NAŘÍZENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) č. 1163/2014
ze dne 22. října 2014
o poplatcích za dohled
(ECB/2014/41)
RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
s ohledem na nařízení Rady (EU) č. 1024/2013 ze dne 15. října 2013, kterým se Evropské centrální bance svěřují zvláštní úkoly týkající se politik, které se vztahují k obezřetnostnímu dohledu nad úvěrovými institucemi (1), a zejména na druhý pododstavec čl. 4 odst. 3, článek 30 a druhý pododstavec čl. 33 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na veřejnou konzultaci a analýzu provedenou v souladu s čl. 30 odst. 2 nařízení (EU) č. 1024/2013,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (EU) č. 1024/2013 zřizuje jednotný mechanismus dohledu, který se skládá z Evropské centrální banky (ECB) a vnitrostátních příslušných orgánů.
(2)
Podle nařízení (EU) č. 1024/2013 ECB odpovídá za účinné a konzistentní fungování jednotného mechanismu dohledu nad všemi úvěrovými institucemi, finančními holdingovými společnostmi a smíšenými finančními holdingovými společnostmi ve všech členských státech eurozóny, jakož i v členských státech mimo eurozónu, které navázaly úzkou spolupráci s ECB. Pravidla a postupy, kterými se řídí spolupráce ECB s vnitrostátními příslušnými orgány a vnitrostátními pověřenými orgány v rámci jednotného mechanismu dohledu, jsou vymezeny v nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) (2).
(3)
Článek 30 nařízení (EU) č. 1024/2013 stanoví, že ECB uloží úvěrovým institucím usazeným v zúčastněných členských státech a v zúčastněném členském státě zřízeným pobočkám úvěrových institucí usazených v nezúčastněném členském státě roční poplatek za dohled. Tyto poplatky, které ECB ukládá, by měly pokrývat a neměly by překračovat náklady vzniklé ECB v souvislosti s úkoly, které jí byly svěřeny podle článků 4 až 6 nařízení (EU) č. 1024/2013.
(4)
Roční poplatek za dohled by měl sestávat z částky, kterou by měly každoročně platit všechny úvěrové instituce usazené v zúčastněných členských státech a v zúčastněném členském státě zřízené pobočky úvěrových institucí usazených v nezúčastněném členském státě, nad nimiž je vykonáván dohled v rámci jednotného mechanismu dohledu.
(5)
V rámci jednotného mechanismu dohledu je odpovědnost ECB a jednotlivých vnitrostátních příslušných orgánů v oblasti dohledu rozdělena na základě významu dohlížených subjektů.
(6)
ECB má pravomoc vykonávat přímý dohled nad významnými úvěrovými institucemi, finančními holdingovými společnostmi, smíšenými finančními holdingovými společnostmi usazenými v zúčastněných členských státech a nad v zúčastněném členském státě zřízenými pobočkami významných úvěrových institucí usazených v nezúčastněných členských státech.
(7)
ECB rovněž vykonává dozor nad fungováním jednotného mechanismu dohledu, jenž zahrnuje všechny úvěrové instituce, ať významné, či méně významné. ECB má ve vztahu ke všem úvěrovým institucím usazeným v zúčastněných členských státech výlučnou pravomoc vydávat povolení k činnosti úvěrové instituce, povolení odejmout a posuzovat nabývání a zcizování kvalifikovaných účastí.
(8)
Vnitrostátní příslušné orgány odpovídají za přímý dohled nad méně významnými dohlíženými subjekty, aniž by byla dotčena pravomoc ECB vykonávat přímý dohled v konkrétních případech, kdy je to nezbytné k zajištění důsledného uplatňování vysokých standardů dohledu. Toto sdílení pravomocí v oblasti dohledu v rámci jednotného mechanismu dohledu a s tím související náklady vzniklé ECB jsou zohledněny při rozdělení částky, která má být získána zpět prostřednictvím poplatků za dohled, mezi kategorie významných dohlížených subjektů a méně významných dohlížených subjektů.
(9)
Čl. 33 odst. 2 nařízení (EU) č. 1024/2013 vyžaduje, aby ECB prostřednictvím nařízení a rozhodnutí zveřejnila podrobné operační postupy pro provádění úkolů, které jsou jí svěřeny nařízením (EU) č. 1024/2013.
(10)
Podle čl. 30 odst. 3 nařízení (EU) č. 1024/2013 mají poplatky vycházet z objektivních kritérií souvisejících s důležitostí a rizikovým profilem dotyčných úvěrových institucí, včetně jejích rizikově vážených aktiv.
(11)
Poplatky se vypočítávají na nejvyšší úrovni konsolidace v rámci zúčastněných členských států. To znamená, že jsou-li úvěrové instituce součástí dohlížené skupiny usazené v zúčastněných členských státech, vypočte se a platí se jeden poplatek na úrovni skupiny.
(12)
Při výpočtu ročního poplatku za dohled by se neměly brát v úvahu dceřiné společnosti usazené v nezúčastněných členských státech. V této souvislosti a s cílem určit relevantní faktory pro výpočet poplatku pro dohlíženou skupinu by měly být poskytovány subkonsolidované údaje za všechny dceřiné společnosti a provozy kontrolované mateřským podnikem v zúčastněných členských státech. Náklady na tvorbu těchto subkonsolidovaných údajů však mohou být vysoké, a dohlížené subjekty by proto měly mít možnost zvolit si poplatek vypočtený na základě údajů poskytnutých na nejvyšší úrovni konsolidace v rámci zúčastněných členských států včetně dceřiných společností usazených v nezúčastněných členských státech, i když by to mohlo mít za následek vyšší poplatek.
(13)
Instituce uvedené v čl. 2 odst. 5 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU (3) jsou vyňaty z úkolů v oblasti dohledu svěřených ECB podle nařízení (EU) č. 1024/2013, a ECB jim proto nebude poplatky ukládat.
(14)
Nařízení má obecnou působnost, je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech eurozóny. Je proto vhodným právním nástrojem pro zakotvení praktických postupů k provedení článku 30 nařízení (EU) č. 1024/2013.
(15)
V souladu s čl. 30 odst. 5 nařízení (EU) č. 1024/2013 není tímto nařízením dotčeno právo vnitrostátních příslušných orgánů ukládat poplatky v souladu s vnitrostátním právem a v rozsahu, v jakém úkoly v oblasti dohledu nebyly svěřeny ECB, nebo pokud jde o náklady na spolupráci s ECB, na pomoc ECB a při jednání podle pokynů ECB, v souladu s příslušným právem Unie a s výhradou ujednání k provedení nařízení (EU) č. 1024/2013, včetně článků 6 a 12,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
ČÁST I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto nařízení stanoví:
a)
postupy pro výpočet celkové výše ročních poplatků za dohled ukládaných ve vztahu k dohlíženým subjektům a dohlíženým skupinám;
b)
metodiku a kritéria pro výpočet ročního poplatku za dohled hrazeného každým dohlíženým subjektem a každou dohlíženou skupinou;
c)
postup pro výběr ročních poplatků za dohled ze strany ECB;
2. Celková výše ročních poplatků za dohled zahrnuje roční poplatek za dohled nad každým významným dohlíženým subjektem nebo skupinou a každým méně významným dohlíženým subjektem nebo skupinou a ECB ji vypočítává na nejvyšší úrovni konsolidace v rámci zúčastněných členských států.
Článek 2
Definice
Není-li uvedeno jinak, platí pro účely tohoto nařízení definice obsažené v nařízení (EU) č. 1024/2013 a nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) spolu s těmito definicemi:
1.
„ročním poplatkem za dohled“ se rozumí poplatek, který se platí za každý dohlížený subjekt a každou dohlíženou skupinu a který se vypočte v souladu s postupy vymezenými v čl. 10 odst. 6;
2.
„ročními náklady“ se rozumí částka určená v souladu s ustanoveními článku 5, kterou ECB za určité období placení poplatků získá zpět prostřednictvím ročních poplatků za dohled;
3.
„poplatníkem“ se rozumí úvěrová instituce nebo pobočka, která platí poplatek v souladu s článkem 4 a které je určena výzva k zaplacení poplatku;
4.
„faktory pro výpočet poplatku“ se rozumí údaje o dohlíženém subjektu nebo dohlížené skupině vymezené v čl. 10 odst. 3 písm. a), které se používají pro výpočet ročního poplatku za dohled;
5.
„výzvou k zaplacení poplatku“ se rozumí výzva vydaná v souladu s tímto nařízením příslušnému poplatníkovi, v níž je vymezen roční poplatek za dohled, který má tento poplatník platit;
6.
„úvěrovou institucí, která platí poplatek“ se rozumí úvěrová instituce usazená v zúčastněném členském státě;
7.
„pobočkou, která platí poplatek“ se rozumí pobočka zřízená v zúčastněném členském státě úvěrovou institucí usazenou v nezúčastněném členském státě;
8.
„obdobím placení poplatku“ se rozumí kalendářní rok;
9.
„prvním obdobím placení poplatku“ se rozumí časové období, které začíná dnem, ve který ECB převezme úkoly, které jí byly svěřeny nařízením (EU) č. 1024/2013, a které končí koncem kalendářního roku, ve kterém ECB tyto úkoly převezme;
10.
„skupinou subjektů, které platí poplatek“ se rozumí i) dohlížená skupina a ii) určitý počet poboček, které platí poplatek, které se v souladu s čl. 3 odst. 3 považují za jednu pobočku;
11.
„členským státem“ se rozumí členský stát Unie;
12.
„celkovými aktivy“ se rozumí celková hodnota aktiv určená v souladu s článkem 51 nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17). V případě skupiny subjektů, které platí poplatek, se do celkových aktiv nezapočítávají dceřiné společnosti usazené v nezúčastněných členských státech a třetích zemích;
13.
„celkovou rizikovou expozicí“ se ve vztahu ke skupině subjektů, které platí poplatek, a ve vztahu k úvěrové instituci, která platí poplatek a která není součástí skupiny subjektů, které platí poplatek, rozumí objem určený na nejvyšší úrovni konsolidace v rámci zúčastněných členských států a vypočtený za použití čl. 92 odst. 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (4).
Článek 3
Obecná povinnost platit roční poplatek za dohled
1. ECB uloží ve vztahu ke každému dohlíženému subjektu a každé dohlížené skupině roční poplatek za dohled za každé období placení poplatku.
2. Roční poplatek za dohled za každý dohlížený subjekt a každou dohlíženou skupinu se stanoví ve výzvě k zaplacení poplatku vydané poplatníkovi, který má tento poplatek platit. Poplatník je adresátem výzvy k zaplacení poplatku a jakéhokoli oznámení nebo sdělení ze strany ECB v souvislosti s poplatky za dohled. Poplatník odpovídá za zaplacení ročního poplatku za dohled.
3. Dvě či více poboček zřízených toutéž úvěrovou institucí ve stejném zúčastněném členském státě, které platí poplatek, se považují za jednu pobočku. Pobočky, které platí poplatek, zřízené toutéž úvěrovou institucí v různých zúčastněných členských státech, se za jednu pobočku nepovažují.
4. Pobočky, které platí poplatek, se pro účely tohoto nařízení považují za oddělené od dceřiných společností téže úvěrové instituce usazených v témže zúčastněném členském státě.
Článek 4
Poplatník
1. Poplatníkem ročního poplatku za dohled je:
a)
úvěrová instituce, která platí poplatek, jedná-li se o úvěrovou instituci, která platí poplatek a která není součástí dohlížené skupiny;
b)
pobočka, která platí poplatek, jedná-li se o pobočku, která platí poplatek a která není spojena s jinou pobočkou, která platí poplatek;
c)
subjekt určený v souladu ustanoveními odstavce 2, jedná-li se o dohlíženou skupinu subjektů, které platí poplatek.
2. Aniž by byla dotčena ujednání v rámci skupiny subjektů, které platí poplatek, týkající se rozdělení nákladů, považuje se skupina subjektů, které platí poplatek, za jednu jednotku. Každá skupina subjektů, které platí poplatek, jmenuje poplatníka za celou skupinu a totožnost tohoto poplatníka oznámí ECB. Poplatník musí být usazen v zúčastněném členském státě. Toto oznámení se považuje za platné, pouze pokud:
a)
uvádí názvy všech dohlížených subjektů ve skupině, na něž se oznámení vztahuje;
b)
je podepsáno jménem všech dohlížených subjektů ve skupině;
c)
je ECB doručeno nejpozději do 1. července každého roku, aby bylo zohledněno při vydání výzvy k zaplacení poplatku pro následující období placení poplatku.
Je-li ECB včas doručeno více než jedno oznámení za skupinu subjektů, které platí poplatek, má přednost oznámení, které bylo ECB doručeno jako poslední před uplynutím lhůty.
3. Aniž by byl dotčen odstavec 2, vyhrazuje si ECB právo určit poplatníka.
ČÁST II
VÝDAJE A NÁKLADY
Článek 5
Roční náklady
1. Základem pro stanovení ročních poplatků za dohled jsou roční náklady, které se získávají zpět prostřednictvím ročních poplatků za dohled.
2. Výše ročních nákladů se stanoví na základě výše ročních výdajů, které sestávají ze všech výdajů, které ECB vznikly v příslušném období placení poplatku a které přímo či nepřímo souvisejí s úkoly ECB v oblasti dohledu.
Celková výše ročních poplatků za dohled pokrývá, ale nepřekračuje náklady vzniklé ECB v souvislosti s úkoly v oblasti dohledu v průběhu příslušného období placení poplatku.
3. Při stanovení výše ročních nákladů ECB zohlední:
a)
výši všech poplatků za předchozí období placení poplatku, kterou nebylo možné vybrat;
b)
všechny platby úroků přijaté v souladu s článkem 14;
c)
všechny částky přijaté nebo navrácené v souladu s čl. 7 odst. 3.
Článek 6
Odhad a stanovení ročních nákladů
1. Aniž by byla dotčena zpravodajská povinnost podle nařízení (EU) č. 1024/2013, ECB do konce každého kalendářního roku vypočte odhadované roční náklady za období placení poplatku pro následující kalendářní rok.
2. ECB stanoví skutečné roční náklady za určité období placení poplatku do čtyř měsíců po skončení tohoto období placení poplatku.
3. Odhadované roční náklady a skutečné roční náklady slouží jako základ pro výpočet celkové výše ročních poplatků za dohled uvedené v čl. 9 odst. 1.
ČÁST III
STANOVENÍ ROČNÍHO POPLATKU ZA DOHLED
Článek 7
Nové dohlížené subjekty nebo změna statusu
1. Je-li nad dohlíženým subjektem nebo dohlíženou skupinou vykonáván dohled pouze po část období placení poplatku, vypočte se roční poplatek za dohled podle počtu celých měsíců během období placení poplatku, po které je nad dohlíženým subjektem nebo dohlíženou skupinou vykonáván dohled.
2. Pokud se v návaznosti na příslušné rozhodnutí ECB změní status dohlíženého subjektu či dohlížené skupiny z významného na méně významný nebo naopak, vypočte se roční poplatek za dohled na základě počtu měsíců, v nichž byl dohlížený subjekt či dohlížená skupina významným nebo méně významným subjektem či skupinou v poslední den měsíce.
3. Pokud se výše uloženého ročního poplatku za dohled liší od výše poplatku vypočtené v souladu s odstavci 1 nebo 2, ECB poplatníkovi příslušnou částku vrátí, nebo mu vystaví dodatečnou fakturu k úhradě.
Článek 8
Rozdělení ročních nákladů mezi významné a méně významné dohlížené subjekty
1. Za účelem výpočtu ročního poplatku za dohled, který se platí za každý dohlížený subjekt a dohlíženou skupinu, se roční náklady dělí na dvě části, z nichž jedna je pro každou kategorii dohlížených subjektů a dohlížených skupin, takto:
a)
roční náklady, které se získají zpět od významných dohlížených subjektů;
b)
roční náklady, které se získají zpět od méně významných dohlížených subjektů.
2. Roční náklady se v souladu s odstavcem 1 rozdělí na základě nákladů příslušných funkčních oblastí, které vykonávají přímý dohled nad významnými dohlíženými subjekty a nepřímý dohled nad méně významnými dohlíženými subjekty.
Článek 9
Výše ukládaných poplatků
1. Celková výše ročních poplatků za dohled, které ECB uloží, je součtem:
a)
odhadovaných ročních nákladů za stávající období placení poplatku podle schváleného rozpočtu na období placení poplatku;
b)
přeplatku či nedoplatku za předchozí období placení poplatku, který se určí tak, že se skutečné roční náklady vzniklé za předchozí období placení poplatku odečtou od odhadovaných ročních nákladů za předchozí období placení poplatku.
2. ECB určí pro každou kategorii dohlížených subjektů a dohlížených skupin celkovou částku, která má být prostřednictvím ročních poplatků za dohled vybrána; tato částka se zveřejňuje do 30. dubna příslušného období placení poplatku na internetových stránkách ECB.
Článek 10
Roční poplatek za dohled, který se platí za dohlížené subjekty nebo dohlížené skupiny
1. Roční poplatek za dohled, který se platí za každý významný dohlížený subjekt nebo významnou dohlíženou skupinu, se stanoví tak, že se částka, která má být vybrána od kategorie významných dohlížených subjektů a významných dohlížených skupin přidělí jednotlivým významným dohlíženým subjektům a významným dohlíženým skupinám na základě příslušných faktorů pro výpočet poplatku.
2. Roční poplatek za dohled, který se platí za každý méně významný dohlížený subjekt nebo méně významnou dohlíženou skupinu, se stanoví tak, že se částka, která má být vybrána od kategorie méně významných dohlížených subjektů a méně významných dohlížených skupin přidělí jednotlivým méně významným dohlíženým subjektům a méně významným dohlíženým skupinám na základě příslušných faktorů pro výpočet poplatku.
3. Faktory pro výpočet poplatku na nejvyšší úrovni konsolidace v rámci zúčastněných členských států se vypočítají na níže uvedeném základě.
a)
Faktory pro výpočet poplatku, které se použijí pro stanovení ročního poplatku za dohled, který se platí za každý dohlížený subjekt nebo dohlíženou skupinu, je výše:
i)
celkových aktiv;
ii)
celkové rizikové expozice (V případě pobočky, která platí poplatek, se má za to, že celková riziková expozice je rovna nule.)
k referenčnímu datu.
b)
Údaje týkající se faktorů pro výpočet poplatku jsou určeny a shromažďovány v souladu s rozhodnutím ECB, které vymezuje příslušnou metodiku a postupy. Toto rozhodnutí bude zveřejněno na internetových stránkách ECB.
c)
Pro účely výpočtu faktorů pro výpočet poplatku by dohlížené skupiny zpravidla neměly zahrnovat aktiva dceřiných společností v nezúčastněných členských státech a třetích zemích. Dohlížené skupiny se mohou rozhodnout, že tato aktiva při stanovení faktorů pro výpočet poplatku zahrnou.
d)
V případě dohlížených subjektů nebo dohlížených skupin, které jsou klasifikovány jako méně významné na základě čl. 6 odst. 4 nařízení (EU) č. 1024/2013, nepřesahuje faktor pro výpočet poplatku, kterým jsou celková aktiva, 30 miliard EUR.
e)
Relativní váha používaná ve vztahu k faktorům pro výpočet poplatku je:
i)
celková aktiva: 50 %;
ii)
celková riziková expozice: 50 %.
4. Poplatníci poskytují faktory pro výpočet poplatku s referenčním datem 31. prosince předcházejícího roku a vnitrostátnímu příslušnému orgánu předávají údaje vyžadované pro výpočet ročních poplatků za dohled ze strany ECB do konce pracovní doby 1. července roku následujícího po uvedeném referenčním datu, nebo v následující pracovní den, pokud 1. červenec není dnem pracovním. Sestavují-li dohlížené subjekty roční účetní závěrku ke konci účetního roku, který se liší od roku kalendářního, mohou poplatníci poskytnout faktory pro výpočet poplatku s referenčním datem, kterým je konec jejich účetního roku. Vnitrostátní příslušné orgány tyto údaje předávají ECB v souladu s postupy, které stanoví ECB. Součet celkových aktiv všech poplatníků a součet celkových rizikových expozic všech poplatníků se zveřejňuje na internetových stránkách ECB.
5. Pokud poplatník faktory pro výpočet poplatku neposkytne, určí ECB faktory pro výpočet poplatku podle metodiky vymezené v rozhodnutí ECB. Neposkytnutí faktorů pro výpočet poplatku v souladu s odstavcem 4 tohoto článku se považuje za porušení tohoto nařízení.
6. Výpočet ročního poplatku za dohled, který má každý poplatník platit, se provádí, jak je uvedeno níže.
a)
Roční poplatek za dohled je součtem minimální složky poplatku a proměnné složky poplatku.
b)
Minimální složka poplatku se vypočítá jako pevný procentní podíl z celkové výše ročních poplatků za dohled za každou kategorii dohlížených subjektů a dohlížených skupin, jež se stanoví v souladu s články 8 a 9. Pro kategorii významných dohlížených subjektů a významných dohlížených skupin tvoří pevný procentní podíl 10 %. Tato částka se rovným dílem dělí mezi všechny poplatníky. Pro významné dohlížené subjekty a významné dohlížené skupiny s celkovými aktivy do 10 miliard EUR se minimální složka poplatku snižuje na polovinu. Pro kategorii méně významných dohlížených subjektů a méně významných dohlížených skupin tvoří pevný procentní podíl 10 %. Tato částka se rovným dílem dělí mezi všechny poplatníky. Minimální složka poplatku představuje spodní hranici ročního poplatku za dohled na poplatníka.
c)
Proměnná složka poplatku je rozdíl mezi celkovou výší ročních poplatků za dohled za každou kategorii dohlížených subjektů, jež se stanoví v souladu s články 8 a 9, a minimální složkou poplatku pro tutéž kategorii. Proměnná složka poplatku se jednotlivým poplatníkům v každé kategorii přiřazuje podle podílu jednotlivého poplatníka na součtu vážených faktorů pro výpočet poplatku všech poplatníků, jež se stanoví v souladu s odstavcem 3.
Na základě výpočtu provedeného podle předcházejících odstavců a faktorů pro výpočet poplatku poskytnutých podle odstavce 4 tohoto článku stanoví ECB roční poplatek za dohled, který má každý poplatník hradit. Roční poplatek za dohled, který má být uhrazen, bude poplatníkovi oznámen prostřednictvím výzvy k zaplacení poplatku.
ČÁST IV
SPOLUPRÁCE S VNITROSTÁTNÍMI PŘÍSLUŠNÝMI ORGÁNY
Článek 11
Spolupráce s vnitrostátními příslušnými orgány
1. Předtím, než rozhodne o konečné výši poplatku, ECB s cílem zajistit, aby dohled byl i nadále nákladově efektivní a přiměřený pro všechny dotčené úvěrové instituce a pobočky, komunikuje s vnitrostátními příslušnými orgány. Za tímto účelem ECB ve spolupráci s vnitrostátními příslušnými orgány vytvoří a zavede vhodný komunikační kanál.
2. Pokud o to ECB požádá, vnitrostátní příslušné orgány ECB napomáhají při ukládání poplatků.
3. V případě úvěrových institucí v zúčastněných členských státech mimo eurozónu, jejichž úzká spolupráce s ECB nebyla pozastavena ani ukončena, vydá ECB vnitrostátnímu příslušnému orgánu daného členského státu pokyny, pokud se týká předání faktorů pro výpočet poplatku a fakturace ročního poplatku za dohled.
ČÁST V
FAKTURACE
Článek 12
Výzva k zaplacení poplatku
1. ECB každoročně vydává výzvu k zaplacení poplatku adresovanou každému poplatníkovi.
2. Výzva k zaplacení poplatku upřesňuje, jakým způsobem se roční poplatek za dohled platí. Poplatník je povinen splnit požadavky, které jsou ve výzvě k zaplacení poplatku uvedeny ohledně placení ročního poplatku za dohled.
3. Částku splatnou na základě výzvy k zaplacení poplatku poplatník zaplatí do 35 dnů ode dne vydání výzvy k zaplacení poplatku.
Článek 13
Oznámení výzvy k zaplacení poplatku
1. Poplatník odpovídá za aktualizaci kontaktních údajů pro účely předložení výzvy k zaplacení poplatku a oznámí ECB jakékoli změny kontaktních údajů (tj. jméno, funkce, organizační jednotka, adresa, e-mailová adresa, telefonní číslo, faxové číslo). Poplatník oznámí ECB jakékoli změny kontaktních údajů nejpozději do 1. července každého období placení poplatku. Kontaktní údaje se týkají fyzické osoby nebo pokud možno funkce v rámci organizace poplatníka.
2. Výzvu k zaplacení poplatku ECB oznámí kterýmkoli z těchto způsobů: a) elektronicky nebo jiným srovnatelným komunikačním prostředkem, b) faxem, c) expresní kurýrní službou, d) doporučenou poštou s doručenkou, e) osobním předáním či doručením. Výzva k zaplacení poplatku je platná bez podpisu.
Článek 14
Úrok v případě neplacení
Aniž je dotčen jakýkoli jiný nápravný prostředek, který má ECB k dispozici, nabíhá v případě částečného placení, neplacení či nedodržení podmínek placení uvedených ve výzvě k zaplacení poplatku každodenní úrok z dlužné částky ročního poplatku za dohled s úrokovou sazbou ve výši hlavní refinanční sazby ECB plus 8 procentních bodů ode dne splatnosti příslušné platby.
ČÁST VI
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 15
Sankce
V případě porušení tohoto nařízení může ECB dohlíženým subjektům ukládat sankce v souladu s nařízením Rady (ES) č. 2532/98 (5) doplněným nařízením (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17).
Článek 16
Přechodná ustanovení
1. Výzva k zaplacení poplatku za první období placení poplatku bude vydána spolu s výzvou k zaplacení poplatku za období placení poplatku roku 2015.
2. S cílem umožnit, aby ECB mohla začít ukládat roční poplatek za dohled, jmenuje každá skupina subjektů, které platí poplatek, za tuto skupinu poplatníka a jeho totožnost v souladu s čl. 4 odst. 2 oznámí ECB do 31. prosince 2014.
3. Poplatník poprvé předloží údaje uvedené v čl. 13 odst. 1 do 1. března 2015.
Článek 17
Zpráva a přezkum
1. V souladu s čl. 20 odst. 2 nařízení (EU) č. 1024/2013 ECB každoročně předkládá Evropskému parlamentu, Radě Evropské unie, Evropské komisi a Euroskupině zprávu o plánovaném vývoji struktury a výše ročních poplatků za dohled.
2. ECB provede přezkum tohoto nařízení, zejména pokud se týká metodiky a kritérií pro výpočet ročních poplatků za dohled, které mají být uloženy každému dohlíženému subjektu a skupině, nejpozději do roku 2017.
Článek 18
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.
Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 22. října 2014.
AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK 1163/2014/EU RENDELETE
(2014. október 22.)
a felügyeleti díjakról
(EKB/2014/41)
AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,
tekintettel az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról szóló, 2013. október 15-i 1024/2013/EU tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 4. cikke (3) bekezdésének második albekezdésére, 30. cikkére és 33. cikke (2) bekezdésének második albekezdésére,
tekintettel az 1024/2013/EU rendelet 30. cikkének (2) bekezdésével összhangban lefolytatott nyilvános konzultációra és elemzésre,
mivel:
(1)
Az 1024/2013/EU rendelet az Európai Központi Bankból (EKB) és az illetékes nemzeti hatóságokból álló egységes felügyeleti mechanizmust hoz létre.
(2)
Az 1024/2013/EU rendelet alapján az EKB felelős az egységes felügyeleti mechanizmus hatékony és konzisztens működéséért valamennyi hitelintézet, pénzügyi holdingtársaság és vegyes pénzügyi holdingtársaság tekintetében az összes euroövezeti tagállamban, valamint a nem euroövezeti, az EKB-val szoros együttműködést kialakított tagállamban. Az EKB és az illetékes nemzeti hatóságok között az egységes felügyeleti mechanizmuson belül történő együttműködésre, valamint a kijelölt nemzeti hatóságokkal történő együttműködésre vonatkozó szabályokat és eljárásokat az Európai Központi Bank 468/2014/EU rendelete (EKB/2014/17) (2) rögzíti.
(3)
Az 1024/2013/EU rendelet 30. cikke úgy rendelkezik, hogy az EKB éves felügyeleti díjat vet ki a mechanizmusban részt vevő tagállamokban székhellyel rendelkező hitelintézetekre, valamint a mechanizmusban részt vevő valamely tagállamban bejegyzett olyan fiókokra, amelyeket a mechanizmusban részt nem vevő tagállamban székhellyel rendelkező hitelintézet hozott létre. Az EKB által kivetett díjakat azon kiadások finanszírozására kell felhasználni, amelyek az EKB-nál az 1024/2013/EU rendelet 4-6. cikke által rá ruházott feladatok ellátásával összefüggésben merülnek fel, és a díjak nem haladhatják meg e kiadások összegét.
(4)
Az éves felügyeleti díjnak a mechanizmusban részt vevő tagállamokban székhellyel rendelkező valamennyi hitelintézet, valamint a mechanizmusban részt nem vevő tagállamokban székhellyel rendelkező hitelintézetek által a mechanizmusban részt vevő valamely tagállamban létrehozott és az egységes felügyeleti mechanizmus keretében felügyelt fiókok által évente fizetendő összeget kell magában foglalnia.
(5)
Az egységes felügyeleti mechanizmuson belül az EKB és az egyes illetékes nemzeti hatóságok felügyeleti feladatai a felügyelt szervezetek jelentősége alapján kerülnek kiosztásra.
(6)
Az EKB közvetlen felügyeleti hatáskörökkel rendelkezik a mechanizmusban részt vevő tagállamokban székhellyel rendelkező jelentős hitelintézetek, pénzügyi holdingtársaságok és vegyes pénzügyi holdingtársaságok, valamint a mechanizmusban részt nem vevő tagállamokban székhellyel rendelkező jelentős hitelintézeteknek a mechanizmusban részt vevő tagállamokban található fiókjai vonatkozásában.
(7)
Az EKB emellett felvigyázza a valamennyi - akár jelentős, akár kevésbé jelentős - hitelintézetet magában foglaló egységes felügyeleti mechanizmus működését. Az EKB kizárólagos hatáskörébe tartozik a mechanizmusban részt vevő tagállamokban székhellyel rendelkező valamennyi hitelintézet vonatkozásában a szervezetek részére a hitelintézeti tevékenység megkezdésére vonatkozó engedély kiadása, az engedély visszavonása, valamint a befolyásoló részesedések megszerzésének és eladásának értékelése.
(8)
Az illetékes nemzeti hatóságok felelősek a kevésbé jelentős felügyelt szervezetek közvetlen felügyeletéért, az EKB arra vonatkozó hatáskörének sérelme nélkül, hogy konkrét esetekben közvetlen felügyeletet gyakoroljon, amennyiben az a magas színvonalú felügyelet következetes biztosításához szükséges. A felügyeleti díjakon keresztül beszedendő összegnek a jelentős felügyelt szervezetek és a kevésbé jelentős felügyelt szervezetek egyes kategóriái közötti megosztása során az egységes felügyeleti mechanizmuson belül a felügyeleti feladatok e megosztása és az EKB-nál ezzel összefüggésben felmerült kiadások figyelembevételre kerültek.
(9)
Az 1024/2013/EU rendelet 33. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy az EKB rendeletek és határozatok révén közzéteszi az 1024/2013/EU rendeletben rá ruházott feladatok végrehajtására vonatkozó részletes operatív rendelkezéseket.
(10)
Az 1024/2013/EU rendelet 30. cikkének (3) bekezdése alapján a díjaknak a szóban forgó hitelintézet jelentőségéhez és kockázati profiljához, ezen belül a kockázattal súlyozott eszközállományához kapcsolódó objektív kritériumokon kell alapulnia.
(11)
A díjakat a mechanizmusban részt vevő tagállamon belüli konszolidáció legmagasabb szintjén kell kiszámítani. Ez azt jelenti, hogy amennyiben a hitelintézetek a mechanizmusban részt vevő tagállamokban székhellyel rendelkező felügyelt csoport részei, úgy csoportszinten egy díj kerül kiszámításra és megfizetésre.
(12)
Az éves felügyeleti díj kiszámítása során a mechanizmusban részt nem vevő tagállamokban létrehozott leányvállalatok nem kerülnek figyelembevételre. E tekintetben az egy felügyelt csoport adott díjtényezői meghatározása érdekében az anyavállalat által ellenőrzött, a mechanizmusban részt vevő tagállamokban található valamennyi leányvállalatra és műveletre vonatkozó szubkonszolidált adatot szolgáltatni kell. Ugyanakkor az ilyen szubkonszolidált adat előállításának a költsége magas lehet, így emiatt a felügyelt szervezeteknek lehetőséget kell biztosítani arra, hogy a mechanizmusban részt vevő tagállamon belüli - ideértve a részt nem vevő tagállamokban található leányvállalatokat is - konszolidáció alapján történő díjszámítást válasszák, még abban az esetben is, ha ez magasabb fizetendő díjat eredményez.
(13)
Az Európai Parlament és a Tanács 2013/36/EU irányelvének (3) 2. cikke (5) bekezdésében hivatkozott intézmények ki lettek zárva az 1024/2013/EU rendelettel összhangban az EKB-ra ruházott felügyeleti feladatok hatálya alól, erre tekintettel az EKB számukra nem fog díjakat kiszabni.
(14)
A rendelet általános hatállyal bír, teljes egészében kötelező és valamennyi euroövezeti tagállamban közvetlenül alkalmazandó. Így megfelelő jogi eszközt jelent az 1024/2013/EU rendelet 30. cikke végrehajtása gyakorlati részletes szabályainak rögzítéséhez.
(15)
Az 1024/2013/EU rendelet 30. cikkének (5) bekezdésével összhangban ez a rendelet nem érinti az illetékes nemzeti hatóságok azon jogát, hogy díjakat számítsanak fel a nemzeti joggal összhangban és olyan mértékben, amennyiben a felügyeleti feladatokat nem ruházták át az EKB-ra, illetve az EKB-val való együttműködésből, a neki nyújtott segítségből és az EKB utasításai alapján történő eljárásból eredő költségek kapcsán, összhangban a vonatkozó uniós joggal, valamint az 1024/2013/EU rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések alapján, beleértve annak 6. és 12. cikkét is,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. RÉSZ
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
1. cikk
Tárgy és hatály
(1) E rendelet rögzíti:
a)
a felügyelt szervezetek és felügyelt csoportok vonatkozásában kivetendő éves felügyeleti díjak teljes összegének kiszámítására vonatkozó szabályokat;
b)
az egyes felügyelt szervezetek és az egyes felügyelt csoportok által viselendő éves felügyeleti díj összegének kiszámítására vonatkozó módszertant és kritériumokat;
c)
az éves felügyeleti díjak EKB általi beszedésére vonatkozó eljárást.
(2) Az éves felügyeleti díjak teljes összege magában foglalja az éves felügyeleti díjat valamennyi jelentős felügyelt szervezet vagy csoport és valamennyi kevésbé jelentősnek minősülő felügyelt szervezet vagy csoport tekintetében, és azt az EKB a konszolidációnak a mechanizmusban részt vevő tagállamokon belüli legmagasabb szintjén számítja ki.
2. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában eltérő rendelkezés hiányában az 1024/2013/EU rendeletben, valamint a 468/2014/EU rendeletben (EKB/2014/17) szereplő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni, az alábbi fogalommeghatározásokkal együtt:
1. „éves felügyeleti díj”: a minden egyes felügyelt szervezet és minden egyes felügyelt csoport tekintetében fizetendő, a 10. cikk (6) bekezdésében rögzített szabályoknak megfelelően kiszámított díj;
2. „éves költségek”: az EKB által valamely meghatározott díjfizetési időszak tekintetében az éves felügyeleti díjon keresztül beszedendő, a 5. cikk rendelkezéseivel összhangban meghatározott összeg;
3. „díjfizetésre kötelezett”: a 4. cikkel összhangban meghatározott díjfizető hitelintézet vagy díjfizető fióktelep, amely a díjfizetési felhívás címzettje;
4. „díjtényezők”: a felügyelt szervezetre vagy a felügyelt csoportra vonatkozó, a 10. cikk (3) bekezdésének a) pontjában meghatározott, az éves felügyeleti díj kiszámításához felhasznált adatok;
5. „díjfizetési felhívás”: az e rendelettel összhangban az érintett díjfizetésre kötelezett részére kibocsátott, és általa megfizetendő éves felügyeleti díjat megjelölő felhívás;
6. „díjfizető hitelintézet”: a mechanizmusban részt vevő valamely tagállamban székhellyel rendelkező hitelintézet;
7. „díjfizető fióktelep”: a mechanizmusban részt nem vevő valamely tagállamban székhellyel rendelkező hitelintézetnek a mechanizmusban részt vevő valamely tagállamban létrehozott fióktelepe;
8. „díjfizetési időszak”: egy naptári év;
9. „első díjfizetési időszak”: azon időpont, amikor az EKB átveszi az 1024/2013/EU rendelettel rá ruházott feladatokat, és azon naptári év vége közötti időszak, amelyben az EKB e feladatokat átvette;
10. „díjfizető szervezetek csoportja”: i. egy felügyelt csoport, és ii. számos díjfizető fióktelep, amelyek a 3. cikk (3) bekezdésének értelmében egy fióktelepnek minősülnek;
11. „tagállam”: az Unió egy tagállama;
12. „teljes eszközállomány”: az eszközök teljes értéke a 468/2014/EU rendelet 51. (EKB/2014/17) cikkében meghatározottaknak megfelelően. Díjfizető szervezetek csoportja esetében a teljes eszközállomány nem foglalja magában a mechanizmusban részt nem vevő tagállamokban és harmadik országokban létrehozott fióktelepeket;
13. „teljes kockázati kitettség”: díjfizető szervezetek csoportja és díjfizető szervezetek csoportjához nem tartozó díjfizető hitelintézet esetében a mechanizmusban részt vevő tagállamon belüli konszolidáció legmagasabb szintjén az Európai Parlament és a Tanács 575/2013/EU rendelete (4) 92. cikkének (3) bekezdése alkalmazásával kiszámított érték.
3. cikk
Az éves felügyeleti díj fizetésére vonatkozó általános kötelezettség
(1) Az EKB az éves felügyeleti díjat miden egyes díjfizetési időszakban minden egyes felügyelt szervezet és minden egyes felügyelt csoport vonatkozásában megállapítja.
(2) Az egyes felügyelt szervezetekre és felügyelt csoportokra vonatkozó éves felügyeleti díj a díjfizetésre kötelezett részére megküldött és az általa fizetendő díjfizetési felszólításban kerül meghatározásra. A díjfizetésre kötelezett lesz a díjfizetési felszólítás, valamint az EKB által a felügyeleti díjak vonatkozásában megküldött bármely felszólítás vagy tájékoztatás címzettje. A díjfizetésre kötelezett felel az éves felügyeleti díj megfizetéséért.
(3) Ugyanazon hitelintézetnek a mechanizmusban részt vevő ugyanazon tagállamban található két vagy több díjfizető fióktelepe egy fióktelepnek tekintendő. Ugyanazon hitelintézetnek a mechanizmusban részt vevő különböző tagállamokban székhellyel rendelkező díjfizető fióktelepei nem tekintendők egy fióktelepnek.
(4) E rendelet alkalmazásában a díjfizető fióktelepek az ugyanazon hitelintézetnek a mechanizmusban részt vevő ugyanazon tagállamban található díjfizető leányvállalataitól elkülönültnek tekintendők.
4. cikk
Díjfizetésre kötelezett
(1) Az éves felügyeleti díj tekintetében a díjfizetésre kötelezett:
a)
a felügyelt csoporthoz nem tartozó díjfizető hitelintézet esetében a díjfizető hitelintézet;
b)
más díjfizető fiókteleppel össze nem vont díjfizető fiók esetében a díjfizető fiók;
c)
díjfizető szervezetek felügyelt csoportja esetében a (2) bekezdés rendelkezéseivel összhangban kerül megállapításra.
(2) A díjfizető szervezetek csoportján belüli, a költségek elosztására vonatkozó megállapodások sérelme nélkül a díjfizető szervezetek csoportját egy egységként kell kezelni. A díjfizető szervezetek valamennyi csoportja kijelöli a csoport egésze tekintetében díjfizetésre kötelezettet, és értesíti az EKB-t a díjfizetésre kötelezett személyéről. A díjfizetésre kötelezett jogalany székhelyének a mechanizmusban részt vevő tagállamban kell lennie. Az értesítés csak akkor minősül érvényesnek, ha:
a)
tartalmazza az értesítés hatálya alá tartozó csoport valamennyi felügyelt szervezetének nevét;
b)
a csoport valamennyi felügyelt szervezete nevében aláírták;
c)
legkésőbb minden év július 1-jéig beérkezik az EKB-hoz annak érdekében, hogy a következő díjfizetési időszakra vonatkozó díjfizetési felszólítás kibocsátása során figyelembevételre kerülhessen.
Amennyiben a díjfizető szervezetek csoportjára vonatkozóan egynél több értesítés érkezik be időben az EKB-hoz, a határidőhöz legközelebb, azonban azt megelőzően az EKB-hoz beérkezett értesítés az irányadó.
(3) Az EKB - a (2) bekezdés sérelme nélkül - fenntartja a jogot a díjfizetésre kötelezett meghatározására.
II. RÉSZ
KIADÁSOK ÉS KÖLTSÉGEK
5. cikk
Éves költségek
(1) Az éves felügyeleti díjak meghatározásának alapját az éves költségek képezik, amelyek ezen éves felügyeleti díjak fizetésén keresztül kerülnek beszedésre.
(2) Az éves költségek összege az éves kiadások összege alapján kerül meghatározásra, amely az EKB-nál az adott díjfizetési időszakban felmerült, a felügyeleti feladataival közvetlenül vagy közvetetten összefüggő bármely kiadásokból áll.
Az éves felügyeleti díjak teljes összegének fedeznie kell, de nem haladhatja meg az EKB-nál az adott díjfizetési időszak során a felügyeleti feladataival összefüggésben felmerült kiadásokat.
(3) Az éves költségek meghatározása során az EKB figyelembe veszi:
a)
a korábbi díjfizetési időszakokra vonatkozó, behajthatatlannak bizonyult díjak összegeit;
b)
a 14. cikkel összhangban befolyt kamatfizetéseket;
c)
a 7. cikk (3) bekezdésével összhangban befolyt vagy visszatérített összegeket.
6. cikk
Az éves költségek becslése és meghatározása
(1) Az 1024/2013/EU rendelet szerinti adatszolgáltatási kötelezettségei sérelme nélkül az EKB minden naptári év végéig kiszámítja a becsült éves költségeket a következő naptári évre vonatkozó díjfizetési időszak tekintetében.
(2) A díjfizetési időszak végétől számított négy hónapon belül az EKB meghatározza az adott díjfizetési időszakra vonatkozó tényleges éves költségeket.
(3) A becsült éves költségek és a tényleges éves költségek szolgálnak a 9. cikk (1) bekezdésének a) pontjában hivatkozott számítás alapjául.
III. RÉSZ
AZ ÉVES FELÜGYELETI DÍJ MEGHATÁROZÁSA
7. cikk
Új felügyelt szervezetek vagy a jogállás megváltozása
(1) Amennyiben valamely felügyelt szervezet vagy egy felügyelt csoport csak a díjfizetési időszak egy részében minősül felügyelt szervezetnek, az éves felügyeleti díjat a díjfizetési időszak azon teljes hónapjainak száma alapján kell kiszámítani, amelyek alatt a felügyelt szervezet vagy a felügyelt csoport felügyelet alatt áll.
(2) Amennyiben az EKB erre vonatkozó határozata következtében valamely felügyelt szervezet vagy felügyelt csoport jogállása jelentősről kevésbé jelentősre változik vagy fordítva, az éves felügyeleti díjat azon hónapok száma alapján kell kiszámítani, amelyek utolsó napján a felügyelt szervezet vagy felügyelt csoport jelentős vagy kevésbé jelentősnek minősülő szervezet vagy csoport volt.
(3) Amennyiben a kivetett éves felügyeleti díj összege eltér az (1) vagy a (2) bekezdéssel összhangban kiszámított díj összegétől, az EKB-nak a díjfizetésre kötelezett részére visszatérítést kell nyújtania, vagy a díjfizetésre kötelezett által megfizetendő kiegészítő számlát kell kibocsátania.
8. cikk
Az éves költségek megosztása a jelentős és a kevésbé jelentősnek minősülő felügyelt szervezetek között
(1) Az egyes felügyelt szervezetek és felügyelt csoportok vonatkozásában fizetendő éves felügyeleti díj összegének kiszámítása érdekében az éves költségeket két részre kell osztani, a felügyelt szervezetek és felügyelt csoportok két kategóriájának megfelelően, az alábbiak szerint:
a)
a jelentős felügyelt szervezetektől beszedendő éves költségek;
b)
a kevésbé jelentősnek minősülő felügyelt szervezetektől beszedendő éves költségek.
(2) Az éves költségek (1) bekezdés szerinti megosztására az EKB vonatkozó funkcióihoz rendelt költségek alapján kerül sor, amelyek a jelentős felügyelt szervezetek közvetlen felügyeletét és a kevésbé jelentősnek minősülő felügyelt szervezetek közvetett felügyeletét ellátják.
9. cikk
Kivetendő összegek
(1) Az EKB által kivetendő éves felügyeleti díjak teljes összege az alábbiak összege:
a)
az aktuális díjfizetési időszakra vonatkozó, az adott díjfizetési időszak jóváhagyott költségvetése alapján számított becsült éves költségek;
b)
a megelőző díjfizetési időszakból származó esetleges többlet vagy hiány, amely a megelőző díjfizetési időszak tekintetében felmerült tényleges éves költségeknek a megelőző díjfizetési időszakban kivetett becsült éves költségekből történő levonása útján kerül kiszámításra.
(2) A felügyelt szervezetek és a felügyelt csoportok adott kategóriája vonatkozásában az EKB a kivetendő éves felügyeleti díj teljes összegét az éves felügyeleti díj által határozza meg, amelyet a vonatkozó díjfizetési időszak április 30-áig a honlapján közzétesz.
10. cikk
A felügyelt szervezetek vagy felügyelt csoportok tekintetében fizetendő éves felügyeleti díj
(1) Az egyes jelentős felügyelt szervezetek vagy jelentős felügyelt csoportok tekintetében fizetendő éves felügyeleti díjat oly módon kell megállapítani, hogy a jelentős felügyelt szervezetek és jelentős felügyelt csoportok kategóriájára kiszabandó összeget a díjtényezőik alapján hozzá kell rendelni az egyes jelentős felügyelt szervezetekhez és jelentős felügyelt csoportokhoz.
(2) Az egyes kevésbé jelentős felügyelt szervezetek vagy kevésbé jelentős felügyelt csoportok tekintetében fizetendő éves felügyeleti díjat oly módon kell megállapítani, hogy a kevésbé jelentős felügyelt szervezetek és a kevésbé jelentős felügyelt csoportok kategóriájára kiszabandó összeget a díjtényezőik alapján hozzá kell rendelni az egyes kevésbé jelentős felügyelt szervezetekhez és a kevésbé jelentős felügyelt csoportokhoz.
(3) A díjtényezők a konszolidációnak a mechanizmusban részt vevő tagállamokon belüli legmagasabb szintjén, a következő alapon kerülnek kiszámításra.
a)
Az egyes felügyelt szervezetek vagy felügyelt csoportok tekintetében fizetendő éves felügyeleti díj kiszámításához használt díjtényezők a referencia-időpontban a következők összegének felelnek meg:
i.
teljes eszközállomány;
ii.
teljes kockázati kitettség. Díjfizető fióktelep esetében a teljes kockázati kitettség nullának tekintendő.
b)
A díjtényezőkre vonatkozó adatokat egy, az alkalmazandó módszereket és eljárásokat leíró EKB határozatban foglaltakkal összhangban kell meghatározni és összegyűjteni. Ezt a határozatot közzéteszik az EKB honlapján.
c)
A díjtényezők kiszámítása érdekében a felügyelt csoportoknak főszabály szerint ki kell zárniuk a mechanizmusban részt nem vevő tagállamokban és harmadik országokban létrehozott leányvállalatokat. A felügyelt csoportok dönthetnek akként is, hogy a díjtényezők megállapítása érdekében nem zárják ki ezeket az eszközöket.
d)
Az 1024/2013/EU rendelet 6. cikkének (4) bekezdése alapján kevésbé jelentősnek minősített felügyelt szervezetek vagy felügyelt csoportok esetében a teljes eszközállományra vonatkozó díjtényező nem haladhatja meg a 30 milliárd eurót.
e)
A díjtényezők tekintetében használt relatív súlyozás a következő:
i.
teljes eszközállomány: 50 %;
ii.
teljes kockázati kitettség: 50 %.
(4) A díjfizetésre kötelezettek a díjtényezőket a megelőző év december 31-i referencia-időponttal bocsátják rendelkezésre, és az előírt adatokat az említett referencia-időpontot követő év július 1-jén vagy - amennyiben július 1-je nem munkanap - a következő munkanapon munkaidő végéig benyújtják az EKB-nak az éves felügyeleti díj kiszámításával érintett illetékes nemzeti hatóságnak. Amennyiben a felügyelt szervezetek az éves beszámolójukat a naptári évtől eltérő számviteli év vége alapján állítják össze, a díjfizetésre kötelezettek a díjtényezőket a számviteli év végére vonatkozó referencia-időponttal bocsáthatják rendelkezésre. Az illetékes nemzeti hatóságok ezeket az adatokat az EKB által megállapítandó eljárásokkal összhangban megküldik az EKB-nak. Az összes díjfizetésre kötelezett teljes eszközállományának összege és az összes díjfizetésre kötelezett teljes kockázati kitettségének összege közzétételre kerül az EKB honlapján.
(5) Amennyiben egy díjfizetésre kötelezett nem bocstája rendelkezésre a díjtényezőket, úgy az EKB az EKB-határozatban foglalt módszertannak megfelelően határozza meg a díjtényezőket. A díjtényezők ezen cikk (4) bekezdésében foglaltaknak megfelelően történő rendelkezésre bocsátásának elmulasztása az ezen rendelet megsértésének tekintendő.
(6) Az egyes díjfizetésre kötelezettek által fizetendő éves felügyeleti díj kiszámítását az alábbiakban vázoltaknak megfelelően kell elvégezni.
a)
Az éves felügyeleti díj a minimális díjösszetevő és a változó díjösszetevő összege.
b)
A minimális díjösszetevő a felügyelt szervezetek és felügyelt csoportok adott kategóriája éves felügyeleti díjai teljes összegének rögzített százalékaként számítandó ki a 8. és a 9. cikkben foglaltaknak megfelelően meghatározva. A jelentős felügyelt szervezetek és jelentős felügyelt csoportok kategóriája esetében a rögzített százalék 10 %. Ez az összeg egyenlően kerül elosztásra valamennyi díjfizetésre kötelezett között. A 10 milliárd EUR, vagy ennél kevesebb összes eszközzel rendelkező jelentős felügyelt szervezetek és jelentős felügyelt csoportok vonatkozásában a minimális díjösszetevő megfelezésre kerül. A kevésbé jelentősnek minősülő felügyelt szervezetek és a kevésbé jelentősek minősülő felügyelt csoportok kategóriája esetében a rögzített százalék 10 %. Ez az összeg egyenlően kerül elosztásra a díjfizetésre kötelezettek között. A minimális díjösszetevő az egyes díjfizetésre kötelezettekre vonatkozó éves felügyeleti díj alsó határának felel meg.
c)
A változó díjösszetevő az egyes felügyelt szervezetek adott kategóriájára vonatkozó, a 8. és a 9. cikkben foglaltaknak megfelelően meghatározott éves felügyeleti díjak teljes összegének és az ugyanazon kategória minimális díjösszetevőjének a különbsége. A változó díjösszetevőt az egyes díjfizetésre kötelezetteknek az összes díjfizetésre kötelezett (3) bekezdés alapján kiszámított súlyozott díjtényezői összegében való részesedése alapján rendelik az adott kategória egyes díjfizetésre kötelezettjeihez.
Az előző bekezdéseknek megfelelően elvégzett számítások alapján, valamint az ezen cikk (4) bekezdésében meghatározott díjtényezőkkel összhangban az EKB dönt az egyes díjfizetésre kötelezettek által fizetendő éves felügyeleti díjról. A fizetendő éves felügyeleti díjról a díjfizetési felszólításban adnak tájékoztatást a díjfizetésre kötelezettnek.
IV. RÉSZ
EGYÜTTMŰKÖDÉS AZ ILLETÉKES NEMZETI HATÓSÁGOKKAL
11. cikk
Együttműködés az illetékes nemzeti hatóságokkal
(1) Az EKB a végső díj szintjének meghatározása előtt megbeszéléseket folytat az illetékes nemzeti hatósággal annak biztosítása érdekében, hogy a felügyelet valamennyi érintett hitelintézet és fióktelep számára költséghatékony és ésszerű legyen. Ennek érdekében az EKB az illetékes nemzeti hatóságokkal együttműködésben kialakítja és megvalósítja a kapcsolattartás megfelelő csatornáját.
(2) Az illetékes nemzeti hatóságok az EKB kérésére segítséget nyújtanak az EKB-nak a díjak kivetését illetően.
(3) A mechanizmusban részt nem vevő olyan tagállamokban található hitelintézetek esetében, amely tagállamoknak az EKB-val folytatott szoros együttműködése nem került felfüggesztésre vagy megszüntetésre, az EKB utasításokat ad az adott tagállam illetékes nemzeti hatóságának a díjtényezők összegyűjtését és az éves felügyeleti díj számlázását illetően.
V. RÉSZ
SZÁMLÁZÁS
12. cikk
Díjfizetési felszólítás
(1) Az EKB évente díjfizetési felszólítást bocsát ki minden díjfizetésre kötelezett részére.
(2) A díjfizetési felszólítás meghatározza az éves felügyeleti díj megfizetésének módját. A díjfizetésre kötelezettnek eleget kell tennie a díjfizetési felszólításban az éves felügyeleti díj megfizetése tekintetében meghatározott követelményeknek.
(3) A díjfizetési felszólítás alapján esedékes összeget a díjfizetésre kötelezettnek a díjfizetési felszólítás kibocsátásától számított 35 napon belül kell megfizetnie.
13. cikk
A díjfizetési felszólítás közlése
(1) A díjfizetésre kötelezett felelős a díjfizetési felszólítás benyújtására vonatkozó kapcsolattartási adatok naprakész nyilvántartásáért, és tájékoztatja az EKB-t minden, a kapcsolattartási adatokban (név, beosztás, szervezeti egység, cím, e-mail cím, telefonszám, faxszám), bekövetkezett változásról. A díjfizetésre kötelezett valamennyi díjfizetési időszakban legkésőbb július 1-jéig tájékoztatja az EKB-t a kapcsolattartási adatokban bekövetkezett változásokról. Ezek a kapcsolattartási adatok egy természetes személyre, illetve lehetőség szerint a díjfizetésre kötelezett egy szervezeti egységére kell, hogy vonatkozzanak.
(2) Az EKB a díjfizetési felszólítást az alábbi módok egyikének megfelelően közli: a) elektronikus úton vagy egyéb hasonló távközlési eszköz útján, b) faxon, c) futárszolgálat útján, d) tértivevényes ajánlott levélben, e) nyomtatott példány kézbesítése vagy személyes átadása útján. A díjfizetési felszólítás aláírás nélkül is hiteles.
14. cikk
Nemfizetés esetén fizetendő kamat
Az EKB rendelkezésére álló egyéb jogorvoslatok sérelme nélkül a részleges fizetés, nemfizetés vagy a díjfizetési felszólításban meghatározott fizetési feltételek nemteljesítése esetén az éves felügyeleti díj fennmaradó összege után a fizetés esedékessége napjától napi szinten számított, az EKB fő refinanszírozási műveleteinek kamatlába plusz 8 százalék mértékű kamatot kell fizetni.
VI. RÉSZ
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
15. cikk
Szankciók
E rendelet megsértése esetén az EKB a 468/2014/EU rendelettel (EKB/2014/17) kiegészített 2532/98/EK tanácsi rendelettel (5) összhangban szankciókat róhat ki a felügyelt szervezetekre.
16. cikk
Átmeneti rendelkezések
(1) Az első díjfizetési időszakra vonatkozó díjfizetési felszólítás a 2015-ös díjfizetési időszakra vonatkozó díjfizetési felszólítással együtt kerül kibocsátásra.
(2) Az EKB számára az éves felügyeleti díj kivetése megkezdésének lehetővé tétele érdekében a díjfizető szervezetek minden egyes csoportja kijelöli a csoport tekintetében díjfizetésre kötelezettet, és annak személyéről a 4. cikk (2) bekezdésével összhangban 2014. december 31-ig értesíti az EKB-t.
(3) A díjfizetésre kötelezett a 13. cikk (1) bekezdésében hivatkozott adatokat első ízben 2015. március 1-jéig szolgáltatja.
17. cikk
Jelentés és felülvizsgálat
(1) Az 1024/2013/EU rendelet 20. cikkének (2) bekezdésével összhangban az EKB minden évben jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek, az Európai Unió Tanácsának, az Európai Bizottságnak és az eurocsoportnak az éves felügyeleti díjak szerkezetének és összegének tervezett alakulásáról.
(2) Az EKB 2017-ig elvégzi e rendelet felülvizsgálatát, különös tekintettel az egyes felügyelt szervezetekre és csoportokra kivetendő éves felügyeleti díjak kiszámítására vonatkozó módszertanra és kritériumokra.
18. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet a Szerződéseknek megfelelően teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Frankfurt am Mainban, 2014. október 22-én.