy legalább azon személyeknek legyen lehetőségük bizonyos jogorvoslati eljárások igénybevételére, akiknek érdekükben áll vagy állt egy adott szerződés elnyerése, és akiknek a közbeszerzésre vonatkozó uniós jog vagy az e jogot átültető nemzeti jogszabályok feltételezett megsértése kárt okoz vagy fennáll a károkozás kockázata. Ez az irányelv nem érintheti ezeket a jogorvoslati eljárásokat. Mindazonáltal azoknak a polgároknak, szervezett vagy nem szervezett formában működő érdekelt feleknek és más személyeknek vagy szerveknek, akik vagy amelyek nem rendelkeznek a 92/13/EGK irányelv értelmében jogorvoslati lehetőségekkel, adófizetőként szintén törvényes érdekük, hogy a közbeszerzési eljárások rendben folyjanak. Ezért lehetőséget kell biztosítani a számukra, hogy - a 92/13/EGK irányelvben megállapított jogorvoslati rendszertől eltérő módon és anélkül, hogy szükségszerűen a bíróságok előtti perlési jogosultsággal rendelkeznének - az illetékes hatóságnak vagy szervezetnek jelezzék ezen irányelv esetleges megsértését. A meglévő hatóságokkal vagy szervezetekkel való átfedések elkerülése érdekében a tagállamoknak biztosítaniuk kell annak lehetőségét, hogy az említett felek az általános monitoringhatóságokhoz vagy szervezetekhez, ágazati felügyeleti szervekhez, önkormányzati felügyeleti hatóságokhoz, versenyhatóságokhoz, az ombudsmanhoz vagy a nemzeti audithatóságokhoz forduljanak.
(129)
Annak érdekében, hogy a környezetvédelmi, szociális és innovációs közbeszerzésben rejlő lehetőségeket teljes mértékben ki lehessen használni az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést célzó Európa 2020 stratégia céljainak az elérésére, a környezetvédelmi, a szociális és az innovatív közbeszerzésnek is szerepet kell kapnia. Ezért lényeges, hogy áttekintést nyerjünk a stratégiai közbeszerzés területén végbement fejleményekről, és ezáltal tényeken alapuló nézetet alakíthassunk ki e terület átfogó szintű általános változásairól. Természetesen e célra felhasználható bármely korábban készített, alkalmas jelentés is.
(130)
Figyelembe véve a kkv-k munkahelyteremtő, növekedésserkentő és innovatív képességét, ösztönözni kell részvételüket a közbeszerzésben mind az ezen irányelvben foglalt megfelelő rendelkezések, mind a tagállami szintű kezdeményezések révén. Az ezen irányelvben megállapított új rendelkezéseknek hozzá kell járulniuk ahhoz, hogy az odaítélt szerződések összértékén belüli részesedés tekintetében a kkv-k nagyobb sikerrel vegyenek részt a közbeszerzési eljárásokban. Nem célszerű kötelező nyertes részvételi arányokat előírni, azonban a kérdés jelentősége miatt szoros monitoring alá kell vonni a kkv-k részvételének fokozását szolgáló nemzeti kezdeményezéseket.
(131)
Egy sor eljárás és munkamódszer alakult már ki a Bizottság közleményei és a tagállamokkal való kapcsolattartás tekintetében, például azon közlemények és kapcsolatok tekintetében, amelyek az EUMSZ 258. és 260. cikkében előírt eljárásokra, a belső piaci problémamegoldó hálózatra (SOLVIT) és az EU Pilot projektre vonatkoznak, amelyeket ez az irányelv nem módosít. Ki kell azonban egészíteni őket azzal, hogy minden egyes tagállamban a Bizottsággal folytatott együttműködésért felelős egyetlen kapcsolattartót jelölnek ki, amely az érintett tagállamban a közbeszerzéssel kapcsolatos ügyekben kizárólagos belépési pontként működne. Ezt a feladatot elláthatják olyan személyek vagy szervezetek, amelyek már rendszeres kapcsolatot tartanak fenn a Bizottsággal a közbeszerzéshez tartozó kérdésekben, például a nemzeti kapcsolattartó pontok, a közbeszerzési tanácsadó bizottság tagjai, a közbeszerzési hálózat tagjai vagy tagállami koordináló intézmények.
(132)
A döntéshozatal nyomon követhetősége és átláthatósága a közbeszerzési eljárások folyamán lényeges szerepet játszik a rendezett eljárások biztosításában, beleértve a korrupció és a csalás elleni hatékony küzdelmet is. Az ajánlatkérő szerveknek ezért meg kell őrizniük a megkötött nagy értékű szerződések példányait annak érdekében, hogy a dokumentumokhoz való hozzáférés alkalmazandó szabályaival összhangban azokhoz hozzáférést biztosíthassanak az érintett felek számára. A közszolgáltató ajánlatkérőknek emellett közbeszerzési jelentésben kell dokumentálniuk az egyes közbeszerzési eljárások lényeges elemeit és a meghozott döntéseket. Az adminisztratív terhek lehetőség szerinti elkerülése érdekében engedélyezni kell, hogy a közbeszerzési jelentés olyan információra hivatkozzon, amelyet a szerződés odaítéléséről szóló tájékoztató már tartalmaz. A tájékoztató közzétételére szolgáló, a Bizottság által kezelt elektronikus rendszereket is tovább kell fejleszteni az adatbevitel megkönnyítése érdekében, egyúttal egyszerűsíteni kell a globális jelentések lekérését és a rendszerek közötti adatcserét.
(133)
Az egyszerűbb adminisztráció és a tagállamokra háruló terhek csökkentése érdekében a Bizottságnak időről időre meg kell vizsgálnia, hogy a közbeszerzési eljárásokhoz kötődően közzétett tájékoztatókban szereplő információ megfelelő minőségű és kellően teljes-e ahhoz, hogy a Bizottság hozzájusson belőle azokhoz a statisztikai adatokhoz, amelyeket máskülönben a tagállamoknak kellene továbbítaniuk.
(134)
Határon átnyúló elemet felmutató esetekben az odaítélési eljárás lefolytatásához elengedhetetlen információcsere hatékony igazgatási együttműködést tesz szükségessé, különös tekintettel a kizárási okoknak és a kiválasztási szempontoknak az ellenőrzésére és a minőségi és környezetvédelmi előírások alkalmazására. Az 1024/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel) (28) létrehozott belső piaci információs rendszer (IMI) hasznos elektronikus eszköznek bizonyulhat, amely az egyszerű és egységesített, a nyelvi akadályokat leküzdő eljárásokon alapuló információcserével megkönnyíti és erősíti az igazgatási együttműködést. Ezért a lehető leghamarabb el kell indítani egy kísérleti projektet annak tesztelésére, hogy egy kibővített belső piaci információs rendszer alkalmas lenne-e az ezen irányelv keretében folytatott információcsere lebonyolítására.
(135)
A gyors technikai, gazdasági és szabályozási fejlődéshez való alkalmazkodás érdekében a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el ezen irányelv több, nem alapvető fontosságú elemére vonatkozóan. A nemzetközi megállapodásoknak való megfelelés érdekében a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy módosítsa az értékhatárok számítási módszereinek technikai eljárásait, valamint arra, hogy rendszeresen felülvizsgálja magukat az értékhatárokat is; a CPV-nómenklatúrára történő hivatkozásokkal kapcsolatban uniós szinten jogszabályi változások következhetnek be, amelyeknek tükröződniük kell ezen irányelv szövegében; az elektronikus átvételre szolgáló eszközök műszaki adatait és jellemzőit a technológiai fejlődésnek megfelelően naprakészen kell tartani; a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra is hogy az elektronikus kommunikációra vonatkozó kötelező műszaki előírásokat fogadjon el annak érdekében, hogy az elektronikus kommunikációs eszközök alkalmazásával lebonyolított közbeszerzési eljárások során biztosítsa a technikai formátumok, folyamatok és üzenettovábbítás átjárhatóságát, figyelembe véve a technológiai fejlődést; a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra is, hogy módosítsa az Unió azon jogalkotási aktusainak jegyzékét, amelyek közös módszereket állapítanak meg az életciklusköltségek kiszámítására; a nemzetközi szociális és környezetvédelmi megállapodások jegyzékét és az Unió azon jogszabályainak jegyzékét, amelyek végrehajtása feltételezi a szabad bejutást egy bizonyos piacra, valamint a II. mellékletet, amely a különleges vagy kizárólagos jogok értékelésénél figyelembe veendő jogi aktusok jegyzékét tartalmazza, rövid úton módosítani kell annak érdekében, hogy szerepeljenek benne az ágazati alapon elfogadott intézkedések. Az említett igények kielégítése érdekében a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy a jegyzékeket folyamatos naprakészen tartsa. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról.
(136)
Ezen irányelv alkalmazása során a Bizottságnak konzultálnia kell az e-közbeszerzéssel foglalkozó megfelelő szakértői csoportokkal, és ennek során biztosítania kell az érdekeltek főbb csoportjainak kiegyensúlyozott összetételét.
(137)
Ezen irányelv végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatáskört kell ruházni a IX. mellékletben említett adatok megküldésének és közzétételének, illetve a tájékoztatók és hirdetmények kidolgozásának és továbbításának eljárásait, valamint a hirdetmények közzétételének egységes formáját illetően. Az említett hatáskört a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (29) megfelelően kell gyakorolni.
(138)
A hirdetmények közzétételének egységes formanyomtatványának és a nyilatkozatok egységes formanyomtatványának kialakítása tekintetében a végrehajtási jogi aktusokat a tanácsadó bizottsági eljárással kell elfogadni; ezek a jogi aktusok sem pénzügyi szempontból, sem az ezen irányelvből eredő kötelezettségek jellegére és hatályára nem fejtenek ki semmilyen hatást. Épp ellenkezőleg, az említett jogi aktusok pusztán adminisztratív célúak, és az ezen irányelvben megállapított szabályok alkalmazásának megkönnyítését szolgálják.
Ezen túlmenően, azokat a határozatokat, amelyek annak megállapítására szolgálnak, hogy egy adott tevékenység közvetlenül ki van-e téve a versenynek a szabad hozzáférésű piacokon, olyan feltételek között kell meghozni, amelyek biztosítják e rendelkezés végrehajtásának egységes feltételeit. Következésképpen végrehajtási hatáskört kell ruházni a Bizottságra a 35. cikk szerinti eljárás részletes végrehajtási rendelkezéseinek tekintetében is, annak megállapítására, hogy a 34. cikk és maguk a végrehajtási jogi aktusok alkalmazandók-e. Ezt a hatáskört a 182/2011/EU rendeletnek megfelelően kell gyakorolni. Az említett végrehajtási jogi aktusokat a tanácsadó bizottsági eljárással kell elfogadni.
(139)
A Bizottságnak át kell tekintenie, hogy az értékhatárok alkalmazása milyen hatásokat gyakorol a belső piacra, és erről jelentést kell tennie az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. Ennek során olyan tényezőket kell figyelembe vennie, mint a határokon átnyúló közbeszerzés volumene, a kkv-k részvétele, az ügyleti költségek és a költség-haszon arány.
A közbeszerzésről szóló megállapodásról - annak XXII. cikke (7) bekezdésével összhangban - három évvel a hatálybalépése után, majd azt követően rendszeresen további tárgyalásokat kell folytatni. Ennek során meg kell vizsgálni az értékhatárok szintjének megfelelőségét is, szem előtt tartva azt, hogy az infláció milyen hatással jár akkor, ha a közbeszerzésről szóló megállapodásban szereplő értékhatárok szintje hosszabb időn keresztül változatlan marad; amennyiben az értékhatárok szintje emiatt megváltozna, a Bizottságnak adott esetben jogi aktusra irányuló javaslatot kell elfogadnia az ezen irányelvben megállapított értékhatárok módosítása érdekében.
(140)
Mivel ezen irányelv célját, nevezetesen a tagállamok bizonyos közbeszerzési eljárásokra vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseinek a koordinálását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.
(141)
A 2004/17/EK irányelvet hatályon kívül kell helyezni.
(142)
A tagállamoknak és a Bizottságnak a magyarázó dokumentumokról szóló, 2011. szeptember 28-i együttes politikai nyilatkozatával összhangban a tagállamok vállalták, hogy az átültető intézkedéseikről szóló értesítéshez indokolt esetben mellékelnek egy vagy több olyan dokumentumot, amely megmagyarázza az irányelv elemei és az azt átültető nemzeti jogi eszköz megfelelő részei közötti kapcsolatot. Ezen irányelv tekintetében a jogalkotó úgy ítéli, hogy indokolt ilyen dokumentumok megküldése,
ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
I. CÍM
HATÁLY, FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK ÉS ÁLTALÁNOS ELVEK
I. FEJEZET
Tárgy és fogalommeghatározások
1. cikk
Tárgy és hatály
2. cikk
Fogalommeghatározások
3. cikk
Ajánlatkérő szervek
4. cikk
Közszolgáltató ajánlatkérők
5. cikk
Ugyanazon tevékenységre kiterjedő vegyes beszerzések
6. cikk
Több tevékenységre kiterjedő beszerzés
II. FEJEZET:
Tevékenységek
7. cikk
Közös rendelkezések
8. cikk
Gáz és hőenergia
9. cikk
Villamos energia
10. cikk
Víz
11. cikk
Közlekedési szolgáltatások
12. cikk
Kikötők és repülőterek
13. cikk
Postai szolgáltatások
14. cikk
Kőolaj és földgáz kitermelése, valamint szén vagy más szilárd tüzelőanyag feltárása vagy kitermelése
III. FEJEZET
Anyagi hatály
1. SZAKASZ
ÉRTÉKHATÁROK
15. cikk
Értékhatárok
16. cikk
A beszerzések tervezett értékének kiszámítására szolgáló módszerek
17. cikk
Az értékhatárok felülvizsgálata
2. SZAKASZ
KIZÁRT SZERZŐDÉSEK ÉS TERVPÁLYÁZATOK; KÜLÖNÖS RENDELKEZÉSEK A VÉDELMI VAGY BIZTONSÁGI VONATKOZÁSÚ BESZERZÉSEK TEKINTETÉBEN
1. alszakasz
Valamennyi közszolgáltató ajánlatkérőre vonatkozó kizárások, valamint a vízügyi és energiaipari ágazatra vonatkozó különleges kizárások
18. cikk
Harmadik személyek részére történő viszonteladás vagy bérbeadás céljából odaítélt szerződések
19. cikk
Az ezen irányelv hatálya alá tartozó tevékenység folytatásától eltérő célra vagy ilyen tevékenység harmadik országban történő folytatására odaítélt beszerzések és szervezett tervpályázatok
20. cikk
Nemzetközi szabályok értelmében odaítélt szerződések és szervezett tervpályázatok
21. cikk
Különös kizárások a szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések esetében
22. cikk
Kizárólagos jog alapján odaítélt, szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések
23. cikk
Bizonyos közszolgáltató ajánlatkérők által víz vásárlására és energiatermelés céljából történő energia- vagy tüzelőanyag-ellátásra kötött szerződések
2. alszakasz
Védelmi és biztonsági vonatkozású beszerzés
24. cikk
Védelem és biztonság
25. cikk
Ugyanazon tevékenységre vonatkozó, védelmi vagy biztonsági vonatkozású vegyes beszerzés
26. cikk
Több tevékenységre kiterjedő, védelmi vagy biztonsági vonatkozású beszerzés
27. cikk
Nemzetközi szabályok szerint odaítélt, illetve szervezett, védelmi vagy biztonsági vonatkozású szerződések és tervpályázatok
3. alszakasz
Különleges kapcsolatok (együttműködés, kapcsolt vállalkozások és közös vállalatok)
28. cikk
Az ajánlatkérő szervek közötti szerződések
29. cikk
Kapcsolt vállalkozásnak odaítélt szerződések
30. cikk
Közös vállalatnak vagy közös vállalatban tagsággal rendelkező ajánlatkérőnek odaítélt szerződések
31. cikk
Információk bejelentése
4. alszakasz
Különleges helyzetek
32. cikk
Kutatási és fejlesztési szolgáltatások
33. cikk
Különleges szabályozás hatálya alá tartozó szerződések
5. alszakasz
A versenynek közvetlenül kitett tevékenységek és a rájuk vonatkozó eljárási szabályok
34. cikk
A versenynek közvetlenül kitett tevékenységek
35. cikk
Eljárás annak megállapítására, hogy a 34. cikk alkalmazandó-e
IV. FEJEZET
Általános elvek
36. cikk
A beszerzés alapelvei
37. cikk
Gazdasági szereplők
38. cikk
Fenntartott szerződések
39. cikk
Titoktartás
40. cikk
A kommunikációra vonatkozó szabályok
41. cikk
Nómenklatúrák
42. cikk
Összeférhetetlenség
II. CÍM
A SZERZŐDÉSEKRE VONATKOZÓ SZABÁLYOK
I. FEJEZET
Eljárások
43. cikk
A közbeszerzésről szóló megállapodással és az egyéb nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos feltételek
44. cikk
Az eljárások megválasztása
45. cikk
Nyílt eljárás
46. cikk
Meghívásos eljárás
47. cikk
Felhívással induló tárgyalásos eljárás
48. cikk
Versenypárbeszéd
49. cikk
Innovációs partnerség
50. cikk
Felhívás nélküli tárgyalásos eljárás alkalmazása
II. FEJEZET
Az elektronikus és az összetett beszerzés technikái és eszközei
51. cikk
Keretmegállapodások
52. cikk
Dinamikus beszerzési rendszerek
53. cikk
Elektronikus árlejtés
54. cikk
Elektronikus katalógusok
55. cikk
Központosított beszerzési tevékenységek és központi beszerző szervek
56. cikk
Eseti közös közbeszerzés
57. cikk
Különböző tagállamok közszolgáltató ajánlatkérőinek részvételével zajló beszerzések
III. FEJEZET
Az eljárás menete
1. SZAKASZ
ELŐKÉSZÍTÉS
58. cikk
Előzetes piaci konzultációk
59. cikk
Részvételre jelentkezők vagy ajánlattevők előzetes részvétele
60. cikk
Műszaki leírás
61. cikk
Jelölések
62. cikk
Vizsgálati jelentések, tanúsítás és egyéb bizonyítási eszközök
63. cikk
Műszaki leírások közlése
64. cikk
Változatok
65. cikk
A szerződések részekre bontása
66. cikk
A határidők megállapítása
2. SZAKASZ
KÖZZÉTÉTEL ÉS ÁTLÁTHATÓSÁG
67. cikk
Időszakos előzetes tájékoztató
68. cikk
A minősítési rendszer meglétéről szóló hirdetmények
69. cikk
A szerződési hirdetmény
70. cikk
Tájékoztató a szerződés odaítéléséről
71. cikk
A tájékoztatók és hirdetmények közzétételének formája és módja
72. cikk
Nemzeti szintű közzététel
73. cikk
A közbeszerzési dokumentumok elektronikus elérhetősége
74. cikk
A jelentkezőknek szóló felhívások
75. cikk
A minősítést kérelmezők, a részvételre jelentkezők és az ajánlattevők tájékoztatása
3. SZAKASZ
A RÉSZTVEVŐK KIVÁLASZTÁSA ÉS A SZERZŐDÉSEK ODAÍTÉLÉSE
76. cikk
Általános elvek
1. alszakasz
Minősítés és minőségi kiválasztás
77. cikk
Minősítési rendszerek
78. cikk
A minőségi kiválasztás szempontjai
79. cikk
Más szervezetek kapacitásainak igénybevétele
80. cikk
A 2014/24/EU irányelv szerinti kizárási okok és kiválasztási szempontok alkalmazása
81. cikk
Minőségbiztosítási és környezetvédelmi vezetési szabványok
2. alszakasz
A szerződés odaítélése
82. cikk
A szerződés odaítélésének szempontjai
83. cikk
Az életciklusköltségek meghatározása
84. cikk
Kirívóan alacsony összegű ajánlatok
4. SZAKASZ
HARMADIK ORSZÁGBÓL SZÁRMAZÓ TERMÉKEKRE VONATKOZÓ AJÁNLATOK ÉS AZ EZEN ORSZÁGOKKAL FENNÁLLÓ KAPCSOLATOK
85. cikk
Harmadik országokból származó termékekre vonatkozó ajánlatok
86. cikk
Harmadik országokkal építési beruházásra, árubeszerzésre és szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések tekintetében fennálló kapcsolatok
IV. FEJEZET
A szerződés teljesítése
87. cikk
Szerződésteljesítési feltételek
88. cikk
Alvállalkozás
89. cikk
A szerződések módosítása azok időtartama alatt
90. cikk
A szerződés felmondása
III. CÍM
KÜLÖNÖS KÖZBESZERZÉSI RENDSZEREK
I. FEJEZET
Szociális és egyéb meghatározott szolgáltatások
91. cikk
A szerződés odaítélése a szociális és egyéb meghatározott szolgáltatások esetében
92. cikk
Tájékoztatók és hirdetmények közzététele
93. cikk
A szerződések odaítélésének elvei
94. cikk
Fenntartott szerződések bizonyos szolgáltatások esetében
II. FEJEZET
A tervpályázatokra vonatkozó szabályok
95. cikk
Hatály
96. cikk
Tájékoztatók és hirdetmények
97. cikk
A tervpályázatok megszervezésének szabályai, a résztvevők és a bírálóbizottság kiválasztása
98. cikk
A bírálóbizottság döntései
IV. CÍM
IRÁNYÍTÁS
99. cikk
Végrehajtás
100. cikk
A szerződések odaítélésére irányuló eljárásokra vonatkozó egyedi jelentések
101. cikk
Nemzeti jelentéstétel és statisztikai információ
102. cikk
Közigazgatási együttműködés
V. CÍM
FELHATALMAZÁS, VÉGREHAJTÁSI HATÁSKÖRÖK ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
103. cikk
A felhatalmazás gyakorlása
104. cikk
Sürgősségi eljárás
105. cikk
Bizottsági eljárás
106. cikk
Átültetés és átmeneti rendelkezések
107. cikk
Hatályon kívül helyezés
108. cikk
Felülvizsgálat
109. cikk
Hatálybalépés
110. cikk
Címzettek
MELLÉKLETEK
I. melléklet
A 2. cikk 2. pontjának a) alpontjában említett tevékenységek jegyzéke
II. melléklet
A 4. cikk (3) bekezdésében említett uniós jogi aktusok jegyzéke
III. melléklet
A 34. cikk (3) bekezdésében említett uniós jogi aktusok jegyzéke
IV. melléklet
A 35. cikkben említett végrehajtási jogi aktus elfogadására vonatkozó határidők
V. melléklet
Az ajánlatok, részvételi jelentkezések, minősítés iránti kérelmek, valamint pályázatra benyújtott tervek és projektek elektronikus átvételéhez szükséges eszközökre vonatkozó követelmények
VI. melléklet A. része
Az időszakos előzetes tájékoztatóban feltüntetendő információk (67. cikk)
VI. melléklet B. része
A nem eljárás megindító felhívásként alkalmazott időszakos előzetes tájékoztató felhasználói oldalon történő közzétételéről szóló értesítésben feltüntetendő információk (67. cikk (1) bekezdése)
VII. melléklet
Elektronikus árlejtés esetén a közbeszerzési dokumentumokban feltüntetendő információk (53. cikk (4) bekezdése)
VIII. melléklet
Egyes műszaki leírások meghatározása
IX. melléklet
A közzététel jellemzői
X. melléklet
A minősítési rendszer meglétéről szóló hirdetményben feltüntetendő információk (44. cikk (4) bekezdés b) pontja és 68. cikk)
XI. melléklet
A szerződési hirdetményben feltüntetendő információk (69. cikk)
XII. melléklet
A szerződés odaítéléséről szóló tájékoztatóban feltüntetendő információk (70. cikk)
XIII. melléklet
A 74. cikkben említett, ajánlattételre, párbeszédben vagy tárgyalásban való részvételre, illetve a szándék megerősítésére vonatkozó felhívás tartalma
XIV. melléklet
A 36. cikk (2) bekezdésében említett nemzetközi szociális és környezetvédelmi egyezmények jegyzéke
XV. melléklet
A 83. cikk (3) bekezdésében említett uniós jogi aktusok jegyzéke
XVI. melléklet
A szerződés tartama alatti szerződésmódosításokról szóló hirdetményben feltüntetendő információk (a 89. cikk (1) bekezdése)
XVII. melléklet
A 91. cikkben említett szolgáltatások
XVIII. melléklet
A szociális és egyéb meghatározott szolgáltatásokra irányuló szerződésekre vonatkozó tájékoztatókban és hirdetményekben feltüntetendő információk (92. cikk)
XIX. melléklet
A tervpályázati hirdetményben feltüntetendő információk (a 96. cikk (1) bekezdése)
XX. melléklet
A tervpályázati eljárás eredményéről szóló tájékoztatóban feltüntetendő információk (a 96. cikk (1) bekezdése)
XXI. melléklet
Megfelelési táblázat
I. CÍM
HATÁLY, FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK ÉS ÁLTALÁNOS ELVEK
I. FEJEZET
Tárgy és fogalommeghatározások
1. cikk
Tárgy és hatály
(1) Ez az irányelv szabályokat állapít meg a közszolgáltató ajánlatkérők által közbeszerzési szerződések megkötése érdekében lefolytatott olyan közbeszerzési eljárások és tervpályázati eljárások vonatkozásában, amelyek tervezett értéke eléri a 15. cikkben rögzített értékhatárokat.
(2) Ezen irányelv értelmében beszerzés az építési beruházás, áruk vagy szolgáltatások egy vagy több közszolgáltató ajánlatkérő általi - árubeszerzésre, építési beruházásra vagy szolgáltatásnyújtásra irányuló, a szerződés révén történő - megvásárlása az említett közszolgáltató ajánlatkérők által kiválasztott gazdasági szereplőktől, feltéve, hogy az építési beruházást, árukat vagy szolgáltatásokat a 8-14. cikkben felsorolt valamely tevékenység folytatására szánták.
(3) Ezen irányelv alkalmazására az EUMSZ 346. cikke vonatkozik.
(4) Ez az irányelv nem érinti a tagállamok azon szabadságát, hogy az uniós joggal összhangban meghatározzák, mit tekintenek általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak, hogyan kell e szolgáltatásokat az állami támogatásokra vonatkozó szabályok betartásával megszervezni és finanszírozni, és e szolgáltatásoknak milyen konkrét kötelezettségeknek kell megfelelniük. Az irányelv szintén nem érinti a hatóságok azon döntését, hogy szándékukban áll-e egyes közfeladatokat - az EUMSZ 14. cikkével és a 26. jegyzőkönyvével összhangban - maguk ellátni, milyen módon és milyen mértékben.
(5) Ez az irányelv nem érinti annak módját, hogy a tagállamok hogyan szervezik a szociális biztonsági rendszereiket.
(6) Ezen irányelv hatálya nem terjed ki az általános érdekű nem gazdasági szolgáltatásokra.
2. cikk
Fogalommeghatározások
Ezen irányelv alkalmazásában:
1. „árubeszerzésre, építési beruházásra és szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződés”: egy vagy több közszolgáltató ajánlatkérő és egy vagy több gazdasági szereplő által írásban megkötött visszterhes szerződés, amelynek tárgya építési beruházás kivitelezése, árubeszerzés vagy szolgáltatásmegrendelés;
2. „építési beruházásra irányuló szerződés”: olyan szerződés, amelynek tárgya az alábbiak egyike:
a)
az I. melléklet szerinti tevékenységek valamelyikéhez tartozó építési beruházás kivitelezése, vagy tervezése és kivitelezése együtt;
b)
építmény kivitelezése, vagy tervezése és kivitelezése együtt;
c)
az építmény típusa vagy tervezése felett meghatározó befolyással rendelkező közszolgáltató ajánlatkérő által megállapított követelményeknek megfelelő építmény bármilyen eszközzel, illetve módon történő kivitelezése;
3. „építmény”: magas- vagy mélyépítési munkálatok olyan összességében vett eredménye, amely önmagában alkalmas valamely gazdasági vagy műszaki funkció betöltésére;
4. „árubeszerzésre irányuló szerződés”: olyan szerződés, amelynek tárgya termékek adásvétele, lízingje, bérlete vagy részletvétele, vételi joggal vagy anélkül. Az árubeszerzésre irányuló szerződés mellékesen telepítési és üzembe helyezési műveletekre is kiterjedhet;
5. „szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződés”: a 2. pontban említettektől eltérő szolgáltatás nyújtására irányuló szerződés;
6. „gazdasági szereplő”: bármely természetes vagy jogi személy, vagy közszolgáltató ajánlatkérő, illetve ilyen személyek és/vagy szervek csoportja, beleértve a vállalkozások ideiglenes szövetségeit is, aki, illetve amely a piacon építési beruházások és/vagy építmények kivitelezését, áru leszállítását vagy szolgáltatások nyújtását kínálja;
7. „ajánlattevő”: ajánlatot benyújtó gazdasági szereplő;
8. „részvételre jelentkező”: meghívásos vagy tárgyalásos eljárásban, versenypárbeszédben vagy innovációs partnerségben való részvételre történő meghívásért folyamodó, vagy meghívást kapó gazdasági szereplő;
9. „közbeszerzési dokumentumok”: minden olyan dokumentum, amelyet a közszolgáltató ajánlatkérő a beszerzés vagy az eljárás elemeinek leírása vagy meghatározása érdekében hoz létre, illetve amelyre ennek érdekében hivatkozik, ideértve a szerződési hirdetményt, az eljárást megindító felhívásként alkalmazott időszakos előzetes tájékoztatót vagy a minősítési rendszer meglétéről szóló hirdetményt, a műszaki leírást, az ismertetőt, a javasolt szerződéses feltételeket, a részvételre jelentkezők és az ajánlattevők által benyújtandó dokumentumok formátumait, az általánosan alkalmazandó kötelezettségekre vonatkozó információt és minden egyéb dokumentumot;
10. „központosított beszerzési tevékenység”: az egyik alábbi formában folytatott, állandó jellegű tevékenység:
a)
közszolgáltató ajánlatkérőknek szánt áruk beszerzése és/vagy szolgáltatások megrendelése;
b)
a közszolgáltató ajánlatkérőknek szánt építési beruházásra, árubeszerzésre vagy szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések odaítélése vagy keretmegállapodások megkötése;
11. „járulékos beszerzési tevékenység”: támogatás nyújtása a beszerzési tevékenységekhez, különösen az alábbi formákban:
a)
technikai infrastruktúra, amely a közszolgáltató ajánlatkérők számára lehetővé teszi az építési beruházásra, árubeszerzésre vagy szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélését illetve keretmegállapodások megkötését;
b)
a közbeszerzési eljárások lefolytatásával és tervezésével kapcsolatos tanácsadás;
c)
a közbeszerzési eljárások előkészítése és kezelése az érintett közszolgáltató ajánlatkérő nevében és számlájára;
12. „központi beszerző szerv”: az ezen irányelv 4. cikkének (1) bekezdése szerinti közszolgáltató ajánlatkérő vagy a 2014/24/EU irányelv 2. cikkének (1) bekezdésének 1. pontja szerinti ajánlatkérő szerv, amely központosított és - adott esetben - járulékos beszerzési tevékenységet végez.
A központi beszerző szerv által központosított beszerzési tevékenység céljából végzett beszerzés a 8-14. cikk szerinti tevékenység folytatása céljából való beszerzésnek minősül. A 18. cikk nem alkalmazandó a központi beszerző szerv által, központosított beszerzési tevékenység teljesítése céljából végzett beszerzésre;
13. „közbeszerzési szolgáltató”: közjogi vagy magánjogi szerv, amely járulékos beszerzési tevékenységet ajánl a piacon;
14. „írásbeli” vagy „írásban”: bármely, szavakból vagy számjegyekből álló kifejezés, amely olvasható, reprodukálható, majd közölhető, ideértve az elektronikus úton továbbított és tárolt adatokat is;
15. „elektronikus út”: elektronikus eszköz alkalmazása olyan adatok feldolgozására (beleértve a digitális tömörítést) és tárolására, amelyek továbbítása, átadása és átvétele vezetéken, rádióhullámon, optikai vagy egyéb elektromágneses úton történik;
16. „életciklus”: egy termék, egy építési beruházás vagy egy szolgáltatásnyújtás fennállásának összes egymást követő és/vagy egymással kapcsolatban álló szakasza - ideértve az elvégzendő kutatást és fejlesztést, a gyártást, a kereskedést és annak feltételeit, a szállítást, a felhasználást és a karbantartást is -, a nyersanyagbeszerzéstől, illetve az erőforrások megteremtésétől az eltávolításig/ártalmatlanításig, az adott területek eredeti állapotának helyreállításáig és a szolgáltatás vagy a használat végéig;
17. „tervpályázat”: olyan eljárás, amely lehetővé teszi a közszolgáltató ajánlatkérő számára - főként a város- és területrendezés, építészet és építés, illetve adatfeldolgozás területén - olyan tervnek vagy tervrajznak a megszerzését, amelyet díjazásos vagy díjazás nélküli pályáztatás után egy bírálóbizottság ítélt oda;
18. „innováció”: olyan új vagy jelentős mértékben továbbfejlesztett árutermék, szolgáltatás vagy folyamat - beleértve többek között a termelési, építési, illetve konstrukciós folyamatokat - új marketingmódszer, vagy új szervezési mód megvalósítása az üzletvitel, a munkaszervezés vagy a külső kapcsolatok terén, amelynek célja többek között, hogy elősegítse a társadalmi kihívások leküzdését, illetve hogy előmozdítsa az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést célzó Európa 2020 stratégia végrehajtását;
19. „jelölés”: olyan dokumentum, bizonyítvány vagy tanúsítvány, amely igazolja, hogy az adott építmény, termék, szolgáltatás, folyamat vagy eljárás megfelel bizonyos követelményeknek;
20. „jelölési követelmények”: azon követelmények, amelyeket az adott építménynek, terméknek, szolgáltatásnak, folyamatnak vagy eljárásnak teljesítenie kell a kérdéses jelölés megszerzéséhez.
3. cikk
Ajánlatkérő szervek
(1) Ezen irányelv alkalmazásában „ajánlatkérő szerv” állami, regionális vagy helyi hatóság, közjogi intézmény, továbbá az egy vagy több ilyen hatóság, illetve közjogi intézmény által létrehozott társulás.
(2) „Regionális hatóságok” az 1059/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (30) említett NUTS 1-ben és NUTS 2-ben nem teljes körűen felsorolt hatóságok és igazgatási egységek.
(3) „Helyi hatóságok” az 1059/2003/EK rendeletben említett NUTS 3 szerinti és annál kisebb közigazgatási egységek minden hatósága;
(4) „Közjogi szerv”: olyan szerv, amelyre a következők mindegyike jellemző:
a)
kifejezetten olyan közérdekű célra jött létre, amely nem gazdasági vagy üzleti jellegű;
b)
jogi személyiséggel rendelkezik; és
c)
nagyobb részben állami, regionális vagy helyi hatóság, vagy egyéb közjogi szerv finanszírozza; vagy amelynek irányítása e szervek felügyelete alatt áll; vagy amelynek olyan ügyvezető, döntéshozó vagy felügyelő testülete van, amely tagjainak többségét állami, regionális vagy helyi hatóság, vagy egyéb közjogi szerv nevezi ki.
4. cikk
Közszolgáltató ajánlatkérők
(1) Ezen irányelv alkalmazásában „közszolgáltató ajánlatkérők” az alábbi jogalanyok:
a)
ajánlatkérő szervek vagy közvállalkozások, és a 8-14. cikkben említett tevékenységek valamelyikét folytatják;
b)
amennyiben nem ajánlatkérő szervek vagy közvállalkozások, egy vagy több olyan tevékenységet is folytatnak, amely a 8-14. cikkben említettek között szerepel, és valamely tagállam illetékes hatósága által odaítélt, különleges vagy kizárólagos jogok alapján működnek.
(2) „közvállalkozás”: bármely vállalkozás, amely felett az ajánlatkérő szervek a vállalkozásban birtokolt tulajdonjoguk, pénzügyi részesedésük vagy a vállalkozásra irányadó szabályok révén közvetlen vagy közvetett módon jelentős befolyást gyakorolnak.
A jelentős befolyás vélelmezendő az ajánlatkérő szerv részéről a következő esetek bármelyikében, amikor az említett szerv közvetlenül vagy közvetve:
a)
a vállalkozás jegyzett tőkéjének többségével rendelkezik;
b)
a vállalkozás által kibocsátott részvények által megtestesített szavazatok többségével rendelkezik;
c)
a vállalkozás ügyvezető, döntéshozó vagy felügyelő testülete tagjainak többségét kinevezheti.
(3) E cikk alkalmazásában „különleges vagy kizárólagos jogok” az érintett tagállam illetékes hatósága által törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezések útján odaítélt jogok, amelyek a 8-14. cikkben említett tevékenységek gyakorlásának lehetőségét egy vagy több szervezetre korlátozzák, és jelentősen befolyásolják más szervezeteknek e tevékenységek végzésére vonatkozó lehetőségeit.
Nem minősülnek az első albekezdés értelmében vett „különleges vagy kizárólagos jognak” azok a jogok, amelyeket olyan eljárás során adtak meg, amelyben biztosították a megfelelő nyilvánosságot, és amelyben a jogok megadása objektív kritériumok alapján történt.
Az említett eljárások közé tartoznak a következők:
a)
a felhívással induló közbeszerzési eljárások a 2014/24/EU irányelvnek, a 2009/81/EK irányelvnek, a 2014/23/EU irányelvnek vagy ezen irányelvnek megfelelően;
b)
az Unió más, a II. mellékletben felsorolt jogi aktusai alapján végrehajtott eljárások, amelyek objektív kritériumok alapján megfelelő előzetes átláthatóságot biztosítanak az engedélyek megadásához.
(4) A Bizottság felhatalmazást kap, hogy a 103. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az uniós jogszabályok II. mellékletben foglalt jegyzékének módosítására vonatkozóan, amennyiben új jogi aktusok elfogadása, jogi aktusok hatályon kívül helyezése vagy módosítása miatt ez szükségesnek bizonyul.
5. cikk
Ugyanazon tevékenységre kiterjedő vegyes beszerzések
(1) A (2) bekezdés azon vegyes beszerzések esetében alkalmazandó, amelyek tárgya több, különböző típusú olyan beszerzés, amelyek mindegyikére vonatkozik ezen irányelv.
A (3)-(5) bekezdés azon vegyes beszerzések esetében alkalmazandó, amelyek tárgya egyrészt az ezen irányelv hatálya alá tartozó beszerzés, másrészt más jogszabályok hatálya alá tartozó beszerzés.
(2) Azokat a szerződéseket, amelyeknek két- vagy többféle beszerzés a tárgya (építési beruházások, szolgáltatások vagy áruk), az arra a beszerzési fajtára vonatkozó rendelkezéseknek megfelelően kell odaítélni, amely az adott szerződés fő tárgyára jellemző.
Azon vegyes beszerzések esetében, amelyek részben a III. cím I. fejezetének körébe tartozó szolgáltatásokból, részben egyéb szolgáltatásokból, illetve azon vegyes beszerzések esetében, amelyek részben szolgáltatásokból, részben árubeszerzésből állnak, a fő tárgyat annak alapján kell megállapítani, hogy az egyes szolgáltatások és árubeszerzések közül melyiknek a tervezett értéke a legmagasabb.
(3) Amennyiben az adott beszerzés különböző részei objektíve elkülöníthetőek, a (4) bekezdés alkalmazandó, amennyiben az adott szerződés különböző részei objektíve nem elkülöníthetőek, az (5) bekezdés alkalmazandó.
Amennyiben az adott beszerzés egy részére az EUMSZ 346. cikke, vagy a 2009/81/EK irányelv vonatkozik, ezen irányelv 25. cikke alkalmazandó.
(4) Amennyiben a tárgy részben az ezen irányelv hatálya alá tartozó, részben pedig az irányelv hatálya alá nem tartozó beszerzés, a közszolgáltató ajánlatkérők dönthetnek úgy, hogy a különálló részekre külön-külön szerződést ítélnek oda, és úgy is, hogy egyetlen szerződést ítélnek oda. Amennyiben a közszolgáltató ajánlatkérők úgy döntenek, hogy a külön részekre külön-külön szerződést ítélnek oda, a szóban forgó rész jellemzői alapján kell eldönteni, hogy arra mely jogi keret vonatkozzon.
Amennyiben a közszolgáltató ajánlatkérők egyetlen szerződést odaítélése mellett döntenek, hacsak a 25. cikk másként nem rendelkezik, az eredő vegyes közbeszerzési eljárásra ez az irányelv alkalmazandó, függetlenül azon részek értékétől, amelyek máskülönben más jogi keret alá tartoznának, és függetlenül attól, hogy máskülönben e részek mely jogi keret alá tartoznának.
Az árubeszerzést, építés-beruházási és szolgáltatási beszerzést és koncessziót egyaránt magában foglaló vegyes szerződések esetében a vegyes szerződéseket ezen irányelvvel összhangban kell odaítélni, amennyiben a vegyes beszerzés azon részének, amely az ezen irányelv hatálya alá tartozó közbeszerzési szerződés kötésére irányul, a 16. cikknek megfelelően számított tervezett értéke eléri vagy meghaladja a 15. cikkben megállapított vonatkozó értékhatárt.
(5) Ha az adott beszerzés különböző részei objektíve nem elkülöníthetők, az alkalmazandó jogi keretet a beszerzés fő tárgya alapján kell megállapítani.
6. cikk
Több tevékenységre kiterjedő beszerzés
(1) A több tevékenységre kiterjedő szerződések esetében a közszolgáltató ajánlatkérők dönthetnek akár úgy, hogy minden egyes különálló tevékenységre vonatkozóan külön szerződést ítélnek oda, akár úgy, hogy egyetlen szerződést ítélnek oda. Ha a közszolgáltató ajánlatkérők úgy döntenek, hogy külön szerződéseket ítélnek oda, az adott különálló rész jellemzői alapján kell eldönteni, hogy az adott szerződésre vonatkozóan milyen szabályokat kell alkalmazni.
Az 5. cikktől eltérve, amennyiben a közszolgáltató ajánlatkérők úgy határoznak, hogy egyetlen szerződést ítélnek oda, e cikk (2) és a (3) bekezdését kell alkalmazni. Ha azonban az egyik tevékenység az EUMSZ 346. cikke, vagy a 2009/81/EK irányelv hatálya alá tartozik, az ezen irányelv 26. cikkét kell alkalmazni.
Az egyetlen vagy több önálló szerződést odaítélése közötti választás nem irányulhat arra, hogy a szerződést kizárja ezen irányelv vagy adott esetben a 2014/24/EU irányelv vagy a 2014/23/EU irányelv alkalmazási köréből.
(2) Ha egy szerződés többféle tevékenységre irányul, a szerződés elsődleges célját képező tevékenységre vonatkozó szabályok határozzák meg azt, hogy az ilyen szerződésre mely jogi szabályozás lesz alkalmazandó.
(3) Amennyiben objektív módon nem határozható meg, hogy mely tevékenység képezi a szerződés elsődleges célját, az alkalmazandó szabályokat az alábbi a), b) és c) pontnak megfelelően kell meghatározni:
a)
a szerződést a 2014/24/EU irányelvnek megfelelően kell odaítélni abban az esetben, ha a szerződés célját képező egyik tevékenység ezen irányelv, a másik pedig a 2014/24/EU irányelv hatálya alá tartozik;
b)
a szerződést ezen irányelvnek megfelelően kell odaítélni, amennyiben a szerződés célját képező egyik tevékenység ezen irányelv hatálya alá, a másik pedig a 2014/23/EU irányelv hatálya alá tartozik;
c)
a szerződést ezen irányelvnek megfelelően kell odaítélni, amennyiben a szerződés célját képező egyik tevékenység ezen irányelv hatálya alá tartozik, a másik pedig sem ezen irányelv, sem a 2014/23/EU irányelv, sem a 2014/24/EU irányelv hatálya alá nem tartozik.
II. FEJEZET
Tevékenységek
7. cikk
Közös rendelkezések
A 8., a 9. és a 10. cikk alkalmazásában az „ellátás” fogalmába beletartozik az előállítás (termelés), valamint a nagykereskedelmi és a kiskereskedelmi értékesítés.
A kitermelés formájában történő gáztermelés azonban a 14. cikk hatálya alá tartozik.
8. cikk
Gáz és hőenergia
(1) A gázt és a hőenergiát illetően ezt az irányelvet a következő tevékenységekre kell alkalmazni:
a)
helyhez kötött hálózatok létesítése vagy üzemeltetése közszolgáltatás teljesítésének céljából gáz és hő előállítása, szállítása vagy elosztása terén;
b)
ilyen hálózatok gázzal vagy hőenergiával történő ellátása.
(2) A közszolgáltatást teljesítő hálózatoknak a nem ajánlatkérő szervként működő közszolgáltató ajánlatkérő által történő, gázzal vagy hőenergiával való ellátása nem tekinthető az (1) bekezdés alá tartozó tevékenységnek akkor, ha valamennyi következő feltétel teljesül:
a)
a gáznak vagy hőenergiának az érintett ajánlatkérő szerv általi előállítása elkerülhetetlenül következik egy, az e cikk (1) bekezdésében, vagy a 9-11. cikkben említett tevékenységtől eltérő tevékenység végzéséből;
b)
a közszolgáltatást teljesítő hálózat ellátása kizárólag az ilyen termelés gazdasági hasznosítására irányul, és a tárgyévet is magában foglaló előző három év átlaga alapján nem haladja meg az ajánlatkérő szerv árbevételének 20 %-át.
9. cikk
Villamos energia
(1) A villamos energiát illetően ezt az irányelvet a következő tevékenységekre kell alkalmazni:
a)
helyhez kötött hálózatok létesítése vagy üzemeltetése közszolgáltatás teljesítésének céljából villamos energia előállítása, szállítása vagy elosztása terén;
b)
ilyen hálózatok villamos energiával történő ellátása.
(2) A közszolgáltatást teljesítő, helyhez kötött hálózatoknak a nem ajánlatkérő szervként működő közszolgáltató ajánlatkérő által történő, villamos energiával való ellátása nem tekinthető az (1) bekezdés alá tartozó tevékenységnek akkor, ha valamennyi következő feltétel teljesül:
a)
az érintett ajánlatkérő szerv azért állít elő villamos energiát, mert annak fogyasztására egy, az e cikk (1) bekezdésében, vagy a 8., 10. és 11. cikkben említett tevékenységtől eltérő tevékenység végzéséhez van szüksége;
b)
a közszolgáltatást teljesítő hálózat ellátása csak az ajánlatkérő szerv saját fogyasztásától függ, és a tárgyévet is magában foglaló előző három év átlaga alapján nem lépte túl az ajánlatkérő szerv összenergia-termelésének 30 %-át.
10. cikk
Víz
(1) A víz tekintetében ezt az irányelvet a következő tevékenységekre kell alkalmazni:
a)
helyhez kötött hálózatok létesítése vagy üzemeltetése közszolgáltatás teljesítésének céljából ivóvíz előállítása, szállítása vagy elosztása terén;
b)
ilyen hálózatok ivóvízzel való ellátása.
(2) Ezt az irányelvet azokra a szerződésekre vagy tervpályázatokra is alkalmazni kell, amelyeket az (1) bekezdésben említett tevékenységet folytató ajánlatkérő szerv ítél oda, illetve szervez, és amelyek a következők egyikével kapcsolatosak:
a)
vízépítési projektek, öntözés vagy termőföld-lecsapolás, feltéve, hogy az ivóvízellátásra szánt víz mennyisége az ilyen projektek vagy az öntöző, illetve lecsapoló létesítmények által biztosított víz teljes mennyiségének több mint 20 %-a;
b)
szennyvízelvezetés vagy -kezelés.
(3) A közszolgáltatást teljesítő, helyhez kötött hálózatoknak a nem ajánlatkérő szervként működő közszolgáltató ajánlatkérő által történő, ivóvízzel való ellátása nem tekinthető az (1) bekezdés alá tartozó tevékenységnek akkor, ha valamennyi következő feltétel teljesül:
a)
az érintett ajánlatkérő szerv azért állít elő ivóvizet, mert annak fogyasztására egy, a 8-10. cikkben említett tevékenységtől eltérő tevékenység végzéséhez van szüksége;
b)
a közszolgáltatást teljesítő hálózat ellátása csak az ajánlatkérő szerv saját fogyasztásától függ, és a tárgyévet is magában foglaló előző három év átlaga alapján nem lépte túl az ajánlatkérő szerv által előállított ivóvíz mennyiségének 30 %-át.
11. cikk
Közlekedési szolgáltatások
Ezt az irányelvet alkalmazni kell a vasúton, automatizált rendszerekkel, villamossal, trolibusszal, autóbusszal vagy drótkötélpályán történő közlekedés terén közszolgáltatást nyújtó hálózatok létesítésével vagy üzemeltetésével kapcsolatos tevékenységekre.
Közlekedési szolgáltatások esetében akkor lehet hálózat meglétéről beszélni, ha a szolgáltatást valamely tagállam illetékes hatósága által meghatározott üzemeltetési feltételek, például az útvonalakra, a rendelkezésre bocsátandó közlekedési kapacitásra vagy a szolgáltatás gyakoriságára vonatkozó feltételek alapján végzik.
12. cikk
Kikötők és repülőterek
Ezt az irányelvet alkalmazni kell a földrajzi területek hasznosításával kapcsolatos olyan tevékenységekre, amelyek célja repülőtér és tengeri vagy belvízi kikötő vagy más terminállétesítmény rendelkezésre bocsátása légi, tengeri vagy belvízi fuvarozók részére.
13. cikk
Postai szolgáltatások
(1) Ezt az irányelvet a következő szolgáltatások nyújtásával kapcsolatos tevékenységekre kell alkalmazni:
a)
postai szolgáltatások;
b)
postai szolgáltatásoktól eltérő szolgáltatások, feltéve, hogy e szolgáltatásokat olyan ajánlatkérő nyújtja, amely az e cikk (2) bekezdésének b) pontja szerinti postai szolgáltatásokat is nyújt, és feltéve, hogy a 34. cikk (1) bekezdésében megállapított feltételek az e cikk (2) bekezdésének b) pontjában szereplő szolgáltatások tekintetében nem teljesülnek.
(2) E cikk alkalmazásában és a 97/67/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (31) sérelme nélkül:
a) „postai küldemény”: megcímzett küldemény, végleges, szállítandó formájában, tömegétől függetlenül. A levélküldeményeken kívül ilyen küldemények például a könyvek, katalógusok, hírlapok, folyóiratok és a kereskedelmi értékkel rendelkező vagy nem rendelkező árucikket tartalmazó postai csomagok, súlyuktól függetlenül;
b) „postai szolgáltatások”: olyan szolgáltatások, amelyek postai küldemények gyűjtését, feldolgozását, szállítását és kézbesítését foglalják magukban. Ide tartoznak mind a 97/67/EK irányelvnek megfelelően létrehozott egyetemes szolgáltatás hatálya alá tartozó, mind az oda nem tartozó szolgáltatások;
c) „a postai szolgáltatásoktól eltérő szolgáltatások”: a következő területeken nyújtott szolgáltatások:
i.
postaszolgálat-irányítási szolgáltatások (a feladást megelőző és az azt követő szolgáltatások, például a küldeményrendező szolgáltatások);
ii.
az a) pontban nem szereplő postai küldeményekhez, így például címzés nélküli közvetlen küldeményhez kapcsolódó szolgáltatások.
14. cikk
Kőolaj és földgáz kitermelése, valamint szén vagy más szilárd tüzelőanyag feltárása vagy kitermelése
Ezt az irányelvet alkalmazni kell azokra a tevékenységekre, amelyek valamely földrajzi területnek a következő célból történő hasznosításával kapcsolatosak:
a)
kőolaj vagy földgáz kitermelése;
b)
szén vagy más szilárd tüzelőanyag feltárása vagy kitermelése.
III. FEJEZET
Anyagi hatály
1. szakasz
Értékhatárok
15. cikk
Értékhatárok
Ezt az irányelvet olyan beszerzésekre kell alkalmazni, amelyek a 18-23. cikkben foglalt kizárások alapján vagy a 34. cikknek megfelelően az adott tevékenység folytatása tekintetében nincsenek kizárva, és amelyeknek a hozzáadottérték-adó (héa) nélküli tervezett értéke eléri a következő értékhatárt:
a)
414 000 EUR az árubeszerzésre és szolgáltatásnyújtásra, valamint tervpályázatokra irányuló szerződések esetében;
b)
5 186 000 EUR az építési beruházásra irányuló szerződések esetében;
c)
1 000 000 EUR a XVII. mellékletben felsorolt szociális és egyéb meghatározott szolgáltatásokra irányuló szolgáltatási szerződések esetében.
16. cikk
A beszerzések tervezett értékének kiszámítására szolgáló módszerek
(1) Valamely beszerzés tervezett értékének kiszámítása a közszolgáltató ajánlatkérő által tervezett, hozzáadottérték-adó nélküli teljes kifizetendő összegen alapul, amelybe beleértendő a közbeszerzési dokumentumokban kifejezetten meghatározottak szerint az opció minden formája és a szerződések meghosszabbítása.
Amennyiben a közszolgáltató ajánlatkérő a részvételre jelentkezők, illetve ajánlattevők számára díjakról vagy kifizetésekről rendelkezik, azokat a beszerzés tervezett értékének kiszámításakor figyelembe kell vennie.
(2) Amennyiben a közszolgáltató ajánlatkérő több különálló működési egységből áll, a valamennyi működési egységre együttesen számított, teljes tervezett értéket kell figyelembe venni.
Az első albekezdés ellenére, amennyiben egy különálló működési egység önállóan felelős az általa végzett beszerzésért vagy annak egyes kategóriáiért, az értékek tervezhetők az adott egység szintjén is.
(3) A beszerzések tervezett értékének kiszámításához használt módszer nem választható ki azzal a szándékkal, hogy az adott beszerzést kizárják ezen irányelv hatálya alól. A beszerzés nem osztható részekre azzal a céllal, hogy kikerüljön ezen irányelv hatálya alól, kivéve, ha azt objektív okok indokolják.
(4) A tervezett érték attól a pillanattól érvényes, amelyben az eljárást megindító felhívást elküldték, illetve - azokban az esetekben, amikor ilyen felhívásra nem kerül sor - attól a pillanattól, amikor a közszolgáltató ajánlatkérő megindítja a közbeszerzési eljárást, például azáltal, hogy a beszerzéssel összefüggésben, amennyiben ez megfelelő, felveszi a kapcsolatot a gazdasági szereplőkkel.
(5) A keretmegállapodások és dinamikus beszerzési rendszerek tekintetében a figyelembe veendő érték a keretmegállapodás vagy a dinamikus beszerzési rendszer teljes időtartamára előirányzott valamennyi szerződés legmagasabb tervezett, hozzáadottérték-adó nélküli értéke.
(6) Az innovációs partnerségek esetében a figyelembe veendő érték a tervezett partnerség valamennyi szakasza során megvalósítandó kutatási és fejlesztési tevékenységek, valamint a tervezett partnerség végén kifejlesztendő és beszerzendő áruk, szolgáltatások vagy építési beruházások legmagasabb - hozzáadottérték-adó nélküli - tervezett értéke.
(7) A 15. cikk alkalmazásában az építési beruházásra irányuló szerződések esetében a közszolgáltató ajánlatkérőnek a tervezett érték kiszámításakor figyelembe kell vennie mind az építési beruházás értékét, mind azoknak az áruknak és szolgáltatásoknak a teljes tervezett értékét, amelyeket a közszolgáltató ajánlatkérők bocsátanak a szerződő fél rendelkezésére, feltéve, hogy azok szükségesek az építési beruházások kivitelezéséhez.
(8) Amennyiben előfordulhat, hogy egy tervezett építési beruházás vagy tervezett szolgáltatásnyújtás esetében a szerződéseket részekre bontva ítélik oda, az összes rész tervezett összértékét kell figyelembe venni.
Ha a részek együttes értéke eléri vagy meghaladja a 15. cikkben megállapított értékhatárt, ezt az irányelvet mindegyik rész odaítélése tekintetében alkalmazni kell.
(9) Amennyiben hasonló áruk tervezett beszerzése részekre bontva, több szerződés odaítélésével valósulhat meg, a 15. cikk b) és c) pontjának alkalmazásakor az összes ilyen rész tervezett összértékét kell figyelembe venni.
Ha a részek együttes értéke eléri vagy meghaladja a 15. cikkben megállapított értékhatárt, ezt az irányelvet mindegyik rész odaítélése tekintetében alkalmazni kell.
(10) A közszolgáltató ajánlatkérők a (8) és a (9) bekezdésben foglaltak ellenére az ebben az irányelvben meghatározott eljárások alkalmazása nélkül is odaítélhetnek egyes részekre vonatkozó szerződéseket, amennyiben az adott rész hozzáadottérték-adó nélküli tervezett értéke az árubeszerzések és a szolgáltatásnyújtások esetében 80 000 EUR-nál, az építési beruházások esetében pedig 1 millió EUR-nál kevesebb. Az ilyen módon, ezen irányelv alkalmazása nélkül odaítélt részek együttes értéke azonban nem haladhatja meg az összes olyan rész egybeszámított értékének 20 %-át, amelyekre a tervezett építési beruházást, a hasonló áruk tervezett beszerzését vagy szolgáltatások tervezett igénybevételét felosztották.
(11) Árubeszerzésre vagy szolgáltatásnyújtásra irányuló, rendszeres jellegű vagy egy adott időszakon belül megújítható szerződések esetében a szerződés tervezett értékét a következők alapján kell kiszámítani:
a)
vagy az előző tizenkét hónap vagy költségvetési év során egymást követően odaítélt, azonos típusú szerződések tényleges, lehetőség szerint az első szerződést követő tizenkét hónap folyamán bekövetkező mennyiségi vagy értékbeli változások figyelembevételével kiigazított összértéke;
b)
vagy az első teljesítést követő tizenkét hónap, illetve költségvetési év - amennyiben az tizenkét hónapnál hosszabb - folyamán odaítélt, egymást követő szerződések tervezett összértéke.
(12) Olyan árubeszerzésre irányuló szerződés esetében, amely termékek bérletére, haszonbérletére, pénzügyi lízingjére vagy részletvételére irányul, a tervezett szerződési érték kiszámításának alapjául vett érték a következő:
a)
határozott időtartamú szerződés esetében, ha annak időtartama tizenkét hónap vagy annál kevesebb, a szerződés tartamára vonatkozó tervezett összérték, ha pedig időtartama meghaladja a tizenkét hónapot, a tervezett maradványértéket is magában foglaló összérték;
b)
határozatlan időtartamú szerződés esetében, illetve amikor a szerződés időtartama nem határozható meg, a havi érték negyvennyolcszorosa.
(13) A szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződés tervezett szerződési értékének kiszámításához alapul vett érték adott esetben a következő:
a)
biztosítási szolgáltatások esetében a fizetendő biztosítási díj és egyéb ellenszolgáltatások;
b)
banki és egyéb pénzügyi szolgáltatások esetében a díj, a fizetendő jutalék, a kamat és egyéb ellenszolgáltatások;
c)
a tervezést is magában foglaló szolgáltatás esetében a díj vagy fizetendő jutalék és egyéb ellenszolgáltatások.
(14) Olyan szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződés esetében, amelyben nem tüntetik fel a teljes árat, a tervezett szerződési érték kiszámításának alapja a következő:
a)
határozott időtartamú szerződés esetében, ha annak időtartama 48 hónap vagy annál kevesebb: a szerződés teljes időtartamára szóló összérték;
b)
határozatlan időtartamú közbeszerzési szerződés esetében, illetve amikor a szerződés időtartama meghaladja a 48 hónapot, a havi érték negyvennyolcszorosa.
17. cikk
Az értékhatárok felülvizsgálata
(1) A Bizottság 2013. június 30-tól kezdődően kétévente megvizsgálja, hogy a 15. cikk a) és b) pontjában foglalt értékhatárok megfelelnek-e a Kereskedelmi Világszervezet közbeszerzésről szóló megállapodásában megállapított értékhatároknak, és szükség esetén e cikkel összhangban módosítja azokat.
A közbeszerzési megállapodásban megállapított számítási módszernek megfelelően a Bizottság az említett értékhatárokat az eurónak a január 1-jétől hatályos felülvizsgálatot megelőző augusztus 31-én véget érő 24 hónapos időszakban vizsgált, különleges lehívási jogokban (SDR) kifejezett átlagos napi értéke alapján számítja ki. Az ilyen módon felülvizsgált értékhatárokat a közbeszerzésről szóló megállapodásban előírt, SDR-ben kifejezett értékhatárok tiszteletben tartása érdekében szükség esetén lefelé kell kerekíteni a legközelebbi ezer euróra.
(2) A Bizottság 2014. január 1-jétől kezdődően kétévente megállapítja az értékhatároknak a 15. cikk a) és b) pontjában említett és e cikk (1) bekezdése alapján módosított, azon tagállamok nemzeti pénznemében kifejezett összegét, amelyek pénzneme nem az euro.
Ezzel egy időben a Bizottság megállapítja az értékhatároknak a 15. cikk c) pontjában említett, azon tagállamok nemzeti pénznemében kifejezett összegét, amelyek pénzneme nem az euro.
A közbeszerzésről szóló megállapodásban megállapított számítási módszernek megfelelően ezen értékek meghatározása - az alkalmazandó értékhatárokkal összhangban - e pénznemeknek a január 1-jétől hatályos felülvizsgálatot megelőző augusztus 31-én véget érő 24 hónapos időszakban vizsgált, euróban kifejezett átlagos napi értékén alapul.
(3) A Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzéteszi az (1) bekezdésben említett felülvizsgált értékhatárokat, azoknak a (2) bekezdés első albekezdésében említett, nemzeti pénznemekben kifejezett értékét és a (2) bekezdés második albekezdésének megfelelően meghatározott értéket a felülvizsgálatot követő november hónap elején.
(4) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 103. cikk szerint felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el arra vonatkozóan, hogy az e cikk (1) bekezdésének második albekezdésében előírt módszertant hozzáigazítsa minden olyan módszertani változáshoz, amely a közbeszerzésről szóló megállapodásban az értékhatároknak a 15. cikk a) és b) pontjában említett felülvizsgálata, és az e cikk (2) bekezdésében említett, azon tagállamok nemzeti pénznemében kifejezett megfelelő értékek meghatározása tekintetében meghatározott módszertanban bekövetkezik, amelyek pénzneme nem az euro.
A Bizottság arra is felhatalmazást kap, hogy a 103. cikk szerint felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 15. cikk a) és b) pontjában említett értékhatárok módosítása érdekében, amennyiben az szükséges.
(5) Abban az esetben, ha szükséges a 15. cikk a) és b) pontjában említett értékhatárok módosítása, de idő hiányában a 103. cikkben foglalt eljárás alkalmazása nem lehetséges, vagyis rendkívül sürgős esetben az e cikk (4) bekezdésének második albekezdése értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra a 104. cikkben előírt eljárás alkalmazandó.
2. szakasz
Kizárt szerződések és tervpályázatok; Különös rendelkezések a védelmi vagy biztonsági vonatkozású beszerzések tekintetében
1. alszakasz
Valamennyi közszolgáltató ajánlatkérőre vonatkozó kizárások, valamint a vízügyi és energiaipari ágazatra vonatkozó különleges kizárások
18. cikk
Harmadik személyek részére történő viszonteladás vagy bérbeadás céljából odaítélt szerződések
(1) Ez az irányelv nem alkalmazandó a harmadik személyek részére történő viszonteladás vagy bérbeadás céljából odaítélt szerződésekre, feltéve, hogy a közszolgáltató ajánlatkérő semmiféle különleges vagy kizárólagos jogot nem élvez az ilyen szerződések tárgyának eladásával vagy bérbeadásával kapcsolatban, és feltéve, hogy más szervezetek a közszolgáltató ajánlatkérőével azonos feltételek mellett szabadon értékesíthetik vagy adhatják bérbe az ilyen szerződések tárgyát.
(2) A közszolgáltató ajánlatkérők kérésre tájékoztatják a Bizottságot mindazokról a termék-, illetve tevékenységkategóriákról, amelyeket nem tekintenek az (1) bekezdés hatálya alá tartozónak. A Bizottság tájékoztatás céljából rendszeresen közzéteheti az Európai Unió Hivatalos Lapjában azon termék-, illetve tevékenységkategóriák jegyzékét, amelyeket nem tekint az említett bekezdés hatálya alá tartozónak. Ennek során a Bizottság tiszteletben tart minden olyan szenzitív üzleti szempontot, amelyre a közszolgáltató ajánlatkérők ezen információk továbbításakor felhívják a figyelmet.
19. cikk
Az ezen irányelv hatálya alá tartozó tevékenység folytatásától eltérő célra vagy ilyen tevékenység harmadik országban történő folytatására odaítélt beszerzések és szervezett tervpályázatok
(1) Ez az irányelv nem alkalmazandó olyan beszerzésekre, amelyeket a közszolgáltató ajánlatkérő a 8-14. cikkben leírt tevékenységei folytatásától eltérő célra, vagy ilyen tevékenységeknek valamely harmadik országban történő, az Unión belüli hálózat vagy földrajzi terület fizikai használatával nem járó körülmények között történő folytatására ítél oda, sem az ilyen céllal szervezett tervpályázatokra.
(2) A közszolgáltató ajánlatkérők kérésre tájékoztatják a Bizottságot mindazokról a tevékenységekről, amelyeket nem tekintenek az (1) bekezdés hatálya alá tartozónak. A Bizottság tájékoztatás céljából rendszeresen közzéteheti az Európai Unió Hivatalos Lapjában azon tevékenységkategóriák jegyzékét, amelyeket nem tekint az említett bekezdés hatálya alá tartozónak. Ennek során a Bizottság tiszteletben tart minden olyan szenzitív üzleti szempontot, amelyre a közszolgáltató ajánlatkérők ezen információk továbbításakor felhívják a figyelmet.
20. cikk
Nemzetközi szabályok szerint odaítélt szerződések és szervezett tervpályázatok
(1) Ez az irányelv nem alkalmazandó azokra a szerződésekre és tervpályázatokra, amelyeket a közszolgáltató ajánlatkérő az ezen irányelvben szereplőktől eltérő, az alábbiak valamelyike által meghatározott közbeszerzési eljárás szerint köteles odaítélni, illetve megszervezni:
a)
nemzetközi jogi kötelezettségeket keletkeztető jogi eszköz, például egy tagállam és egy vagy több harmadik ország vagy ezek valamely alegysége által a Szerződéseknek megfelelően kötött, és valamely projektnek az aláíró felek általi közös megvalósítását vagy hasznosítását célzó építési beruházásra, árubeszerzésre vagy szolgáltatásnyújtásra vonatkozó nemzetközi megállapodás;
b)
nemzetközi szervezet.
A tagállamok az e cikk első albekezdésének a) pontjában említett minden jogi eszközről tájékoztatják a Bizottságot, amely konzultálhat a 105. cikkben említett közbeszerzési tanácsadó bizottsággal.
(2) Ez az irányelv nem alkalmazandó azokra a szerződésekre és tervpályázatokra, amelyek esetében a közszolgáltató ajánlatkérő egy adott nemzetközi szervezet vagy nemzetközi finanszírozó intézmény által előírt közbeszerzési szabályoknak megfelelően ítél oda, illetve rendez meg, amennyiben az adott közbeszerzési szerződések és tervpályázatok tekintetében a finanszírozást teljes mértékben az adott szervezet vagy intézmény nyújtja; azon beszerződési szerződések és tervpályázatok esetében, amelyeknél legnagyobbrészt a nemzetközi szervezet vagy a nemzetközi finanszírozó intézmény nyújt társfinanszírozást, a felek megállapodnak az alkalmazandó közbeszerzési eljárásokról.
(3) A 27. cikk alkalmazandó azon védelmi vagy biztonsági vonatkozású szerződésekre és tervpályázatokra, amelyeket e nemzetközi szabályok szerint ítélnek oda vagy szerveznek meg. Az említett szerződésekre és tervpályázatokra e cikk (1) és a (2) bekezdése nem alkalmazandó.
21. cikk
Különös kizárások a szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések esetében
Ez az irányelv nem alkalmazandó azokra a szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződésekre, amelyek tárgya:
a)
föld, meglévő épületek vagy egyéb ingatlan, illetve az arra vonatkozó jogok bármely pénzügyi eljárással történő megvásárlása vagy bérlése;
b)
választott bírói és békéltetési szolgáltatás;
c)
a következő jogi szolgáltatások bármelyike:
i.
ügyfél jogi képviselete a 77/249/EGK tanácsi irányelv (32) 1. cikke szerinti ügyvéd által az alábbi ügyekben:
-
valamely tagállamban, vagy harmadik országban, vagy nemzetközi választott bírósági vagy békéltetési fórum előtt lefolytatott választott bírósági vagy békéltetési eljárás során, vagy
-
valamely tagállam vagy harmadik ország nemzeti bíróságai, törvényszékei vagy hatóságai előtt vagy nemzetközi bíróságok, törvényszékek és intézmények előtt lefolytatott igazságügyi eljárás során;
ii.
jogi tanácsadás, ha arra az e pont i. alpontjában említett eljárások bármelyikére való felkészítésként kerül sor, vagy amennyiben kézzel fogható jele és nagy valószínűsége van annak, hogy az az ügy, melyben a jogi tanácsadásra sor kerül, ilyen eljárások tárgyát fogja képezni, feltéve, hogy a tanácsadást a 77/249/EGK irányelv 1. cikke szerinti ügyvéd nyújtja;
iii.
közjegyző által nyújtandó irathitelesítési és irat-felülhitelesítési szolgáltatások;
iv.
vagyonkezelő, kirendelt gyám vagy gondnok által nyújtott jogi szolgáltatások vagy egyéb olyan jogi szolgáltatások, amelyek nyújtóit az érintett tagállam bírósága rendelte ki, illetve jog szerint rendelték ki őket konkrét feladatoknak az e törvényszékek vagy bíróságok felügyelete melletti ellátására;
v.
olyan egyéb jogi szolgáltatások, amelyek az érintett tagállamban - még ha eseti jelleggel is - hatósági hatáskör gyakorlásához kapcsolódnak;
d)
az értékpapírok és egyéb pénzügyi eszközök kibocsátásával, vételével, eladásával vagy átruházásával kapcsolatos pénzügyi szolgáltatás, a 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (33) értelmében, valamint az Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz és az európai stabilizációs mechanizmus segítségével végrehajtott műveletek;
e)
kölcsönök, függetlenül attól, hogy értékpapírok vagy egyéb pénzügyi eszközök kibocsátásával, vételével, eladásával vagy átruházásával kapcsolatosak-e vagy sem;
f)
munkaszerződések;
g)
vasúti vagy földalatti (metró) személyszállítási szolgáltatás;
h)
az állampolgárok védelme, polgári védelem és veszélymegelőzés, amelyet nonprofit szervezetek vagy egyesületek nyújtanak, és amelyek a 75250000-3, 75251000-0, 75251100-1, 75251110-4, 75251120-7, 75252000-7, 75222000-8; 98113100-9 és 85143000-3 CPV-kód alá tartoznak, kivéve a betegszállítási mentőszolgáltatásokat;
i)
az audiovizuális vagy rádiós médiaszolgáltatók által odaítélt, a közvetítési időre vagy a programszolgáltatásra vonatkozó szerződések. E cikk alkalmazásában a „médiaszolgáltatók” jelentése azonos a 2010/13/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (34) 1. cikke (1) bekezdésének d) pontjában foglaltakkal. A „program” jelentése azonos az említett irányelv 1. cikke (1) bekezdésének b) pontjában foglaltakkal, de kiterjed a rádiós programokra és a rádiós programanyagokra is. Továbbá e rendelkezés alkalmazásában a „programanyag” jelentése azonos a „program” jelentésével.
22. cikk
Kizárólagos jog alapján odaítélt, szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések
Ez az irányelv nem alkalmazandó arra a szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződésre, amelyet olyan szervezetnek ítélnek oda, amely maga is ajánlatkérő szerv, vagy amelyet ajánlatkérő szervek társulásával kötnek, olyan kizárólagos jog alapján, amelyet az EUMSZ-szel összeegyeztethető, törvényi, rendeleti vagy kihirdetett közigazgatási rendelkezés értelmében e szervek élveznek.
23. cikk
Bizonyos közszolgáltató ajánlatkérők által víz vásárlására és energiatermelés céljából történő energia- vagy tüzelőanyag-ellátásra kötött szerződések
Ez az irányelv nem alkalmazandó a következőkre:
a)
víz vásárlására irányuló szerződésre akkor, ha azt a 10. cikk (1) bekezdésében említett, ivóvízzel kapcsolatos tevékenységek egyikét vagy mindkettőt folytató közszolgáltató ajánlatkérő ítéli oda;
b)
az olyan közszolgáltató ajánlatkérők által odaítélt szerződésekre, amelyek maguk is aktívak az energiaipari ágazatban olyan módon, hogy a 8. cikk (1) bekezdésében, a 9. cikk (1) bekezdésében vagy a 14. cikkben említett ellátó tevékenységet folytatják:
i.
energiaellátás;
ii.
tüzelőanyag-ellátás energiatermelés céljából.
2. alszakasz
Védelmi és biztonsági vonatkozású beszerzés
24. cikk
Védelem és biztonság
(1) A védelem és a biztonság területén odaítélt szerződések és az e területeken megszervezett tervpályázatok vonatkozásában ez az irányelv nem alkalmazandó a következő esetekben:
a)
a 2009/81/EK irányelv hatálya alá tartozó szerződések;
b)
azon szerződések, amelyekre a 2009/81/EK irányelv annak 8., 12. és 13. cikke értelmében nem alkalmazandó.
(2) Ez az irányelv nem alkalmazandó az (1) bekezdésben egyébként a hatály alól nem mentesített közbeszerzési szerződésekre és tervpályázatokra, amennyiben kisebb beavatkozással járó intézkedésekkel - például a közszolgáltató ajánlatkérő által a közbeszerzési eljárás során rendelkezésre bocsátott információk bizalmas jellegének védelmét célzó követelmények megszabásával - a tagállam alapvető biztonsági érdekeinek védelme nem garantálható az ezen irányelvben meghatározott szerződés-odaítélési eljárás során.
Továbbá - az EUMSZ 346. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban - ez az irányelv nem alkalmazandó az egyébként az e cikk (1) bekezdésében a hatály alól mentesített beszerzési szerződésekre és tervpályázatokra, ha ennek az irányelvnek az alkalmazása olyan információk szolgáltatására kötelezné a tagállamot, amelyek felfedését az alapvető biztonsági érdekeivel ellentétesnek ítéli.
(3) Amennyiben a beszerzést és a szerződés teljesítését vagy a tervpályázatot titkosnak nyilvánították, vagy ezeket valamely tagállam hatályos törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezései szerint különleges biztonsági intézkedéseknek kell kísérniük, ezen irányelv nem alkalmazandó, feltéve, hogy az adott tagállam úgy ítéli meg, hogy a szóban forgó alapvető érdekeinek védelmét nem lehetséges kisebb beavatkozással járó - például a (2) bekezdés első albekezdésében említett - intézkedésekkel garantálni.
25. cikk
Ugyanazon tevékenységre vonatkozó, védelmi vagy biztonsági vonatkozású vegyes beszerzés
(1) Ugyanazon tevékenységre vonatkozó olyan vegyes szerződések esetében, amelyek tárgyába egyrészt az ezen irányelv hatálya alá tartozó beszerzés, másrészt az EUMSZ 346. cikkének hatálya vagy a 2009/81/EK irányelv hatálya alá tartozó beszerzés vagy egyéb elemek is tartoznak, ezt a cikket kell alkalmazni.
(2) Amennyiben az adott beszerzés különböző részei objektíve elkülöníthetők, a közszolgáltató ajánlatkérők dönthetnek úgy, hogy a különböző részekre külön-külön szerződést ítélnek oda, és úgy is, hogy egyetlen szerződést ítélnek oda.
Amennyiben a közszolgáltató ajánlatkérők úgy döntenek, hogy a különböző részekre külön-külön szerződést ítélnek oda, a szóban forgó rész jellemzői alapján kell eldönteni, hogy arra mely jogi keret vonatkozzon.
Amennyiben a közszolgáltató ajánlatkérő úgy dönt, hogy egyetlen szerződést ítélnek oda, az alkalmazandó jogi keretet az alábbi kritériumok alapján kell megállapítani:
a)
amennyiben az adott beszerzés egy részére az EUMSZ 346. cikke alkalmazandó, a szerződés odaítélhető ezen irányelv alkalmazása nélkül, amennyiben a beszerzés egyben, egyetlen szerződés odaítélése objektív okokból indokolt;
b)
amennyiben az adott beszerzés egy részére a 2009/81/EK irányelv alkalmazandó, a szerződés odaítélhető az említett irányelvnek megfelelően, amennyiben egyetlen szerződés odaítélése objektív okokból indokolt. Ez a pont nem érinti az említett irányelvben előírt értékhatárokat és kizárásokat.
Az egyetlen szerződés odaítélésére vonatkozó döntés nem irányulhat arra, hogy bizonyos szerződéseket kizárjanak ezen irányelv vagy a 2009/81/EK irányelv alkalmazási köréből.
(3) A (2) bekezdés harmadik albekezdésének a) pontja alkalmazandó azon vegyes beszerzésekre, amelyekre máskülönben az említett albekezdésnek mind az a), mind a b) pontja alkalmazandó lenne.
(4) Amennyiben egy adott szerződés különböző részei objektíve nem elkülöníthetők, a szerződés odaítélhető ezen irányelv alkalmazása nélkül, amennyiben egyes részekre az EUMSZ 346. cikke alkalmazandó; egyéb esetekben a 2009/81/EK irányelvvel összhangban ítélhető oda.
26. cikk
Több tevékenységre kiterjedő, védelmi vagy biztonsági vonatkozású beszerzés
(1) A több tevékenységre kiterjedő szerződések esetében a közszolgáltató ajánlatkérők dönthetnek akár úgy, hogy minden egyes különálló tevékenységre vonatkozóan külön szerződést ítélnek oda, akár úgy, hogy egyetlen szerződést ítélnek oda. Ha a közszolgáltató ajánlatkérők úgy döntenek, hogy a különálló részekre vonatkozóan külön szerződéseket ítélnek oda, az adott különálló tevékenység jellemzői alapján kell eldönteni, hogy az adott szerződésre vonatkozóan milyen jogi szabályozást kell alkalmazni.
Amennyiben a közszolgáltató ajánlatkérők úgy döntenek, hogy egyetlen szerződést ítélnek oda, e cikk (2) bekezdését kell alkalmazni. Az egyetlen szerződés odaítélése és a több különálló szerződés odaítélése közötti választás nem irányulhat arra, hogy a szerződést vagy szerződéseket kizárja ezen irányelv vagy a 2009/81/EK irányelv hatálya alól.
(2) Olyan szerződések esetében, amelyek célját egyrészt egy olyan tevékenység képezi, amely ezen irányelv hatálya alá tartozik, másrészt pedig egy olyan tevékenység, amely:
a)
a 2009/81/EK irányelv hatálya alá tartozik; vagy
b)
az EUMSZ 346. cikkének hatálya alá tartozik,
a szerződés az a) pontban meghatározott esetekben odaítélhető a 2009/81/EK irányelvvel összhangban, a b) pontban meghatározott esetekben pedig ezen irányelv alkalmazása nélkül. Ez az albekezdés nem érinti a 2009/81/EK irányelvben előírt értékhatárokat és kizárásokat.
Az első albekezdés a) pontjában meghatározott szerződések esetében, amennyiben azok beszerzési és egyéb, az EUMSZ 346. cikkének hatálya alá tartozó elemeket is tartalmaznak, a szerződés ezen irányelv alkalmazása nélkül is odaítélhető.
Az első és a második albekezdés alkalmazásának azonban az a feltétele, hogy az egyetlen szerződés odaítélése objektíven indokolható legyen, és az egyetlen szerződés odaítélésére vonatkozó döntés nem irányulhat arra, hogy a szerződést kizárja ezen irányelv alkalmazása alól.
27. cikk
Nemzetközi szabályok szerint odaítélt, illetve szervezett, védelmi vagy biztonsági vonatkozású szerződések és tervpályázatok
(1) Ez az irányelv nem alkalmazandó azokra a védelmi és biztonsági vonatkozású szerződésekre és tervpályázatokra, amelyeket a közszolgáltató ajánlatkérő az ezen irányelvben szereplőktől eltérő, az alábbiak valamelyike alapján, illetve által kialakított közbeszerzési eljárás szerint köteles odaítélni vagy szervezni:
a)
egy tagállam és egy vagy több harmadik ország által a Szerződések alapján kötött, és valamely projektnek az aláíró államok általi közös megvalósítását vagy hasznosítását célzó árubeszerzésre, építési beruházásra vagy szolgáltatásnyújtásra vonatkozó nemzetközi megállapodás vagy egyezség;
b)
csapatok állomásoztatására vonatkozó és valamely tagállam vagy harmadik ország vállalkozásait érintő nemzetközi megállapodás vagy egyezség;
c)
nemzetközi szervezet.
Az e cikk első albekezdésének a) pontjában említett minden megállapodásról vagy egyezségről értesíteni kell a Bizottságot, amely konzultálhat a 105. cikkben említett közbeszerzési tanácsadó bizottsággal.
(2) Ez az irányelv nem alkalmazandó azokra a védelmi vagy biztonsági vonatkozású szerződésekre és tervpályázatokra, amelyeket a közszolgáltató ajánlatkérő egy adott nemzetközi szervezet vagy nemzetközi finanszírozó intézmény által előírt közbeszerzési szabályoknak megfelelően ítél oda vagy szervez, amennyiben a szóban forgó szerződések és tervpályázatok tekintetében a finanszírozást teljes mértékben az adott szervezet vagy intézmény nyújtja. Azon szerződések és tervpályázatok esetében, amelyeknél legnagyobbrészt nemzetközi szervezet vagy nemzetközi finanszírozó intézmény nyújt társfinanszírozást, a felek megállapodnak az alkalmazandó közbeszerzési eljárásokról.
3. alszakasz
Különleges kapcsolatok (együttműködés, kapcsolt vállalkozások és közös vállalatok)
28. cikk
Az ajánlatkérő szervek közötti szerződések
(1) Az ajánlatkérő szervek által egy magánjog vagy a közjog hatálya alá tartozó jogi személynek odaítélt szerződés nem tartozik ezen irányelv hatálya alá az alábbi feltételek együttes teljesülése esetén:
a)
az ajánlatkérő szerv olyan kontrollt gyakorol az érintett jogi személy felett, amely hasonló ahhoz a kontrollhoz, amelyet saját szervezeti egységei felett gyakorol;
b)
a kontrollált jogi személy tevékenységeinek több mint 80 %-át a kontrollt gyakorló ajánlatkérő szerv vagy az ajánlatkérő szerv által kontrollált más jogi személyek által rábízott feladatok teljesítése teszi ki;
c)
nincs közvetlen magántőke-részesedés a kontrollált jogi személyben az olyan nem kontrolláló és nem blokkoló jellegű magántőke-részesedés kivételével, amely a nemzeti jogszabályi előírások teljesítésére szolgál a Szerződéssel összhangban, és amely nem jár befolyással a kontrollált jogi személy felett.
Az ajánlatkérő szerv az első albekezdés a) pontja értelmében akkor gyakorol a saját szervezeti egységei feletti kontrollhoz hasonló kontrollt egy jogi személy felett, ha döntő befolyással rendelkezik a kontrollált jogi személynek mind a stratégiai céljai, mind a jelentős döntései tekintetében. A kontroll úgy is fennállhat, ha azt egy másik, az ajánlatkérő szerv által kontrollált jogi személy gyakorolja.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazandó abban az esetben is, amikor egy kontrollált személy ajánlatkérő szervként közbeszerzési szerződést ítél oda az őt kontrolláló ajánlatkérő szervnek vagy más, ugyanezen ajánlatkérő szerv által kontrollált jogi személynek, feltéve, hogy abban a jogi személyben, amelynek a közbeszerzési szerződést odaítélik, nincs közvetlen magántőke-részesedése, eltekintve a nemzeti jogszabályok által előírt, a Szerződésekkel összhangban lévő olyan nem kontrolláló és nem blokkoló magántőke-részesedésektől, amelyek a kontrollált jogi személyre nem gyakorolnak meghatározó befolyást.
(3) Azon ajánlatkérő szerv, amely nem gyakorol az (1) bekezdés szerinti kontrollt a magánjog vagy a közjog hatálya alá tartozó valamely jogi személy felett, ezen irányelv rendelkezéseinek az adott jogi személyre történő alkalmazása nélkül is odaítélhet szerződést a jogi személynek, amennyiben az alábbi feltételek együttesen teljesülnek:
a)
az ajánlatkérő szerv más ajánlatkérő szervekkel együtt olyan kontrollt gyakorol az adott jogi személy felett, amely hasonló a saját szervezeti egységei felett gyakorolt kontrollhoz;
b)
az érintett jogi személy tevékenységeinek több mint 80 %-át a kontrollt gyakorló ajánlatkérő szerv vagy az ajánlatkérő szerv által kontrollált más jogi személyek által rábízott feladatok teljesítése teszi ki; és
c)
nincs közvetlen magántőke-részesedés a kontrollált jogi személyben az olyan nem kontrolláló és nem blokkoló jellegű magántőke-részesedés kivételével, amely a nemzeti jogszabályi előírások teljesítésére szolgál a Szerződéssel összhangban, és amely nem jár befolyással a kontrollált jogi személy felett.
Az első albekezdés a) pontja alkalmazásában akkor tekintendő úgy, hogy az ajánlatkérő szervek közös kontrollt gyakorolnak valamely jogi személy felett, ha az alábbi feltételek együttesen teljesülnek:
i.
a kontrollált jogi személy döntéshozó szerveiben minden részt vevő ajánlatkérő szerv képviselteti magát. A képviseletet ellátó személyek képviselhetnek több vagy minden részt vevő ajánlatkérő szervet;
ii.
az említett ajánlatkérő szervek képesek közösen döntő befolyást gyakorolni a kontrollált jogi személy stratégiai céljaira és jelentős döntéseire; és
iii.
a kontrollált jogi személynek nincsenek olyan érdekeltségei, amelyek ellentétesek a kontrolláló ajánlatkérő szervek érdekeltségeivel.
(4) Nem tartozik ezen irányelv hatálya alá a kizárólag két vagy több ajánlatkérő szerv által kötött szerződés az alábbi feltételek együttes teljesülése esetén:
a)
a szerződés a részt vevő ajánlatkérő szervek közötti együttműködést hoz létre vagy valósít meg annak érdekében, hogy biztosítva legyen az általuk teljesítendő közszolgáltatások nyújtása, a közös célkitűzéseik megvalósítása céljából;
b)
az együttműködés megvalósítását kizárólag a közérdekkel kapcsolatos megfontolások vezérlik; és
c)
a részt vevő ajánlatkérő szervek az együttműködés által érintett tevékenységeknek kevesebb mint 20 %-át végzik a nyílt piacon.
(5) Az (1) bekezdés első albekezdésének b) pontjában, a (3) bekezdés első albekezdésének b) pontjában és a (4) bekezdés c) pontjában említett tevékenységek százalékos arányának megállapításához az átlagos összárbevételt vagy más megfelelő, tevékenység alapú mérőszámot, például a releváns jogi személynél a szerződés odaítélését megelőző három évben a szolgáltatások, áruk és építési beruházások miatt felmerülő költségeket kell figyelembe venni.
Amennyiben a releváns jogi személy létrehozásának vagy tevékenysége megkezdésének időpontja vagy tevékenységeinek átszervezése miatt nem áll rendelkezésre az előző három évre vonatkozó árbevételi adat vagy más tevékenység alapú mérőszám, például a költségek összege, illetve az már nem releváns, elegendő azt bizonyítani - főként üzleti előrejelzések segítségével -, hogy a tevékenységek mérése hiteles.
29. cikk
Kapcsolt vállalkozásnak odaítélt szerződések
(1) E cikk alkalmazásában „kapcsolt vállalkozás” az a vállalkozás, amelynek éves beszámolóját a 2013/34/EU irányelv követelményei szerint összevonják a közszolgáltató ajánlatkérő beszámolójával.
(2) Azon szervezetek esetében, amelyek nem tartoznak a 2013/34/EU irányelv hatálya alá, a „kapcsolt vállalkozás” olyan vállalkozás:
a)
amely felett a közszolgáltató ajánlatkérő közvetlenül vagy közvetve meghatározó befolyást gyakorolhat;
b)
amely meghatározó befolyást gyakorolhat a közszolgáltató ajánlatkérő felett; vagy
c)
a közszolgáltató ajánlatkérővel közösen egy másik vállalkozás meghatározó befolyása alatt áll, ez utóbbi tulajdonjogánál, pénzügyi részvételénél vagy a rá irányadó szabályoknál fogva.
E bekezdés alkalmazásában a „meghatározó befolyás” jelentése megegyezik a 4. cikk (2) bekezdésének második albekezdésében foglaltakkal.
(3) A 28. cikk ellenére, és feltéve, hogy teljesülnek az e cikk (4) bekezdésében foglalt feltételek, ez az irányelv nem alkalmazandó olyan szerződésekre, amelyeket:
a)
valamely közszolgáltató ajánlatkérő egy kapcsolt vállalkozásnak ítél oda, vagy
b)
valamely, kizárólag közszolgáltató ajánlatkérőkből álló, a 8-14. cikkben meghatározott tevékenységek végzése céljából létrehozott közös vállalat ítél oda egy olyan vállalkozásnak, amely az említett ajánlatkérők valamelyikéhez kapcsolódik.
(4) A (3) bekezdést:
a)
szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződésekre akkor kell alkalmazni, ha a kapcsolt vállalkozás által nyújtott összes szolgáltatást figyelembe véve a kapcsolt vállalkozás előző három évre vonatkozó átlagos összbevételének legalább 80 %-a e szolgáltatásoknak a közszolgáltató ajánlatkérő vagy más olyan vállalkozások részére történő teljesítéséből származik, amelyekhez a vállalkozás kapcsolódik;
b)
árubeszerzésre irányuló szerződésekre akkor kell alkalmazni, ha a kapcsolt vállalkozás által teljesített összes szállítást figyelembe véve a kapcsolt vállalkozás előző három évre vonatkozó átlagos összbevételének legalább 80 %-a e szállításoknak a közszolgáltató ajánlatkérő vagy más olyan vállalkozások részére történő teljesítéséből származik, amelyekhez a vállalkozás kapcsolódik;
c)
építési beruházási szerződésekre akkor kell alkalmazni, ha a kapcsolt vállalkozás által teljesített összes beruházást figyelembe véve a kapcsolt vállalkozás előző három évre vonatkozó átlagos összbevételének legalább 80 %-a e beruházásoknak a közszolgáltató ajánlatkérő vagy más olyan vállalkozások részére történő teljesítéséből származik, amelyekhez a vállalkozás kapcsolódik.
(5) Amennyiben a kapcsolt vállalkozás létrehozásának vagy tevékenysége megkezdésének időpontja miatt nem áll rendelkezésre az előző három évre vonatkozó árbevételi adat, elegendő, ha a vállalkozás - főként üzleti előrejelzések segítségével - bizonyítja, hogy a (4) bekezdés a), b) vagy c) pontjában említett árbevételi adatok valószínűsíthetőek.
(6) Amennyiben egynél több, a közszolgáltató ajánlatkérőhöz kapcsolt - azzal gazdasági csoportot alkotó - vállalkozás ugyanolyan vagy hasonló árut szállít, szolgáltatást nyújt, illetve építési beruházást kivitelez, a százalékokat az e kapcsolt vállalkozások által teljesített áruszállításokból, szolgáltatásnyújtásokból, illetve építési beruházásokból származó összbevétel figyelembevételével kell kiszámítani.
30. cikk
Közös vállalatnak vagy közös vállalatban tagsággal rendelkező közszolgáltató ajánlatkérőnek odaítélt szerződések
A 28. cikk ellenére és feltéve, hogy a közös vállalatot azért hozták létre, hogy az adott tevékenységet legalább három éven keresztül végezze, valamint a közös vállalatot létrehozó alapító okirat kiköti, hogy a vállalatot alkotó közszolgáltató ajánlatkérők legalább ugyanennyi időn keresztül a vállalat tagjai maradnak, ez az irányelv nem alkalmazandó olyan szerződésekre, amelyeket:
a)
valamely, kizárólag közszolgáltató ajánlatkérőkből álló, a 8-14. cikk szerinti tevékenység végzése céljából létrehozott közös vállalat ítél oda ezen ajánlatkérők valamelyikének; vagy
b)
valamely közszolgáltató ajánlatkérő ítél oda egy olyan közös vállalatnak, amelynek tagja.
31. cikk
Információk bejelentése
A közszolgáltató ajánlatkérők kérésre a 29. cikk (2) és (3) bekezdésének és a 30. cikknek az alkalmazásával kapcsolatban a Bizottságot a következőkről tájékoztatják:
a)
az érintett vállalkozások vagy közös vállalatok neve;
b)
az érintett szerződések jellege és értéke;
c)
olyan bizonyítékok, amelyeket a Bizottság szükségesnek ítél arra vonatkozóan, hogy azon vállalkozás vagy közös vállalat, amelynek a szerződést odaítélik, és a közszolgáltató ajánlatkérő közötti kapcsolat megfelel a 29. vagy a 30. cikk követelményeinek.
4. alszakasz
Különleges helyzetek
32. cikk
Kutatási és fejlesztési szolgáltatások
Ez az irányelv kizárólag a 73000000-2 és 73120000-9 közötti, valamint a 73300000-5, 73420000-2 és 73430000-5 CPV-kód alá tartozó kutatási és fejlesztési szolgáltatásokra irányuló szerződésekre alkalmazandó, feltéve, hogy mindkét következő feltétel teljesül:
a)
a haszon kizárólag a közszolgáltató ajánlatkérőnél jelentkezik a szolgáltatásnak a saját tevékenységében való felhasználása során; és
b)
a kapott szolgáltatás ellenértékét teljes mértékben a közszolgáltató ajánlatkérő fizeti meg.
33. cikk
Különleges szabályozás hatálya alá tartozó szerződések
(1) Ezen irányelv 34. cikkének sérelme nélkül az Osztrák Köztársaság és a Németországi Szövetségi Köztársaság - engedélyezési feltételek vagy más megfelelő intézkedések révén - biztosítja, hogy a 2002/205/EK bizottsági határozatban (35) és a 2004/73/EK bizottsági határozatban (36) említett ágazatokban működő valamennyi szervezet:
a)
tartsa be a megkülönböztetésmentesség és a versenyen alapuló beszerzés elvét az árubeszerzésre, építési beruházásra és szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződés odaítélése során, különösen azon információkat illetően, amelyeket a szervezet a beszerzési szándékaival kapcsolatban a gazdasági szereplők rendelkezésére bocsát;
b)
az odaítélt szerződésekről tájékoztassa a Bizottságot a 93/327/EGK bizottsági határozatban (37) előírt feltételek szerint.
(2) A 34. cikk sérelme nélkül az Egyesült Királyság - engedélyezési feltételek vagy más megfelelő intézkedések révén - biztosítja, hogy a 97/367/EGK határozatban említett ágazatokban működő valamennyi szervezet alkalmazza e cikk (1) bekezdésének a) és b) pontját az említett tevékenység Észak-Írországban történő végzése vonatkozásában odaítélt szerződések tekintetében.
(3) Az (1) és a (2) bekezdés nem alkalmazandó a kőolaj vagy földgáz feltárása céljából odaítélt szerződésekre.
5. alszakasz
A versenynek közvetlenül kitett tevékenységek és a rájuk vonatkozó eljárási szabályok
34. cikk
A versenynek közvetlenül kitett tevékenységek
(1) A 8-14. cikkben említett tevékenység folytatására irányuló szerződés nem tartozik ezen irányelv hatálya alá, ha a 35. cikk alapján kérelmet benyújtó tagállam vagy közszolgáltató ajánlatkérő bizonyítani tudja, hogy abban a tagállamban, ahol a szerződést teljesítik, a tevékenység közvetlen módon ki van téve a versenynek olyan piacokon, amelyekre a belépés nem korlátozott; az olyan tervpályázatok sem tartoznak ezen irányelv hatálya alá, amelyeket az adott földrajzi területen ilyen tevékenység folytatására szerveztek. A szóban forgó tevékenység képezheti egy nagyobb szektor részét, vagy folytatható kizárólag az érintett tagállam egyes részeiben. Az e bekezdés első mondatában említett versenyértékelés, amelyet a Bizottság számára hozzáférhető információk tükrében és ezen irányelv alkalmazásában végeznek, nem sérti a versenyre vonatkozó jogszabályok alkalmazását. A verseny ilyen értékelését a (2) bekezdés értelmében a kérdéses tevékenységek piacának és a földrajzi referenciapiacnak a figyelembevételével kell elvégezni.
(2) E cikk (1) bekezdésének alkalmazásában azt a kérdést, hogy egy tevékenység közvetlen módon ki van-e téve a versenynek, olyan szempontok szerint kell megválaszolni, amelyek megfelelnek az EUMSZ versennyel kapcsolatos rendelkezéseinek. Ilyenek például az érintett termékek vagy szolgáltatások jellemzői, keresleti vagy kínálati oldalról helyettesítőnek tekintett termékek vagy szolgáltatások megléte, az árak, valamint az, hogy van-e ténylegesen vagy potenciálisan az érintett terméknek, illetve szolgáltatásnak egynél több szállítója, illetve szolgáltatója.
A földrajzi referenciapiac, amelynek alapján a versenynek való kitettséget értékeljük, magában foglalja azt a területet, amelyen az érintett vállalkozások a termékek vagy szolgáltatások keresletében és kínálatában szerepet játszanak, amelyen a versenyfeltételek kellően homogének, és amelyet meg lehet különböztetni a szomszédos területektől különösen azon az alapon, hogy azokon a területeken a versenyfeltételek érzékelhetően eltérőek. Az értékelés során figyelembe kell venni mindenekelőtt az érintett termékek és szolgáltatások természetét és jellemzőit, a belépési akadályok vagy a fogyasztói preferenciák meglétét, a vállalkozás piaci részesedésében észrevehető különbségeket az érintett terület és a szomszédos területek között, vagy a lényeges árkülönbségeket.
(3) E cikk (1) bekezdésének alkalmazásában akkor tekinthető úgy, hogy valamely piacra a belépés nem korlátozott, ha a tagállam végrehajtotta és alkalmazza a III. mellékletben felsorolt uniós jogszabályok rendelkezéseit.
Ha az első albekezdés alapján nem vélelmezhető az adott piacra történő szabad belépés, bizonyítani kell, hogy az érintett piacra való belépés ténylegesen és jogilag is szabad.
35. cikk
Eljárás annak megállapítására, hogy a 34. cikk alkalmazandó-e
(1) Amennyiben egy tagállam, vagy annak jogszabályaiban biztosított lehetőséggel élve egy közszolgáltató ajánlatkérő úgy ítéli meg, hogy a 34. cikk (2) és (3) bekezdésében meghatározott feltételek alapján egy adott tevékenység közvetlenül ki van téve a versenynek olyan piacokon, amelyekre a belépés nem korlátozott, kérelmet nyújthat be - adott esetben az érintett tevékenység tekintetében illetékes független nemzeti hatóság állásfoglalásával együtt - a Bizottsághoz annak megállapítására, hogy ezen irányelv nem alkalmazandó az említett tevékenység folytatására irányuló szerződések odaítélésére vagy tervpályázat szervezésére. Ezek a kérelmek vonatkozhatnak akár egy nagyobb szektor részét képező, akár kizárólag az érintett tagállam egyes részeiben folytatott tevékenységekre.
Az érintett tagállam vagy közszolgáltató ajánlatkérő a kérelemben tájékoztatja a Bizottságot minden lényeges tényről, mindenekelőtt bármely törvényről, rendeletről, közigazgatási rendelkezésről vagy megállapodásról, amely a 34. cikk (1) bekezdésében megállapított feltételeknek való megfelelést érinti.
(2) Azon esetek kivételével, amikor a közszolgáltató ajánlatkérő által benyújtott kérelemhez az érintett tevékenység tekintetében illetékes, független nemzeti hatóság által elfogadott, indokolt és megalapozott állásfoglalást csatoltak, amely alapos elemzést tartalmaz a 34. cikk (1) bekezdésének az érintett tevékenységre történő esetleges alkalmazhatósága feltételeiről, az említett cikk (2) és (3) bekezdésének megfelelően, a Bizottság haladéktalanul tájékoztatja az érintett tagállamot. Ilyen esetekben az érintett tagállam tájékoztatja a Bizottságot minden lényeges tényről, mindenekelőtt bármely törvényről, rendeletről, közigazgatási rendelkezésről vagy megállapodásról, amely a 34. cikk (1) bekezdésében megállapított feltételeknek való megfelelést érinti.
(3) Az e cikk (1) bekezdésének megfelelően benyújtott kérelem kézhezvételét követően a Bizottság a IV. mellékletben megállapított időszakon belül végrehajtási jogi aktusokat fogadhat el, amelyekben megállapítja, hogy a 8-14. cikkben említett tevékenység a 34. cikkben meghatározott feltételek értelmében közvetlenül ki van-e téve versenynek. Az említett végrehajtási jogi aktusokat a 105. cikk (2) bekezdése szerinti tanácsadó bizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.
Az érintett tevékenység folytatására irányuló szerződések és az olyan tervpályázatok, amelyeket ilyen tevékenység folytatására szerveztek, nem tartoznak többé ezen irányelv hatálya alá az alábbi esetek bármelyikében:
a)
a Bizottság a IV. mellékletben megállapított időszakon belül elfogadta a 34. cikk (1) bekezdésének alkalmazhatóságát megállapító végrehajtási jogi aktust;
b)
a IV. mellékletben megállapított időszakon belül nem fogadta el a végrehajtási jogi aktust.
(4) Az érintett tagállam vagy közszolgáltató ajánlatkérő a kérelem benyújtását követően a Bizottság beleegyezésével jelentősen módosíthatja a kérelmét, különösen az érintett tevékenységek vagy földrajzi területek tekintetében. Amennyiben erre sor kerül, a végrehajtási jogi aktus elfogadására új időszakot kell meghatározni, amelyet a IV. melléklet 1. pontja szerint kell kiszámítani, kivéve, ha a Bizottság, illetve a kérelmet benyújtó tagállam vagy közszolgáltató ajánlatkérő rövidebb időszakban állapodik meg.
(5) Ha egy tevékenység tekintetében egy adott tagállamban már folyik az (1), a (2) és a (4) bekezdés szerinti eljárás, az ugyanabban a tagállamban, ugyanarra a tevékenységre vonatkozó további kérelmek az első kérelemre vonatkozóan megnyitott határidő lejártáig nem tekinthetőek új eljárásnak, és az első kérelemmel összefüggésben kell őket kezelni.
(6) A Bizottság végrehajtási jogi aktust fogad el, amelyben megállapítja az (1)-(5) bekezdés alkalmazásának részletes szabályait. Ebben a végrehajtási jogi aktusban a Bizottság meghatározza legalább a következőkkel kapcsolatos szabályokat:
a)
a IV. melléklet 1. pontjában megállapított határidő első és utolsó napjának az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő tájékoztatási célú közzététele, ideértve az említett határidők esetleges meghosszabbítását és felfüggesztését, az említett mellékletnek megfelelően;
b)
a 34. cikk (1) bekezdése lehetséges alkalmazhatóságának közzététele e cikk (3) bekezdése második albekezdésének b) pontja szerint;
c)
az e cikk (1) bekezdése szerinti kérelmek formai, tartalmi és egyéb jellemzőire vonatkozó végrehajtási rendelkezések.
Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 105. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.
IV. FEJEZET
Általános elvek
36. cikk
A beszerzés alapelvei
(1) A közszolgáltató ajánlatkérőknek a gazdasági szereplőket egyenlő és megkülönböztetésmentes bánásmódban kell részesíteniük, továbbá átlátható és arányos módon kell eljárniuk.
A beszerzés nem alakítható át azzal a szándékkal, hogy az kikerüljön ezen irányelv hatálya alól, vagy mesterségesen korlátozza a versenyt. Akkor tekintendő úgy, hogy fennáll a verseny mesterséges korlátozásának esete, ha azzal a szándékkal döntöttek a beszerzés adott kialakításmódja mellett, hogy ezzel egyes gazdasági szereplők méltánytalan előnyhöz jussanak, vagy ilyen hátrányt szenvedjenek.
(2) A tagállamok megfelelő intézkedéseket hoznak annak érdekében, hogy a gazdasági szereplők a közbeszerzési szerződések teljesítése során betartsák a vonatkozó környezetvédelmi, szociális és munkajogi követelményeket, amelyeket az uniós jog, a nemzeti jog, a kollektív szerződések, illetve a XIV. mellékletben felsorolt környezetvédelmi, szociális és munkajogi rendelkezések írnak elő.
37. cikk
Gazdasági szereplők
(1) Azok a részvételre jelentkezők vagy ajánlattevők, akik, illetve amelyek a letelepedésük helye szerinti tagállam joga értelmében jogosultak az adott szolgáltatási tevékenység végzésére, nem utasíthatók el kizárólag azon az alapon, hogy a szerződés odaítélése szerinti tagállam joga értelmében természetes vagy jogi személynek kellene lenniük.
A szolgáltatásnyújtásra irányuló és az építési beruházási szerződések esetében, valamint a szolgáltatásokat vagy beállítási és üzembe helyezési műveleteket is tartalmazó, árubeszerzésre irányuló szerződések esetében azonban a jogi személyektől megkövetelhető, hogy az ajánlatban vagy a részvételi jelentkezésben tüntessék fel a kérdéses szerződés teljesítéséért felelős alkalmazottak nevét és szakképesítését.
(2) A közbeszerzési eljárásokban részt vehetnek gazdasági szereplők csoportjai, többek között ideiglenes szövetségek is. A közszolgáltató ajánlatkérők nem követelhetik meg tőlük, hogy valamely konkrét jogi formával rendelkezzenek ahhoz, hogy ajánlatot tehessenek, illetve részvételre jelentkezhessenek.
Ha szükséges, a közszolgáltató ajánlatkérők egyértelművé tehetik a közbeszerzési dokumentumokban, hogy a gazdasági szereplők csoportjainak hogyan kell megfelelniük a 77-81. cikkben említett alkalmassági és a minőségi kiválasztási szempontoknak és követelményeknek, amennyiben ez objektív okokból indokolt és arányos. A tagállamok részletes szabályokat állapíthatnak meg arra vonatkozóan, hogy a gazdasági szereplők csoportjai hogyan teljesíthetik az említett feltételeket.
A szerződés gazdasági szereplők ilyen csoportjai általi teljesítésére vonatkozó olyan feltételeknek, amelyek eltérnek az egyéni résztvevőkkel szemben támasztottaktól, szintén objektív okokkal indokolhatónak és arányosnak kell lenniük.
(3) A (2) bekezdéstől eltérve az ajánlattévő szervek előírhatják a gazdasági szereplők csoportjai részére, hogy a szerződés odaítélése esetén meghatározott társasági formát vegyenek fel, amennyiben ez az átalakulás a szerződés megfelelő teljesítéséhez szükséges.
38. cikk
Fenntartott szerződések
(1) A tagállamok a közbeszerzési eljárásokban való részvétel jogát fenntarthatják védett műhelyek és olyan gazdasági szereplők számára, akiknek fő célja a fogyatékossággal élő vagy hátrányos helyzetű személyek társadalmi és szakmai integrációja, vagy úgy rendelkezhetnek, hogy a szerződéseket a védett munkahely-teremtési programok keretében kell teljesíteni, feltéve, hogy az ilyen műhelyek, gazdasági szereplők vagy programok alkalmazottainak legalább 30 %-a fogyatékossággal élő vagy hátrányos helyzetű munkavállaló.
(2) Az eljárást megindító felhívásban hivatkozni kell erre a cikkre.
39. cikk
Titoktartás
(1) Hacsak ezen irányelv vagy a közszolgáltató ajánlatkérőre vonatkozó nemzeti jog, különösen az információhoz való hozzáféréssel kapcsolatos jogszabályok másként nem rendelkeznek, és az odaítélt szerződések közzétételére vonatkozó kötelezettségek, valamint a részvételre jelentkezők és az ajánlattevők részére a 70. és 75. cikk értelmében nyújtandó tájékoztatásra vonatkozó kötelezettségek sérelme nélkül, a közszolgáltató ajánlatkérő nem hozhat nyilvánosságra olyan, a részére gazdasági szereplők által megadott adatokat, amelyeket azok bizalmasnak minősítettek, ideértve, de nem kizárólagosan a műszaki vagy üzleti titkokat és az ajánlatok bizalmas vonatkozásait.
(2) A közszolgáltató ajánlatkérők jogosultak a gazdasági szereplők számára olyan követelményeket előírni, amelyek célja az ajánlatkérők által a közbeszerzési eljárás során rendelkezésre bocsátott információk bizalmas jellegének megvédése, ideértve az olyan információkat, amelyeket a minősítési rendszer működésével kapcsolatban bocsátottak rendelkezésre, függetlenül attól, hogy ez a minősítési rendszer meglétéről szóló, az eljárást megindító felhívásként alkalmazott hirdetmény keretében történt-e.
40. cikk
A kommunikációra vonatkozó szabályok
(1) A tagállamok biztosítják, hogy az ezen irányelv szerinti minden kommunikációra és információcserére - különös tekintettel az elektronikus benyújtásra - elektronikus kommunikációs eszközök útján kerüljön sor, e cikk követelményeinek megfelelően. Az elektronikus úton történő kommunikációhoz használandó eszközöknek és azok műszaki jellemzőinek biztosítaniuk kell a megkülönböztetésmentességet, valamint széles körben elérhetőnek és a széles körben használt információtechnológiai és kommunikációs technológiai termékekkel interoperábilisnak kell lenniük, továbbá nem korlátozhatják a gazdasági szereplőknek a közbeszerzési eljárásban való részvételi lehetőségét.
Az első albekezdés ellenére a közszolgáltató ajánlatkérők az alábbi helyzetekben nem kötelesek előírni az elektronikus kommunikációs eszközök használatát a benyújtási folyamat során:
a)
a közbeszerzés különleges jellegéből adódóan az elektronikus kommunikációs eszközök használata olyan sajátos eszközöket, berendezéseket vagy fájlformátumokat igényelne, amelyek nem állnak széles körben rendelkezésre vagy amelyeket a széles körben elérhető alkalmazások nem támogatnak;
b)
az ajánlat tartalmának megjelenítésére alkalmas fájlformátumokat támogató alkalmazások olyan fájlformátumokat használnak, amelyek nem kezelhetők más nyílt vagy széles körben elérhető alkalmazással, vagy felhasználási engedélyhez kötöttek, és a közszolgáltató ajánlatkérő nem tudja ezeket letöltésre vagy távoli használatra rendelkezésre bocsátani;
c)
az elektronikus kommunikáció alkalmazása olyan különleges irodai berendezést igényelne, amely általában nem áll a közszolgáltató ajánlatkérők rendelkezésére;
d)
a közbeszerzési dokumentumokban olyan fizikai vagy méretarányos modellek benyújtását írják elő, amelyek elektronikus úton nem továbbíthatók.
Azon kommunikáció esetében, amelyre a második albekezdés értelmében nem elektronikus kommunikációs eszközök használatával kerül sor, a kommunikációt postai úton vagy más megfelelő módon, vagy a postai út vagy más megfelelő mód és az elektronikus út ötvözésével kell lebonyolítani.
E bekezdés első albekezdése ellenére, a közszolgáltató ajánlatkérők nem kötelesek előírni az elektronikus kommunikációs eszközök használatát a benyújtási folyamat során, amennyiben az elektronikus kommunikációs eszközöktől eltérő kommunikációs eszköz szükséges vagy a biztonságnak az elektronikus kommunikációs eszközök esetében való megsértése miatt, vagy pedig azért, mert az információ különösen érzékeny jellegének védelme érdekében olyan magas szintű védelemre lenne szükség, amely nem biztosítható megfelelően olyan elektronikus eszközök és berendezések használatával, amelyek széles körben a gazdasági szereplők rendelkezésére állnak, vagy amelyek az (5) bekezdés szerinti alternatív módon a számukra hozzáférhetővé tehetők.
A benyújtási folyamat során az e bekezdés második albekezdésével összhangban az elektronikus kommunikációs eszközöktől eltérő kommunikációs eszközt megkövetelő közszolgáltató ajánlatkérők feladata, hogy a 100. cikkben említett egyedi jelentésben feltüntessék e követelmény indokait. A közszolgáltató ajánlatkérőknek adott esetben az egyedi jelentésben fel kell tüntetniük továbbá azokat az okokat, amelyek miatt e bekezdés negyedik albekezdése alkalmazásában szükségesnek bizonyult az elektronikus kommunikációs eszközöktől eltérő kommunikációs eszköz használata.
(2) Az (1) bekezdéstől eltérve szóbeli kommunikációt is lehet alkalmazni a közbeszerzési eljárás lényeges elemeitől eltérő egyéb elemek közlésére, amennyiben a szóbeli kommunikáció tartalmát kellő mértékben dokumentálják. E célból a közbeszerzés lényeges eleme például a közbeszerzési dokumentumoktól, a részvételi jelentkezéstől, az érdeklődés megerősítéséről és az ajánlattól. Különösen fontos, hogy az ajánlattevőkkel folytatott olyan szóbeli kommunikációt, amely jelentős hatással lehet az ajánlatok tartalmára és értékelésére, kellő részletességgel és megfelelő módon dokumentálják, például írásbeli feljegyzésekkel, hangfelvétellel vagy a kommunikáció főbb elemeinek az összefoglalásával.
(3) A közszolgáltató ajánlatkérők a kommunikáció, az információcsere és az adattárolás során kötelesek biztosítani az adatok sértetlenségének, valamint az ajánlatok és részvételi jelentkezések titkosságának megőrzését. A közszolgáltató ajánlatkérők csak azután vizsgálhatják meg az ajánlatok és a részvételi jelentkezések tartalmát, hogy az ezek benyújtására vonatkozó határidő lejárt.
(4) Építési beruházásra irányuló szerződések és tervpályázatok esetén a tagállamok megkövetelhetik bizonyos konkrét elektronikus eszközök, például elektronikus épületinformáció-modellezésre szolgáló vagy hasonló eszközök alkalmazását. Ilyen esetekben. Amíg ezek az eszközök az (1) bekezdés első albekezdésének második mondata értelmében széles körben elérhetővé nem válnak, az ajánlatkérő szervek az (5) bekezdés szerinti alternatív hozzáférést biztosítanak.
(5) A közszolgáltató ajánlatkérők - feltéve, hogy alternatív hozzáférést kínálnak - szükség esetén megkövetelhetik olyan eszközök alkalmazását, amelyek nem érhetők el széles körben.
Abban az esetben tekintendő úgy, hogy a közszolgáltató ajánlatkérők megfelelő alternatív hozzáférési utat kínálnak, ha:
a)
elektronikus úton korlátlan és teljes körű, közvetlen, ingyenes hozzáférést kínálnak az említett eszközökhöz és berendezésekhez a tájékoztató vagy hirdetmény IX. melléklet szerinti közzétételének vagy a szándék megerősítésére vonatkozó felhívás elküldésének időpontjától. A tájékoztató vagy hirdetmény, illetve a szándék megerősítésére vonatkozó felhívás szövegében meg kell jelölni azt az internetcímet, amelyen az említett eszközök és berendezések elérhetők;
b)
biztosítják, hogy azok az ajánlattevők, akik nem rendelkeznek hozzáféréssel az érintett eszközökhöz és berendezésekhez vagy a megadott határidőkön belül nem áll módjukban beszerezni azokat, feltéve, hogy a hozzáférés hiányáért nem az adott ajánlattevő okolható, ingyen rendelkezésre bocsátott ideiglenes kódok használata révén online részt vehessenek a közbeszerzési eljárásban; vagy
c)
alternatív csatornát tartanak fenn az ajánlatok elektronikus benyújtása számára.
(6) Az V. mellékletben foglalt követelményeken kívül a következő szabályokat kell alkalmazni az ajánlatok elektronikus továbbítására és fogadására, valamint a részvételi jelentkezések elektronikus átvételére szolgáló eszközök és berendezések vonatkozásában:
a)
az ajánlatok és részvételi jelentkezések elektronikus benyújtásához szükséges leírásokra vonatkozó információkat - a titkosítást és a dátumbélyegzést is beleértve - az érdekelt felek rendelkezésére kell bocsátani;
b)
a tagállamoknak, illetve az érintett tagállam által létrehozott általános kereten belül eljáró közszolgáltató ajánlatkérőknek meg kell határozniuk az adott közbeszerzési eljárás különböző szakaszaiban az elektronikus kommunikációs eszközökkel szemben elvárt biztonsági szintet; az említett biztonsági szintnek arányosnak kell lennie a kapcsolódó kockázatokkal;
c)
amennyiben a tagállamok, illetve az érintett tagállam által létrehozott általános kereten belül eljáró közszolgáltató ajánlatkérők úgy ítélik meg, hogy a kockázatoknak az e cikk b) pontjával összhangban megállapított mértéke miatt az 1999/93/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (38) meghatározott fokozott biztonságú elektronikus aláírásra van szükség, a közszolgáltató ajánlatkérők kötelesek elfogadni a minősített tanúsítvánnyal ellátott, fokozott biztonságú elektronikus aláírásokat, figyelembe véve, hogy az adott tanúsítványt olyan tanúsító szolgáltató állította-e ki, amely szerepel a 2009/767/EK bizottsági határozatban (39) meghatározott megbízható szolgáltatók listáján, függetlenül attól, hogy azokat biztonságos aláírás-létrehozó eszközzel hozták-e létre vagy sem, a következő feltételek teljesülése esetén:
i.
a közszolgáltató ajánlatkérő létrehozza a kívánt, fokozott biztonságú elektronikus aláírási formátumot a 2011/130/EU bizottsági határozatban (40) meghatározott formátumok alapján, és életbe kell léptetniük a szükséges intézkedéseket arra vonatkozóan, hogy az említett formátumokat technikailag kezelni tudják; eltérő formátumú elektronikus aláírás használata esetén az elektronikus aláírásnak, illetve az elektronikus dokumentumhordozónak információkat kell tartalmaznia a meglévő validálási lehetőségekről, amelyeknek a tagállam felelősségi körébe kell tartozniuk. A validálási lehetőségeknek lehetővé kell tenniük a közszolgáltató ajánlatkérők számára, hogy online, díjmentesen, a nem anyanyelvi beszélők számára is érthető módon validálhassák a kapott elektronikus aláírást mint fokozott biztonságú, minősített tanúsítvánnyal ellátott elektronikus aláírást. A tagállamok a validálási szolgáltatóra vonatkozó információkat eljuttatják a Bizottságnak, amely az interneten közzéteszi a tagállamoktól kapott információkat;
ii.
ha egy ajánlatot olyan minősített tanúsítvány segítségével írtak alá, amely szerepel a megbízható szolgáltatók listájában, a közszolgáltató ajánlatkérő nem alkalmazhat további olyan követelményeket, amelyek akadályozhatják az ajánlattevőket az említett aláírások használatában.
A közbeszerzési eljárás keretében használt azon dokumentumok tekintetében, amelyeket valamely tagállam illetékes hatósága vagy más kibocsátó szervezet ír alá, az illetékes kibocsátó hatóság vagy szervezet a 2011/130/EU határozat 1. cikkének (2) bekezdésében meghatározott követelményeknek megfelelően meghatározhatja a fokozott biztonságú elektronikus aláírások kívánt formátumát. A kibocsátó hatóságnak vagy szervezetnek meg kell tennie azokat az intézkedéseket, amelyek ahhoz szükségesek, hogy ezeket a formátumokat technikailag kezelni tudja; ehhez az érintett dokumentumban meg kell adnia az aláírás feldolgozásához szükséges információkat. Ezeknek a dokumentumoknak az elektronikus aláírásban vagy az elektronikus dokumentum hordozóeszközében a validálási lehetőségekre vonatkozó információkat kell tartalmazniuk, amelyek segítségével lehetővé válik a kézhez vett elektronikus aláírás költségmentesen és a nem anyanyelvű beszélők számára is érthető módon történő online validálása.
(7) A Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy a 103. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az V. mellékletben említett műszaki adatoknak és jellemzőknek a technikai fejlesztések miatti módosítására vonatkozóan.
A Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy a 103. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az e cikk (1) bekezdése második albekezdésének a)-d) pontjában meghatározott lista módosítására vonatkozóan, amennyiben a technológiai fejlődés miatt az elektronikus kommunikációs eszközök használatára vonatkozó kivételek fenntartása már nem helyénvaló, vagy kivételes esetben a technológiai fejlődés miatt új kivételek bevezetésére van szükség.
A technikai formátumok, valamint a feldolgozási és továbbítási szabványok interoperabilitásának biztosítása érdekében, különösen határokon átnyúló összefüggésben, a Bizottságot csak abban az esetben kell felhatalmazni, hogy a 103. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el egyes ilyen technikai standardok kötelező használatának előírására vonatkozóan - különösen az elektronikus benyújtás, az elektronikus katalógusok és az elektronikus hitelesítési eszközök tekintetében -, ha a technikai standardokat alapos tesztelésnek vetették alá és azok a gyakorlatban hasznosnak bizonyultak. A Bizottságnak bármely technikai standard kötelezővé tétele előtt az azzal járó költségeket is gondosan mérlegelnie kell, különös tekintettel a már létező e-beszerzési megoldásokhoz, például infrastruktúrák, eljárások és szoftverek kiigazításának költségeire.
41. cikk
Nómenklatúrák
(1) A közbeszerzéssel összefüggésben a nómenklatúrákra tett hivatkozások esetében mindenkor a 2195/2002/EK rendelettel elfogadott közös közbeszerzési szójegyzéket (CPV-t) kell alkalmazni.
(2) A Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy a 103. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az ezen irányelvben szereplő CPV-kódok kiigazítása céljából, a CPV-nómenklatúrában bekövetkezett változások átvezetése érdekében, feltéve, hogy ezek a módosítások nem járnak ezen irányelv hatályának módosításával.
42. cikk
Összeférhetetlenség
A tagállamok biztosítják, hogy az ajánlatkérő szervek megtegyék a megfelelő intézkedéseket a közbeszerzési eljárás folyamán felmerülő esetleges összeférhetetlenség hatékony megelőzése, megállapítása és orvoslása céljából, hogy ezáltal elkerülhető legyen a verseny torzulása, és minden gazdasági szereplővel szemben biztosítható legyen az egyenlő bánásmód.
Az összeférhetetlenség fogalmának ki kell terjednie legalább azokra az esetekre, amikor az ajánlatkérő szervnek vagy az ajánlatkérő szerv nevében eljáró közbeszerzési szolgáltatónak a közbeszerzési eljárás lefolytatásában részt vevő vagy annak eredményét befolyásolni képes alkalmazottai közvetve vagy közvetlenül olyan pénzügyi, gazdasági vagy egyéb személyes érdekeltséggel rendelkeznek, amely úgy tekinthető, hogy a közbeszerzési eljárás tekintetében befolyásolja a pártatlanságukat és a függetlenségüket.
II. CÍM
A SZERZŐDÉSEKRE VONATKOZÓ SZABÁLYOK
I. FEJEZET
Eljárások
43. cikk
A közbeszerzésről szóló megállapodással és az egyéb nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos feltételek
Amennyiben vonatkozik rájuk a közbeszerzésről szóló megállapodás 3., 4. és 5. melléklete, valamint az Európai Uniónak szóló általános megjegyzések I. függeléke, továbbá vonatkoznak rájuk az Európai Uniót kötelező nemzetközi megállapodások, a 4. cikk (1) bekezdésének a) pontja értelmében vett közszolgáltató ajánlatkérők az említett megállapodások aláíróinak építési beruházásait, áruit, szolgáltatásait és gazdasági szereplőit nem részesíthetik kevésbé kedvező bánásmódban, mint az Európai Unió építési beruházásait, áruit, szolgáltatásait és gazdasági szereplőit.
44. cikk
Az eljárások megválasztása
(1) Az árubeszerzésre, építési beruházásra vagy szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések odaítélése esetében a közszolgáltató ajánlatkérőnek az ezen irányelv rendelkezéseihez igazított eljárásokat kell alkalmaznia, feltéve, hogy a 47. cikk sérelme nélkül, ezen irányelvnek megfelelően eljárást megindító felhívást tettek közzé.
(2) A tagállamok úgy rendelkeznek, hogy a közszolgáltató ajánlatkérők alkalmazhatják az ebben az irányelvben szabályozott nyílt, meghívásos, vagy felhívással induló tárgyalásos eljárást.
(3) A tagállamok rendelkeznek arról, hogy a közszolgáltató ajánlatkérők alkalmazhatják az ebben az irányelvben szabályozott versenypárbeszédet és innovációs partnerséget.
(4) Az eljárást megindító felhívás az alábbi módok egyikén tehető meg:
a)
a szerződés meghívásos vagy tárgyalásos eljárásban való odaítélése esetén időszakos előzetes tájékoztató útján a 67. cikknek megfelelően;
b)
minősítési rendszer meglétéről szóló hirdetmény útján a 68. cikknek megfelelően, ha a szerződést meghívásos vagy tárgyalásos eljárás, illetve versenypárbeszéd vagy innovációs partnerség keretében ítélik oda;
c)
a 69. cikk szerinti, szerződési hirdetmény útján.
Az e bekezdés a) pontjában említett esetben azok a gazdasági szereplők, amelyek kinyilvánították érdeklődésüket az időszakos előzetes tájékoztató közzétételét követően, felhívást kapnak arra, hogy érdeklődésüket írásban is erősítsék meg a „szándék megerősítésére vonatkozó felhívás” segítségével a 74. cikknek megfelelően.
(5) A tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy a közszolgáltató ajánlatkérők az 50. cikkben kifejezetten megemlített különös esetekben és körülmények között alkalmazhatják a felhívás nélküli tárgyalásos eljárást. A tagállamok az említett eljárás alkalmazását kizárólag az 50. cikkben említett esetek vonatkozásában engedélyezhetik.
45. cikk
Nyílt eljárás
(1) A nyílt eljárásokban bármely érdekelt gazdasági szereplő ajánlatot tehet az eljárást megindító felhívás alapján.
Az ajánlatok beérkezésének minimális határideje a szerződési hirdetmény megküldésének napjától számított 35 nap.
Az ajánlathoz mellékelni kell a közszolgáltató ajánlatkérő által a minőségi kiválasztáshoz kért információkat.
(2) Amennyiben a közszolgáltató ajánlatkérő olyan időszakos előzetes tájékoztatót tett közzé, amelyet nem az eljárást megindító felhívás eszközeként alkalmaztak, az ajánlatok beérkezésére vonatkozóan az e cikk (1) bekezdésének második albekezdése szerint előírt minimális határidő 15 napra csökkenthető, amennyiben az alábbi feltételek mindegyike teljesül:
a)
az időszakos előzetes tájékoztató a VI. melléklet A. részének I. szakaszában előírt adatok mellett a VI. melléklet A. részének II. szakaszában előírt valamennyi adatot tartalmazta, amennyiben ezek az utóbbi adatok a időszakos előzetes tájékoztató közzétételekor rendelkezésre álltak;
b)
az időszakos előzetes tájékoztatót a hirdetmény elküldése előtt legalább 35 nappal és legfeljebb 12 hónappal közzétételre megküldték.
(3) Ha a közszolgáltató ajánlatkérők által megfelelően bizonyított sürgősségi helyzet miatt nem lehetséges az e cikk (1) bekezdésének második albekezdésében megállapított határidő betartása, a szerződési hirdetmény elküldésének időpontjától számított legalább 15 napos határidő is meghatározható.
(4) A közszolgáltató ajánlatkérő öt nappal csökkentheti az ajánlatok beérkezésére vonatkozóan az e cikk (1) bekezdésének második albekezdésében előírt határidőt, ha elfogadja, hogy az ajánlatokat a 40. cikk (4) bekezdése első albekezdésének, valamint a 40. cikk (5) és (6) bekezdésének megfelelően elektronikus úton is be lehessen nyújtani.
46. cikk
Meghívásos eljárás
(1) A meghívásos eljárások során az eljárást megindító felhívás alapján bármely gazdasági szereplő kérelmezheti a részvételét, a minőségi kiválasztáshoz szükséges, a közszolgáltató ajánlatkérő által előírt információk benyújtásával.
A részvételi jelentkezések beérkezésének minimális határideje általában a hirdetmény, vagy a szándék megerősítésére vonatkozó felhívás feladásától számított legalább 30 nap, és semmiképpen nem lehet 15 napnál kevesebb.
(2) Csak azok a gazdasági szereplők tehetnek ajánlatot, amelyeket a rendelkezésre bocsátott információk értékelését követően a közszolgáltató ajánlatkérő meghívott. A közszolgáltató ajánlatkérő a 78. cikk (2) bekezdésének megfelelően korlátozhatja azoknak az alkalmas részvételre jelentkezőknek a számát, akiket meghív az eljárásban való részvételre.
Az ajánlatok beérkezésére nyitva álló határidő a közszolgáltató ajánlatkérő és a kiválasztott részvételre jelentkezők közötti kölcsönös megállapodás útján is megállapítható, feltéve, hogy minden kiválasztott részvételre jelentkező részére ugyanannyi idő áll rendelkezésre ajánlata elkészítésére és benyújtására.
Ha nem jön létre megállapodás az ajánlatok beérkezésének határidejéről, akkor a határidő az ajánlattételi felhívás elküldésének időpontjától számított legalább 10 nap.
47. cikk
Felhívással induló tárgyalásos eljárás
(1) A felhívással induló tárgyalásos eljárások során az eljárást megindító felhívás alapján bármely gazdasági szereplő kérelmezheti részvételét, a minőségi kiválasztáshoz szükséges, a közszolgáltató ajánlatkérő által előírt információk benyújtásával.
A részvételi jelentkezések beérkezésének minimális határideje általában a szerződési hirdetmény, illetve ha időszakos előzetes tájékoztatót alkalmaznak eljárást megindító felhívásként, a szándék megerősítésére vonatkozó felhívás elküldésétől számított legalább 30 nap, és semmiképpen nem lehet 15 napnál kevesebb.
(2) Csak azok a gazdasági szereplők vehetnek részt a tárgyalásokon, amelyeket a rendelkezésre bocsátott információk értékelését követően a közszolgáltató ajánlatkérő meghívott. A közszolgáltató ajánlatkérő a 78. cikk (2) bekezdésének megfelelően korlátozhatja azoknak az alkalmas részvételre jelentkezőknek a számát, akiket meghív az eljárásban való részvételre.
Az ajánlatok beérkezésére nyitva álló határidő a közszolgáltató ajánlatkérő és a kiválasztott részvételre jelentkezők közötti kölcsönös megállapodás útján is meghatározható, feltéve, hogy mindegyiküknek ugyanannyi idő áll rendelkezésre ajánlata elkészítésére és benyújtására.
Ha nem jön létre megállapodás az ajánlatok beérkezésének határidejéről, akkor a határidő az ajánlattételi felhívás elküldésének időpontjától számított legalább 10 nap.
48. cikk
Versenypárbeszéd
(1) A versenypárbeszéd során a 44. cikk (4) bekezdésének b) és c) pontja szerinti, eljárást megindító felhívás alapján bármely gazdasági szereplő kérelmezheti a részvételét, a minőségi kiválasztáshoz szükséges, a közszolgáltató ajánlatkérő által előírt információk benyújtásával.
A részvételi jelentkezések beérkezésének minimális határideje általában a szerződési hirdetmény, illetve ha időszakos előzetes tájékoztatót alkalmaznak eljárást megindító felhívásként, a szándék megerősítésére vonatkozó felhívás elküldésétől számított legalább 30 nap, és semmiképpen nem lehet 15 napnál kevesebb.
Csak azok a gazdasági szereplők vehetnek részt a párbeszédben, amelyeket a rendelkezésre bocsátott információk értékelését követően a közszolgáltató ajánlatkérő meghívott. A közszolgáltató ajánlatkérő a 78. cikk (2) bekezdésének megfelelően korlátozhatja azoknak az alkalmas részvételre jelentkezőknek a számát, amelyeket meghív az eljárásban való részvételre. A szerződés odaítélése kizárólag a legjobb árérték-arányú ajánlat szempontja alapján végezhető, a 82. cikk (2) bekezdésével összhangban.
(2) A közszolgáltató ajánlatkérőnek az eljárást megindító felhívásban és/vagy egy ismertetőben kell megfogalmaznia az igényeit és követelményeit. Ezzel egyidejűleg ugyanezekben a dokumentumokban köteles a kiválasztott odaítélési szempontokat is megnevezni és meghatározni, továbbá indikatív határidőket megadni.
(3) A közszolgáltató ajánlatkérőnek a 76-81. cikk vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően kiválasztott résztvevőkkel párbeszédet kell kezdenie, amellyel célja az, hogy megtalálja és meghatározza azokat az eszközöket, amelyek a leginkább alkalmasak igényei kielégítésére. E párbeszéd folyamán a közszolgáltató ajánlatkérő a közbeszerzés minden aspektusát megvitathatja a kiválasztott résztvevőkkel.
A párbeszéd során a közszolgáltató ajánlatkérőnek minden résztvevővel szemben biztosítania kell az egyenlő bánásmódot. Ezért nem adhat megkülönböztető módon olyan tájékoztatást, amely egyes résztvevőket másokkal szemben előnyhöz juttathat.
A 39. cikknek megfelelően a közszolgáltató ajánlatkérő a párbeszédben részt vevő jelentkező vagy ajánlattevő által javasolt megoldást vagy az általa közölt egyéb bizalmas információt annak beleegyezése nélkül nem közölheti a többi résztvevővel. A beleegyezés nem adható meg általános mentesség formájában, hanem azt a konkrét információ tervezett közlésére vonatkozóan kell megadni.
(4) A versenypárbeszéd egymást követő szakaszokban is lefolytatható annak érdekében, hogy az eljárást megindító felhívásban vagy az ismertetőben meghatározott odaítélési szempontok alkalmazása révén csökkentsék a párbeszéd folyamán megvitatandó megoldások számát. A közszolgáltató ajánlatkérőnek az eljárást megindító felhívásban vagy az ismertetőben jeleznie kell, hogy igénybe fogja-e venni az említett lehetőséget.
(5) A közszolgáltató ajánlatkérőnek addig kell folytatnia a párbeszédet, amíg meg nem találja azt a megoldást vagy azokat a megoldásokat, amely(ek) az igényei kielégítésére alkalmas(ak).
(6) Miután bejelentette, hogy a párbeszéd lezárult, és erről tájékoztatta a fennmaradó résztvevőket, a közszolgáltató ajánlatkérőnek fel kell kérnie őket, hogy a párbeszéd folyamán ismertetett és meghatározott megoldás vagy megoldások alapján nyújtsák be végleges ajánlatukat. Ezeknek az ajánlatoknak tartalmazniuk kell minden, a projekt megvalósításához előírt és szükséges elemet.
A közszolgáltató ajánlatkérő kérésére ezek az ajánlatok pontosíthatók, részletezhetők és finomíthatók. Azonban az ajánlatok pontosítása, részletezése és finomítása, illetve a kiegészítő tájékoztatás nem változtathatja meg az ajánlat vagy a közbeszerzés lényeges aspektusait, ideértve az eljárást megindító felhívásban vagy az ismertetőben szereplő igényeket és követelményeket, amennyiben ezen aspektusok, igények és követelmények módosulása a verseny torzulását eredményezheti vagy megkülönböztető hatással járhat.
(7) A közszolgáltató ajánlatkérőnek az eljárást megindító felhívásban vagy az ismertetőben megállapított odaítélési szempontok alapján kell értékelnie a beérkezett ajánlatokat.
A közszolgáltató ajánlatkérő kérésére azzal az ajánlattevővel, amely a 82. cikk (2) bekezdése alapján a legjobb árérték-arányú ajánlatot nyújtotta be, tárgyalásokat lehet folytatni, ennek keretében a szerződés feltételeinek véglegesítésével megerősítve az ajánlatban szereplő pénzügyi kötelezettségeket vagy más feltételeket, feltéve, hogy ez nem jár olyan hatással, amely módosítja az ajánlat vagy a közbeszerzés lényeges elemeit, ideértve a szerződési hirdetményben vagy az ismertetőben meghatározott igényeket és követelményeket, valamint nem fenyeget a verseny torzításával, illetve diszkrimináció okozásával.
(8) A közszolgáltató ajánlatkérő rendelkezhet a versenypárbeszédben részt vevőknek fizetendő díjakról vagy juttatásokról.
49. cikk
Innovációs partnerség
(1) Az innovációs partnerség során a 44. cikk (4) bekezdésének b) és c) pontja szerinti, eljárást megindító felhívás alapján bármely gazdasági szereplő kérelmezheti a részvételét, a minőségi kiválasztáshoz szükséges, a közszolgáltató ajánlatkérő által előírt információk benyújtásával.
A közszolgáltató ajánlatkérőnek a közbeszerzési dokumentumokban meg kell határoznia, hogy igénye olyan innovatív termékre, szolgáltatásra vagy innovatív építési beruházásra irányul, amely a piacon nem áll rendelkezésre. Meg kell jelölnie továbbá, hogy az ismertetésnek mely elemei jelentik azokat a minimumkövetelményeket, amelyeket valamennyi ajánlattevőnek teljesítenie kell. Az erre vonatkozó tájékoztatásnak kellően pontosnak kell lennie ahhoz, hogy a gazdasági szereplők megállapíthassák az igényelt megoldás jellegét és hatókörét, valamint eldönthessék, hogy kérelmezik-e részvételüket az eljárásban.
A közszolgáltató ajánlatkérő dönthet úgy, hogy az innovációs partnerséget egy vagy több, külön kutatási és fejlesztési tevékenységeket folytató partnerrel hozza létre.
A részvételi jelentkezések beérkezésének minimális határideje általában a szerződési hirdetmény elküldésétől számított legalább 30 nap, és semmiképpen nem lehet 15 napnál kevesebb. Csak azok a gazdasági szereplők vehetnek részt az eljárásban, amelyeket a benyújtott információk értékelését követően a közszolgáltató ajánlatkérő meghívott. A közszolgáltató ajánlatkérő a 78. cikk (2) bekezdésében szereplő rendelkezéseknek megfelelően korlátozhatja azoknak az alkalmas részvételre jelentkezőknek a számát, akiket meghív az eljárásban való részvételre. A szerződés odaítélése a 82. cikk (2) bekezdésének megfelelően kizárólag a legjobb árérték-arányú ajánlat szempontja alapján végezhető.
(2) Az innovációs partnerség célja egy innovatív termék, szolgáltatás vagy építési beruházás kifejlesztése, és az ennek eredményeként létrejövő áruk, szolgáltatások vagy építési beruházások ezt követő beszerzése, feltéve, hogy azok megfelelnek a közszolgáltató ajánlatkérők és a résztvevők által egymás közt megállapított teljesítményszinteknek és költségeknek.
Az innovációs partnerségnek a kutatási és innovációs folyamat lépései szerint egymást követő szakaszokból kell felépülnie, amelyek magukban foglalhatják a termékek előállítását, a szolgáltatások nyújtását és az építési beruházások megvalósítását is. Az innovációs partnerségnek meg kell határoznia a partnerek által elérendő közbenső célokat, és rendelkeznie kell a díjazás megfelelő részletekben történő kifizetéséről is.
A közszolgáltató ajánlatkérő e célok alapján minden szakasz lezárulását követően dönthet a partnerség megszüntetéséről vagy - amennyiben az innovációs partnerséget több partnerrel hozta létre - a partnerek számának csökkentéséről egyéni szerződések felmondása révén, amennyiben a közbeszerzési dokumentumokban jelezte az említett lehetőségeket, és azok igénybevételének a feltételeit is.
(3) Ha e cikk másként nem rendelkezik, a közszolgáltató ajánlatkérőknek tárgyalniuk kell az ajánlattevőkkel az általuk benyújtott előzetes és - a végső kivételével - minden későbbi ajánlatról azok tartalmának fejlesztése érdekében.
A minimumkövetelmények és az odaítélési szempontok nem képezhetik tárgyalások tárgyát.
(4) A tárgyalások során a közszolgáltató ajánlatkérőnek minden ajánlattevővel szemben biztosítania kell az egyenlő bánásmódot. Ezért nem adhat megkülönböztető módon olyan tájékoztatást, amely egyes ajánlattevőket másokkal szemben előnyhöz juttathat. A közszolgáltató ajánlatkérőnek írásban értesítenie kell minden olyan ajánlattevőt, amelyet nem zártak ki az (5) bekezdésnek megfelelően, minden olyan módosításról, amely a műszaki leírásnak vagy más közbeszerzési dokumentumnak a minimumkövetelményeket meghatározó részein kívüli részeit érinti. A módosításokat követően a közszolgáltató ajánlatkérőknek elegendő időt kell biztosítaniuk arra, hogy az ajánlattevők adott esetben módosíthassák ajánlataikat, illetve benyújthassák módosított ajánlataikat.
A 39. cikknek megfelelően a közszolgáltató ajánlatkérő a tárgyalásokban részt vevő jelentkező vagy ajánlattevő által javasolt megoldást vagy az általa közölt egyéb bizalmas információt annak beleegyezése nélkül nem közölheti a többi résztvevővel. A beleegyezés nem adható meg általános mentesség formájában, hanem azt a konkrét információ tervezett közlésére vonatkozóan kell megadni.
(5) Az innovációs partnerségi eljárások során folyó tárgyalások egymást követő szakaszokban is lefolytathatók annak érdekében, hogy a szerződési hirdetményben, a szándék megerősítésére vonatkozó felhívásban vagy a közbeszerzési dokumentumokban meghatározott odaítélési szempontok alkalmazása révén csökkentsék a megvitatandó ajánlatok számát. A közszolgáltató ajánlatkérő köteles feltüntetni a szerződési hirdetményben, a szándék megerősítésére vonatkozó felhívásban vagy a közbeszerzési dokumentumokban, hogy élni fog-e ezzel a lehetőséggel.
(6) A részvételre jelentkezők kiválasztása során a közszolgáltató ajánlatkérőnek különösen a jelentkezőknek a kutatás és a fejlesztés, valamint az innovatív megoldások kifejlesztése és megvalósítása terén meglévő kapacitásával kapcsolatos kritériumokat kell alkalmaznia.
Csak azok a gazdasági szereplők nyújthatnak be az ajánlatkérő szerv által meghatározott - a létező megoldásokkal nem megoldható - igények teljesítésére irányuló kutatási és fejlesztési projektet, amelyeket a kért információk értékelését követően a közszolgáltató ajánlatkérő meghívott.
A közszolgáltató ajánlatkérőnek a közbeszerzési dokumentumokban fel kell tüntetnie, hogy milyen szabályokat kell alkalmazni a szellemitulajdon-jogokra vonatkozóan. Több partnerrel létrehozott innovációs partnerség esetében a 39. cikknek megfelelően a közszolgáltató ajánlatkérő a partnerségben részt vevő jelentkező vagy ajánlattevő által javasolt megoldást vagy az általa közölt egyéb bizalmas információt az adott partner beleegyezése nélkül nem közölheti a többi résztvevővel. A beleegyezés nem adható meg általános mentesség formájában, hanem azt a konkrét információ tervezett közlésére vonatkozóan kell megadni.
(7) A közszolgáltató ajánlatkérőnek biztosítania kell, hogy a partnerség felépítése, különösen a különböző szakaszok tartama és értéke tükrözze a javasolt megoldás innovatív jellegének mértékét és azt, hogy a piacon még nem elérhető innovatív megoldás kifejlesztéséhez milyen kutatási és innovációs tevékenységek sorozatára van szükség. A beszerzett áruk, szolgáltatások és építési beruházások becsült értékének arányban kell állnia a kifejlesztésükhöz szükséges beruházás értékével.
50. cikk
Felhívás nélküli tárgyalásos eljárás alkalmazása
A közszolgáltató ajánlatkérők felhívás nélküli tárgyalásos eljárást alkalmazhatnak a következő esetekben:
a)
az előzetes felhívást követően nem került benyújtásra ajánlat vagy megfelelő ajánlat, részvételi jelentkezés vagy megfelelő részvételi jelentkezés, feltéve, hogy a szerződés eredeti feltételei nem változtak meg lényegesen.
Az ajánlat akkor tekintendő nem megfelelőnek, ha nem releváns a szerződés szempontjából, mivel jelentős változtatások nélkül nyilvánvalóan nem képes teljesíteni a közszolgáltató ajánlatkérőnek a közbeszerzési dokumentumokban meghatározott igényeit és követelményeit. A részvételi jelentkezés akkor tekintendő nem megfelelőnek, ha az érintett gazdasági szereplőt a 78. cikk (1) bekezdése vagy a 80. cikk (1) bekezdése alapján ki kell vagy ki lehet zárni, vagy nem felel meg a közszolgáltató ajánlatkérő által z 78. vagy a 80. cikk alapján meghatározott kiválasztási szempontoknak;
b)
a szerződés kizárólag kutatás, kísérlet, tanulmány vagy fejlesztés célját szolgálja, és nem nyereségszerzésre vagy a kutatási és fejlesztési költségek fedezésére irányul, és az ilyen szerződés odaítélése nem sérti azoknak a későbbi szerződések a versenytárgyalás alapján történő odaítélését, amelyek többek között ezeket a célokat szolgálják;
c)
az építési beruházást, árubeszerzést vagy szolgáltatásnyújtást csak egy konkrét gazdasági szereplő képes teljesíteni a következő okok valamelyike miatt:
i.
a közbeszerzés célja egyedülálló művészeti alkotás vagy művészi előadás létrehozása vagy megvásárlása;
ii.
technikai okok miatt nem alakult ki verseny;
iii.
kizárólagos jogok, többek között a szellemitulajdon-jogok védelme.
Az ii. és az iii. alpontban foglalt kivételek csak akkor alkalmazandók, ha nem létezik ésszerű alternatíva vagy helyettesítési lehetőség, és a verseny hiánya nem annak a következménye, hogy mesterségesen leszűkítették a közbeszerzés paramétereit;
d)
feltétlenül szükséges, mivel a közszolgáltató ajánlatkérő által előre nem látható események által kiváltott rendkívüli sürgősség miatt a nyílt, a meghívásos és a felhívással induló tárgyalásos eljárás határideje nem tartható be. A rendkívüli sürgősség indokolására felhozott körülmények semmiképpen nem lehetnek a közszolgáltató ajánlatkérőnek betudhatók;
e)
az eredeti szállító által végzett olyan kiegészítő szállításokról van szó, amelyek célja vagy az áruk, illetve felszerelések részleges pótlása, vagy a meglévő áruk, illetve felszerelések kibővítése, amennyiben a szállító megváltozása esetén az ajánlatkérő arra kényszerülne, hogy olyan, eltérő műszaki jellemzőkkel rendelkező árut szerezzen be, amely inkompatibilitást, illetve az üzemeltetésben és a karbantartásban aránytalan műszaki nehézségeket eredményezne;
f)
olyan új építési munkákról, illetve szolgáltatásokról van szó, amelyek az attól a szerződő féltől megrendelt munkák megismétléséből állnak, amelynek ugyanaz a közszolgáltató ajánlatkérő már odaítélt egy korábbi szerződést, feltéve, hogy ezek az építési munkák, illetve szolgáltatások megfelelnek egy olyan alapprojektnek, amelyre az első szerződést a 44. cikk (1) bekezdése szerinti eljárást követően odaítélték.
Az alapprojektnek utalnia kell a lehetséges további építési beruházások vagy szolgáltatások terjedelmére, és azokra a feltételekre, amelyek szerint azokat oda fogják ítélni. Amint az első projektre ajánlati felhívást tettek közzé, közölni kell, hogy ezen eljárás alkalmazására sor kerülhet, és a közszolgáltató ajánlatkérőnek a 15. cikk és a 16. cikk alkalmazásakor figyelembe kell vennie a későbbi építési beruházások vagy szolgáltatások becsült összköltségét;
g)
árutőzsdén jegyzett és vásárolt áruk esetében;
h)
előnyös vásárlások, amennyiben az árubeszerzésnél alkalom nyílik egy nagyon rövid ideig fennálló, különösen előnyös lehetőség kihasználására, amelynél az ár a rendes piaci áraknál lényegesen alacsonyabb;
i)
akár az üzleti tevékenységét végleg beszüntető szállítótól, akár egy fizetésképtelenné vált vállalkozás felszámolójától - csődeljárás, felszámolási eljárás vagy csődegyezség keretében, vagy a nemzeti törvények vagy rendeletek szerinti más, hasonló eljárás keretében - áruk vagy szolgáltatások különösen előnyös feltételek mellett történő beszerzése;
j)
amennyiben az adott szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződést az ezen irányelvnek megfelelően szervezett tervpályázatot követően ítélik oda, és azt a tervpályázatban meghatározott szabályok értelmében a tervpályázat nyertesével vagy egyik nyertesével kell megkötni.
II. FEJEZET
Az elektronikus és az összetett beszerzés technikái és eszközei
51. cikk
Keretmegállapodások
(1) A közszolgáltató ajánlatkérők keretmegállapodásokat köthetnek, amennyiben alkalmazzák az ezen irányelvben előírt eljárásokat.
A keretmegállapodás egy vagy több ajánlatkérő és egy vagy több gazdasági szereplő között létrejött megállapodás, amelynek célja az egy adott időszakban odaítélendő szerződésekre irányadó feltételek megállapítása, különösen az árra és - szükség szerint - az előirányzott mennyiségekre vonatkozóan.
A keretmegállapodás tartama nem haladhatja meg a nyolc évet, kivéve a kellően - különösen a keretmegállapodás tárgyával - indokolt kivételes eseteket.
(2) A keretmegállapodáson alapuló szerződéseket objektív feltételek és szabályok alapján kell odaítélni, ezek közé tartozhat a verseny újbóli megindítása is a megkötött keretmegállapodásban részes fél gazdasági szereplők között. Ezeket a feltételeket és szabályokat a keretmegállapodáshoz kapcsolódó közbeszerzési dokumentumokban meg kell határozni.
Az első albekezdésben említett objektív feltételeknek és szabályoknak biztosítaniuk kell a keretmegállapodásban részes fél gazdasági szereplőkkel szembeni egyenlő bánásmódot. Amennyiben sor kerülhet az eljárás újbóli megindítására, a közszolgáltató ajánlatkérőknek elegendően hosszú határidőket kell meghatározniuk ahhoz, hogy az ajánlattevőknek minden egyes kiírás esetében elegendő idejük legyen az ajánlatuk benyújtására, és az egyes szerződéseket azoknak az ajánlattevőknek kell odaítélni, amelyek a keretmegállapodás kiírási feltételeiben meghatározott odaítélési szempontok alapján a legjobb ajánlatot tették.
A közszolgáltató ajánlatkérő nem élhet vissza a keretmegállapodással a verseny akadályozása, korlátozása vagy torzítása céljából.
52. cikk
Dinamikus beszerzési rendszerek
(1) A közszolgáltató ajánlatkérők azon gyakori beszerzések lebonyolítására, amelyek jellemzői - a piacon általában rendelkezésre álló formában - megfelelnek az ajánlatkérő által meghatározott követelményeknek, dinamikus beszerzési rendszert használhatnak. A dinamikus beszerzési rendszert teljes mértékben elektronikus folyamatként kell működtetni, és annak a beszerzési rendszer teljes fennállása alatt nyitva kell állnia bármely olyan gazdasági szereplő előtt, aki, illetve amely megfelel a kiválasztási szempontoknak. A rendszert fel lehet osztani termék-, építési beruházás vagy szolgáltatáskategóriákra, amelyeket az adott kategóriában végrehajtandó közbeszerzés jellemzői alapján objektív módon kell meghatározni. A jellemzők többek között vonatkozhatnak a rendszer alapján végzett konkrét közbeszerzések legnagyobb megengedett méretére, vagy arra a konkrét földrajzi területre, ahol az e közbeszerzések eredményeként kötött szerződések teljesítésére sor fog kerülni.
(2) A közbeszerzés dinamikus beszerzési rendszerben történő lefolytatása érdekében a közszolgáltató ajánlatkérőnek a meghívásos eljárás szabályait kell követnie. A kiválasztási szempontoknak megfelelő összes részvételre jelentkezőt fel kell venni a rendszerbe, és a rendszerbe felvehető részvételre jelentkezők száma nem korlátozható a 78. cikk (2) bekezdésének megfelelően. Amennyiben a közszolgáltató ajánlatkérő a rendszert e cikk (1) bekezdésének megfelelően termék-, építési beruházás vagy szolgáltatáskategóriákra bontotta, minden egyes kategória tekintetében meg kell határoznia az alkalmazandó kiválasztási szempontokat.
A 46. cikkben foglaltak ellenére a következő határidőket kell alkalmazni:
a)
A részvételi jelentkezések beérkezésének minimális határideje általában a szerződési hirdetmény, illetve ha időszakos előzetes tájékoztatót alkalmaznak eljárást megindító felhívásként, a szándék megerősítésére vonatkozó felhívás elküldésétől számított legalább 30 nap, és semmiképpen nem lehet 15 napnál kevesebb. A részvételi jelentkezések tekintetében nem határozhatók meg további beérkezési határidők, miután a dinamikus beszerzési rendszer keretében az első konkrét közbeszerzésre vonatkozó ajánlattételi felhívást elküldték;
b)
az ajánlatok beérkezésének minimális határideje az ajánlattételi felhívás elküldésétől számított legalább 10 nap. A 46. cikk (2) bekezdésének második és harmadik albekezdését alkalmazni kell.
(3) A dinamikus beszerzési rendszerrel összefüggő minden kommunikációt elektronikus úton kell végezni, a 40. cikk (1),(3), (5) és (6) bekezdésének megfelelően.
(4) A szerződés dinamikus beszerzési rendszer alapján történő odaítélése céljából a közszolgáltató ajánlatkérőnek:
a)
eljárást megindító felhívást kell közzétennie, amelyben egyértelműen közölnie kell, hogy dinamikus beszerzési rendszert alkalmaz;
b)
a közbeszerzési dokumentumokban fel kell tüntetnie legalább az előirányzott beszerzések jellegét és becsült mennyiségét, továbbá a dinamikus beszerzési rendszerrel, többek között annak működésmódjával, a használt elektronikus eszközökkel és a csatlakozás műszaki szabályaival és leírásával kapcsolatos valamennyi szükséges információt;
c)
fel kell tüntetnie a termékek, építési beruházások vagy szolgáltatások esetleges kategóriákba sorolását, és meg kell adnia az ezek meghatározásának alapjául szolgáló jellemzőket;
d)
a 73. cikknek megfelelően korlátlan és teljes körű közvetlen hozzáférést kell biztosítania a közbeszerzési dokumentumokhoz a rendszer érvényességének teljes idejére.
(5) A közszolgáltató ajánlatkérőnek a dinamikus beszerzési rendszer működésének teljes időtartama alatt biztosítania kell minden gazdasági szereplő számára annak lehetőségét, hogy a (2) bekezdésben említett feltételek mellett részvételre jelentkezzen a rendszerbe. A közszolgáltató ajánlatkérőnek a kérelmek kiválasztási szempontok szerinti értékelését a kérelmek beérkezésétől számított 10 munkanapon belül kell véglegesítenie. A határidőt indokolt esetben 15 munkanapra lehet hosszabbítani, különösen akkor, ha további dokumentumok vizsgálata válik szükségessé, vagy ha egyéb módon ellenőrizni kell, hogy a kiválasztási szempontok teljesültek-e.
Az első albekezdés ellenére mindaddig, amíg a dinamikus beszerzési rendszer keretében az első konkrét közbeszerzésre vonatkozó ajánlattételi felhívást el nem küldték, a közszolgáltató ajánlatkérők meghosszabbíthatják az odaítélési időszakot, feltéve, hogy a meghosszabbított odaítélési időszak alatt nem tesznek közzé ajánlattételi felhívást. A közbeszerzési dokumentumokban fel kell tüntetniük azon meghosszabbított időszak hosszát, amellyel élni kívánnak.
A közszolgáltató ajánlatkérőnek a lehető legrövidebb időn belül értesítenie kell az érintett gazdasági szereplőt arról, hogy felvették-e a dinamikus beszerzési rendszerbe.
(6) A közszolgáltató ajánlatkérőnek a 74. cikknek megfelelően a rendszerbe felvett minden résztvevőt fel kell hívnia arra, hogy a dinamikus beszerzési rendszer keretében történő minden egyes közbeszerzés tekintetében nyújtson be ajánlatot. Ha a dinamikus beszerzési rendszert építésiberuházás-, termék- vagy szolgáltatáskategóriákra bontották, a közszolgáltató ajánlatkérőnek az adott közbeszerzésnek megfelelő kategóriába felvett minden résztvevőt fel kell kérnie ajánlat benyújtására.
A közszolgáltató ajánlatkérők annak az ajánlattevőnek ítélik oda a szerződést, amely a dinamikus beszerzési rendszerről szóló szerződési hirdetményben, a szándék megerősítésére vonatkozó felhívásban, illetve - abban az esetben, ha eljárást megindító felhívásként a minősítési rendszer meglétéről szóló hirdetményt alkalmaznak - az ajánlattételi felhívásban megállapított odaítélési szempontok alapján a legjobb ajánlatott tette. E szempontokat adott esetben az ajánlattételi felhívásban pontosítani lehet.
(7) A 80. cikkel összhangban a 2014/24/EU irányelv szerinti kizárási vagy kiválasztási kritériumokat alkalmazó közszolgáltató ajánlatkérő a dinamikus beszerzési rendszer fennállása alatt bármikor előírhatja a rendszerbe felvett részvételre jelentkezők számára, hogy az erre irányuló kérés megküldésének időpontjától számított öt munkanapon belül nyújtsák be az említett irányelv 59. cikkének (1) bekezdésében meghatározott nyilatkozat megújított és naprakésszé tett változatát.
Az említett 59. cikk (2)-(4) bekezdését a dinamikus beszerzési rendszer teljes fennállása alatt alkalmazni kell.
(8) A közszolgáltató ajánlatkérőnek az eljárást megindító felhívásban jeleznie kell a dinamikus beszerzési rendszer fennállásának időtartamát. A közszolgáltató ajánlatkérőknek a fennállás időtartamában bekövetkezett minden változásról tájékoztatniuk kell a Bizottságot a következő formanyomtatványok felhasználásával:
a)
ha a fennállás időtartama a rendszer megszüntetése nélkül módosul, a dinamikus beszerzési rendszerre vonatkozó eljárást megindító felhíváshoz eredetileg használt formanyomtatvány;
b)
ha a rendszer megszűnik, a szerződés odaítéléséről szóló, a 70. cikkben említett tájékoztató.
(9) Az érdekelt, illetve a dinamikus beszerzési rendszerben részt vevő gazdasági szereplők terhére sem a dinamikus beszerzési rendszer fennállása előtt, sem az alatt, semmilyen díj nem számolható fel.
53. cikk
Elektronikus árlejtés
(1) A közszolgáltató ajánlatkérők elektronikus árlejtést is alkalmazhatnak, amelyben új - egyre csökkentett - árakat és/vagy az ajánlat egyes elemeire vonatkozó új értékeket kínálnak.
E célból a közszolgáltató ajánlatkérőknek az elektronikus árlejtést ismétlődő elektronikus folyamatként kell kialakítaniuk, amely az ajánlatok első teljes körű értékelése után indul el, lehetővé téve az ajánlatok automatikus értékelési módszerek alkalmazásával történő rangsorolását.
Egyes szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések és egyes építési beruházásra irányuló szerződések tárgya szellemi alkotómunka, így például építmények megtervezése, így azokat nem lehetséges automatikus értékelési módszerek alkalmazásával rangsorolni, ezért az ilyen közbeszerzések nem képezhetik elektronikus árlejtések tárgyát.
(2) A nyílt, vagy a meghívásos és a felhívással induló tárgyalásos eljárásban a közszolgáltató ajánlatkérő dönthet úgy, hogy a szerződés odaítélését elektronikus árlejtés előzze meg, amennyiben a közbeszerzési dokumentumok tartalma - különösen a műszaki leírás - pontosan meghatározhatók.
Ugyanilyen körülmények között az elektronikus árlejtés megtartható az 51. cikk (2) bekezdése szerinti keretmegállapodás felei közötti eljárás újbóli megindítása esetén is, valamint az 52. cikkben említett dinamikus beszerzési rendszer keretében odaítélendő szerződések esetében az eljárás újbóli megindítása esetén is.
(3) Az elektronikus árlejtésnek a következő ajánlati elemek valamelyikén kell alapulnia:
a)
kizárólag az árak, amennyiben a szerződés odaítélése kizárólag az ár alapján történik;
b)
az árak és/vagy a közbeszerzési dokumentumokban feltüntetett ajánlati összetevők új értékei, amennyiben - költséghatékonysági megközelítést alkalmazva - a legjobb ár- minőség arányt képviselő vagy a legalacsonyabb összegű ellenszolgáltatást tartalmazó ajánlatnak ítélik oda a szerződést.
(4) Az elektronikus árlejtés tartása mellett döntő közszolgáltató ajánlatkérőnek e tényt fel kell tüntetnie a szerződési hirdetményben, a szándék megerősítésére vonatkozó felhívásban, vagy, amennyiben a minősítési rendszer meglétéről szóló hirdetményt alkalmaznak eljárást megindító felhívásként, az ajánlattételi felhívásban. A közbeszerzési dokumentumoknak tartalmazniuk kell legalább a VII. mellékletben foglalt információkat.
(5) A közszolgáltató ajánlatkérőnek, mielőtt elektronikus árlejtést tartana, a meghatározott odaítélési szempontnak vagy szempontoknak és az azok tekintetében rögzített súlyozásnak megfelelően el kell végeznie az ajánlatok teljes körű első értékelését.
Egy ajánlat akkor tekintendő érvényesnek, ha azt olyan ajánlattevő nyújtotta be, akit vagy amelyet nem zártak ki az 78. cikk (1) bekezdése vagy a 80. cikk (1) bekezdése alapján, aki vagy amely megfelel a 78. és a 80. cikk értelmében meghatározott kiválasztási szempontoknak, és akinek vagy amelynek az ajánlata összhangban áll a műszaki leírással anélkül, hogy szabálytalan vagy érvénytelen lenne, vagy nem megfelelő lenne.
Szabálytalannak kell tekinteni különösen azokat az ajánlatokat, amelyek nem felelnek meg a közbeszerzési dokumentumoknak, amelyek késve érkeztek, ahol bizonyított az összejátszás vagy a korrupció, vagy amelyekben az árat az ajánlatkérő szervek kirívóan alacsony összegűnek találták. Elfogadhatatlannak kell tekinteni különösen azokat az ajánlatokat, amelyeket a szükséges képesítéssel nem rendelkező ajánlattevők nyújtottak be, valamint amelyeknek az értéke meghaladja az ajánlatkérő szervnek a közbeszerzési eljárás megindítása előtt meghatározott és dokumentált költségvetését.
Az ajánlat akkor tekintendő nem megfelelőnek, ha nem releváns a szerződés szempontjából, mivel jelentős változtatások nélkül nyilvánvalóan nem képes teljesíteni a közszolgáltató ajánlatkérőnek a közbeszerzési dokumentumokban meghatározott igényeit és követelményeit. A részvételi jelentkezés akkor tekintendő nem megfelelőnek, ha az érintett gazdasági szereplőt a 78. cikk (1) bekezdése vagy a 80. cikk (1) bekezdése alapján ki kell, vagy ki lehet zárni, vagy nem felel meg a közszolgáltató ajánlatkérő által a 78. vagy a 80. cikk alapján meghatározott kiválasztási szempontoknak.
Minden, elfogadható ajánlatot benyújtó ajánlattevőt elektronikus úton egyidejűleg fel kell hívni arra, hogy vegyen részt az elektronikus árlejtésen, a felhívásban szereplő utasítások szerinti összeköttetés felhasználásával, a megjelölt időpontban. Az elektronikus árlejtés több egymást követő szakaszból is állhat. Az elektronikus árlejtés legkorábban a felhívások feladása után két munkanappal kezdődhet meg.
(6) A felhíváshoz csatolni kell az érintett ajánlattevő ajánlata tekintetében a 82. cikk (5) bekezdésének első albekezdésében meghatározott súlyozásnak megfelelően végzett teljes körű értékelés eredményét.
A felhívásnak azt az elektronikus árlejtés során alkalmazandó matematikai képletet is tartalmaznia kell, amely a benyújtott új árakon és/vagy új értékeken alapuló automatikus újrarangsorolás megállapításához szükséges. Azt az esetet kivéve, ha a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlatot kizárólag az ár alapján választják ki, a képletnek tartalmaznia kell az összességében legelőnyösebb ajánlat meghatározása céljából megállapított valamennyi szempontnak az eljárást megindító felhívásként alkalmazott tájékoztatóban vagy más közbeszerzési dokumentumban szereplő súlyozását. E célból bármely értéktartományt előzetesen egy meghatározott értékre kell csökkenteni.
Amennyiben többváltozatú ajánlatok benyújtása megengedett, minden egyes változatra külön képletet kell meghatározni.
(7) A közszolgáltató ajánlatkérőnek az elektronikus árlejtés minden szakaszában minden ajánlattevőt haladéktalanul annyi információval kell ellátnia, amely elegendő ahhoz, hogy az ajánlattevő bármikor meggyőződhessen relatív rangsorolásáról. A közszolgáltató ajánlatkérő a benyújtott árakra vagy értékekre vonatkozó egyéb információt is közölhet, feltéve, hogy ennek lehetősége szerepel a leírásban. Bármikor bejelentheti az árlejtés bármely konkrét szakaszában résztvevők számát is. Az elektronikus árlejtés egyik szakaszában sem fedheti fel azonban az ajánlattevők kilétét.
(8) A közszolgáltató ajánlatkérőnek az elektronikus árlejtést a következő variációk közül egy vagy több módszert alkalmazva kell lezárnia:
a)
az előre megadott napon és időpontban;
b)
ha nem kap több olyan új árat vagy új értéket, amely megfelelne a minimális eltérésre vonatkozó követelményeknek, feltéve, hogy korábban feltüntette, hogy mennyi idő telhet el az utolsó ajánlat beérkezése után az elektronikus árlejtés lezárásáig; vagy
c)
ha az előzetesen megállapított árlejtési szakaszok befejeződtek.
Amennyiben a közszolgáltató ajánlatkérő az elektronikus árlejtést ezen albekezdés c) pontjának megfelelően - esetleg azt a b) pontjában megállapított szabályokkal együttesen alkalmazva - szándékozik lezárni, az árlejtésben való részvételre vonatkozó felhívásban fel kell tüntetnie minden egyes árlejtési szakasz ütemtervét.
(9) Az elektronikus árlejtés lezárása után a közszolgáltató ajánlatkérőnek a szerződés a 82. cikkel összhangban, az elektronikus árlejtés eredményei alapján kell odaítélnie.
54. cikk
Elektronikus katalógusok
(1) Ha a közszolgáltató ajánlatkérő előírja, hogy elektronikus kommunikációs utat kell alkalmazni, akkor előírhatja, hogy az ajánlatok benyújtása elektronikus katalógus formájában történjen, illetve, hogy elektronikus katalógust kelljen csatolni az ajánlathoz.
A tagállamok a közbeszerzések bizonyos fajtái esetében kötelezővé tehetik az elektronikus katalógusok használatát.
Az elektronikus katalógus formájában benyújtott ajánlatokhoz az ajánlatot kiegészítő egyéb dokumentumok mellékelhetők.
(2) Az elektronikus katalógusokat a részvételre jelentkezőknek vagy az ajánlattevőknek egy konkrét közbeszerzési eljárásban való részvétel céljából kell létrehozniuk, az ajánlatkérő által megállapított műszaki leírásnak és formátumnak megfelelően.
Ezenkívül az elektronikus katalógusoknak meg kell felelniük az elektronikus kommunikációs eszközökre vonatkozó követelményeknek, valamint a közszolgáltató ajánlatkérő által a 40. cikkel összhangban meghatározott további előírásoknak is.
(3) Amennyiben az ajánlatokat elektronikus katalógus formájában kell benyújtani, illetve az ilyen benyújtást elfogadják, a közszolgáltató ajánlatkérők kötelesek:
a)
közölni ezt a szerződési hirdetményben, a szándék megerősítésére vonatkozó felhívásban, illetve, ha minősítési rendszer meglétéről szóló hirdetményt alkalmaznak eljárást megindító felhívásként, az ajánlattételi vagy tárgyalási felhívásban;
b)
a közbeszerzési dokumentumokban feltüntetni a 40. cikk (6) bekezdése szerinti, az elektronikus katalógus formátumával, a felhasznált elektronikus eszközökkel és a csatlakozás műszaki szabályaival és leírásával kapcsolatos valamennyi szükséges információt.
(4) Ha az ajánlatok elektronikus formában történő benyújtását követően egynél több gazdasági szereplővel kerül sor keretmegállapodás megkötésére, akkor a közszolgáltató ajánlatkérők rendelkezhetnek úgy, hogy az eljárás egyes konkrét szerződések tekintetében való újbóli megindítása a frissített katalógusok alapján menjen végbe. Ilyen esetben a közszolgáltató ajánlatkérőknek az alábbi módszerek egyikét kell alkalmazniuk:
a)
fel kell hívniuk az ajánlattevőket, hogy a szóban forgó konkrét szerződés követelményeihez igazítva ismételten nyújtsák be elektronikus katalógusaikat; vagy
b)
értesíteniük kell az ajánlattevőket, hogy a már benyújtott elektronikus katalógusokból szándékoznak összegyűjteni azokat az információkat, amelyek az adott közbeszerzéshez igazított ajánlatok létrehozásához szükségesek; feltéve, hogy e módszer alkalmazását bejelentették a keretmegállapodással kapcsolatos közbeszerzési dokumentumokban.
(5) Ha a közszolgáltató ajánlatkérők a (4) bekezdés b) pontjának megfelelően konkrét szerződések tekintetében újból megindítják az eljárást, értesíteniük kell az ajánlattevőket arról az időpontról, amikor az adott szerződés követelményeihez igazított ajánlatok létrehozásához szükséges információk összegyűjtését tervezik, és lehetőséget kell adniuk az ajánlattevők számára az információgyűjtés elutasítására.
A közszolgáltató ajánlatkérőknek megfelelő időt kell hagyniuk az értesítés és a tényleges információgyűjtés között.
A szerződés odaítélése előtt a közszolgáltató ajánlatkérőknek át kell adniuk az összegyűjtött információkat az érintett ajánlattevőnek, hogy lehetőséget adjanak neki annak megerősítésére, hogy az így létrehozott ajánlat nem tartalmaz lényegi hibákat, vagy kifogása jelzésére, amennyiben lényegi hibát észlel.
(6) A közszolgáltató ajánlatkérők odaítélhetnek szerződést dinamikus beszerzési rendszer keretében előírva, hogy a konkrét szerződésekre vonatkozó ajánlatokat elektronikus katalógus formájában kell benyújtani.
A közszolgáltató ajánlatkérők a (4) bekezdés b) pontjának és az (5) bekezdésnek megfelelően is odaítélhetnek szerződést dinamikus beszerzési rendszer keretében, amennyiben a dinamikus beszerzési rendszerben való részvétel iránti kérelmet a közszolgáltató ajánlatkérő által megállapított műszaki leírásnak és formátumnak megfelelő elektronikus katalógus egészíti ki. A katalógust a részvételre jelentkezőknek utólag kell kitölteniük, akkor, amikor tájékoztatják őket a közszolgáltató ajánlatkérő azzal kapcsolatos szándékáról, hogy a (4) bekezdés b) pontjában foglalt eljárás útján alakít ki ajánlatokat.
55. cikk
Központosított beszerzési tevékenységek és központi beszerző szervek
(1) A tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy a közszolgáltató ajánlatkérők beszerezhetnek árukat és/vagy szolgáltatásokat valamely, a 2. cikk 10. pontjának a) alpontjában említett központosított beszerzési tevékenységet végző központi beszerző szervtől.
A tagállamok rendelkezhetnek úgy is, hogy a közszolgáltató ajánlatkérők beszerezhetnek építési beruházásokat, árukat és szolgáltatásokat a központi beszerző szervek által odaítélt szerződések, valamely központi beszerző szerv által működtetett dinamikus beszerzési rendszerek vagy valamely, a 2. cikk 10. pontjának b) alpontjában említett központosított beszerzési tevékenységet végző központi beszerző szerv által megkötött keretmegállapodás felhasználásával is. Ha egy adott központi beszerző szerv által működtetett dinamikus beszerzési rendszert más ajánlatkérők is igénybe vehetnek, azt a dinamikus beszerzési rendszer létrehozására irányuló eljárást megindító felhívásban fel kell tüntetni.
Az első és második albekezdést illetően a tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy egyes közbeszerzéseket központi beszerző szerveken vagy egy vagy több meghatározott központi beszerző szerven keresztül kell lebonyolítani.
(2) A közszolgáltató ajánlatkérő teljesíti az ezen irányelv szerinti kötelezettségeit, amikor valamely, a 2. cikk 10. pontjának a) alpontjában említett központosított beszerzési tevékenységet végző központi beszerző szervtől szerez be árukat vagy szolgáltatásokat.
Továbbá, a közszolgáltató ajánlatkérő akkor is teljesíti az ezen irányelv szerinti kötelezettségeit, amikor központi beszerző szervek által odaítélt szerződések, valamely központi beszerző szerv által működtetett dinamikus beszerzési rendszerek vagy valamely, a 2. cikk 10. pontjának b) alpontjában említett központosított beszerzési tevékenységet kínáló központi beszerző szerv által megkötött keretmegállapodás felhasználásával szerez be építési beruházásokat, árukat vagy szolgáltatásokat.
Az érintett közszolgáltató ajánlatkérő azonban felelős az ezen irányelv szerinti kötelezettségek teljesítéséért az eljárás általa lefolytatott részei, például a következők tekintetében:
a)
a szerződés olyan dinamikus beszerzési rendszer keretében való odaítélése, amelyet egy központi beszerző szerv működtet; vagy
b)
eljárás újbóli megindítása olyan keretmegállapodás alapján, amelyet egy központi beszerző szerv kötött meg.
(3) A központi beszerző szerv által lebonyolított összes közbeszerzési eljárást elektronikus kommunikációs eszközök alkalmazásával kell elvégezni, a 40. cikkben foglalt követelményeknek megfelelően.
(4) A közszolgáltató ajánlatkérők számára lehetővé kell tenni, hogy az ezen irányelvben előírt eljárások alkalmazása nélkül ítéljenek oda valamely központi beszerző szervnek egy központosított beszerzési tevékenységek végzésére irányuló szerződést.
Az ilyen szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések kiterjedhetnek járulékos beszerzési tevékenységek végzésére is.
56. cikk
Eseti közös közbeszerzés
(1) Két vagy több közszolgáltató ajánlatkérő megállapodhat egyes konkrét beszerzések közös megvalósításáról.
(2) Ha egy közbeszerzési eljárás lebonyolítására teljes egészében minden érintett közszolgáltató ajánlatkérő nevében, közösen kerül sor, akkor azok együttesen felelősek az ezen irányelv szerinti kötelezettségeik teljesítéséért. Ez vonatkozik azokra az esetekre is, amikor a közbeszerzési eljárást a közszolgáltató ajánlatkérők egyike egyedül bonyolítja le saját maga és a többi érintett közszolgáltató ajánlatkérő nevében.
Ha egy közbeszerzési eljárás lebonyolítására nem teljes egészében minden érintett közszolgáltató ajánlatkérő nevében kerül sor, akkor azok csak a közösen végzett részek tekintetében tartoznak együttes felelősséggel. Minden egyes közszolgáltató ajánlatkérő kizárólagosan felelős az ezen irányelv szerinti kötelezettségei teljesítéséért azon részek tekintetében, amelyeket a saját nevében végez.
57. cikk
Különböző tagállamok közszolgáltató ajánlatkérőinek részvételével zajló beszerzések
(1) A 28-31. cikk sérelme nélkül, különböző tagállamok közszolgáltató ajánlatkérői közösen is odaítélhetnek szerződéseket az ebben a cikkben meghatározott valamely módon.
A közszolgáltató ajánlatkérők nem alkalmazhatják az ebben a cikkben meghatározott eszközöket abból a célból, hogy elkerüljék az uniós joggal összhangban álló azon kötelező közjogi rendelkezések alkalmazását, amelyeknek a tagállamukban a hatálya alá tartoznak.
(2) A tagállamok nem tilthatják meg a közszolgáltató ajánlatkérőik számára, hogy igénybe vegyenek más tagállamokban található központi beszerző szervek által kínált központosított beszerzési tevékenységeket.
A közszolgáltató ajánlatkérő tagállamától eltérő tagállamban található központi beszerző szerv által kínált központosított beszerzési tevékenységek tekintetében azonban a tagállamok dönthetnek úgy, hogy kikötik, hogy ajánlatkérőik kizárólag a 2. cikk 10. pontjának a) vagy b) alpontjában meghatározottak szerinti központosított beszerzési tevékenységeket vehetik igénybe.
(3) Amennyiben más tagállamban található központi beszerző szerv központosított beszerzési tevékenységet nyújt, annak azon tagállam nemzeti rendelkezéseinek megfelelően kell történnie, amelyben a központi beszerző szerv található.
Azon tagállam nemzeti rendelkezései, amelyben a központi beszerző szerv található, a következőkre is alkalmazandók:
a)
szerződés odaítélése dinamikus beszerzési rendszer keretében;
b)
eljárás újbóli megindítása keretmegállapodás esetében.
(4) Különböző tagállamokból származó több közszolgáltató ajánlatkérő együttesen is odaítélhet szerződést, köthet keretmegállapodást vagy működtethet dinamikus beszerzési rendszert. Szerződéseket a keretmegállapodás vagy a dinamikus beszerzési rendszer alapján is odaítélhetnek. Hacsak a szükséges elemeket nem szabályozza az érintett tagállamok között megkötött nemzetközi megállapodás, a részt vevő közszolgáltató ajánlatkérőknek megállapodást kell kötniük, amelyben meg kell határozniuk a következőket:
a)
a felek felelősségi köre és a vonatkozó alkalmazandó nemzeti rendelkezések;
b)
a közbeszerzési eljárás belső megszervezése, ideértve az eljárás irányítását, a beszerzendő építési beruházások, áruk vagy szolgáltatások elosztását és a szerződések megkötését.
A részt vevő közszolgáltató ajánlatkérő teljesíti az ezen irányelv szerinti kötelezettségeit, amikor a közbeszerzési eljárásért felelős közszolgáltató ajánlatkérőtől építési beruházást, árut vagy szolgáltatást szerez be. Az a) pontban említett felelősségi körök és alkalmazandó nemzeti jog meghatározása során a közszolgáltató ajánlatkérők a felelősségi köröket megoszthatják egy vagy több részt vevő közszolgáltató ajánlatkérő között, és kijelölhetik bármely tagállamuk nemzeti jogának alkalmazandó rendelkezéseit. A felelősségi köröket és az alkalmazandó nemzeti jogot fel kell tüntetni a közösen odaítélt szerződések közbeszerzési dokumentumaiban.
(5) Ha több, különböző tagállamokban lévő közszolgáltató ajánlatkérő létrehozott egy közös jogi személyt, ideértve az 1082/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (41) szerinti európai területi együttműködési csoportosulást vagy más, az uniós jog szerint létrehozott jogi személyt, a részt vevő közszolgáltató ajánlatkérőknek a közös jogalany illetékes szervének döntése útján meg kell állapodniuk arról, hogy melyik alábbi tagállam nemzeti közbeszerzési szabályai alkalmazandók:
a)
annak a tagállamnak a nemzeti rendelkezései, amelyben a közös jogalany székhelye található;
b)
annak a tagállamnak a nemzeti rendelkezései, amelyben a közös jogalany a tevékenységét végzi.
Az első albekezdésben említett megállapodás szólhat határozatlan időre, ha azt a közös jogalany létesítő okiratában rögzítik, határozott időre vagy a szerződések meghatározott típusaira, illetve egy vagy több egyedi szerződés odaítélésére.
III. FEJEZET
Az eljárás menete
1. szakasz
Előkészítés
58. cikk
Előzetes piaci konzultációk
A közbeszerzési eljárás megindítása előtt a közszolgáltató ajánlatkérők piaci konzultációkat folytathatnak annak érdekében, hogy előkészítsék a közbeszerzést, valamint hogy tájékoztassák a gazdasági szereplőket a beszerzési terveikről és követelményeikről.
E célból a közszolgáltató ajánlatkérők például a közbeszerzési eljárás megtervezése és lebonyolítása során felhasználható tanácsot kérhetnek, illetve fogadhatnak el független szakértőktől, hatóságoktól vagy piaci résztvevőktől. A tanács a közbeszerzési eljárás megtervezése és lebonyolítása során felhasználható, feltéve, hogy a tanácsadás nem jár a versenytorzulásával, illetve nem vezet a megkülönböztetésmentesség és az átláthatóság elvének megsértéséhez.
59. cikk
Részvételre jelentkezők vagy ajánlattevők előzetes részvétele
Ha egy részvételre jelentkező, ajánlattevő vagy valamely részvételre jelentkezőhöz, illetve ajánlattevőhöz kapcsolódó vállalkozás - akár az 58. cikk összefüggésében, akár másként - tanácsot adott a közszolgáltató ajánlatkérőnek vagy egyéb módon részt vett a közbeszerzési eljárás előkészítésében, a közszolgáltató ajánlatkérő köteles megfelelő intézkedéseket tenni annak biztosítása érdekében, hogy a szóban forgó részvételre jelentkező vagy ajánlattevő részvétele ne torzítsa a versenyt.
Ezek közé az intézkedések közé tartozik a részvételre jelentkezőnek vagy az ajánlattevőnek a beszerzési eljárás előkészítésében való részvételével kapcsolatban kicserélt, illetve abból származó releváns információk közlése a többi részvételre jelentkezővel és ajánlattevővel, valamint az ajánlatok beérkezésére a megfelelő határidők meghatározása. Az érintett részvételre jelentkező vagy ajánlattevő csak akkor zárható ki az eljárásból, ha nincs más eszköz arra, hogy az egyenlő bánásmód elvének tiszteletben tartására vonatkozó kötelezettség betartását biztosítsák.
Az ilyen okból történő kizárást megelőzően biztosítani kell a részvételre jelentkezőknek vagy ajánlattevőknek annak lehetőségét, hogy bebizonyítsák, hogy a közbeszerzési eljárás előkészítésében való részvételük nem képes a verseny torzítására. A meghozott intézkedéseket dokumentálni kell a 100. cikkben előírt egyedi jelentésben.
60. cikk
Műszaki leírás
(1) A VIII. melléklet 1. pontjában meghatározott műszaki leírást fel kell tüntetni a közbeszerzési dokumentumokban. A műszaki leírásnak meg kell határoznia az építési beruházás, a szolgáltatás vagy az áru kívánt tulajdonságait.
Az említett tulajdonságok utalhatnak a kért építési beruházás, áru vagy szolgáltatás előállításának, illetve nyújtásának folyamatára vagy módszerére vagy az életciklusa bármely más szakaszának valamely konkrét folyamatára, még akkor is, ha ezek a tényezők nem képviselnek lényeges elemet, feltéve, hogy kapcsolódnak a szerződés tárgyához, valamint a szerződés értékéhez és céljaihoz képest arányosak.
A műszaki leírás meghatározhatja továbbá, hogy szükség lesz-e a szellemitulajdon-jogok átruházására.
Minden olyan beszerzés esetében, amelyet természetes személyek - akár a lakosság, akár a közszolgáltató ajánlatkérő alkalmazottai - általi felhasználásra szánnak, a megfelelően indokolt esetektől eltekintve a műszaki leírást úgy kell megállapítani, hogy az figyelembe vegye a fogyatékossággal élő személyek számára való akadálymentesség és az egyetemes tervezés szempontjait is.
Amennyiben az Unió jogi aktusban kötelező akadálymentességi követelményeket fogad el, a műszaki leírást - amennyiben a fogyatékossággal élő személyek számára való akadálymentesség vagy az egyetemes tervezés követelményeit érinti - a szóban forgó jogalkotási aktusra való hivatkozással kell megállapítani.
(2) A műszaki leírásnak valamennyi gazdasági szereplő számára egyenlő lehetőséget kell nyújtani a beszerzési eljárásban való részvételre, és nem lehet olyan hatása, amely indokolatlanul akadályozná a verseny biztosítását a közbeszerzés során.
(3) Az uniós joggal összeegyeztethető kötelező nemzeti műszaki szabályok sérelme nélkül, a műszaki leírást az alábbi módszerek valamelyikével kell kidolgozni:
a)
a teljesítmény, illetve a funkcionális követelmények meghatározásával, ideértve a környezetvédelmi jellemzőket is, feltéve, hogy a paraméterek kellően pontosak ahhoz, hogy lehetővé tegyék az ajánlattevők számára a szerződés tárgyának meghatározását, a közszolgáltató ajánlatkérők számára pedig a szerződés odaítélését;
b)
a műszaki leírásra való hivatkozással és - a következő preferenciális sorrendben - a következőkre történő hivatkozással: az építési beruházási munkák tervezésére, számítási módszerére és kivitelezésére, valamint az áruk felhasználására vonatkozó európai szabványokat, európai műszaki tanúsítványokat, közös műszaki leírásokat, nemzetközi szabványokat, az európai szabványügyi szervezetek által létrehozott egyéb műszaki hivatkozási rendszereket átültető nemzeti szabványok vagy - ezek bármelyikének hiányában - nemzeti szabványok, nemzeti műszaki tanúsítványok, illetve nemzeti műszaki leírások; valamennyi hivatkozást a „vagy azzal egyenértékű” kifejezésnek kell követnie;
c)
az a) pontban említett teljesítmény, illetve funkcionális követelmények meghatározásával, az e teljesítménynek, illetve funkcionális követelményeknek való megfelelés feltételezését lehetővé tevő, a b) pontban említett műszaki leírásra történő hivatkozással;
d)
egyes jellemzők tekintetében a b) pontban említett műszaki leírásra történő hivatkozással, más jellemzők tekintetében pedig az a) pontban említett teljesítményre, illetve funkcionális követelményekre történő hivatkozással.
(4) A szerződés tárgya által indokolt esetek kivételével a műszaki leírás nem hivatkozhat sem adott gyártmányra vagy forrásra, sem konkrét eljárásra, amely egy adott gazdasági szereplő termékeit vagy az általa nyújtott szolgáltatásokat jellemzi, illetve védjegyre, szabadalomra, típusra vagy adott származásra vagy gyártási folyamatra, ha ez az egyes vállalkozások vagy termékek előnyben részesítéséhez vagy kiszorításához vezetne. Az ilyen hivatkozás kivételes esetekben megengedhető, amennyiben nem lehetséges a szerződés tárgyának a (3) bekezdés szerinti, kellően pontos és érthető leírása. Az ilyen hivatkozást a „vagy azzal egyenértékű” kifejezésnek kell kísérnie.
(5) Ha a közszolgáltató ajánlatkérő él a (3) bekezdés b) pontjában említett műszaki leírásra való hivatkozás lehetőségével, nem utasíthat el ajánlatot azon az alapon, hogy az ajánlatban szereplő építési beruházások, áruk vagy szolgáltatások nem felelnek meg az általa megjelölt műszaki leírásnak, amennyiben az ajánlattevő ajánlatában bármely megfelelő eszközzel - ideértve a 62. cikkben említett bizonyítási eszközt is - bizonyítja, hogy az általa javasolt megoldások egyenértékű módon megfelelnek a műszaki leírásban meghatározott követelményeknek.
(6) Ha a közszolgáltató ajánlatkérő a (3) bekezdés a) pontjában megállapított lehetőséggel élve a műszaki leírásokat a teljesítmény, illetve a funkcionális követelmények szempontjából állapítja meg, nem utasíthat vissza olyan, építési beruházásra, árubeszerzésre vagy szolgáltatásnyújtásra irányuló ajánlatot, amely megfelel valamely európai szabványt, európai műszaki tanúsítványt, közös műszaki leírást, nemzetközi szabványt vagy valamely európai szabványügyi szervezet által létrehozott műszaki referenciarendszert átültető nemzeti szabványnak, amennyiben ezek a leírások az általa megállapított teljesítményre, illetve funkcionális követelményekre vonatkoznak.
Az ajánlattevőnek az ajánlatában bármely megfelelő eszközzel - ideértve az 62. cikkben említetteket is - bizonyítania kell, hogy a szabványnak megfelelő építési beruházás, áru vagy szolgáltatás megfelel a közszolgáltató ajánlatkérő teljesítménybeli, illetve funkcionális követelményeinek.
61. cikk
Jelölések
(1) Amennyiben a közszolgáltató ajánlatkérők különös környezeti, szociális vagy egyéb jellemzőkkel bíró építési beruházásokat, árukat vagy szolgáltatásokat kívánnak beszerezni, a műszaki leírásban, az odaítélési szempontok vagy a szerződés teljesítésére vonatkozó feltételek keretében előírhatják konkrét jelölés használatát, annak bizonyítékaként, hogy az építési beruházások, szolgáltatások vagy áruk rendelkeznek az előírt jellemzőkkel, feltéve, hogy a következő feltételek mindegyike teljesül:
a)
a jelölési követelmények csak olyan jellemzőket érintenek, amelyek a szerződés tárgyához kapcsolódnak, és amelyek alkalmasak a szerződés tárgyát képező építési beruházás, árubeszerzés vagy szolgáltatás jellemzőinek meghatározására;
b)
a jelölési követelmények objektív módon ellenőrizhető és megkülönböztetéstől mentes szempontokon alapulnak;
c)
a jelölést olyan nyílt és átlátható eljárás keretében fogadják el, amelyben valamennyi érdekelt fél - ideértve a kormányzati szerveket, a fogyasztókat, a szociális partnereket a gyártókat, a forgalmazókat és a nem kormányzati szervezeteket - részt vehet;
d)
a jelölés valamennyi érdekelt fél számára hozzáférhető;
e)
a jelölési követelményeket olyan harmadik fél határozza meg, amelyre a jelölést kérelmező gazdasági szereplő nem tud jelentős befolyást gyakorolni.
Amennyiben az ajánlatkérő szerv nem írja elő, hogy az építési beruházásnak, árunak vagy szolgáltatásnak a címkére vonatkozó valamennyi követelményt teljesítenie kell, meg kell adnia az említett címkézési követelményeket.
A meghatározott jelölést előíró közszolgáltató ajánlatkérők minden olyan jelölést kötelesek elfogadni, amely bizonyítja, hogy az építési beruházás, áru vagy szolgáltatás egyenértékű címkézési követelményeknek felel meg.
Ha az érintett gazdasági szereplőnek rajta kívül álló okok miatt bizonyíthatóan nem volt lehetősége a közszolgáltató ajánlatkérő által megadott vagy egy azzal egyenértékű jelölésnek az adott határidőn belül történő megszerzésére, akkor a közszolgáltató ajánlatkérő a követelmények teljesítésének bizonyítására alkalmas egyéb eszközöket - például a gyártó műszaki dokumentációját - is köteles elfogadni, amennyiben az érintett gazdasági szereplő bizonyítja, hogy az általa lebonyolítandó építési beruházás, szállítandó áru vagy nyújtandó szolgáltatás megfelel az adott jelölés követelményeinek vagy a közszolgáltató ajánlatkérő által megadott konkrét követelményeknek.
(2) Amennyiben egy jelölés megfelel az (1) bekezdés b), c), d) és e) pontjában meghatározott feltételeknek, azonban a szerződés tárgyához nem kapcsolódó követelményeket is előír, a közszolgáltató ajánlatkérők nem követelhetik meg a jelölést mint olyat; ehelyett a műszaki leírást az adott jelölés részletes specifikációjára vagy szükség esetén annak a szerződés tárgyához kapcsolódó, és az adott tárgy jellemzőinek meghatározására alkalmas részeire való hivatkozással is meghatározhatják.
62. cikk
Vizsgálati jelentések, tanúsítás és egyéb bizonyítási eszközök
(1) A közszolgáltató ajánlatkérő megkövetelheti, hogy a gazdasági szereplők a műszaki leírásokban, illetve az odaítélési szempontok vagy a szerződés teljesítésére vonatkozó feltételek keretében meghatározott követelményeknek vagy kritériumoknak való megfelelés bizonyítékaként nyújtsanak be megfelelőségértékelő szervek által készített vizsgálati jelentést vagy ilyen szervek által kiállított tanúsítványt.
Ha a közszolgáltató ajánlatkérő megköveteli egy konkrét megfelelőségértékelő szerv által kiállított tanúsítvány benyújtását, a más elismert megfelelőségértékelő szerv által kiállított, ezzel egyenértékű tanúsítványokat is el kell fogadnia.
E bekezdés alkalmazásában a megfelelőségértékelő szerv a 765/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (42) megfelelően akkreditált, megfelelőség-értékelési tevékenységeket - így kalibrálást, vizsgálatot, tanúsítást és ellenőrzést - végző szerv.
(2) A közszolgáltató ajánlatkérők az (1) bekezdésben említetteken kívül más megfelelő bizonyítási eszközöket - például a gyártó műszaki dokumentációját - is kötelesek elfogadni, ha az érintett gazdasági szereplő nem juthat hozzá az (1) bekezdésben említett tanúsítványokhoz vagy vizsgálati jelentésekhez, illetve nem volt lehetősége azoknak az adott határidőn belül történő megszerzésére, feltéve, hogy ez nem a gazdasági szereplőnek tudható be, valamint feltéve, hogy az érintett gazdasági szereplő bizonyítja, hogy az általa lebonyolítandó építési beruházás, szállítandó áru vagy nyújtandó szolgáltatás megfelel a műszaki leírásban foglaltaknak, az odaítélési szempontoknak, illetve a szerződésteljesítési feltételeknek.
(3) A tagállamok kérésre a többi tagállam rendelkezésére bocsátanak minden olyan információt, amely az 60. cikk (6) bekezdésének, az 61. cikknek és az e cikk (1) és (2) bekezdésének megfelelően benyújtott bizonyítékokkal és iratokkal kapcsolatos. A gazdasági szereplő székhelye szerinti tagállam illetékes hatóságainak ezt a tájékoztatást a 102. cikkel összhangban kell megadniuk.
63. cikk
Műszaki leírások közlése
(1) A közszolgáltató ajánlatkérőnek kérésre a szerződés megszerzésében érdekelt gazdasági szereplők rendelkezésére kell bocsátania az árubeszerzésre, építési beruházásra vagy szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződéseiben rendszeresen említett műszaki leírásokat vagy azokat a műszaki leírásokat, amelyeket olyan szerződésekhez kíván alkalmazni, ahol az eljárást megindító felhívás egy időszakos előzetes tájékoztató. A műszaki leírást elektronikus úton, korlátlan és teljes körű közvetlen hozzáférést biztosítva kell rendelkezésre bocsátani, ellenszolgáltatás nélkül.
A műszaki leírást azonban az elektronikus úttól eltérően kell továbbítani, ha a 40. cikk (1) bekezdésének második albekezdésében meghatározott okok valamelyike miatt egyes közbeszerzési dokumentumok esetében nem kínálható fel az elektronikus úton történő, ingyenes, korlátlan és teljes körű közvetlen hozzáférés, vagy ha egyes közbeszerzési dokumentumok esetében azért nem kínálható fel az elektronikus úton történő, ingyenes, korlátlan és teljes körű közvetlen hozzáférés, mert a közszolgáltató ajánlatkérő alkalmazni kívánja a 39. cikk (2) bekezdését.
(2) Amennyiben e műszaki leírások az érdekelt gazdasági szereplők rendelkezésére álló olyan dokumentumokon alapulnak, amelyeket elektronikus úton, ingyenesen, korlátlan és teljes körű közvetlen hozzáférést biztosítva bocsátottak rendelkezésre, elegendő az e dokumentumokra való hivatkozás.
64. cikk
Változatok
(1) A közszolgáltató ajánlatkérők engedélyezhetik vagy előírhatják az ajánlattevők részére, hogy olyan többváltozatú ajánlatokat nyújtsanak be, amelyek megfelelnek a közszolgáltató ajánlatkérő által megállapított minimumkövetelményeknek.
A közszolgáltató ajánlatkérőknek a közbeszerzési dokumentumokban fel kell tüntetniük, hogy engedélyezik-e, illetve előírják-e többváltozatú ajánlatok benyújtását, és ha igen, azokat a minimumkövetelményeket is meg kell jelölniük, amelyeknek a többváltozatú ajánlatok esetében teljesülniük kell, továbbá a megjelenítésükre vonatkozó különös követelményeket, elsősorban azt, hogy többváltozatú ajánlatokat csak akkor lehet-e benyújtani, ha ezzel párhuzamosan sor került nem többváltozatú ajánlat benyújtására is. Ha a közszolgáltató ajánlatkérő engedélyezte vagy előírta többváltozatú ajánlatok benyújtását, akkor arról is köteles gondoskodni, hogy a kiválasztott odaítélési szempontok alkalmazhatók legyenek mind a szóban forgó minimumkövetelményeknek megfelelő többváltozatú ajánlatokra, mind a nem többváltozatú ajánlatokra.
(2) Árubeszerzésre vagy szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések odaítélésére irányuló eljárások esetében azok a közszolgáltató ajánlatkérők, amelyek engedélyezték vagy előírták többváltozatú ajánlatok benyújtását, nem utasíthatnak el egy többváltozatú ajánlatot kizárólag azon az alapon, hogy az adott ajánlat, amennyiben sikeres, inkább szolgáltatásnyújtásra, mint árubeszerzésre irányuló közbeszerzési szerződést eredményezne, vagy inkább árubeszerzésre, mint szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződést eredményezne.
65. cikk
A szerződések részekre bontása
(1) A közszolgáltató ajánlatkérők dönthetnek úgy, hogy a szerződést különálló részekben ítélik oda, és meghatározhatják az egyes részek méretét és tárgyát.
A közszolgáltató ajánlatkérőnek a szerződési hirdetményben, a szándék megerősítésére vonatkozó felhívásban, illetve, ha minősítési rendszer meglétéről szóló hirdetményt alkalmaz az eljárást megindító felhívásként, az ajánlati vagy tárgyalási felhívásban fel kell tüntetnie, hogy az ajánlatokat egy vagy több vagy minden rész tekintetében lehet-e benyújtani.
(2) A közszolgáltató ajánlatkérő korlátozhatja az egy ajánlattevőnek odaítélhető részek számát - akkor is, ha ajánlatot több vagy minden rész tekintetében is be lehet nyújtani -, amennyiben az egyes részek ajánlattevőnkénti maximális számát közölte a szerződési hirdetményben vagy a szándék megerősítésére, az ajánlattételre vagy a tárgyalásra vonatkozó felhívásban. A közszolgáltató ajánlatkérőnek fel kell tüntetnie a közbeszerzési dokumentumokban az általa annak eldöntésére alkalmazni kívánt, objektív és hátrányos megkülönböztetéstől mentes szempontokat, hogy mely részeket fogják odaítélni, ha az odaítélési szempontok alkalmazása azzal járna, hogy egy ajánlattevőnek a maximális számnál több részt ítélnének oda.
(3) A tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy abban az esetben, ha egyazon ajánlattevőnek egynél több részre vonatkozó szerződés ítélhető oda, akkor a közszolgáltató ajánlatkérők több vagy minden részt magában foglaló szerződést is odaítélhetnek, ha a szerződési hirdetményben vagy a szándék megerősítésére, ajánlattételre vagy tárgyalásra vonatkozó felhívásban feltüntették, hogy fenntartják e lehetőség alkalmazásának jogát, és közölték, hogy mely részek vagy részcsoportok vonhatók össze.
(4) A tagállamok kötelezővé tehetik a szerződések külön részek formájában történő odaítélését, a nemzeti joguknak megfelelően és az uniós jogra tekintettel meghatározott feltételek szerint. Az (1) bekezdés második albekezdését és adott esetben a (3) bekezdést alkalmazni kell.
66. cikk
A határidők megállapítása
(1) A részvételi jelentkezések és az ajánlatok beérkezésére vonatkozó határidő meghatározásakor a közszolgáltató ajánlatkérőnek különös figyelmet kell fordítania a szerződés összetettségére és az ajánlatok elkészítéséhez szükséges időre, a 45-49. cikkben megállapított minimális határidők sérelme nélkül.
(2) Amennyiben az ajánlatokat csak a helyszín megtekintése vagy a közbeszerzési dokumentumokhoz csatolt iratok helyszíni megtekintése után lehet elkészíteni, úgy az ajánlatok beérkezésének határidejét - amelynek hosszabbnak kell lennie a 45-49. cikkben meghatározott minimális határidőknél - úgy kell megállapítani, hogy valamennyi érintett gazdasági szereplő értesülhessen az ajánlat elkészítéséhez szükséges valamennyi információról.
(3) A közszolgáltató ajánlatkérőnek az alábbi esetekben meg kell hosszabbítania az ajánlatok beérkezésének határidejét, hogy valamennyi érintett gazdasági szereplő értesülhessen az ajánlat elkészítéséhez szükséges valamennyi információról:
a)
ha a további információkat, jóllehet azokat a gazdasági szereplők időben kérvényezték, bármilyen okból nem bocsátják rendelkezésre legalább az ajánlatok beérkezésének kitűzött határideje előtt hat nappal. A 45. cikk (3) bekezdésében említett gyorsított nyílt eljárás esetében ez az időtartam négy nap;
b)
ha a közbeszerzési dokumentumokat jelentős mértékben módosították.
A meghosszabbítás mértékének arányban kell állnia az információk vagy a változtatás jelentőségével.
Amennyiben a további információkat vagy nem kérték időben, vagy azok a megfelelő ajánlat elkészítése szempontjából jelentéktelenek, a közszolgáltató ajánlatkérők nem kötelesek meghosszabbítani a határidőket.
2. szakasz
Közzététel és átláthatóság
67. cikk
Időszakos előzetes tájékoztató
(1) A közszolgáltató ajánlatkérők a tervezett közbeszerzésekkel kapcsolatos szándékaikat időszakos előzetes tájékoztató közzététele útján közölhetik. A szóban forgó tájékoztatóknak a VI. melléklet A. részének I. szakaszában meghatározott információkat kell tartalmazniuk. A tájékoztatókat vagy az Európai Unió Kiadóhivatala teszi közzé, vagy a közszolgáltató ajánlatkérők a IX. melléklet 2. pontjának b) alpontjában említett felhasználói oldalukon. Ha a tájékoztatót a közszolgáltató ajánlatkérők teszik közzé a felhasználói oldalukon, akkor a IX. melléklet 3. pontjának megfelelően értesítést kell küldeniük az Európai Unió Kiadóhivatalának az időszakos előzetes tájékoztató közzétételéről. Az értesítésnek a VI. melléklet B. részében előírt információkat kell tartalmaznia.
(2) Amennyiben meghívásos, vagy felhívással induló tárgyalásos eljárások esetében az eljárást megindító felhívás időszakos előzetes tájékoztató útján történik, a tájékoztatónak az alábbi követelmények mindegyikének meg kell megfelelnie:
a)
konkrétan megjelöli az odaítélendő szerződés tárgyát képező árubeszerzést, építési beruházást vagy szolgáltatást;
b)
tartalmazza azt, hogy a szerződést az eljárást megindító felhívás további közzététele nélküli meghívásos vagy tárgyalásos eljárás útján ítélik oda, és felkéri az érdekelt gazdasági szereplőket, hogy részvételi szándékukat közöljék;
c)
a VI. melléklet A. részének I. szakaszában meghatározott információn kívül tartalmazza a VI. melléklet A. részének II. szakaszában meghatározott információkat is;
d)
a szándék megerősítésére vonatkozó felhívás megküldésének időpontja előtt legalább 35 nappal és legfeljebb 12 hónappal közzétételre megküldték.
Ezeket a tájékoztatókat nem kell közzétenni a felhasználói oldalon. A 72. cikk szerinti kiegészítő nemzeti szintű közzététel azonban - ha arra sor kerül - elvégezhető a felhasználói oldalon.
Az időszakos előzetes tájékoztató által érintett időszak a tájékoztató közzétételre történő továbbításának időpontjától számított legfeljebb 12 hónap lehet. Szociális és egyéb meghatározott szolgáltatásokra vonatkozó közbeszerzési szerződések esetében azonban a 92. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett időszakos előzetes tájékoztató által érintett időszak tizenkét hónapnál hosszabb is lehet.
68. cikk
A minősítési rendszer meglétéről szóló hirdetmények
(1) Ha a közszolgáltató ajánlatkérő a 77. cikkel összhangban minősítési rendszert kíván bevezetni, a rendszerről a X. mellékletben említett hirdetményt kell készíteni, feltüntetve a minősítési rendszer célját és a működésére vonatkozó szabályokhoz való hozzáférési lehetőséget.
(2) A közszolgáltató ajánlatkérőnek a minősítési rendszer meglétéről szóló hirdetményben fel kell tüntetnie a minősítési rendszer fennállásának időtartamát. A fennállás időtartamában bekövetkezett minden változásról tájékoztatnia kell az Európai Unió Kiadóhivatalát a következő formanyomtatványok felhasználásával:
a)
ha a fennállás időtartama a rendszer megszüntetése nélkül módosul, a minősítési rendszer meglétéről szóló hirdetmény formanyomtatványa;
b)
ha a rendszer megszűnik, a szerződés odaítéléséről szóló, a 70. cikkben említett tájékoztató.
69. cikk
A szerződési hirdetmény
A szerződési hirdetmény valamennyi eljárás tekintetében alkalmazható az eljárást megindító felhívásként. A hirdetménynek a XI. mellékletben meghatározott információkat kell tartalmaznia, és azt a 71. cikknek megfelelően kell közzétenni.
70. cikk
Tájékoztató a szerződés odaítéléséről
(1) A közszolgáltató ajánlatkérőnek a szerződés odaítéléséről vagy a megkötéséről szóló döntést követően legkésőbb a szerződés vagy keretmegállapodás megkötésétől számított 30 napon belül tájékoztatót kell küldenie a szerződés odaítéléséről.
A tájékoztatónak a XII. mellékletben meghatározott információkat kell tartalmaznia, és azt a 71. cikknek megfelelően kell közzétenni.
(2) Ha az adott eljárást megindító felhívást időszakos előzetes tájékoztató formájában tették közzé, és a közszolgáltató ajánlatkérő úgy határozott, hogy az időszakos előzetes tájékoztató által érintett 12 hónapos időszak alatt nem ítél oda további szerződéseket, ezt a tényt kifejezetten fel kell tüntetnie a szerződés odaítéléséről szóló tájékoztatóban.
Az 51. cikkel összhangban megkötött keretmegállapodások esetében a közszolgáltató ajánlatkérő nem köteles az említett megállapodáson alapuló minden egyes eljárás esetében tájékoztatót küldeni a közbeszerzési eljárás eredményéről. A tagállamok előírhatják, hogy a közszolgáltató ajánlatkérőknek negyedévenként össze kell vonniuk az egy keretmegállapodáson alapuló szerződésekre vonatkozó közbeszerzési eljárások eredményéről szóló tájékoztatókat. Ebben az esetben a közszolgáltató ajánlatkérőknek az egyes negyedévek végétől számított 30 napon belül kell megküldeniük az összevont tájékoztatókat.
A dinamikus beszerzési rendszeren alapuló közbeszerzések esetében a közszolgáltató ajánlatkérőknek az egyes szerződések odaítélését követő 30 napon belül kell tájékoztatót küldeniük a szerződés odaítéléséről. E tájékoztatókat azonban negyedévente össze is vonhatják. Ebben az esetben a közszolgáltató ajánlatkérőknek az egyes negyedévek végétől számított 30 napon belül kell megküldeniük az összevont tájékoztatókat.
(3) A XII. melléklettel összhangban szolgáltatott és közzétételre szánt adatokat a IX. melléklettel összhangban kell közzétenni. A szerződés odaítélésére vagy a keretmegállapodás megkötésére vonatkozó egyes információk közlése mellőzhető, amennyiben azok közlése akadályozná a jogérvényesítést vagy más módon ellentétes volna a közérdekkel, vagy sértené a magán- vagy állami tulajdonú gazdasági szereplők jogos üzleti érdekeit, vagy sértené a gazdasági szereplők közötti tisztességes versenyt.
Kutatási és fejlesztési szolgáltatásokra („K+F szolgáltatások”) irányuló szerződések esetében a szolgáltatások jellegére és mennyiségére vonatkozó adatok köre az alábbiakra korlátozható:
a)
a „K+F szolgáltatások” megjelölés, ha a szerződést az 50. cikk b) pontjának értelmében felhívás nélküli tárgyalásos eljárásban ítélték oda;
b)
legalább annyira részletes adatok, mint amelyek az eljárást megindító felhívásként alkalmazott hirdetményben szerepeltek.
(4) A XII. melléklettel összhangban szolgáltatott és közzétételre nem szánt adatok statisztikai célokra közzétehetők, egyszerűsített formában és a IX. melléklettel összhangban.
71. cikk
A tájékoztatók és hirdetmények közzétételének formája és módja
(1) A 67-70. cikkben említett tájékoztatóknak és hirdetményeknek formanyomtatványok formájában - ideértve a helyesbítésekre vonatkozó formanyomtatványokat is - kell tartalmazniuk, a VI. melléklet A. részében, a VI. melléklet B. részében, a X. mellékletben, a XI. mellékletben és a XII. mellékletben meghatározott információkat.
A Bizottság végrehajtási jogi aktusokban állapítja meg az említett formanyomtatványokat. A végrehajtási jogi aktusokat a 105. cikkben említett tanácsadó bizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.
(2) A 67-70. cikkben említett tájékoztatókat és hirdetményeket a IX. mellékletnek megfelelően kell összeállítani, elektronikus úton továbbítani az Európai Unió Kiadóhivatalának, valamint közzétenni. A tájékoztatókat és hirdetményeket az elküldésüket követő öt napon belül közzé kell tenni. A tájékoztatóknak és a hirdetményeknek az Európai Unió Kiadóhivatala általi közzétételének költségeit az Unió viseli.
(3) A 67-70. cikkben említett tájékoztatókat és hirdetményeket teljes terjedelmükben az Unió intézményeinek egy vagy több, a közszolgáltató ajánlatkérő által választott hivatalos nyelvén kell közzétenni. Az említett nyelvi változat(ok) tekintendő(k) egyedüli hiteles szövegnek. Az Unió intézményeinek többi hivatalos nyelvén közzé kell tenni az egyes tájékoztatók és hirdetmények fontos elemeinek összefoglalását.
(4) Az Európai Unió Kiadóhivatala gondoskodik arról, hogy a 67. cikk (2) bekezdésében említett időszakos előzetes tájékoztatók, az 52. cikk (4) bekezdésének a) pontjában említett, dinamikus beszerzési rendszerrel lefolytatandó eljárást megindító felhívások, valamint a 44. cikk (4) bekezdése b) pontja szerinti, minősítési rendszer meglétéről szóló hirdetmények teljes szövegének, valamint összefoglalásának közzétételét megismételjék:
a)
időszakos előzetes tájékoztatók esetében 12 hónapig vagy a 70. cikk (2) bekezdésében meghatározott, a szerződés odaítéléséről szóló tájékoztató kézhezvételéig, amely tartalmazza azt a tényt, hogy az eljárást megindító felhívás által érintett 12 hónapos időszak alatt további szerződéseket nem ítélnek oda. Szociális és egyéb meghatározott szolgáltatásokra vonatkozó szerződések esetében azonban a 92. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett időszakos előzetes tájékoztatót továbbra is közzé kell tenni az abban eredetileg meghatározott érvényességi időtartam végéig vagy a 70. cikkben meghatározott, a szerződés odaítéléséről szóló tájékoztató kézhezvételéig, amely tartalmazza azt a tényt, hogy az eljárást megindító felhívás által érintett időszak alatt további szerződéseket nem ítélnek oda;
b)
a dinamikus beszerzési rendszerrel lefolytatandó eljárást megindító felhívások esetében a dinamikus beszerzési rendszer fennállása alatt;
c)
a minősítési rendszer meglétéről szóló hirdetmények esetében érvényességük ideje alatt.
(5) A közszolgáltató ajánlatkérőnek tudnia kell bizonyítani a tájékoztatók és hirdetmények feladásának időpontját.
Az Európai Unió Kiadóhivatala visszaigazolja a közszolgáltató ajánlatkérőnek a tájékoztató vagy hirdetmény átvételét, valamint az elküldött adatok közzétételét, jelezve e közzététel időpontját. A visszaigazolás a közzétételre vonatkozó bizonyítéknak minősül.
(6) A közszolgáltató ajánlatkérő közzétehet olyan, építési beruházási, árubeszerzési vagy szolgáltatási szerződésre vonatkozó tájékoztatókat és hirdetményeket, amelyek nem tartoznak az ezen irányelvben megállapított közzétételi követelmények hatálya alá, amennyiben a szóban forgó tájékoztatókat és hirdetményeket a IX. mellékletben megjelölt adattovábbítási formátummal és eljárással összhangban, elektronikus úton továbbította az Európai Unió Kiadóhivatalának.
72. cikk
Nemzeti szintű közzététel
(1) A 67-70. cikkben említett tájékoztatók és hirdetmények és azok tartalma a 71. cikk szerinti közzétételt megelőzően nemzeti szinten nem tehető közzé. A nemzeti szintű közzétételre azonban minden olyan esetben sor kerülhet, amikor a közszolgáltató ajánlatkérőt nem értesítették a közzétételről a 71. cikkel összhangban a hirdetmény kézhezvételének megerősítésétől számított 48 órán belül.
(2) A nemzeti szinten közzétett tájékoztatók és hirdetmények nem tartalmazhatnak az Európai Unió Kiadóhivatalának elküldött vagy felhasználói oldalon közzétett tájékoztatókban és hirdetményekben foglalt adatoktól eltérő adatokat, de meg kell említeniük a tájékoztatónak vagy hirdetménynek az Európai Unió Kiadóhivatala részére történő feladásának vagy a felhasználói oldalon történő közzétételének a dátumát.
(3) Az időszakos előzetes tájékoztató nem tehető közzé a felhasználói oldalon az ebben a formában történt közzétételről szóló értesítésnek az Európai Unió Kiadóhivatala részére történő feladása előtt. A tájékoztatónak tartalmaznia kell az említett értesítés feladásának időpontját.
73. cikk
A közbeszerzési dokumentumok elektronikus elérhetősége
(1) A közszolgáltató ajánlatkérő - a tájékoztató vagy hirdetmény 71. cikkel összhangban történő közzétételének vagy a szándék megerősítésére vonatkozó felhívás elküldésének dátumától - elektronikus úton korlátlan és teljes körű közvetlen hozzáférést kínál a közbeszerzési dokumentumokhoz.
Abban az esetben, ha eljárást megindító felhívásként minősítési rendszer meglétéről szóló hirdetményt alkalmaznak, ezt a hozzáférést minél hamarabb meg kell adni, de legkésőbb akkor, amikor az ajánlattételi vagy a tárgyalási felhívást elküldik. A hirdetmény, illetve a felhívás szövegében meg kell jelölni azt az internetcímet, amelyen a közbeszerzési dokumentumok elérhetők.
Ha a 40. cikk (1) bekezdésének második albekezdésében meghatározott okok valamelyike miatt egyes közbeszerzési dokumentumok esetében nem kínálható fel az elektronikus úton történő, ingyenes, korlátlan és teljes körű közvetlen hozzáférés, akkor a közszolgáltató ajánlatkérő a tájékoztatóban, a hirdetményben, illetve a szándék megerősítésére vonatkozó felhívásban jelezheti, hogy a közbeszerzési dokumentumokat e cikk (2) bekezdésével összhangban az elektronikus úttól eltérő más módon fogja továbbítani. Ebben az esetben az ajánlattételi határidőt öt nappal meg kell hosszabbítani, kivéve a 45. cikk (3) bekezdésében említett, megfelelően indokolt sürgősségi helyzeteket, valamint azokat az eseteket, ahol a határidőket a 46. cikk (2) bekezdésének második albekezdésével vagy a 47. cikk (2) bekezdésének második albekezdésével összhangban kölcsönös megállapodás útján rögzítették.
Ha egyes közbeszerzési dokumentumok esetében azért nem kínálható fel az elektronikus úton történő, ingyenes, korlátlan és teljes körű közvetlen hozzáférés, mert a közszolgáltató ajánlatkérő alkalmazni kívánja a 39. cikk (2) bekezdését, akkor a tájékoztatóban, a hirdetményben vagy a szándék megerősítésére vonatkozó felhívásban, illetve minősítési rendszer meglétéről szóló hirdetmény formájában kiadott felhívás esetén a közbeszerzési dokumentumokban jeleznie kell, hogy milyen, az információk bizalmas jellegének megvédését célzó intézkedéseket ír elő, illetve hogy milyen módon lehet hozzáférni az érintett dokumentumokhoz. Ebben az esetben az ajánlattételi határidőt öt nappal meg kell hosszabbítani, kivéve a 45. cikk (3) bekezdésében említett, megfelelően indokolt sürgősségi helyzeteket, valamint azokat az eseteket, ahol a határidőket a 46. cikk (2) bekezdésének második albekezdésével vagy a 47. cikk (2) bekezdésének második albekezdésével összhangban kölcsönös megállapodás útján rögzítették.
(2) A közszolgáltató ajánlatkérőnek legkésőbb az ajánlattételi határidő előtt hat nappal a közbeszerzési eljárásban részt vevő valamennyi ajánlattevő rendelkezésére kell bocsátania a kiírási feltételekre és bármely kiegészítő iratra vonatkozó további információkat, feltéve, hogy ezt kellő időben kérték. A 45. cikk (3) bekezdésében említett gyorsított nyílt eljárás esetében ez az időtartam négy nap.
74. cikk
A jelentkezőknek szóló felhívások
(1) Meghívásos eljárásban, versenypárbeszéd eljárásban, vagy innovációs partnerség keretében, valamint felhívással induló tárgyalásos eljárás során a közszolgáltató ajánlatkérő egyidejűleg és írásban hívja fel a kiválasztott részvételre jelentkezőket ajánlattételre, illetve a versenypárbeszédben vagy a tárgyalásban való részvételre.
Amennyiben a 44. cikk (4) bekezdésének a) pontja szerint időszakos előzetes tájékoztatót alkalmaznak eljárást megindító felhívásként, a közszolgáltató ajánlatkérő egyidejűleg és írásban felhívja azokat a gazdasági szereplőket, akik kifejezték az érdeklődésüket, hogy erősítsék meg a szándékukat.
(2) Az e cikk (1) bekezdésében említett felhívásnak tartalmaznia kell azt az elektronikus címet, amelyen a közbeszerzési dokumentumok elektronikus úton közvetlenül elérhetők. A felhíváshoz csatolni kell a közbeszerzési dokumentumokat, amennyiben e dokumentumokhoz a 73. cikk (1) bekezdésének harmadik vagy negyedik albekezdésében meghatározott okok miatt nem lehet ingyenesen, korlátlanul és teljes körűen hozzáférni, és azokat más módon nem tették már hozzáférhetővé. Az e cikk (1) bekezdésében említett felhívásnak emellett tartalmaznia kell a XIII. mellékletben meghatározott információkat.
75. cikk
A minősítést kérelmezők, a részvételre jelentkezők és az ajánlattevők tájékoztatása
(1) A közszolgáltató ajánlatkérő a lehető leghamarabb tájékoztatja a részvételre jelentkezőket és az ajánlattevőket a keretmegállapodás megkötésével, a szerződés odaítélésével vagy a dinamikus beszerzési rendszerbe való felvétellel kapcsolatos döntésekről, beleértve a keretmegállapodás megkötésének mellőzésére, az eljárást megindító felhívás tárgyát képező szerződés odaítélésének mellőzésére, az eljárás újraindítására és a dinamikus beszerzési rendszer bevezetésének mellőzésére vonatkozó döntések indokát.
(2) A jelentkező vagy az ajánlattevő kérésére a közszolgáltató ajánlatkérő a lehető legrövidebb időn belül - de legfeljebb az írásbeli kérelem kézhezvételét követő 15 napon belül - tájékoztatást ad:
a)
a sikertelen jelentkezőnek jelentkezése elutasításának indokairól;
b)
a sikertelen ajánlattevőnek ajánlata elutasításának indokairól, beleértve - az 60. cikk (5) és (6) bekezdésében említett esetekben - az egyenértékűség hiányára vonatkozó döntésének, illetve arra vonatkozó döntésének indokait, hogy az építési beruházás, árubeszerzés vagy szolgáltatásnyújtás nem felel meg a teljesítménybeli vagy funkcionális követelményeknek;
c)
minden olyan ajánlattevőnek, aki elfogadható ajánlatott tett, a kiválasztott ajánlat jellemzőiről és relatív előnyeiről, valamint a sikeres ajánlattevőnek vagy a keretmegállapodás részes feleinek nevéről;
d)
minden olyan ajánlattevőnek, aki elfogadható ajánlatot tett, az ajánlattevőkkel folytatott tárgyalások és párbeszéd lebonyolításáról és haladásáról.
(3) A közszolgáltató ajánlatkérő dönthet úgy, hogy egyes, az (1) és (2) bekezdésben említett, szerződés odaítélésére vagy keretmegállapodás megkötésére, illetve dinamikus beszerzési rendszerbe való felvételre vonatkozó információkat visszatart, amennyiben ezen információk közlése akadályozná a jogérvényesítést vagy más módon ellentétes volna a közérdekkel, vagy sértené valamely - magán- vagy állami tulajdonú - gazdasági szereplő törvényes üzleti érdekeit, vagy sértené a gazdasági szereplők közötti tisztességes versenyt.
(4) A minősítési rendszert létrehozó és működtető közszolgáltató ajánlatkérők hat hónapon belül tájékoztatják a kérelmezőket a minősítésre vonatkozó döntésükről.
Ha a döntéshozatal a kérelem benyújtásától számított négy hónapnál több időt vesz igénybe, a közszolgáltató ajánlatkérő a kérelem benyújtásától számított két hónapon belül tájékoztatja a kérelmezőt a hosszabb időtartam indokairól és a kérelem elfogadásának vagy elutasításának dátumáról.
(5) Azon kérelmezőket, amelyeknek a minősítését elutasítják, a lehető leghamarabb, de legkésőbb az elutasító döntés meghozatalától számított 15 napon belül tájékoztatni kell erről az elutasító döntésről és az elutasítás okairól. Az okoknak a 77. cikk (2) bekezdésében említett minősítési szempontokon kell alapulniuk.
(6) Minősítési rendszert létrehozó és működtető közszolgáltató ajánlatkérő valamely gazdasági szereplő minősítését csak a 77. cikk (2) bekezdésben említett minősítési szempontokon alapuló okok miatt szüntetheti meg. A minősítés megszüntetésére vonatkozó szándékot előzetesen - a minősítés várható megszüntetése előtt legalább 15 nappal, a javasolt intézkedés indokával vagy indokaival együtt - írásban kell közölni a gazdasági szereplővel.
3. szakasz
A résztvevők kiválasztása és a szerződések odaítélése
76. cikk
Általános elvek
(1) A közbeszerzési eljárás során a résztvevők kiválasztásánál a következő szabályok alkalmazandók:
a)
a közszolgáltató ajánlatkérők, miután a 78. cikk (1) bekezdésének és a 80. cikk (1) bekezdésének megfelelően felállították az ajánlattevők és a részvételre jelentkezők kizárásának szabályait és szempontjait, kizárják azokat a gazdasági szereplőket, amelyek e szabályok és szempontok alapján kizárandónak minősülnek;
b)
a közszolgáltató ajánlatkérők az ajánlattevőket és a részvételre jelentkezőket a 78. és a 80. cikk szerint megállapított objektív szabályoknak és szempontoknak megfelelően választják ki;
c)
meghívásos eljárás, felhívással induló tárgyalásos eljárás, versenypárbeszéd és innovációs partnerség esetén a közszolgáltató ajánlatkérők a 78. cikk (2) bekezdésével összhangban szükség szerint csökkentik az e bekezdés a) és b) pontjainak megfelelően kiválasztott részvételre jelentkezők számát.
(2) Ha az eljárást megindító felhívás eszköze minősítési rendszer meglétéről szóló hirdetmény volt, az olyan egyedi szerződésekre irányuló beszerzési eljárások résztvevőinek kiválasztása céljából, amelyekre a versenyfelhívás vonatkozik, a közszolgáltató ajánlatkérők:
a)
a 77. cikk szerint minősítik a gazdasági szereplőket;
b)
alkalmazzák az így minősített gazdasági szereplőkre az (1) bekezdés azon rendelkezéseit, amelyek vonatkoznak a meghívásos és a tárgyalásos eljárásra, a versenypárbeszédre, valamint az innovációs partnerségre.
(3) Ha meghívásos vagy tárgyalásos eljárásra, versenypárbeszédre, illetve innovációs partnerségre választanak ki résztvevőket, a minősítésre vonatkozó döntés meghozatalakor, illetve a feltételek és a szabályok naprakésszé tételekor a közszolgáltató ajánlatkérők:
a)
nem alkalmazhatnak egyes gazdasági szereplők esetében olyan igazgatási, műszaki vagy pénzügyi jellegű feltételeket, amelyeket más gazdasági szereplők esetében nem alkalmaznak;
b)
nem követelhetnek meg olyan vizsgálatokat vagy bizonyítékokat, amelyek ismételten a már rendelkezésre álló objektív bizonyítékokat szolgáltatják.
(4) Amennyiben a gazdasági szereplők által benyújtott információk vagy dokumentumok nem teljes körűek, hiányosak vagy hibásak, vagy nem teljes körűnek, hiányosnak vagy hibásnak tűnnek, illetve bizonyos dokumentumok hiányoznak, a közszolgáltató ajánlatkérő - hacsak az ezen irányelvet végrehajtó nemzeti jogszabályok másként nem rendelkeznek - felkérheti az érintett gazdasági szereplőket, hogy megfelelő határidőn belül nyújtsák be, egészítsék ki vagy pontosítsák a szóban forgó információkat vagy dokumentumokat, feltéve, hogy a felkérés teljes mértékben megfelel az egyenlő bánásmód és az átláthatóság elvének.
(5) A közszolgáltató ajánlatkérők a 82. és 84. cikkekben lefektetett szempontok alapján, valamint az 64. cikkre figyelemmel ellenőrzik, hogy a kiválasztott ajánlattevők által benyújtott ajánlatok megfelelnek-e az ajánlatokra és a szerződések odaítélésére alkalmazandó szabályoknak és követelményeknek, és kiválasztják a nyertes ajánlatot.
(6) A közszolgáltató ajánlatkérő dönthet úgy, hogy nem a legjobb ajánlatot benyújtó ajánlattevőnek ítéli oda a szerződést, amennyiben megállapította, hogy az ajánlat nem felel meg a 36. cikk (2) bekezdésében említett alkalmazandó kötelezettségeknek.
(7) A nyílt eljárásokban a közszolgáltató ajánlatkérők szabadon úgy dönthetnek, hogy az ajánlatokat az ajánlattevők megfelelőségének ellenőrzése előtt megvizsgálják, feltéve, hogy betartják a 76-84. cikk vonatkozó rendelkezéseit, ideértve azt a szabályt, hogy a szerződés nem ítélhető oda olyan ajánlattevőnek, amelyet a 80. cikk szerint ki kellett volna zárni, vagy amely nem felel meg a közszolgáltató ajánlatkérő által a 78. cikk (1) bekezdése és a 80. cikk szerint meghatározott kiválasztási szempontoknak.
A tagállamok egyes közbeszerzési eljárástípusok vagy meghatározott feltételek esetén kizárhatják az első albekezdésben említett eljárás alkalmazásának lehetőségét, vagy annak alkalmazását egyes közbeszerzési eljárástípusokra vagy meghatározott feltételek fennállásának esetére korlátozhatják.
(8) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy szükség esetén a 103. cikk alapján felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján módosítsa a XIV. mellékletben szereplő jegyzéket, például azért, hogy az összes tagállam által megerősített új nemzetközi szerződéseket vegyen fel a jegyzékbe, vagy abban az esetben, ha a jegyzékben már szereplő nemzetközi megállapodások már nem az összes tagállam jogrendjének részét képezik, illetve más szempontból, például hatályuk, tartalmuk vagy elnevezésük tekintetében módosultak.
1. alszakasz
Minősítés és minőségi kiválasztás
77. cikk
Minősítési rendszerek
(1) A közszolgáltató ajánlatkérő, ha kívánja, a gazdasági szereplők minősítésére szolgáló rendszert hozhat létre és működtethet.
A minősítési rendszert létrehozó és működtető közszolgáltató ajánlatkérőnek biztosítania kell, hogy a gazdasági szereplők bármikor kérhessék minősítésüket.
(2) Az (1) bekezdés szerinti rendszer különböző minősítési szakaszokból állhat.
A közszolgáltató ajánlatkérő objektív szabályokat és szempontokat határoz meg a minősítést kérelmező gazdasági szereplők kizárására és kiválasztására, valamint a minősítési rendszer működtetésére vonatkozóan, többek között a rendszerbe való feliratkozással, valamint adott esetben a minősítések rendszeres frissítésével és a rendszer fennállási idejével kapcsolatban.
Amennyiben e szempontok és szabályok műszaki leírásokat is tartalmaznak, a 60-62. cikk rendelkezéseit kell alkalmazni. A szempontok és szabályok igény szerint frissíthetők.
(3) A (2) bekezdésben említett szempontokat és szabályokat kérésre hozzáférhetővé kell tenni a gazdasági szereplők számára. Az említett frissített szempontokról és szabályokról értesíteni kell az érdekelt gazdasági szereplőket.
Ha a közszolgáltató ajánlatkérő úgy ítéli meg, hogy bizonyos egyéb szervezetek vagy szervek minősítési rendszere megfelel saját követelményeinek, akkor az érdekelt gazdasági szereplőkkel közli e szervezetek vagy szervek nevét.
(4) A minősített gazdasági szereplőkről írásbeli nyilvántartást kell vezetni; e nyilvántartás a minősítés hatálya alá tartozó szerződéstípusok szerint kategóriákra osztható.
(5) Ha az eljárást megindító felhívás eszközeként minősítési rendszer meglétéről szóló hirdetményt alkalmaznak, a minősítési rendszer alá tartozó építési beruházásokra, árubeszerzésre és szolgáltatásokra vonatkozó egyedi szerződéseket meghívásos vagy tárgyalásos eljárás keretében kell odaítélni, amelyben minden ajánlattevőt és résztvevőt azok közül a részvételre jelentkezők közül választanak ki, amelyeket már minősítettek ilyen rendszerrel.
(6) Azon díjnak, amelyet a minősítési kérelemmel vagy egy, a rendszer alapján már elnyert minősítés frissítésével vagy megőrzésével kapcsolatban felszámítanak, arányosnak kell lennie a felmerült költségekkel.
78. cikk
A minőségi kiválasztás szempontjai
(1) A közszolgáltató ajánlatkérő objektív szabályokat és szempontokat határozhat meg az ajánlattevők és a részvételre jelentkezők kizárására és kiválasztására; ezeknek a szabályoknak és szempontoknak hozzáférhetőeknek kell lenniük az érdekelt gazdasági szereplők számára.
(2) Ha a közszolgáltató ajánlatkérőnek megfelelő egyensúlyt kell biztosítania a beszerzési eljárás sajátos jellemzői és az eljáráshoz szükséges erőforrások között, meghívásos vagy tárgyalásos eljárás, versenypárbeszéd vagy innovációs partnerség esetében olyan objektív szabályokat és szempontokat határozhat meg, amelyek tükrözik ezt a törekvést és lehetővé teszik a közszolgáltató ajánlatkérő számára, hogy csökkentse az ajánlattételre vagy tárgyalásra meghívandó részvételre jelentkezők számát. A kiválasztott részvételre jelentkezők számát azonban annak figyelembevételével kell meghatározni, hogy a megfelelő verseny biztosított legyen.
79. cikk
Más szervezetek kapacitásainak igénybevétele
(1) Ha a minősítést kérelmező gazdasági szereplők kizárására és kiválasztására vonatkozó objektív szabályok és szempontok olyan követelményeket tartalmaznak, amelyek a gazdasági szereplő gazdasági és pénzügyi kapacitásaival, vagy műszaki és szakmai képességeivel kapcsolatosak, a gazdasági szereplő szükség esetén más szervezetek kapacitásait is igénybe veheti, függetlenül attól, hogy milyen a közte és e szervezetek közötti kapcsolat jogi természete. Mindazonáltal a szolgáltató vagy egyéb szerződő fél munkatársainak vagy vezetőinek iskolai végzettségével és szakképzettségével, valamint a szakmai tapasztalattal kapcsolatos kritériumokat illetően a gazdasági szereplők csak akkor vehetik igénybe más szervezet kapacitásait, ha az adott szervezet végzi el azokat a feladatokat, amelyekhez e kapacitásokra szükség van. Amennyiben a gazdasági szereplő más szervezetek kapacitásait kívánja igénybe venni, bizonyítania kell a közszolgáltató ajánlatkérő felé, hogy a szükséges erőforrások a minősítési rendszer fennállásának teljes időtartama alatt rendelkezésére fognak állni; a bizonyítás történhet például oly módon, hogy bemutatja az említett szervezetek erre vonatkozó kötelezettségvállalását.
Amennyiben a közszolgáltató ajánlatkérő ezen irányelv 80. cikkével összhangban a 2014/24/EU irányelv szerinti kizárási vagy kiválasztási szempontokra hivatkozott, ezen irányelv a 80. cikke (3) bekezdésének megfelelően ellenőriznie kell, hogy azok az egyéb szervezetek, amelyeknek kapacitásait a gazdasági szereplő igénybe kívánja venni, megfelelnek-e a vonatkozó kiválasztási szempontoknak, illetve a 2014/24/EU irányelv 57. cikke értelmében fennállnak-e esetükben a közszolgáltató ajánlatkérő által hivatkozott kizárási okok. A közszolgáltató ajánlatkérőnek elő kell írnia, hogy a gazdasági szereplő másik szervezetre cserélje le azt a szervezetet, amelynek esetében fennáll a közszolgáltató ajánlatkérő által hivatkozott kötelező kizárási ok. A közszolgáltató ajánlatkérő előírhatja, vagy a tagállam előírása alapján köteles lehet előírni, hogy a gazdasági szereplő cserélje le másik szervezetre azt a szervezetet, amelynek esetében fennáll a közszolgáltató ajánlatkérő által hivatkozott nem kötelező kizárási ok.
Ha egy gazdasági szereplő a gazdasági és pénzügyi helyzetre vonatkozó kritériumok tekintetében más szervezetek kapacitásait veszi igénybe, akkor a közszolgáltató ajánlatkérő előírhatja, hogy a gazdasági szereplő és az említett szervezetek közösen feleljenek a szerződés teljesítéséért.
Ugyanezen feltételek mellett a gazdasági szereplők 37. cikk (2) bekezdésében említett csoportja is támaszkodhat a csoport tagjainak vagy más szervezeteknek a kapacitására.
(2) Ha a nyílt, a meghívásos és a tárgyalásos eljárás, a versenypárbeszéd vagy az innovációs partnerség során a részvételre jelentkezők és az ajánlattevők kizárására és kiválasztására vonatkozó objektív szabályok és szempontok olyan követelményeket tartalmaznak, amelyek a gazdasági szereplő gazdasági és pénzügyi kapacitásaival, vagy műszaki és szakmai képességeivel kapcsolatosak, a gazdasági szereplő szükség esetén és egy bizonyos szerződés tekintetében más szervezetek kapacitásaira is támaszkodhat, függetlenül attól, hogy milyen a közte és az említett szervezetek közötti kapcsolat jogi természete. Mindazonáltal a szolgáltató vagy egyéb szerződő fél munkatársainak vagy vezetőinek iskolai végzettségével és szakképzettségével, valamint a szakmai tapasztalattal kapcsolatos kritériumokat illetően a gazdasági szereplők csak akkor vehetik igénybe más szervezet kapacitásait, ha az adott szervezet végzi el azokat a feladatokat, amelyekhez e kapacitásokra szükség van. Amennyiben a gazdasági szereplő más szervezetek kapacitásaira kíván támaszkodni, bizonyítania kell a közszolgáltató ajánlatkérő felé, hogy a szükséges erőforrások a rendelkezésére fognak állni; a bizonyítás történhet például oly módon, hogy bemutatja az említett szervezetek erre vonatkozó kötelezettségvállalását.
Amennyiben a közszolgáltató ajánlatkérő ezen irányelv 80. cikkével összhangban a 2014/24/EU irányelv szerinti kizárási vagy kiválasztási szempontokra hivatkozott, ezen irányelv 80. cikke (3) bekezdésének megfelelően ellenőriznie kell, hogy azok az egyéb szervezetek, amelyeknek kapacitásait a gazdasági szereplő igénybe kívánja venni, megfelelnek-e a vonatkozó kiválasztási szempontoknak, illetve a 2014/24/EU irányelv 57. cikke értelmében fennállnak-e esetükben a közszolgáltató ajánlatkérő által hivatkozott kizárási okok. A közszolgáltató ajánlatkérőnek elő kell írnia, hogy a gazdasági szereplő cserélje le másik szervezetre azt a szervezetet, amely nem felel meg valamely vonatkozó kiválasztási szempontnak, illetve amelynek esetében fennáll a közszolgáltató ajánlatkérő által hivatkozott kötelező kizárási ok. A közszolgáltató ajánlatkérő előírhatja, vagy a tagállam előírása alapján köteles lehet előírni, hogy a gazdasági szereplő cserélje le másik szervezetre azt a szervezetet, amelynek esetében fennáll a közszolgáltató ajánlatkérő által hivatkozott nem kötelező kizárási ok.
Ha egy gazdasági szereplő a gazdasági és pénzügyi helyzetre vonatkozó kritériumok tekintetében más szervezetek kapacitásait veszi igénybe, akkor a közszolgáltató ajánlatkérő előírhatja, hogy a gazdasági szereplő és az említett szervezetek közösen feleljenek a szerződés teljesítéséért.
Ugyanezen feltételek mellett a gazdasági szereplők 37. cikkben említett csoportja is támaszkodhat a csoport tagjainak vagy más szervezeteknek a kapacitására.
(3) Építési beruházásra vagy szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződés, illetve árubeszerzésre irányuló szerződéssel kapcsolatos beállítási és üzembe helyezési műveletek esetén a közszolgáltató ajánlatkérő előírhatja, hogy bizonyos kritikus fontosságú feladatokat maga az ajánlattevő vagy - amennyiben az ajánlatot gazdasági szereplők egy a 37. cikk (2) bekezdése szerinti csoportja nyújtotta be - a csoport egyik tagja végezzen el.
80. cikk
A 2014/24/EU irányelv szerinti kizárási okok és kiválasztási szempontok alkalmazása
(1) A minősítési rendszerben minősítést kérelmező gazdasági szereplők kizárására és kiválasztására vonatkozó objektív szabályok és szempontok, valamint a nyílt, a meghívásos és a tárgyalásos eljárás, a versenypárbeszéd vagy az innovációs partnerség során a részvételre jelentkezők és az ajánlattevők kizárására és kiválasztására vonatkozó objektív szabályok és szempontok tartalmazhatják a 2014/24/EU irányelv 57. cikke szerinti kizárási okokat, az ott előírt feltételekkel.
Ha a közszolgáltató ajánlatkérő egy ajánlatkérő szerv, ezeknek a szempontoknak és szabályoknak tartalmazniuk kell a 2014/24/EU irányelv 57. cikkének (1) és (2) bekezdése szerinti kizárási okokat, az abban a cikkben előírt feltételekkel.
Ha a tagállamok úgy kívánják, a szempontoknak és szabályoknak szintén tartalmazniuk kell a 2014/24/EU irányelv 57. cikkének (4) bekezdése szerinti kizárási okokat, az abban a cikkben előírt feltételekkel.
(2) Az e cikk (1) bekezdésében említett szempontok és szabályok tartalmazhatják a 2014/24/EU irányelv 58. cikkében megállapított kiválasztási szempontokat az ott előírt feltételekkel, nevezetesen az éves forgalomra vonatkozó követelmények határértékeit illetően, amint azt az említett cikk (3) bekezdésének második albekezdése előírja.
(3) E cikk (1) és (2) bekezdésének alkalmazása során a 2014/24/EU irányelv 59-61. cikke alkalmazandó.
81. cikk
Minőségbiztosítási és környezetvédelmi vezetési szabványok
(1) Ha a közszolgáltató ajánlatkérő olyan, független testület által kiállított igazolás benyújtását írja elő, amely tanúsítja, hogy a gazdasági szereplő egyes meghatározott minőségbiztosítási szabványoknak megfelel - ideértve a fogyatékossággal élők számára biztosított hozzáférésére vonatkozó szabványokat is -, akkor akkreditált testületek által tanúsított, a vonatkozó európai szabványsorozaton alapuló minőségbiztosítási rendszerekre kell hivatkoznia. A közszolgáltató ajánlatkérőnek el kell fogadnia a más tagállamokban székhellyel rendelkező testületek által kiadott egyenértékű tanúsítványokat is. El kell továbbá fogadnia az egyenértékű minőségbiztosítási intézkedések egyéb bizonyítékait is, ha a szóban forgó gazdasági szereplőnek - neki fel nem róható okokból - nem volt lehetősége az említett tanúsítványokat az előírt határidőn belül megszerezni, feltéve, hogy a gazdasági szereplő bizonyítja, hogy a javasolt minőségbiztosítási intézkedések megfelelnek az előírt minőségbiztosítási szabványoknak.
(2) Ha a közszolgáltató ajánlatkérő olyan, független testület által kiállított igazolás benyújtását írja elő, amely tanúsítja, hogy a gazdasági szereplő egyes meghatározott környezetvédelmi vezetési rendszereknek vagy szabványoknak megfelel, akkor az uniós környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszerre (EMAS), az 1221/2009/EK rendelet 45. cikke szerint elismert egyéb környezetvédelmi vezetési rendszerekre, illetve az akkreditált testületek releváns európai vagy nemzetközi szabványain alapuló egyéb környezetvédelmi vezetési szabványokra kell hivatkoznia. A közszolgáltató ajánlatkérőnek el kell fogadnia a más tagállamokban székhellyel rendelkező szervek által kiadott egyenértékű tanúsítványokat is.
Az olyan gazdasági szereplők esetében, amelyeknek - nekik fel nem róható okokból - nem volt lehetőségük az említett tanúsítványokat megszerezni, illetve az előírt határidőn belül megszerezni, a közszolgáltató ajánlatkérő köteles más, környezetvédelmi vezetési rendszerekre vonatkozó bizonyítékokat is elfogadni, amennyiben a gazdasági szereplő bizonyítja, hogy ezen intézkedések egyenértékűek az alkalmazandó környezetvédelmi vezetési rendszer vagy szabvány által előírtakkal.
(3) A tagállamok kérésre a többi tagállam rendelkezésére bocsátanak minden információt az (1) és (2) bekezdésben említett minőségbiztosítási és környezetvédelmi vezetési szabványoknak való megfelelést tanúsító dokumentumokkal kapcsolatban.
2. alszakasz
A szerződés odaítélése
82. cikk
A szerződés odaítélésének szempontjai
(1) Az egyes áruk árára vagy egyes szolgáltatások díjazására vonatkozó nemzeti törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések sérelme nélkül a közszolgáltató ajánlatkérőnek az összességében legelőnyösebb ajánlatra kell alapoznia a szerződések odaítélését.
(2) A közszolgáltató ajánlatkérő szempontjából összességében legelőnyösebb ajánlatot az ár vagy a költség alapján, olyan költség-hatékonysági módszer alkalmazásával kell azonosítani, mint az életciklus-költségeknek a 83. cikk szerinti meghatározása, és tartalmazhatja a legjobb ár-minőség arányt, amelyet az adott közbeszerzési szerződés tárgyához kapcsolódó, többek között minőségi, környezetvédelmi és/vagy szociális szempontokat is magukban foglaló kritériumok alapján kell értékelni. E kritériumok tartalmazhatják például az alábbiakat:
a)
a minőséget - ideértve a műszaki értéket, az esztétikai és a funkcionális jellemzőket, a hozzáférhetőséget, az egyetemes tervezés követelményeit, a szociális, környezetvédelmi és innovatív jellemzőket, valamint a forgalmazást és feltételeit;
b)
a szerződés teljesítésére kijelölt személyi állomány szervezetét, képzettségét és tapasztalatát, amennyiben a kijelölt személyzet minősége jelentős hatással lehet a szerződés teljesítésének színvonalára; vagy
c)
a vevőszolgálat és a technikai segítségnyújtás, az olyan szállítási feltételek, mint a szállítási határidő, a szállítási folyamat, valamint a szállítási időszak vagy a teljesítési időszak, az alkatrészekkel kapcsolatos kötelezettségvállalások és az ellátás biztonsága.
A költségelem olyan rögzített árat vagy költséget is jelenthet, amelyet alapul véve a gazdasági szereplők kizárólag a minőségi kritériumok tekintetében versengenek egymással.
A tagállamok előírhatják, hogy a közszolgáltató ajánlatkérők odaítélési szempontként nem használhatják kizárólag az árat vagy kizárólag a költségeket, illetve ezek használatát meghatározott típusú közszolgáltató ajánlatkérőre vagy szerződésre korlátozhatják.
(3) Az odaítélési szempontok akkor tekintendők a közbeszerzési szerződés tárgyához kapcsolódónak, ha az adott szerződés alapján kivitelezendő építési beruházásra, szállítandó árura vagy nyújtandó szolgáltatásra vonatkoznak, bármely szempontból és az említett építési beruházás, áru vagy szolgáltatás életciklusának bármelyik szakaszában, ideértve azokat a tényezőket is,
a)
amelyek az említett építési beruházás, áru vagy szolgáltatás előállításának, rendelkezésre bocsátásának vagy forgalmazásának konkrét folyamatához kapcsolódnak; vagy
b)
amelyek közvetlenül az említett építési beruházás, áru vagy szolgáltatás életciklusának valamely másik szakaszához kapcsolódnak,
még akkor is, ha az említett tényezők érdemben nem tartoznak a szerződés tárgyához.
(4) Az odaítélési szempontok megválasztása nem eredményezheti azt, hogy a közszolgáltató ajánlatkérő korlátlan választási szabadsággal rendelkezzen. Az említett szempontoknak biztosítaniuk kell a tényleges verseny lehetőségét, és olyan kiírási feltételeknek kell hozzájuk tartozniuk, amelyek lehetővé teszik az ajánlattevők által benyújtott információk tényleges ellenőrzését annak megállapítása érdekében, hogy az ajánlat mennyiben felel meg az odaítélési szempontoknak. Kétség esetén a közszolgáltató ajánlatkérőnek érdemben meg kell győződnie az ajánlattevő által benyújtott információk és bizonyítékok helytállóságáról.
(5) A közszolgáltató ajánlatkérőnek a közbeszerzési dokumentumokban fel kell tüntetnie, hogy az összességében legelőnyösebb ajánlat meghatározásánál milyen relatív súllyal veszi figyelembe választott egyes szempontokat, kivéve, ha a kiválasztás egyedüli szempontja az ár.
Az egyes súlyok - megfelelő maximális terjedelmű - tartományként is megadhatók.
Amennyiben a súlyozás objektív okokból nem lehetséges, a közszolgáltató ajánlatkérőnek csökkenő fontossági sorrendben kell feltüntetnie a szempontokat.
83. cikk
Az életciklusköltségek meghatározása
(1) Az életciklusköltségek meghatározásakor egy áru, szolgáltatás vagy építési beruházás életciklusa során felmerült alábbi költségek egészét vagy egy részét kell releváns mértékben figyelembe venni:
a)
a közszolgáltató ajánlatkérő vagy más felhasználók által viselt költségek, mint például:
i.
a beszerzéshez kapcsolódó költségek;
ii.
a használat költségei, például energiafogyasztás és más források felhasználása;
iii.
karbantartási költségek;
iv.
az életciklus végéhez kapcsolódó költségek, például elszállítási és újrahasznosítási költségek;
b)
az adott áruhoz, szolgáltatáshoz vagy építési beruházáshoz annak életciklusa során kapcsolódó környezeti externáliáknak betudható költségek, amennyiben ezek pénzben kifejezett értéke meghatározható és ellenőrizhető; e költségek magukban foglalhatják az üvegházhatású gázok és más szennyező anyagok kibocsátásának költségeit, valamint a klímaváltozás hatásainak csökkentésével kapcsolatos egyéb kiadásokat.
(2) Ha a közszolgáltató ajánlatkérő az életciklusköltségek meghatározására irányuló módszer alkalmazásával méri fel a költségeket, akkor a közbeszerzési dokumentumokban fel kell tüntetnie egyrészt azt, hogy az ajánlattevőknek milyen adatokat kell megadniuk, másrészt azt, hogy melyik módszert fogja alkalmazni az életciklusköltségeknek az említett adatok alapján történő meghatározásához.
A környezeti externáliáknak betudható költségek meghatározására alkalmazott módszernek a következő feltételek mindegyikét teljesítenie kell:
a)
objektíven ellenőrizhető, megkülönböztetésmentes kritériumokon alapul. Különösen amikor nem ismétlődő vagy folyamatos alkalmazásra dolgozták ki, nem hozhat indokolatlanul kedvező vagy kedvezőtlen helyzetbe egyes gazdasági szereplőket;
b)
minden érdekelt fél számára hozzáférhető;
c)
a szükséges adatokat az elvárható gondossággal eljáró gazdasági szereplők - többek között a közbeszerzésről szóló megállapodás vagy más, az Unióra nézve kötelező nemzetközi megállapodás részes felének minősülő harmadik ország gazdasági szereplői - ésszerű erőfeszítéssel rendelkezésre tudják bocsátani.
(3) Amennyiben uniós jogi aktus teszi kötelezővé egy az életciklus-költségek számítására vonatkozó közös módszer alkalmazását, ugyanezt a közös módszert kell alkalmazni az életciklus-költségek meghatározására is.
Az említett jogi aktusok és - amennyiben szükséges - az ezeket kiegészítő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok jegyzéke a XV. mellékletben található.
A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy - amennyiben új, közös módszert előíró jogszabály elfogadása, illetve hatályos jogszabály hatályon kívül helyezése vagy módosítása következtében az említett jegyzék naprakésszé tétele válik szükségessé - a 103. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a jegyzék naprakésszé tételére vonatkozóan.
84. cikk
Kirívóan alacsony összegű ajánlatok
(1) A közszolgáltató ajánlatkérő köteles magyarázatot kérni a gazdasági szereplőktől az ajánlatban feltüntetett ár vagy költségek tekintetében, ha egy ajánlat a kivitelezendő építési beruházáshoz, szállítandó áruhoz vagy nyújtandó szolgáltatáshoz képest kirívóan alacsony összegűnek tűnik.
(2) Az (1) bekezdésben említett magyarázat elsősorban az alábbiakra vonatkozhat:
a)
a gyártási folyamat, a nyújtott szolgáltatás vagy az építési módszer gazdaságossága;
b)
a választott műszaki megoldások vagy az ajánlattevő számára az építési beruházás kivitelezéséhez, a termékek leszállításához, illetve a szolgáltatásnyújtáshoz rendelkezésre álló kivételesen előnyös feltételek;
c)
az ajánlattevő által kínált áru, szolgáltatás vagy építési beruházás eredetisége;
d)
a 36. cikk (2) bekezdésében említett kötelezettségeknek való megfelelés;
e)
a 88. cikkben említett kötelezettségeknek való megfelelés;
f)
az ajánlattevő állami támogatások megszerzésére vonatkozó lehetősége.
(3) A közszolgáltató ajánlatkérőnek az ajánlattevővel folytatott konzultáció útján ellenőriznie kell a megadott információkat. A közszolgáltató ajánlatkérő csak abban az esetben utasíthatja el az ajánlatot, ha a közölt bizonyítékok nem indokolják kielégítően az ajánlatban feltüntetett ár vagy költségek alacsony szintjét, figyelembe véve a (2) bekezdésben említett elemeket.
A közszolgáltató ajánlatkérőnek el kell utasítania az ajánlatot, ha megállapította, hogy az ajánlat azért tartalmaz kirívóan alacsony összeget, mert nem tesz eleget a 36. cikk (2) bekezdésében említett alkalmazandó kötelezettségeknek.
(4) Amennyiben a közszolgáltató ajánlatkérő megállapítja, hogy az ajánlatban szereplő összeg azért kirívóan alacsony, mert az ajánlattevő állami támogatáshoz jutott, az ajánlatot pusztán ezen az alapon csak akkor utasíthatja el, ha az ajánlattevővel konzultált, és az ajánlattevő a közszolgáltató ajánlatkérő által megállapított kellő időn belül nem tudja bizonyítani, hogy a szóban forgó támogatás az EUMSZ 107. cikkének értelmében összeegyeztethető volt a belső piaccal. Az ajánlatot az említett körülmények között elutasító közszolgáltató ajánlatkérő erről a tényről köteles tájékoztatni a Bizottságot.
(5) A tagállamok kérésre, közigazgatási együttműködés formájában a többi tagállam rendelkezésére bocsátanak minden rendelkezésükre álló információt - például törvényeket, rendelkezéseket, egyetemesen alkalmazandó kollektív megállapodásokat vagy nemzeti műszaki szabványokat - a (2) bekezdésben felsorolt részletekre vonatkozóan átadott bizonyítékokkal és dokumentumokkal kapcsolatban.
4. szakasz
Harmadik országból származó termékekre vonatkozó ajánlatok és az ezen országokkal fennálló kapcsolatok
85. cikk
Harmadik országokból származó termékekre vonatkozó ajánlatok
(1) Ezt a cikket azokra az ajánlatokra kell alkalmazni, amelyek olyan harmadik országokból származó termékekre vonatkoznak, amelyekkel az Unió nem kötött olyan többoldalú vagy kétoldalú megállapodást, amely az uniós vállalkozások számára az e harmadik országok piacaihoz való összehasonlítható és tényleges hozzáférést biztosítana. E cikk alkalmazása nem sértheti az Unió és a tagállamok harmadik országokkal szemben fennálló kötelezettségeit.
(2) Az árubeszerzésre irányuló szerződés odaítélésére vonatkozóan tett ajánlat elutasítható, ha a harmadik országokból származó termékeknek a 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (43) összhangban meghatározott aránya meghaladja az ajánlat részét képező termékek összértékének 50 %-át.
E cikk alkalmazásában a távközlési hálózati berendezésekben alkalmazott szoftvereket termékeknek kell tekinteni.
(3) E bekezdés második albekezdésére is figyelemmel, amennyiben a 82. cikkben meghatározott odaítélési szempontok alapján két vagy több ajánlat egyenértékűnek tekinthető, azokat az ajánlatokat kell előnyben részesíteni, amelyeket e cikk (2) bekezdése alapján nem lehet elutasítani. Az ajánlatokban szereplő árakat e cikk alkalmazásában egyenértékűnek kell tekinteni, amennyiben az árkülönbség nem haladja meg a 3 %-ot.
Mindazonáltal egy ajánlat nem részesíthető előnyben egy másik ajánlattal szemben az első albekezdés értelmében, ha annak elfogadása esetén a közszolgáltató ajánlatkérő arra kényszerülne, hogy a meglévő felszereléstől eltérő műszaki jellemzőkkel rendelkező olyan felszerelést szerezzen be, amely összeegyeztethetetlenséget, az üzemeltetésben és a karbantartásban műszaki nehézségeket, illetve aránytalanul nagy költségeket eredményezne.
(4) E cikk alkalmazása során nem lehet figyelembe venni a harmadik országokból származó termékek (2) bekezdésben említett arányának meghatározásánál azokat a harmadik országokat, amelyekre az (1) bekezdésnek megfelelően ezen irányelvnek hatályát egy tanácsi határozattal kiterjesztették.
(5) A Bizottság 2015. december 31-ig, majd azt követően évente éves beszámolót nyújt be a Tanácshoz az ezen irányelv hatálya alá tartozó területeken az uniós vállalkozások harmadik országok piacaihoz való hozzáférésével kapcsolatban folytatott többoldalú vagy kétoldalú tárgyalások során elért előrelépésről, illetve minden olyan eredményről, amelyet ilyen tárgyalások útján értek el, továbbá a megkötött megállapodások gyakorlati végrehajtásáról.
86. cikk
Harmadik országokkal építési beruházásra, árubeszerzésre és szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések tekintetében fennálló kapcsolatok
(1) A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot minden olyan általános - akár jogi, akár gyakorlati - nehézségről, amellyel vállalkozásaik szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések elnyerése tekintetében szembesültek harmadik országokban, és amelyekről e vállalkozások beszámoltak.
(2) A Bizottság 2019. április 18-ig majd azt követően rendszeres időközönként jelentést készít a Tanács számára a harmadik országokbeli szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződésekhez való hozzájutásról és az ezen országokkal e tárgykörben, különösen a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) keretében folyó tárgyalások során elért előrehaladásról.
(3) A Bizottság az érintett harmadik ország megkeresésével törekszik orvosolni a helyzetet, amennyiben - akár a (2) bekezdésben említett jelentések, akár más információk alapján - megállapítja, hogy a szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések odaítélése tekintetében valamely harmadik ország:
a)
nem biztosít az uniós vállalkozások számára a piachoz való olyan tényleges hozzáférést, amely hasonló ahhoz, amelyet az Unió biztosít az adott ország vállalkozásai számára;
b)
nem biztosít az uniós vállalkozások számára nemzeti bánásmódot vagy a nemzeti vállalkozások rendelkezésére álló versenylehetőségekkel azonos lehetőségeket; vagy
c)
az egyéb harmadik országokból származó vállalkozásokat kedvezőbb bánásmódban részesíti, mint az uniós vállalkozásokat.
(4) A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot minden olyan - akár jogi, akár gyakorlati -, a XIV. mellékletben felsorolt nemzetközi munkajogi rendelkezések be nem tartásából következő nehézségről, amellyel vállalkozásaik akkor szembesültek, amikor megpróbáltak harmadik országban elnyerni szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződést, és amelyekről e vállalkozások beszámoltak.
(5) A (3) és a (4) bekezdésben említett körülmények között a Bizottság bármikor javasolhatja a Tanácsnak, hogy fogadjon el olyan végrehajtási jogi aktust, amellyel az említett végrehajtási jogi aktusban megállapítandó időtartamra felfüggeszti vagy korlátozza a szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződéseknek a következők részére történő odaítélését:
a)
az érintett harmadik ország joga által szabályozott vállalkozások;
b)
az a) pontban említett vállalkozásokhoz kapcsolt vállalkozásként működő, az Unióban bejegyzett székhellyel rendelkező, de tagállam gazdaságával közvetlen és tényleges kapcsolatban nem álló vállalkozások;
c)
olyan ajánlatokat benyújtó vállalkozások, amelyek tárgya az érintett harmadik országból származó szolgáltatás.
A Tanács haladéktalanul és minősített többséggel jár el.
A Bizottság az említett intézkedéseket saját kezdeményezésére vagy egy tagállam kérésére javasolhatja.
(6) E cikk alkalmazása nem sértheti az Uniónak harmadik országokkal szemben fennálló, a közbeszerzésről szóló, különösen a WTO keretrendszerében kötött nemzetközi megállapodásokból eredő kötelezettségeit.
IV. FEJEZET
A szerződés teljesítése
87. cikk
Szerződésteljesítési feltételek
A közszolgáltató ajánlatkérő különös feltételeket állapíthat meg valamely szerződés teljesítésére vonatkozóan, feltéve, hogy az említett feltételek a 82. cikk (3) bekezdése értelmében a közbeszerzési szerződés tárgyához kapcsolódnak, valamint szerepelnek az eljárást megindító felhívásban vagy a közbeszerzési dokumentumokban. Ezek a feltételek tartalmazhatnak gazdasági, innovációval kapcsolatos, környezetvédelmi, szociális vagy foglalkoztatással kapcsolatos megfontolásokat.
88. cikk
Alvállalkozás
(1) A 36. cikk (2) bekezdésében említett kötelezettségeknek az alvállalkozók általi betartását a feladat- és hatáskörükön belül eljáró illetékes nemzeti hatóságok megfelelő intézkedései biztosítják.
(2) A közbeszerzési dokumentumokban a közszolgáltató ajánlatkérő kérheti az ajánlattevőtől, illetve valamely tagállam kötelezheti a közszolgáltató ajánlatkérőt arra, hogy kérje az ajánlattevőtől, hogy ajánlatában jelölje meg a szerződésnek azt a részét, amelyre nézve harmadik személlyel alvállalkozói szerződést kíván kötni, valamint a javasolt alvállalkozókat.
(3) A tagállamok úgy rendelkezhetnek, hogy az alvállalkozó kérésére - és ha a szerződés jellege azt megengedi - a közszolgáltató ajánlatkérő az esedékes kifizetéseket köteles legyen közvetlenül az alvállalkozónak átutalni az annak a gazdasági szereplőnek (a fővállalkozó) teljesített szolgáltatásokért, árukért vagy építési beruházásokért, amelynek a szerződést odaítélték. Ezen intézkedések magukban foglalhatnak olyan megfelelő mechanizmusokat, amelyek révén a fővállalkozó kifogást emelhet a jogosulatlan kifizetések ellen. A szóban forgó fizetési módra vonatkozó rendelkezéseket a közbeszerzési dokumentumokban kell meghatározni.
(4) A (1)-(3) bekezdés nem érinti a fővállalkozó felelősségének kérdését.
(5) Az építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződések esetében, és a közszolgáltató ajánlatkérő közvetlen felügyelete mellett a létesítményeknél nyújtott szolgáltatások tekintetében, a szerződés odaítélése után és legkésőbb a szerződés teljesítésének megkezdésekor a közszolgáltató ajánlatkérőnek kérnie kell a fővállalkozótól, hogy adja meg az adott építési beruházásba vagy szolgáltatásba bevont alvállalkozóinak nevét, elérhetőségét és jogi képviselőinek nevét, amennyiben ezen adatok már ismertek. A közszolgáltató ajánlatkérőnek kérnie kell a fővállalkozótól, hogy értesítse őt a fenti adatokban a szerződés időtartama során beállt változásokról, valamint az építési munkákba vagy szolgáltatásokba a későbbiekben bevont új alvállalkozók adatairól.
Az első albekezdéstől eltérve a tagállamok kötelezhetik közvetlenül a fővállalkozót, hogy adja meg a szükséges információkat.
Amennyiben e cikk (6) bekezdése b) pontjának céljához szükséges, a kért információhoz csatolni kell az alvállalkozó által tett, az 80. cikk (3) bekezdésében említett nyilatkozatot. Az e cikk (8) bekezdése szerinti végrehajtási intézkedések előírhatják, hogy a szerződés odaítélése után bemutatott alvállalkozóknak nyilatkozat helyett tanúsítványokat vagy más kiegészítő iratokat kelljen benyújtaniuk.
Az első albekezdés nem alkalmazandó a beszállítókra.
A közszolgáltató ajánlatkérő kiterjesztheti, vagy a tagállamok kötelezhetik a közszolgáltató ajánlatkérőt arra, hogy terjessze ki az első albekezdésben előírt kötelezettségeket, például:
a)
az árubeszerzésre irányuló szerződésekre, a szolgáltatásra irányuló szerződésekre - a közszolgáltató ajánlatkérő közvetlen felügyelete mellett a létesítményeknél nyújtott szolgáltatások kivételével -, vagy az építési beruházásokba vagy szolgáltatási szerződésekbe bevont beszállítókra;
b)
a fővállalkozó alvállalkozóinak alvállalkozóira vagy az alvállalkozói láncban lejjebb elhelyezkedő alvállalkozókra.
(6) A 36. cikk (2) bekezdésében említett kötelezettségek megszegésének céljára megfelelő intézkedéseket lehet hozni, például:
a)
amennyiben egy tagállam nemzeti joga az alvállalkozók és a fővállalkozó közös felelősségét előíró mechanizmusról rendelkezik, a szóban forgó tagállamnak biztosítania kell, hogy a vonatkozó szabályokat a 36. cikk (2) bekezdésében említett feltételekkel összhangban alkalmazzák;
b)
az ajánlatkérő szerv ezen irányelv 80. cikkének (3) bekezdésével összhangban ellenőrizheti, vagy a tagállamok kötelezhetik az ajánlatkérő szervet arra, hogy ellenőrizze, hogy az alvállalkozók esetében fennállnak-e a 2014/24/EU irányelv 57. cikke szerinti kizárási okok. Ilyen esetekben az ajánlatkérő szervnek köteleznie kell a gazdasági szereplőt, hogy helyettesítse másik alvállalkozóval azt az alvállalkozót, amelynek esetében az ellenőrzés azt derítette ki, hogy kötelező kizárási okok állnak fenn. Az ajánlatkérő szerv előírhatja, vagy a tagállamok kötelezhetik az ajánlatkérő szervet arra, hogy előírja a gazdasági szereplőnek, hogy helyettesítse másik alvállalkozóval azt az alvállalkozót, amelynek esetében az ellenőrzés azt derítette ki, hogy nem kötelező kizárási okok állnak fenn.
(7) A tagállamok a nemzeti jogban szigorúbb felelősségi szabályokat is előírhatnak, illetve a nemzeti jogban részletesebb szabályozást is bevezethetnek az alvállalkozóknak teljesített közvetlen kifizetésekre, például azzal, hogy előírják, hogy az alvállalkozóknak az általuk benyújtandó kérés nélkül is lehet ilyen közvetlen kifizetéseket teljesíteni.
(8) Azon tagállamok, amelyek úgy döntöttek, hogy előírják a (3), (5) vagy (6) bekezdés szerinti intézkedéseket, törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezések útján és az uniós jogra tekintettel pontosítják az említett intézkedések végrehajtási feltételeit. Ennek során a tagállamok korlátozhatják az intézkedések alkalmazási körét, például bizonyos szerződéstípusok, a közszolgáltató ajánlatkérők vagy gazdasági szereplők egyes típusai vagy bizonyos összegek tekintetében.
89. cikk
A szerződések módosítása azok időtartama alatt
(1) A szerződések vagy keretmegállapodások ezen irányelvvel összhangban új közbeszerzési eljárás nélkül módosíthatók az alábbiak közül bármely esetben:
a)
ha a módosításokról - pénzbeli értéküktől függetlenül - az eredeti közbeszerzési dokumentumokban világos, pontos és egyértelmű felülvizsgálati rendelkezések rendelkeznek, amelyek magukban foglalhatnak az ár módosítására vonatkozó rendelkezéseket vagy opciókat. A rendelkezésekben meg kell állapítani a lehetséges módosítások és opciók hatályát és jellegét, valamint azokat a feltételeket, amelyek esetén ezek alkalmazhatók. E rendelkezések nem tehetnek lehetővé olyan módosításokat és opciókat, amelyek megváltoztatnák a szerződés vagy keretmegállapodás általános jellegét;
b)
az eredeti szerződő fél által elvégzendő, szükségessé vált további építési beruházások, nyújtandó további szolgáltatások vagy szállítandó további áruk tekintetében, amelyek nem szerepeltek az eredeti közbeszerzésben, amennyiben a szerződő fél módosítása:
i.
nem megvalósítható olyan gazdasági vagy technikai okok miatt, mint például az eredeti közbeszerzés során vásárolt, meglévő berendezésekkel, szoftverekkel, szolgáltatásokkal vagy létesítményekkel való felcserélhetőség vagy kölcsönös átjárhatóság; és
ii.
a közszolgáltató ajánlatkérő számára jelentős hátránnyal vagy a költségek megsokszorozódásával járna;
c)
amennyiben az alábbi feltételek mindegyike teljesül:
i.
olyan körülmények miatt merült fel a módosítás igénye, amelyet egy kellő gondossággal eljáró közszolgáltató ajánlatkérő nem láthatott előre;
ii.
a módosítás nem változtatja meg a szerződés általános jellegét;
d)
amennyiben új szerződő fél lép azon fél helyébe, amelynek a közszolgáltató ajánlatkérő eredetileg odaítélte a szerződést, az alábbi okok valamelyikének következtében:
i.
az a) pont szerinti egyértelmű felülvizsgálati rendelkezés vagy opció;
ii.
az eredeti szerződő fél helyébe egyetemes vagy részleges jogutódlás révén, vállalati átszervezést - többek között vállalatátvételt, egyesülést vagy felvásárlást - vagy fizetésképtelenséget követően egy másik gazdasági szereplő lép, amely megfelel az eredetileg megállapított minőségi kiválasztási szempontoknak, feltéve, hogy ezzel nem jár együtt a szerződés egyéb lényeges módosítása, és hogy mindez nem ezen irányelv alkalmazásának a megkerülését célozza; vagy
iii.
amennyiben a közszolgáltató ajánlatkérő átvállalja a fővállalkozónak az alvállalkozókkal szemben fennálló kötelezettségeit, amennyiben erről a nemzeti jogszabályok a 88. cikkel összhangban rendelkeznek;
e)
amennyiben a módosítások értéküktől függetlenül nem jelentősek a (4) bekezdés értelmében.
Azon közszolgáltató ajánlatkérők, amelyek az e bekezdés b) és c) pontjában említett esetekben módosítottak egy szerződést, kötelesek erről hirdetményt közzétenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában. A hirdetménynek a XVI. mellékletben meghatározott információkat kell tartalmaznia, és azt a 71. cikk rendelkezéseinek megfelelően kell közzétenni.
(2) Ezenfelül és anélkül, hogy ellenőrizni kellene, hogy a (4) bekezdés a)-d) pontjában foglalt feltételek teljesülnek-e, a szerződések ezen irányelvvel összhangban akkor is módosíthatók új közbeszerzési eljárás nélkül, ha a módosítás értéke nem éri el az alábbi értékek egyikét sem:
i.
a 15. cikkben megállapított értékhatárok; és
ii.
a szolgáltatási és árubeszerzési szerződések eredeti szerződések értékének 10 %-a és az építési beruházási szerződések eredeti szerződéses értékének 15 %-a.
Mindazonáltal a módosítás nem változtathatja meg a szerződés vagy keretmegállapodás általános jellegét. Több egymást követő módosítás esetén ezt az értéket az egymást követő módosítások összesített nettó értéke alapján kell megállapítani.
(3) Amennyiben a szerződés indexálási rendelkezést is magában foglal, úgy a (2) bekezdésben említett ár kiszámításakor az aktualizált árat kell referenciaértéknek tekinteni.
(4) Egy szerződés vagy keretmegállapodás módosítása annak időtartama alatt akkor tekintendő lényegesnek az (1) bekezdés e) pontjának értelmében, ha a szerződés vagy keretmegállapodás jellege érdemben megváltozik az eredetileg megkötött szerződéshez vagy keretmegállapodáshoz képest. Az (1) és a (2) bekezdés sérelme nélkül, a módosítás minden esetben lényegesnek tekintendő akkor, ha az alábbi feltételek valamelyike teljesül:
a)
a módosítás olyan feltételeket vezet be, amelyek alapján - ha azok az eredeti közbeszerzési eljárás részét képezték volna -, lehetőség lett volna az eredetileg kiválasztott részvételre jelentkezőktől eltérő jelentkezők részvételének az engedélyezésére, az eredetileg elfogadott ajánlattól eltérő ajánlat elfogadására, vagy amelyek további résztvevőket ösztönöztek volna a közbeszerzési eljárásban való részvételre;
b)
a módosítás a szerződő fél javára megváltoztatja a szerződés vagy keretmegállapodás gazdasági egyensúlyát, olyan módon, amelyről az eredeti szerződés vagy keretmegállapodás nem rendelkezett;
c)
a módosítás jelentősen kibővíti a szerződés vagy keretmegállapodás hatályát;
d)
amennyiben új szerződő fél lép azon fél helyébe, amelynek a szerződést eredetileg odaítélték, vagy más esetek, az (1) bekezdés d) pontjában szereplő esetek kivételével.
(5) Ezen irányelv értelmében új közbeszerzési eljárásra van szükség az építési beruházásra, árubeszerzésre vagy szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződés vagy keretmegállapodás rendelkezéseinek - a szerződés vagy keretmegállapodás időtartama alatt történő - az (1) és (2) bekezdésben foglaltaktól eltérő módosításai esetében.
90. cikk
A szerződés felmondása
A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a közszolgáltató ajánlatkérőnek - legalább az alábbi körülmények fennállása esetén és az alkalmazandó nemzeti jogban meghatározott feltételek szerint - lehetősége legyen az építési beruházásra, árubeszerzésre vagy szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződés felmondására annak időtartama alatt, ha:
a)
a szerződés olyan lényeges módosítására került sor, amely esetében a 89. cikk értelmében új közbeszerzési eljárást kellett volna lefolytatni;
b)
a szerződő fél a szerződés odaítélésekor a 2014/24/EU irányelv 57. cikkének (1) bekezdésében említett helyzetek egyikében volt, és ezért azt ezen irányelv 80. cikke (1) bekezdésének második albekezdése alapján ki kellett volna zárni a közbeszerzési eljárásból;
c)
a szerződést nem lehetett volna a szerződő félnek odaítélni, mivel az Európai Unió Bírósága az EUMSZ 258. cikke alapján indított eljárásban kimondta, hogy a Szerződésekből és ebből az irányelvből eredő valamely kötelezettség tekintetében súlyos kötelezettségszegés történt.
III. CÍM
KÜLÖNÖS KÖZBESZERZÉSI RENDSZEREK
I. FEJEZET
Szociális és egyéb meghatározott szolgáltatások
91. cikk
A szerződés odaítélése a szociális és egyéb meghatározott szolgáltatások esetében
A szociális és a XVII. mellékletben felsorolt egyéb meghatározott szolgáltatásokra vonatkozó szerződéseket e fejezetnek megfelelően kell odaítélni, ha a szerződések értéke megegyezik a 15. cikk c) pontjában szereplő értékhatárral, illetve azt meghaladja.
92. cikk
Tájékoztatók és hirdetmények közzététele
(1) Ha a közszolgáltató ajánlatkérő szerződést kíván odaítélni a 91. cikkben említett szolgáltatásokra vonatkozóan, ezt a szándékát a következő módszerek valamelyikével kell közzétennie:
a)
szerződési hirdetménnyel;
b)
időszakos előzetes tájékoztatóval, amelyet folyamatosan közzé kell tenni. Az időszakos előzetes tájékoztatóban konkrétan meg kell jelölni az odaítélendő szerződések tárgyát képező szolgáltatások típusait. A tájékoztatónak tartalmaznia kell továbbá azt, hogy a szerződést további hirdetmény közzététele nélkül ítélik oda, és a tájékoztatóban fel kell kérni az érdekelt gazdasági szereplőket, hogy részvételi szándékukat írásban közöljék; vagy
c)
minősítési rendszer meglétéről szóló hirdetménnyel, amelyet folyamatosan közzé kell tenni.
Az első albekezdés azonban nem alkalmazandó abban az esetben, ha a közbeszerzési eljárás keretében a szerződés odaítélésére felhívás nélküli tárgyalásos eljárást lehetett volna alkalmazni az 50. cikkel összhangban.
(2) A 91. cikkben említett szolgáltatások tekintetében szerződést odaítélő közszolgáltató ajánlatkérő az eredményt a szerződés odaítéléséről szóló tájékoztatóban teszi közzé. E tájékoztatókat azonban negyedévente össze is vonhatja. Ebben az esetben a közszolgáltató ajánlatkérőknek az egyes negyedévek végétől számított 30 napon belül kell megküldeniük az összevont tájékoztatókat.
(3) Az e cikk (1) és (2) bekezdésében említett tájékoztatóknak és hirdetményeknek a XVIII. melléklet A., B., C., illetve D. részében említett információkat kell tartalmazniuk, a formanyomtatványoknak megfelelően. A Bizottság végrehajtási jogi aktusokban határozza meg az említett formanyomtatványokat. A végrehajtási jogi aktusokat a 105. cikkben említett tanácsadó bizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.
(4) Az ebben a cikkben említett tájékoztatókat és hirdetményeket a 71. cikknek megfelelően kell közzétenni.
93. cikk
A szerződések odaítélésének elvei
(1) A tagállamok nemzeti szabályokat vezetnek be az e fejezet hatálya alá tartozó szerződések odaítélésére vonatkozóan, annak biztosítása érdekében, hogy a közszolgáltató ajánlatkérők megfeleljenek az átláthatóság és a gazdasági szereplőkkel szembeni egyenlő bánásmód elvének. A tagállamok szabadon állapíthatják meg az alkalmazandó eljárási szabályokat, amennyiben e szabályok lehetővé teszik a közszolgáltató ajánlatkérők számára, hogy figyelembe vegyék a szóban forgó szolgáltatások egyedi sajátosságait.
(2) A tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy a közszolgáltató ajánlatkérők figyelembe vehessék a szolgáltatások minőségének, folyamatosságának, hozzáférhetőségének, megfizethetőségének, elérhetőségének és átfogóságának biztosításával kapcsolatos igényt, az igénybevevők különböző kategóriái - köztük a hátrányos helyzetű és veszélyeztetett csoportok - sajátos igényeit, az igénybevevők bevonását és szerephez juttatását, valamint az innovációt. A tagállamok azt is előírhatják, hogy a szolgáltatót a legjobb ár-minőség arányú ajánlat szempontja alapján kell kiválasztani, figyelembe véve a szociális szolgáltatásoknál a minőségi és fenntarthatósági szempontokat.
94. cikk
Fenntartott szerződések bizonyos szolgáltatások esetében
(1) A tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy az ajánlatkérő szerv közszolgáltató ajánlatkérők kizárólag a 91. cikkben említett - a 75121000-0, 75122000-7, 75123000-4, 79622000-0, 79624000-4, 79625000-1, 80110000-8, 80300000-7, 80420000-4, 80430000-7, 80511000-9, 80520000-5, 80590000-6, 85000000-9-85323000-9, 92500000-6, 92600000-7, 98133000-4, 98133110-8 CPV-kód alá tartozó - egészségügyi, szociális és kulturális szolgáltatások esetében fenntarthatják bizonyos szervezetek számára a közbeszerzési szerződések odaítélésére irányuló eljárásban való részvétel jogát.
(2) Az (1) bekezdésben említett szervezetnek az alábbi kritériumok mindegyikét teljesítenie kell:
a)
célja az (1) bekezdésben említett szolgáltatások nyújtásához kapcsolódó közfeladat ellátása;
b)
a nyereséget újrabefektetik a szervezet céljának elérése érdekében. Ha a nyereséget felosztják vagy újrafelosztják, akkor ennek a munkavállalóknak az irányításban való aktív részvételével kapcsolatos megfontolásokon kell alapulnia;
c)
a szerződést teljesítő szervezet irányítási vagy tulajdonosi struktúrájának munkavállalói részesedésen vagy a munkavállalóknak az irányításban való aktív részvételén kell alapulnia, vagy a munkavállalók, felhasználók és érdekeltek aktív részvételét kell szükségessé tennie; és
d)
az adott ajánlatkérő szerva szervezetnek a megelőző három évben nem ítélt oda e cikk alapján a szóban forgó szolgáltatásokra vonatkozó szerződést.
(3) A szerződés maximális időtartama nem haladhatja meg a három évet.
(4) Az eljárást megindító felhívásban hivatkozni kell erre a cikkre.
(5) A 108. cikktől eltérve, a Bizottság megvizsgálja e cikk hatásait, és arról 2019. április 18-ig jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.
II. FEJEZET
A tervpályázatokra vonatkozó szabályok
95. cikk
Hatály
(1) Ez a fejezet az olyan tervpályázatokra alkalmazandó, amelyeket egy szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződésre vonatkozó közbeszerzési eljárás részeként szerveztek, feltéve, hogy a szerződés becsült, hozzáadottérték-adó nélküli értéke, beleértve a résztvevők számára teljesített bármilyen lehetséges díjat vagy kifizetést, a 15. cikk a) pontjában előírt értékkel azonos vagy annál nagyobb.
(2) Ez a fejezet minden olyan tervpályázatra alkalmazandó, amelyeknél a résztvevők számára teljesített díjak és kifizetések összértéke, beleértve a szolgáltatási szerződés becsült, héa nélküli értékét - amelyet az 50. cikk j) pontja alapján lehet meghatározni, ha a közszolgáltató ajánlatkérő a tervpályázati hirdetményben nem zár ki ilyen odaítélést - a 15. cikk a) pontjában előírt értékkel azonos vagy annál nagyobb.
96. cikk
Tájékoztatók és hirdetmények
(1) Az a közszolgáltató ajánlatkérő, amely tervpályázatot kíván szervezni, ezt a szándékát tervpályázati hirdetményben teszi közzé.
Amennyiben az 50. cikk j) pontja szerint a későbbiekben szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződést is oda kívánnak ítélni, ezt jelezni kell a tervpályázati hirdetményben.
Az a közszolgáltató ajánlatkérő, amely tervpályázatot szervezett, ennek eredményét tájékoztatóban teszi közzé.
(2) Az eljárást megindító felhívásnak tartalmaznia kell a XIX. mellékletben meghatározott információkat, a tervpályázat eredményéről szóló tájékoztatónak pedig a XX. mellékletben meghatározott információkat, formanyomtatványok formájában. A Bizottság ezeket az egységes formanyomtatványokat végrehajtási jogi aktusokban határozza meg. A végrehajtási jogi aktusokat a 105. cikkben említett tanácsadó bizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.
A tervpályázat eredményéről szóló tájékoztatót a tervpályázat lezárásától számított 30 napon belül el kell juttatni az Európai Unió Kiadóhivatalához.
Ha a tervpályázat kimenetelével kapcsolatos információk közlése akadályozná a jogérvényesítést, ellentétes volna a közérdekkel, vagy sértené egy bizonyos - magán- vagy állami tulajdonú - gazdasági szereplő törvényes üzleti érdekeit, vagy sértené a gazdasági szereplők közötti tisztességes versenyt, az ilyen információkat nem szükséges közzétenni.
(3) A 71. cikk (2)-(6) bekezdése a tervpályázatokhoz kapcsolódó tájékoztatókra és hirdetményekre is vonatkozik.
97. cikk
A tervpályázatok megszervezésének szabályai, a résztvevők és a bírálóbizottság kiválasztása
(1) Tervpályázatok szervezésekor a közszolgáltató ajánlatkérőnek az I. cím és e fejezet rendelkezéseihez hozzáigazított eljárásokat kell alkalmaznia.
(2) A tervpályázaton való részvétel nem korlátozható:
a)
valamely tagállam területére vagy területének egy részére tett hivatkozással;
b)
azon az alapon, hogy annak a tagállamnak a joga szerint, amelyben a tervpályázatot szervezik, a résztvevőknek természetes vagy jogi személyeknek kell lenniük.
(3) Amennyiben a tervpályázaton korlátozott számban vehetnek részt pályázók, a közszolgáltató ajánlatkérőnek világos és megkülönböztetéstől mentes kiválasztási szempontokat kell meghatároznia. A részvételre felhívott jelentkezők számának minden esetben elegendőnek kell lennie ahhoz, hogy tényleges verseny jöjjön létre.
(4) A bírálóbizottság kizárólag a pályázat résztvevőitől független természetes személyekből állhat. Ha a pályázat résztvevőitől meghatározott szakképesítést követelnek meg, a bírálóbizottság tagjai legalább egyharmadának rendelkeznie kell a résztvevőktől megkövetelt vagy azzal egyenértékű szakképesítéssel.
98. cikk
A bírálóbizottság döntései
(1) A bírálóbizottság önállóan hozza meg döntéseit és alakítja ki véleményét.
(2) A részvételre jelentkezők által benyújtott terveket és projekteket a bírálóbizottság névtelenül és kizárólag a tervpályázati hirdetményben meghatározott szempontok alapján vizsgálja meg.
(3) A bírálóbizottság a tagjai által aláírt jelentésben állapítja meg a projektek rangsorolását, amelyet az egyes projektek pozitív jellemzői alapján határoz meg, és a jelentésben feltünteti megjegyzéseit, valamint a tisztázást igénylő kérdéseket.
(4) A névtelenséget a bírálóbizottság véleményének kinyilvánításáig, illetve döntésének meghozataláig tiszteletben kell tartani.
(5) A részvételre jelentkezőket szükség esetén fel lehet kérni, hogy a projektek bármely vonatkozásának tisztázása érdekében válaszoljanak a bírálóbizottság által a jegyzőkönyvben rögzített kérdésekre.
(6) A bírálóbizottság tagjai és a részvételre jelentkezők közötti párbeszédről teljes körű jegyzőkönyvet kell készíteni.
IV. CÍM
IRÁNYÍTÁS
99. cikk
Végrehajtás
(1) A helyes és hatékony végrehajtás tényleges biztosítása érdekében a tagállamok gondoskodnak arról, hogy legalább az ebben a cikkben meghatározott feladatokat egy vagy több hatóság, szerv vagy szervezet lássa el. A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot az e feladatok tekintetében hatáskörrel rendelkező valamennyi hatóságról és szervezetről.
(2) A tagállamok gondoskodnak a közbeszerzési szabályok alkalmazásának monitoringjáról.
A monitoringhatóságokat és szervezeteket fel kell hatalmazni arra, hogy amennyiben saját kezdeményezésükre vagy információk kézhezvételét követően konkrét jogsértéseket vagy rendszerszintű problémákat tárnak fel, azokat jelezzék a nemzeti audithatóságoknak, bíróságoknak, törvényszékeknek vagy más megfelelő hatóságoknak vagy szervezeteknek, például az ombudsmannak, illetve a nemzeti parlamenteknek vagy parlamenti bizottságoknak.
(3) A (2) bekezdés szerinti monitoringtevékenységek eredményeit megfelelő tájékoztatási eszközök segítségével nyilvánosságra kell hozni. Ezeket az eredményeket a Bizottság részére is rendelkezésre kell bocsátaniuk. Az eredményeket be lehet építeni például az e bekezdés második albekezdésében említett monitoringjelentésekbe.
A tagállamok 2017. április 18-ig, és azt követően háromévente monitoringjelentést küldenek a Bizottságnak, amelyben tájékoztatják adott esetben a helytelen alkalmazás vagy a jogbizonytalanság leggyakoribb okairól - ideértve a szabályok alkalmazásában tapasztalható esetleges strukturális vagy visszatérő problémákat is -, csakúgy mint a kkv-k közbeszerzésben való részvételének mértékéről, valamint a közbeszerzéssel kapcsolatos csalás, korrupció, összeférhetetlenség és más súlyos szabálytalanságok megelőzéséről, felderítéséről és megfelelő jelentéséről.
A Bizottság legfeljebb háromévente felkérheti a tagállamokat arra, hogy nyújtsanak tájékoztatást a nemzeti stratégiai közbeszerzési politikáik gyakorlati végrehajtásáról.
E cikk alkalmazásában a „kkv” fogalmát a 2003/361/EK bizottsági ajánlás (44) fogalommeghatározása szerint kell értelmezni.
A Bizottság az e bekezdés alapján kapott információk alapján rendszeres jelentést tesz közzé az említett politikáknak az egységes piacon történő végrehajtásáról és legjobb gyakorlatairól.
(4) A tagállamok biztosítják, hogy:
a)
az uniós közbeszerzési jogszabályok értelmezésével és alkalmazásával kapcsolatos információk és iránymutatások térítésmentesen rendelkezésre álljanak az ajánlatkérő szerveknek és a gazdasági szereplőknek - különösen a kkv-knak - a közbeszerzési szabályok helyes alkalmazása terén való támogatása érdekében; valamint
b)
az ajánlatkérő szervek segítséget kaphassanak a közbeszerzési eljárások megtervezéséhez és lebonyolításához.
(5) A tagállamok - a Bizottság által a tagállamokkal folytatott kommunikációra és a velük való kapcsolattartásra vonatkozóan létrehozott általános eljárások és munkamódszerek sérelme nélkül - kapcsolattartót jelölnek ki, amelynek feladata a Bizottsággal való együttműködés a közbeszerzési jogszabályok alkalmazása tekintetében.
(6) Az ajánlatkérő szerveknek - legalább a szerződés időtartama alatt - meg kell őrizniük minden olyan megkötött szerződés példányait, amelynek értéke eléri vagy meghaladja az alábbi összegeket:
a)
1 000 000 EUR az árubeszerzésre vagy szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések esetében;
b)
10 000 000 EUR az építési beruházásokra irányuló szerződések esetében.
Az ajánlatkérő szerveknek betekintést kell biztosítaniuk az említett szerződésekbe; az egyes meghatározott dokumentumokhoz vagy információkhoz való hozzáférés azonban - a dokumentumokhoz való hozzáférésre és az adatvédelemre vonatkozó, alkalmazandó uniós vagy nemzeti szabályokban előírt mértékben és feltételekkel - megtagadható.
100. cikk
A szerződések odaítélésére irányuló eljárásokra vonatkozó egyedi jelentések
(1) A közszolgáltató ajánlatkérő az ezen irányelv hatálya alá tartozó minden egyes szerződés és keretmegállapodás tekintetében, valamint minden alkalommal, amikor dinamikus beszerzési rendszert hoz létre, megőrzi a megfelelő adatokat. Ezek az adatok lehetővé teszik számára, hogy egy későbbi időpontban indokolni tudja a következőkkel kapcsolatos döntéseket:
a)
a gazdasági szereplők minősítése és kiválasztása, valamint a szerződések odaítélése;
b)
a felhívás nélküli tárgyalásos eljárás alkalmazása, az 50. cikknek megfelelően;
c)
az I. cím II. és III. fejezetében előírt eltérések értelmében a II. cím II-IV. fejezete alkalmazásának mellőzése;
d)
szükség esetén annak indokolása, hogy az elektronikus benyújtás tekintetében miért került sor az elektronikustól eltérő kommunikációs eszközök használatára.
Amennyiben a 70. cikk vagy a 92. cikk (2) bekezdése szerint készített, a szerződés odaítéléséről szóló tájékoztató tartalmazza az ebben a bekezdésben előírt információkat, a közszolgáltató ajánlatkérő hivatkozhat az említett tájékoztatóra.
(2) A közszolgáltató ajánlatkérőnek dokumentálnia kell az összes közbeszerzési eljárás menetét, függetlenül attól, hogy az eljárásokat elektronikus úton folytatják-e le. Ebből a célból az ajánlatkérő szervnek meg kell őriznie a szükséges dokumentumokat, amelyek a közbeszerzési eljárás valamennyi szakaszában meghozott döntéseket indokolják, így például a gazdasági szereplőkkel folytatott kommunikációval és a belső tanácskozásokkal, a közbeszerzési dokumentumok elkészítésével, az esetleges párbeszéddel vagy tárgyalással, a kiválasztással, valamint a szerződések odaítélésével kapcsolatos dokumentumokat. A dokumentációt a szerződés odaítélésének időpontjától számított legalább három évig kell megőrizni.
(3) Az információkat, dokumentumokat vagy azok főbb elemeit meg kell küldeni a Bizottságnak vagy a 99. cikkben említett nemzeti hatóságoknak, szerveknek vagy szervezeteknek, amennyiben ezt kérik.
101. cikk
Nemzeti jelentéstétel és statisztikai információ
(1) A Bizottság felülvizsgálja a 67-71., a 92. és a 96. cikkben említett, a IX. melléklettel összhangban közzétett tájékoztatókból és hirdetményekből nyerhető adatok minőségét és teljességét.
Ha az e bekezdés első albekezdésében említett adatok minősége és teljessége nem felel meg a 67. cikk (1) bekezdésében, a 68. cikk (1) bekezdésében, a 69. cikkben, a 70. cikk (1) bekezdésében, a 92. cikk (3) bekezdésében és a 96. cikk (2) bekezdésében meghatározott kötelezettségeknek, a Bizottság kiegészítő adatokat kér az érintett tagállamtól. Az érintett tagállam ésszerű határidőn belül megadja a Bizottság által kért, hiányzó statisztikai adatokat.
(2) A tagállamok 2017. április 18-ig, és azt követően háromévente az olyan közbeszerzéseket illetően, amelyek ezen irányelv hatálya alá tartoztak volna, ha az értékük meghaladta volna a 15. cikkben megállapított vonatkozó értékhatárokat, jelentést nyújtanak be a Bizottságnak, amelyben fel kell tüntetni, hogy az érintett időszakban mennyi volt az ilyen közbeszerzések becsült, összesített teljes értéke. A becslés alapjául elsősorban a nemzeti közzétételi követelményekből adódóan rendelkezésre álló adatok vagy mintavételen alapuló becslések szolgálhatnak.
Az említett jelentést be lehet építeni a 99. cikk (3) bekezdésében említett jelentésbe.
102. cikk
Közigazgatási együttműködés
(1) A tagállamok kölcsönösen segítséget nyújtanak egymásnak, és a hatékony együttműködés érdekében intézkedéseket hoznak a 62., 81., és 84. cikkben említett kérdésekben történő információcsere biztosítására. Gondoskodnak az egymásnak szolgáltatott adatok bizalmas kezeléséről.
(2) Az információcserét minden érintett tagállam illetékes hatóságának a 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (45) és a 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (46) előírt, a személyes adatok védelmére vonatkozó szabályoknak megfelelően kell folytatnia.
(3) Az 1024/2012/EU rendelet által létrehozott belső piaci információs rendszernek (IMI) az ezen irányelv által szabályozott információcsere céljára történő használata teszteléséhez legkésőbb 2015. április 18-ig kísérleti projektet kell indítani.
V. CÍM
Felhatalmazás, végrehajtási hatáskörök és záró rendelkezések
103. cikk
A felhatalmazás gyakorlása
(1) A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek mellett felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására.
(2) A Bizottság 4., 17., 40., 41., 76. és 83. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása határozatlan időre szól 2014. április 17-től kezdődő hatállyal.
(3) Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 4., 17., 40., 41., 76. és 83. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.
(4) A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot e jogi aktus elfogadásáról.
(5) A.4, 17., 40., 41., 76. és 83. cikk alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.
104. cikk
Sürgősségi eljárás
(1) Az e cikk alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus haladéktalanul hatályba lép és alkalmazandó, amennyiben nem emelnek ellene kifogást a (2) bekezdésnek megfelelően. Az Európai Parlament és a Tanács felhatalmazáson alapuló jogi aktusról való értesítése tartalmazza a sürgősségi eljárás alkalmazásának indokait.
(2) Az Európai Parlament vagy a Tanács a 103. cikk (5) bekezdésének megfelelően kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen. Ebben az esetben a Bizottság az Európai Parlament vagy a Tanács kifogásáról szóló határozatról való értesítést követően haladéktalanul hatályon kívül helyezi a felhatalmazáson alapuló jogi aktust.
105. cikk
Bizottsági eljárás
(1) A Bizottság munkáját a 71/306/EGK (47) tanácsi határozattal létrehozott közbeszerzési tanácsadó bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet szerinti bizottság.
(2) Az erre a bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 4. cikkét kell alkalmazni.
(3) Az e cikkre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.
106. cikk
Átültetés és átmeneti rendelkezések
(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy 2016. április 18-ig megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul közlik a Bizottsággal.
(2) Az e cikk (1) bekezdése ellenére a tagállamok 2018. október 18-ig a 40. cikk (1) bekezdésének az alkalmazását, kivéve, ha az 52. cikk, az 53. cikk, az 54. cikk, az 55. cikk (3) bekezdése, a 71. cikk (2) bekezdése vagy a 73. cikk alapján elektronikus eszközök használata kötelező.
Az e cikk (1) bekezdése ellenére a központi beszerző szervek esetében a tagállamok az 55. cikk (3) bekezdése alapján 2017. április 18-ig elhalaszthatják a 40. cikk (1) bekezdésének az alkalmazását.
Ha egy tagállam úgy dönt, hogy elhalasztja a 40. cikk (1) bekezdésének az alkalmazását, akkor úgy kell rendelkeznie, hogy az ajánlatkérő szervek minden kommunikáció és információcsere elvégzéséhez a következő kommunikációs eszközök közül választhatnak:
a)
a 40. cikknek megfelelő elektronikus eszközök;
b)
postai út vagy más megfelelő mód;
c)
fax;
d)
a fenti eszközök kombinációja.
(3) Amikor a tagállamok elfogadják az (1) és (2) bekezdésben említett intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.
107. cikk
Hatályon kívül helyezés
A 2004/17/EK irányelv az ezen irányelv 2016. április 18-án hatályát veszti.
A hatályon kívül helyezett irányelvre való hivatkozások erre az irányelvre való hivatkozásnak tekintendők, és a XXI. mellékletben található megfelelési táblázattal összhangban kell őket értelmezni.
108. cikk
Felülvizsgálat
A Bizottság 2019. április 18-ig áttekinti, hogy a 15. cikkben megállapított értékhatárok alkalmazása milyen gazdasági hatásokat gyakorol a belső piacra, különösen az olyan tényezők tekintetében, mint a határokon átnyúló szerződések odaítélése és a tranzakciós költségek, és erről jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.
A Bizottság, amennyiben lehetséges és helyénvaló, fontolóra veszi, hogy a tárgyalások következő fordulójában javasolja a közbeszerzésről szóló megállapodás értelmében alkalmazandó értékhatárok megnövelését. A közbeszerzésről szóló megállapodás alapján alkalmazandó értékhatárokban bekövetkező bármilyen változás esetén a jelentést adott esetben jogalkotási javaslat követi az ezen irányelvben meghatározott értékhatárok módosítása céljából.
109. cikk
Hatálybalépés
Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
110. cikk
Címzettek
Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.
Kelt Strasbourgban, 2014. február 26-án.