ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY č. 541/2014/EU
ze dne 16. dubna 2014,
kterým se zřizuje rámec pro podporu pozorování a sledování vesmíru
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 189 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
po konzultaci s Výborem regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Ve svém sdělení ze dne 4. dubna 2011 nazvaném „Na cestě ke kosmické strategii Evropské unie sloužící občanům“ Komise zdůraznila, že sdílená pravomoc v oblasti vesmíru, kterou Unii uděluje Smlouva o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“), jde ruku v ruce s posíleným partnerstvím s členskými státy. Dále Komise zdůraznila, že všechna nová opatření se musí opírat o stávající kapacity a o společně stanovené potřeby nových kapacit.
(2)
Rada v usnesení ze dne 26. září 2008 nazvaném „Dosažení pokroku v evropské politice pro oblast vesmíru“ (3) připomíná, že vesmírné prostředky se staly nepostradatelnou součástí naší ekonomiky a že je nutné zajistit jejich bezpečnost. Zdůraznila, že „… Evropa potřebuje rozvíjet svou schopnost pozorování a monitorování své vesmírné infrastruktury a vesmírného odpadu, zpočátku na základě stávajících národních a evropských prostředků, s využitím výhod vztahů, které mohou být navázány s dalšími partnerskými státy a jejich kapacitami“.
(3)
Rada v usnesení ze dne 25. listopadu 2010 nazvaném „Globální výzvy: maximální využití evropských vesmírných systémů“ uznává, že je třeba, aby budoucí kapacita pro získávání poznatků o situaci ve vesmíru (Space Situational Awareness - dále jen „SSA“) jakožto činnost prováděná na evropské úrovni rozvíjela a používala stávající národní i evropské civilní a vojenské kapacity, a vyzývá Komisi a Radu, aby navrhly systém řízení a politiku pro nakládání s údaji, které by umožnily členským státům přispívat vhodnými národními kapacitami v souladu s použitelnými bezpečnostními požadavky a předpisy. Dále vyzývá „všechny zúčastněné evropské orgány, aby prozkoumaly příslušná opatření“, která by vycházela ze stanovených požadavků civilních i vojenských uživatelů, využívala vhodné kapacity v souladu s příslušnými bezpečnostními požadavky a využívala výsledky přípravného programu SSA Evropské kosmické agentury (dále jen „ESA“).
(4)
Rada v závěrech ze dne 31. května 2011 ke sdělení Komise nazvanému „Na cestě ke kosmické strategii Evropské unie sloužící občanům“ a v usnesení ze dne 6. prosince 2011 nazvaném „Hlavní směry týkající se přidané hodnoty a přínosů vesmíru pro bezpečnost evropských občanů“ (4) opětovně poukazuje na „potřebu účinného programu SSA jako činnosti na evropské úrovni“ a vyzývá Unii, aby co nejvíce využila „kapacit, schopností a dovedností, které jsou již k dispozici nebo jsou vyvíjeny v členských státech, na evropské úrovni a případně jinde ve světě“. Vzhledem k charakteru dvojího užití takového systému a s ohledem na jeho zvláštní bezpečnostní rozměr vyzvala Rada Komisi a Evropskou službu pro vnější činnost (ESVČ), aby v úzké spolupráci s vysokým představitelem Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“), v úzké spolupráci s ESA a členskými státy, které tyto kapacity vlastní a disponují těmito schopnostmi, a v konzultaci se všemi zainteresovanými stranami předložily návrhy, jak tyto kapacity a schopnosti v plném rozsahu využívat a stavět na nich za účelem rozvoje schopnosti získávání poznatků o situaci ve vesmíru (SSA) jakožto činnosti na evropské úrovni, a aby v této souvislosti vymezily odpovídající politiku řízení a nakládání s údaji, která ochrání vysoce citlivé údaje SSA.
(5)
Obecně se má za to, že SSA zahrnuje tři hlavní oblasti, totiž: pozorování a sledování vesmíru (Space Surveillance and Tracking, dále jen „SST“), sledování a předpovědi vesmírného počasí a sledování objektů v blízkosti Země. Cílem činnosti v těchto oblastech je ochrana infrastruktur ve vesmíru i z vesmíru. Toto rozhodnutí, které se vztahuje na SST, by mělo podporovat synergie napříč uvedenými oblastmi.
(6)
V zájmu snížení rizika kolize by Unie rovněž měla usilovat o synergie s iniciativami pro aktivní odstraňování kosmického smetí a opatření pro jeho neutralizaci, jako jsou iniciativy a opatření vypracované ESA.
(7)
Kosmické smetí se stalo závažnou hrozbou pro ochranu, bezpečnost a udržitelnost činností ve vesmíru. Proto by měl být zřízen rámec pro podporu SST, jehož prostřednictvím bude podporováno zřízení a provoz služeb sledování a průzkumu kosmických objektů s cílem předejít škodám na celistvých kosmických objektech v důsledku kolizí a šíření kosmického smetí. Rámec pro podporu SST by měl usnadňovat předpovídat trajektorie a dráhy vstupů kosmických objektů zpět do atmosféry a zajišťovat tak pro státní orgány a služby civilní ochrany co nejkvalitnější informace pro případ nekontrolovaného vstupu celistvých kosmických objektů nebo jejich částí v podobě kosmického smetí zpět do zemské atmosféry.
(8)
Rámec pro podporu SST by měl přispět k zabezpečení dlouhodobé dostupnosti evropských a národních kosmických infrastruktur, zařízení a služeb nezbytných pro bezpečnost a ochranu hospodářství, společností a občanů v Evropě.
(9)
Z poskytování služeb SST budou mít prospěch všichni veřejní a soukromí provozovatelé kosmických infrastruktur včetně Unie vzhledem k její odpovědnosti za kosmické programy Unie, zejména evropské programy družicové navigace Galileo a EGNOS, zřízené nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1285/2013 (5), jakož i program Copernicus zavedený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 377/2014 (6).Varovná hlášení o nekontrolovaném vstupu kosmických objektů zpět do atmosféry a odhad doby a místa dopadu bude přínosem i pro veřejné orgány členských států činné v oblasti civilní ochrany. Tyto služby by mohly být rovněž užitečné pro další uživatele, jako jsou soukromí pojistitelé, při odhadování případné odpovědnosti vyplývající z kolize v době životnosti družice. V dlouhodobém horizontu by měla být dále naplánována bezplatně přístupná a opakovaně využitelná služba poskytující informace o kosmických tělesech nacházejících se na oběžné dráze Země.
(10)
Služby SST by měly být doplňkem výzkumných činností souvisejících s ochranou kosmické infrastruktury, které jsou prováděny v rámci Horizontu 2020 zavedeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1291/2013 (7), stěžejních kosmických programů Unie, Copernicus a Galileo, iniciativy Digitální agenda, jak je vymezena ve sdělení Komise ze dne 26. srpna 2010 nazvaném „Digitální agenda pro Evropu“, dalších telekomunikačních infrastruktur, jež pomáhají k rozvoji informační společnosti, s iniciativami souvisejících s bezpečností, jakož i činností ESA.
(11)
Rámec pro podporu SST by měl přispět k zajištění mírového využití a průzkumu vesmíru.
(12)
Rámec pro podporu SST by měl zohledňovat spolupráci s mezinárodními partnery, především se Spojenými státy americkými, mezinárodními organizacemi a dalšími třetími stranami, zejména s cílem předcházet kolizím ve vesmíru a zabránit šíření kosmického smetí. Navíc by měl rovněž doplňovat stávající zmírňující opatření, jako například pokyny OSN pro snižování množství kosmického odpadu a další iniciativy, s cílem zajistit ochranu, bezpečnost a udržitelnost činností ve vesmíru. Tento rámec by měl být rovněž v souladu s návrhem Unie týkajícím se mezinárodního kodexu chování pro činnosti v kosmickém prostoru.
(13)
Rámec pro podporu SST by měl spočívat ve vytváření sítí kapacit a prostředků SST jednotlivých členských států a jejich využívání, a to za účelem poskytování služeb SST. Jakmile tohoto cíle bude dosaženo, měl by se podpořit rozvoj nových senzorů nebo vylepšení stávajících senzorů provozovaných členskými státy.
(14)
Komise a konsorcium SST zřízené podle této směrnice by měly v úzké spolupráci s ESA a dalšími zúčastněnými stranami pokračovat ve vedení technických dialogů v oblasti SST s příslušnými strategickými partnery v souladu s jejich příslušnými pravomocemi.
(15)
Požadavky uživatelů na SSA z civilního a vojenského hlediska byly vymezeny ve schváleném pracovním dokumentu útvarů Komise nazvaném „Obecné požadavky uživatelů na získávání poznatků o situaci ve vesmíru z civilního a vojenského hlediska“. Poskytování služeb SST by mělo vycházet z požadavků civilních uživatelů. Čistě vojenské účely by neměly být předmětem tohoto rozhodnutí. Komise by měla zajistit mechanismus pravidelného přezkumu požadavků uživatelů a jejich případné aktualizace, a to za účasti zástupců uživatelské komunity. Za tímto účelem by měl pokračovat nutný dialog s relevantními aktéry, jako jsou Evropská obranná agentura a ESA.
(16)
Provoz služeb SST by měl být založen na partnerství mezi Unií a členskými státy a měl by využívat stávající i budoucí vnitrostátní odborné poznatky a prostředky, včetně těch, které budou vypracovány prostřednictvím ESA. Členské státy by si měly ponechat ve vlastnictví své prostředky a mít i nadále kontrolu nad nimi a být odpovědný za jejich provoz, údržbu a obnovu. Rámec pro podporu SST by neměl poskytovat finanční podporu pro rozvoj nových senzorů SST. Vyvstane-li s ohledem na požadavky uživatelů potřeba nových senzorů, bylo by možno tuto otázku řešit na úrovni jednotlivých členských států nebo případně v rámci některého evropského programu pro výzkum a vývoj. Komise a členské státy by měly podporovat a usnadňovat zapojení maximálního počtu členských států do rámce pro podporu SST, pokud splní kritéria pro účast.
(17)
K poskytování služeb SST by mohlo přispívat Satelitní středisko Evropské unie (dále jen „SATCEN“) - agentura Unie zřízená společnou akcí Rady 2001/555/SZBP (8), která civilním a vojenským uživatelům poskytuje informační služby a produkty v oblasti geoprostorových snímků s různými úrovněmi důvěrnosti informací. Výhodou, která provoz a realizaci služeb SST usnadní, jsou odborné kompetence této agentury, pokud jde o nakládání s utajovanými informacemi v bezpečném prostředí, a její těsné institucionální vazby na členské státy. Aby mohlo středisko SATCEN plnit svou úlohu v kontextu rámce pro podporu SST, je nutné provést změnu výše zmíněné společné akce Rady, jejíž současné znění zapojení střediska SATCEN do oblasti SST nestanovuje. Komise by ve vhodných případech měla spolupracovat s ESVČ, a to s ohledem na její roli v podporování vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, kterou plní ve vztahu k operačnímu řízení střediska SATCEN.
(18)
Přesné informace o charakteru, specifikacích a poloze některých vesmírných objektů mohou mít dopad na bezpečnost Unie nebo jejích členských států a třetích zemí. Při zřizování a provozu sítě příslušných kapacit, včetně senzorů SST, kapacity pro zpracování a analýzu údajů SST a poskytování služeb SST, by proto měly být členskými státy a případně prostřednictvím Bezpečnostního výboru Rady (dále jen „bezpečnostní výbor“) přiměřeným způsobem zohledněny bezpečnostní aspekty. Proto je nezbytné, aby toto rozhodnutí obsahovalo obecná ustanovení o používání a bezpečné výměně informací SST mezi členskými státy, příjemci služeb SST a případně střediskem SATCEN. Kromě toho by Komise, ESVČ a členské státy měly vymezit koordinační mechanismy nutné k řešení záležitostí týkajících se bezpečnosti rámce na podporu SST.
(19)
Zúčastněné členské státy by měly mezi sebou vyjednat ustanovení týkající se používání údajů SST a používání výměny informací SST a tato ustanovení provádět. Ustanovení týkající se používání údajů SST a používání a výměny informací SST obsažená v tomto rozhodnutí a v dohodě mezi zúčastněnými členskými státy a případně střediskem SATCEN by měla zohledňovat potvrzená doporučení ohledně bezpečnosti údajů SST.
(20)
Vzhledem k tomu, že údaje SST mohou být citlivé povahy, je nutná spolupráce založená na účinnosti a vzájemné důvěře, mimo jiné ohledně způsobu, jakým jsou údaje SST zpracovávány a analyzovány. K tomuto cíli by mělo přispět případné používání softwaru s otevřeným zdrojovým kódem (open software), který by oprávněným poskytovatelům údajů SST umožňoval bezpečný přístup ke zdrojovému kódu za účelem provádění operačních úprav a zlepšení.
(21)
Bezpečnostní výbor doporučil vytvořit strukturu řízení rizik, která by zajistila řádné zohlednění otázek bezpečnosti údajů při provádění rámce na podporu SST. Za tímto účelem by zúčastněné členské státy a případně SATCEN měly s přihlédnutím k doporučením bezpečnostního výboru vytvořit vhodné struktury a postupy řízení rizik.
(22)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto rozhodnutí by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (9).
(23)
Jelikož cílů tohoto rozhodnutí, kterými jsou zejména podpora opatření zaměřených na zřízení a provoz sítě senzorů, zřízení kapacity pro zpracovávání a analýzu údajů SST a zřízení a provoz služeb SST, nemůže být dosaženo uspokojivě jednotlivými členskými státy, neboť z poskytování těchto služeb konsorciem zúčastněných členských států by měla prospěch Unie, zejména s ohledem na svou roli významného vlastníka kosmických prostředků, ale spíše jich, z důvodu rozsahu tohoto rozhodnutí může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto rozhodnutí rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.
(24)
Cíle tohoto rozhodnutí jsou podobné cílům vymezeným v programech zřízených: nařízením (EU) č. 1285/2013, a sice v článku 1, čl. 3 odst. c) a d) a článku 4; rozhodnutím Rady 2013/743/EU (10), a sice v článku 2 odst. 2 písm. b) a c), příloze I části II bodu 1.6.2 písm. d) a příloze I části III bodech 7.5 a 7.8 a nařízením (EU) č. 377/2014, které v čl. 8 odst. 2 písm. b), přiděluje částku až do výše 26,5 milionu EUR v běžných cenách. Celková finanční pomoc pro provádění cílů rámce pro podporu SST, zejména na vytvoření sítě stávajících prostředků, se odhaduje na 70 milionů EUR. Vzhledem k podobnosti cílů tohoto rozhodnutí a výše uvedených programů mělo by být možné financovat akce podle tohoto rozhodnutí prostřednictvím uvedených programů v plném souladu s jejich základním právním aktem.
(25)
Zajištění přijatelné úrovně evropské autonomie v činnostech SST by mohlo vyžadovat přijetí základního aktu ve smyslu nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (11) pro SST. Tato možnost by se měla přezkoumat v rámci přezkumu v polovině období stávajícího víceletého finančního rámce.
(26)
Vzhledem k citlivé povaze SSA by provoz senzorů a zpracování údajů, na jejichž základě jsou služby SST poskytovány, měly být ponechány v odpovědnosti zúčastněných členských států. Národní prostředky SST by měly zůstat v pravomoci členských států odpovědných za jejich kontrolu a provoz,
PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Zřízení rámce
Zřizuje se rámec pro podporu pozorování a sledování vesmíru (dále jen „SST“).
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto rozhodnutí se rozumí:
1)
„kosmickým objektem“ jakýkoli člověkem vytvořený objekt v kosmickém prostoru;
2)
„celistvým kosmickým objektem“ jakýkoli kosmický objekt sloužící ke konkrétnímu účelu, včetně aktivních umělých družic a horních stupňů nosných raket;
3)
„kosmickým smetím“ veškeré kosmické objekty včetně celistvých kosmických objektů nebo jejich částí či prvků, jež se nacházejí na oběžné dráze Země nebo jež vstoupí zpět do atmosféry a které jsou nefunkční nebo již neslouží k žádnému konkrétnímu účelu, včetně částí raket nebo umělých družic nebo z provozu vyřazených umělých družic;
4)
„senzorem SST“ zařízení nebo kombinace zařízení, jako jsou pozemní radary a teleskopy, nebo radary a teleskopy v kosmickém prostoru, které jsou schopny měřit fyzikální parametry kosmických objektů, jako je velikost, poloha a rychlost;
5)
„údaji SST“ fyzikální parametry kosmických objektů získané senzory SST nebo orbitální parametry kosmických objektů získané z pozorování těmito senzory;
6)
„informacemi SST“ údaje SST zpracované tak, aby byly bezprostředně srozumitelné příjemci.
Článek 3
Cíle rámce pro podporu SST
1. Obecným cílem rámce pro podporu SST je přispívat k zajištění dlouhodobé dostupnosti evropských a národních kosmických infrastruktur, zařízení a služeb nezbytných pro bezpečnost a ochranu hospodářství, společností a občanů v Evropě.
2. Specifické cíle rámce pro podporu SST jsou:
a)
posuzovat a snižovat rizika kolizí při provozu evropských celistvých kosmických objektů na oběžné dráze a umožňovat jejich provozovatelům účinnější plánování a provádění opatření zmírňující rizika;
b)
snižovat rizika spojená s vypouštěním evropských celistvých kosmických objektů do vesmíru;
c)
zkoumat nekontrolované vstupy celistvých kosmických objektů nebo kosmického smetí zpět do zemské atmosféry a vydávat přesnější a účinnější včasná varování s cílem snížit možná rizika pro bezpečnost a zdraví občanů Unie a zmírnit potenciální škody na pozemní infrastruktuře;
d)
snažit se zabránit šíření kosmického smetí.
Článek 4
Akce podporované rámcem pro podporu SST
1. Za účelem dosažení cílů stanovených v článku 3 podpoří rámec pro podporu SST tyto akce, jejichž účelem je zřízení kapacity SST na evropské úrovni, jež Evropě zajistí náležitou míru autonomie:
a)
zřízení a provoz monitorovací funkce sestávající ze sítě pozemních nebo vesmírných senzorů náležících jednotlivým členským státům, včetně národních senzorů vyvinutých v rámci ESA s cílem zkoumat a sledovat kosmické objekty a vytvořit jejich databázi;
b)
zřízení a provoz vyhodnocovací funkce za účelem zpracování a analýzy údajů SST na národní úrovni s cílem vytvářet informace a služby SST, jež budou postoupeny pro účely funkce poskytování služeb SST;
c)
zřízení funkce sloužící k poskytování služeb SST podle čl. 5 odst. 1 subjektům uvedeným v čl. 5 odst. 2.
2. Rámec pro podporu SST se nevztahuje na vývoj nových senzorů SST.
Článek 5
Služby SST
1. Služby SST podle článku 4 jsou civilní povahy a zahrnují následující služby:
a)
posuzování rizika vzájemných kolizí celistvých kosmických objektů nebo kolizí celistvých kosmických objektů s kosmickým smetím a vydávání varovných upozornění na riziko kolize během fáze startu, vstupu na oběžnou dráhu, provozu na oběžné dráze a během fáze vedoucí k ukončení kosmické mise;
b)
detekce a charakterizace fragmentace, rozlomení či kolizí těles na oběžné dráze;
c)
posuzování rizika nekontrolovaného vstupu kosmických objektů a kosmického smetí zpět do zemské atmosféry a vypracování souvisejících informací včetně odhadu doby a pravděpodobného místa možného dopadu.
2. Služby SST se poskytují:
a)
všem členským státům;
b)
Radě;
c)
Komisi;
d)
ESVČ;
e)
veřejným a soukromým vlastníkům a provozovatelům celistvých kosmických objektů;
f)
veřejným orgánům činným v oblasti civilní ochrany.
Služby SST se poskytují v souladu s ustanoveními o využívání a výměně údajů a informací SST uvedenými v článku 9.
3. Zúčastněné členské státy, Komise a v příslušných případech ani SATCEN nejsou odpovědné za:
a)
škody způsobené neposkytnutím služeb SST a jejich přerušením;
b)
zpožděné poskytnutí služeb SST;
c)
poskytnutí nepřesných informací v rámci služeb SST nebo
d)
jakákoli opatření přijatá v reakci na poskytnuté služby SST.
Článek 6
Úloha Komise
1. Komise:
a)
spravuje rámec pro podporu SST a zajišťuje jeho provádění;
b)
přijímá opatření nezbytná k identifikaci, řízení, zmírňování a sledování rizik spojených s rámcem pro podporu SST;
c)
zajišťuje potřebné aktualizace požadavků uživatelů SST;
d)
vymezuje obecné zásady řízení rámce pro podporu SST, zejména s cílem usnadnit zřízení a provozování konsorcia uvedeného v čl. 7 odst. 3;
e)
ve všech vhodných případech podporuje co nejširší účast členských států v souladu s článkem 7.
2. Komise přijme prováděcí akty, kterými pro účely činností rámce pro podporu SST stanoví plán koordinace a příslušná technická opatření. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 12 odst. 2.
3. Komise včas předkládá Evropskému parlamentu a Radě všechny důležité informace související s prováděním rámce pro podporu SST, zejména s cílem zajistit transparentnost a jasnost, pokud jde o:
a)
orientační úsilí a různé zdroje Unie v oblasti financování;
b)
účast v rámci na podporu SST a na akcích podporovaných tímto rámcem;
c)
vývoj ve vytváření sítí kapacit SST členských států a v poskytování služeb SST;
d)
výměnu a využívání informací SST.
Článek 7
Účast členských států
1. Členské státy, které si přejí účastnit se provádění akcí uvedených v článku 4, musí Komisi předložit žádost, v níž prokážou, že:
a)
vlastní:
i)
odpovídající senzory SST, které jsou k dispozici nebo se vyvíjejí, nebo mají přístup k odpovídajícím senzorům SST, a mají dostatečné technické a personální zdroje pro jejich provoz, nebo
ii)
dostatečné kapacity pro operativní analýzu a zpracování dat, které jsou zvlášť určeny pro SST, nebo mají přístup k dostatečným kapacitám tohoto druhu;
b)
disponují akčním plánem pro provádění opatření stanovených v článku 4 zahrnujícím úpravu spolupráce s jinými členskými státy.
2. Komise přijme prováděcí akty, pokud jde o postupy pro předkládání žádostí a plnění kritérií stanovených v odstavci 1 ze strany členských států. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 12 odst. 2.
3. Každý členský stát, který splňuje kritéria uvedená v odstavci 1, pověří jeden subjekt na národní úrovni, aby jej zastupoval. Pověřené národní subjekty vytvoří konsorcium a uzavřou dohodu uvedenou v článku 10.
4. Seznam zúčastněných členských států zveřejní Komise na svých internetových stránkách a aktualizuje jej.
5. Odpovědnost za provoz senzorů, zpracování údajů a uplatňování politiky nakládání s těmito údaji nesou zúčastněné členské státy. Zúčastněné členské státy si ponechávají plnou kontrolu nad svými prostředky.
Článek 8
Úloha Satelitního střediska Evropské unie
Satelitní středisko Evropské unie (SATCEN) může spolupracovat s konsorciem vytvořeným podle čl. 7 odst. 3. V takovém případě uzavře se zúčastněnými členskými státy potřebná prováděcí ujednání.
Článek 9
Údaje SST a informace SST
Na využití a výměnu informací SST poskytovaných konsorciem a využití údajů SST v kontextu rámce pro podporu SST pro účely provedení akcí uvedených v článku 4 se použijí tato pravidla:
a)
je nezbytné zamezit neoprávněnému zpřístupnění údajů a informací, zároveň však umožnit efektivní provoz a využití vytvořených informací v co největším rozsahu;
b)
je třeba zajistit zabezpečení údajů SST;
c)
informace a služby SST se zpřístupňují příjemcům služeb SST vymezeným v čl. 5 odst. 2 podle zásady „vědět jen to nejnutnější“, v souladu s pokyny a bezpečnostními pravidly stanovenými původcem informací a vlastníkem dotyčného kosmického objektu.
Článek 10
Koordinace operativních činností
Pověřené národní subjekty tvořící konsorcium uvedené v čl. 7 odst. 3 uzavřou dohodu, která stanoví pravidla a mechanismy pro jejich spolupráci při provádění akcí uvedených v článku 4. Tato dohoda musí obsahovat zejména ustanovení týkající se:
a)
využívání a výměny informací SST s ohledem na potvrzená doporučení obsažená v dokumentu nazvaném „Politika pro nakládání s údaji v rámci získávání poznatků o situaci ve vesmíru - doporučení ohledně bezpečnostních aspektů“;
b)
vytvoření struktury řízení rizik, která zajistí provádění ustanovení o využívání a bezpečné výměně údajů a informací SST;
c)
spolupráce se střediskem SATCEN za účelem provádění akce uvedené v čl. 4 odst. 1 písm. c).
Článek 11
Sledování a hodnocení
1. Provádění rámce na podporu SST sleduje Komise.
2. Do 1. července 2018 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o provádění rámce pro podporu SST, jež bude pojednávat o plnění cílů stanovených tímto rozhodnutím z hlediska výsledků i dopadů, o účinnosti využívání zdrojů a o evropské přidané hodnotě.
Tato zpráva může být případně doplněna návrhy změn, včetně případného základního aktu pro SST ve smyslu nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
Článek 12
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen výbor. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento článek, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 13
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 14
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Ve Štrasburku dne 16. dubna 2014.
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 541/2014/EU HATÁROZATA
(2014. április 16.)
az űrmegfigyelést és a Föld körüli pályán haladó objektumok nyomon követését támogató keret létrehozásáról
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 189. cikke (2) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,
rendes jogalkotási eljárás keretében (2),
mivel:
(1)
A Bizottság 2011. április 4-i„Az Európai Uniónak a polgárok szolgálatában álló űrstratégiája felé” című közleményében hangsúlyozta, hogy az a megosztott hatáskör, amelyet az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) ruházott az űrpolitika terén az Európai Unióra, együtt jár a tagállamokkal való partnerség megerősítésével. A Bizottság kiemelte továbbá, hogy minden új intézkedést a már meglévő erőforrásokra alapozva kell végrehajtani, és eközben közösen fel kell tárni az új erőforrások iránti igényeket is.
(2)
A Tanács „Az európai űrpolitika előmozdítása” című, 2008. szeptember 26-i állásfoglalásában (3) emlékeztetett arra, hogy a világűrbe telepített eszközök nélkülözhetetlenné váltak gazdaságunk számára, ezért gondoskodni kell biztonságukról. Állásfoglalásában a Tanács rámutat arra, hogy „Európának […] létre kell hoznia egy, az űrinfrastruktúrájának és az űrszemétnek az ellenőrzésére és felügyeletére szolgáló európai képességet, amely kezdetben meglévő nemzeti és európai eszközökön alapul, kiaknázva a többi partnerországgal és azok képességeivel kialakítható kapcsolatok előnyeit”.
(3)
A Tanács a „Globális kihívások és az európai űrrendszerek teljes mértékű kiaknázása” című 2010. november 25-i állásfoglalásában elismerte, hogy ki kell fejleszteni azokat a képességeket, amelyek lehetővé teszik a világűr-megfigyelést mint olyan európai szintű tevékenységet, amely a meglévő nemzeti és európai polgári és katonai eszközök fejlesztésére és hasznosítására irányul, és felkérte a Bizottságot és a Tanácsot, hogy javasoljanak olyan irányítási struktúrát és adatpolitikát, amely lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy - az alkalmazandó biztonsági követelmények és szabályok betartása mellett - a rendelkezésre álló nemzeti képességeikkel ehhez hozzájáruljanak. Emellett felkért „minden európai intézményi szereplőt, hogy vizsgálják meg olyan megfelelő intézkedések meghozatalának lehetőségét”, amelyek konkrétan meghatározott polgári és katonai felhasználói követelményeken alapulnak, az e területen rendelkezésre álló eszközöket az alkalmazandó biztonsági követelményekkel összhangban hasznosítják, és kiaknázzák az Európai Űrügynökség (ESA) világűr-megfigyelési előkészítő programjának eredményeit.
(4)
A Tanács „Az Európai Uniónak a polgárok szolgálatában álló űrstratégiája felé” című bizottsági közleményre vonatkozó, 2011. május 31-i következtetései, valamint a Tanács „Iránymutatások az űr által az európai polgárok biztonsága szempontjából képviselt hozzáadott értékre és előnyökre vonatkozóan” című, 2011. december 6-i állásfoglalása (4) ismételten leszögezte, hogy „létre kell hozni a hatékony világűr-megfigyelési képességet mint európai szintű tevékenységet”, valamint rámutatott, hogy az Európai Uniónak „a lehető legszélesebb körben igénybe kell vennie azokat az eszközöket, kompetenciákat és készségeket, amelyek már rendelkezésre állnak vagy fejlesztés alatt állnak a tagállamokban, illetve európai vagy adott esetben nemzetközi szinten”. Figyelemmel egy ilyen rendszer kettős felhasználást lehetővé tévő jellegére és különleges biztonsági dimenziójára, a Tanács felszólította a Bizottságot és a Európai Külügyi Szolgálatot (EKSZ), hogy szoros együttműködésben az ESA-val és azokkal a tagállamokkal, amelyek rendelkeznek ilyen eszközökkel és kapacitással, valamint minden érintett szereplővel konzultációt folytatva terjesszen elő javaslatokat arra vonatkozóan, hogy a világűr-megfigyelési képesség mint európai szintű tevékenység kifejlesztése érdekében hogyan lehet maradéktalanul kiaknázni ezeket az eszközöket és kapacitásokat, illetve hogyan lehet azokra építeni, és ezzel összefüggésben határozzon meg olyan megfelelő irányítási és adatpolitikát, amely figyelembe veszi a világűr-megfigyelés során szerzett adatok fokozottan érzékeny jellegét.
(5)
A világűr-megfigyelés alapvetően három főbb területet ölel fel, nevezetesen az űrmegfigyelést és a Föld körüli pályán haladó objektumok nyomon követését (SST), az űrmeteorológiát és a földközeli objektumok kutatását. Az e területen végzett tevékenységek célja az infrastruktúrák védelme a világűrben és a világűrtől. Ennek a határozatnak, amely az űrmegfigyelésre és a Föld körüli pályán haladó objektumok nyomon követésére vonatkozik, erősítenie kell a három terület közötti szinergiákat.
(6)
Az összeütközések kockázatának csökkentése érdekében az Unió szinergiák kialakítására törekedne az űrszemét aktív eltávolítására és semlegesítésére irányuló olyan kezdeményezésekkel, mint például az ESA által e célra kidolgozott intézkedés.
(7)
Az űrszemét mára az űrbeli tevékenységek biztonságát és fenntarthatóságát veszélyeztető komoly fenyegetéssé vált. Ezért keretet kell létrehozni az SST támogatására, azzal a céllal, hogy elősegítő legyen olyan szolgáltatások kialakítása és működtetése, amelyek magukban foglalják az űrobjektumok nyomon követését és ellenőrzését, és ezáltal megelőzik az űrjárműveknek az ütközések miatti megrongálódását és az űrszemét elterjedését, valamint azzal a céllal, hogy előrejelezzék a röppályák és a Föld légkörébe való visszatérési útvonalakat annak érdekében, hogy hasznos információkat nyújtsanak a kormányok és a polgári védelmi szolgálatok számára az űrjárműveknek és azok hulladékának a Föld légkörébe való irányítatlan visszatérése esetén.
(8)
Az SST-támogatási keretnek hozzá kell járulnia azon európai és nemzeti űrinfrastruktúrák és szolgáltatások hosszú távú fenntarthatóságának a biztosításához, amelyek alapvető fontosságúak az európai gazdaságok, társadalmak és polgárok védelme és biztonsága szempontjából.
(9)
Az SST-szolgáltatások a világűrbe telepített infrastruktúrák minden állami vagy magánüzemeltetőjének hasznára válhatnak majd, így az uniós űrprogramok - mindenekelőtt az 1285/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (5) létrehozott Galileo és EGNOS európai műholdas navigációs programok és a 377/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelette (6) létrehozott Kopernikusz-program - tekintetében rá háruló felelősséget figyelembe véve maga az Unió is. A légkörbe való, irányítás nélküli visszatérésre, valamint a becsapódás becsült helyére és idejére vonatkozó korai figyelmeztetések ezenkívül a polgári védelem területéért felelős állami hatóságok számára is hasznosak. Ezek a szolgáltatások továbbá más felhasználók, így például a magánbiztosítók érdeklődésére is számot tarthatnak, a műholdak élettartama során bekövetkező ütközések miatti potenciális felelősség megbecslése szempontjából. Ezenkívül hosszabb távon célszerű lenne előirányozni egy nyilvános tájékoztatási szolgálat létrehozását is, amely szabadon hozzáférhető és újrafelhasználható információkkal szolgálna a Föld körüli pályán keringő űrobjektumok keringési pályájára vonatkozó jellemzőkkel kapcsolatban.
(10)
Az SST-szolgáltatásoknak ki kell egészíteniük a világűrbe telepített infrastruktúra védelméhez kapcsolódó azon kutatási tevékenységeket, amelyek az 1291/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (7) létrehozott „Horizont 2020” keretében zajlanak, csakúgy, mint az Unió kiemelt űrprogramjait - a Kopernikuszt és a Galileo-t -, „Az európai digitális menetrend” című, 2010. augusztus 26-i bizottsági közleményben említett digitális menetrend kezdeményezést, az információs társadalom megvalósítását elősegítő egyéb telekommunikációs infrastruktúrákat, a biztonsági vonatkozású kezdeményezéseket, valamint az ESA e területen folytatott tevékenységét.
(11)
Az SST-támogatási keretnek hozzá kell járulnia a világűr békés hasznosításának és kiaknázásának biztosításához.
(12)
Az SST-támogatási kereten belül figyelmet kell fordítani a nemzetközi partnerekkel - köztük különösen az Amerikai Egyesült Államokkal, a nemzetközi szervezetekkel és más harmadik felekkel - való együttműködésre is, mindenekelőtt az űrbeli ütközések elkerülése és az űrszemét elterjedésének megakadályozása érdekében. A keretnek továbbá az űrtevékenységek védelmének, biztonságának és fenntarthatóságának biztosítása érdekében ki kell egészítenie a már meglévő olyan enyhítő intézkedéseket, mint például az űrszemét mérséklésére irányuló ENSZ-ajánlások és egyéb kezdeményezések. Ezen túlmenően a keretnek összhangban kell lennie az űrtevékenységekre vonatkozó nemzetközi magatartási kódexre tett uniós javaslattal.
(13)
Az SST-támogatási keretnek lényegében a hálózatépítést és az SST-szolgáltatások nemzeti SST-eszközök segítségével való biztosítását kell magában foglalnia. Amint mindez megvalósult, a következő feladat az új érzékelők kifejlesztésének vagy a tagállamok által működtetett meglévő érzékelők továbbfejlesztésének az ösztönzése.
(14)
A Bizottságnak és az e határozattal létrehozott SST-konzorciumnak - az Európai Űrügynökséggel és más érintett felekkel szoros együttműködésben - illetékességi körüknek megfelelően továbbra is irányító szerepet kell betöltenie a stratégiai partnerekkel az SST tárgykörében folytatott szakmai párbeszéd során.
(15)
A világűr-megfigyeléssel szemben támasztott polgári és katonai igényeket az „európai űrmegfigyeléssel szemben támasztott magas szintű polgári és katonai követelmények” tárgyában készült, jóváhagyott bizottsági munkaanyag állapította meg. Az SST-szolgáltatások nyújtását a polgári felhasználói igények szerint kell alakítani. A tisztán katonai célok ezért nem képezik e határozat tárgyát. A Bizottságnak a felhasználói közösség képviselőinek bevonásával célszerű kialakítania egy mechanizmust a felhasználói igények rendszeres áttekintésére és szükség szerinti frissítésére. Ennek érdekében célszerű folytatnia a szükséges párbeszédet a megfelelő szereplőkkel, így például az Európai Védelmi Ügynökséggel és az Európai Űrügynökséggel.
(16)
Az SST-szolgáltatások működésének az Unió és a tagállamok közötti partnerségen kell alapulnia, és ki kell használnia a tagállamokban jelenleg és a jövőben rendelkezésre álló szakértelmet és eszközöket egyaránt, ideértve az ESA révén kifejlesztett eszközöket is. Az eszközeik feletti tulajdonjogot és ellenőrzést továbbra is a tagállamoknak kell gyakorolniuk, és ugyancsak nekik kell felelniük az eszközök működtetéséért, karbantartásáért és felújításáért. Az SST támogatási keret új SST-érzékelők kifejlesztéséhez nem nyújtana pénzügyi támogatást. Amennyiben a felhasználói igényeknek való megfeleléshez új érzékelőkre lenne szükség, a kérdést nemzeti vagy adott esetben európai kutatási és fejlesztési program keretében lehetne kezelni. A Bizottságnak és a tagállamoknak ösztönözniük kell, illetve elő kell segíteniük a tagállamoknak a támogatási keretben való lehető legszélesebb körű részvételét, a részvételre vonatkozó kritériumoknak való megfelelés függvényében.
(17)
Az SST-szolgáltatások nyújtásában részt vehetne az Európai Unió Műholdközpontja (EUMK) is. Az EUMK olyan uniós ügynökség, amelyet a 2001/555/KKBP tanácsi együttes fellépés (8) hozott létre, és amely különböző besorolási szintű térinformatikai képinformációs szolgáltatásokat és termékeket biztosít a polgári és katonai felhasználók számára. Mivel az Ügynökség szakismerettel rendelkezik a minősített információk biztonságos környezetben való kezelését illetően, és szoros intézményi kapcsolatokat tart fenn a tagállamokkal, jelentős mértékben megkönnyítheti az SST-szolgáltatások kezelését és biztosítását. Ahhoz, hogy az Európai Unió Műholdközpontja szerephez jusson az SST támogatási keretben, módosítani kell az említett együttes fellépést, amely jelenleg nem ír elő feladatot az EUMK számára az SST területén. A Bizottságnak adott esetben együtt kell működnie az Európai Külügyi Szolgálattal (EKSZ), tekintettel arra, hogy ez utóbbi támogatást nyújt az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének az EUMK műveleti igazgatásához.
(18)
A bizonyos űrobjektumok jellegére, egyedi jellemzőire és helyzetére vonatkozó pontos információk befolyásolhatják az Uniónak, tagállamainak, valamint harmadik országoknak a biztonságát. A vonatkozó képességek - így többek között az SST-érzékelők - hálózatának létrehozása és működtetése, az SST-adatok feldolgozását és elemzését szolgáló kapacitások, illetve az SST-szolgáltatások nyújtása tekintetében ezért a tagállamoknak és adott esetben a Tanács Biztonsági Bizottságának (Biztonsági Bizottság) figyelmet kell fordítania a megfelelő biztonsági szempontokra. Következésképpen ebben a határozatban általános rendelkezéseket kell megállapítani az SST-információk felhasználására és - a tagállamok, az SST-szolgáltatások igénybevevői, és adott esetben az EUMK közötti - biztonságos cseréjére vonatkozóan. Ezenfelül, a Bizottságnak, az EKSZ-nek és a tagállamoknak meg kell határozniuk az SST támogatási keret biztonságához kapcsolódó ügyek intézéséhez szükséges koordinációs mechanizmust.
(19)
Az SST-adatok felhasználására és az SST-információk felhasználására és biztonságos cseréjére vonatkozó rendelkezések megtárgyalásának és végrehajtásának a részt vevő tagállamok felelősségi körébe kell tartoznia. Az SST-adatok felhasználására és az SST-információk információk felhasználására és cseréjére vonatkozóan az ebben a határozatban, illetve a részt vevő tagállamok és adott esetben az EUMK közötti megállapodásban foglalt rendelkezésekben tükröződniük kell az SST-adatok biztonságára vonatkozó jóváhagyott ajánlásoknak.
(20)
Az SST-adatok potenciális érzékenysége folytán olyan együttműködésre van szükség, amely a hatékonyságon és a kölcsönös bizalmon alapul, többek között az SST-adatok feldolgozásának és elemzésének módját illetően. E cél megvalósítását szolgálná a nyílt forráskódú szoftver potenciális alkalmazása is, amely lehetővé teszi, hogy az engedéllyel rendelkező SST-adatszolgáltatók operatív módosítások és javítások céljából biztonságosan hozzáférjenek a forráskódhoz.
(21)
A Biztonsági Bizottság kockázatkezelési struktúra létrehozását javasolta annak érdekében, hogy az SST támogatási keret végrehajtása során kellő figyelmet kapjanak az adatbiztonsági kérdések. E célból a részt vevő tagállamoknak és adott esetben az EUMK-nak - a Biztonsági Bizottság által megfogalmazott ajánlásokat szem előtt tartva - megfelelő kockázatkezelési struktúrákat és eljárásokat kell kialakítaniuk.
(22)
E határozat egységes feltételek mellett történő végrehajtásának biztosítása érdekében a Bizottságot végrehajtási hatáskörökkel kell felruházni. Ezeket a hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (9) összhangban kell gyakorolni.
(23)
E határozat céljait, nevezetesen az érzékelőhálózat létrehozására és működtetésére irányuló intézkedések támogatását, az SST-adatok feldolgozását és elemzését szolgáló kapacitások létrehozását, valamint az SST-szolgáltatások kialakítását és működtetését a tagállamok külön-külön nem tudják kielégítően megvalósítani, mivel e szolgáltatásoknak a részt vevő tagállamok konzorciuma általi biztosítása azonban hasznára válna az Uniónak, mint a világűrbe telepített eszközök fő tulajdonosának, és a határozat léptéke miatt annak céljai az Unió szintjén jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a határozat nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket.
(24)
E határozat céljai hasonlóak az 1285/2013/EU rendelet 1. cikke, 3. cikkének c) és d) pontja és 4. cikke, a 2013/743/EU tanácsi határozat (10) 2. cikke (2) bekezdésének b) és c) pontja, I. melléklete II. részének 1.6.2. d) pontja és I. melléklete III. részének 7.5. és 7.8. pontja, valamint a 377/2014/EU rendelet 8. cikke (2) bekezdésének b) pontja által létrehozott programokban meghatározott célkitűzésekhez, amelyek folyó áron 26,5 millió EUR-ig terjedő összeget különítenek el. Az SST-támogatási keret céljai végrehajtásának - így különösen a meglévő eszközök hálózatba kapcsolásának - teljes finanszírozási igénye 70 millió euróra becsülhető. Figyelemmel az e határozatban és a fent említett programokban meghatározott célok hasonlóságára, az e határozat szerinti intézkedések a fenti programok révén finanszírozhatók, az e programok alapjául szolgáló jogi aktussal teljes mértékben összeegyeztethető módon.
(25)
Ahhoz, hogy az SST-tevékenységek végzését illetően az Unió számára megfelelő szintű autonómiát lehessen biztosítani, szükség lenne egy, a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet (11) szerinti megfelelő alap-jogiaktusra. Ezt a lehetőséget a jelenlegi többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálatának keretében kellene mérlegelni.
(26)
A világűr-megfigyelés érzékeny jellegére tekintettel mind az érzékelők működtetésének, mind pedig az SST-szolgáltatások nyújtását lehetővé tévő adatok feldolgozásának a részt vevő tagállamok hatáskörében kell maradnia. A nemzeti SST-eszközöknek az irányításukért és működtetésükért felelős tagállamok hatáskörében kell maradniuk,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A keret létrehozása
Ez a határozat létrehozza az űrmegfigyelést és a Föld körüli pályán haladó objektumok nyomon követését („SST”) támogató keretet.
2. cikk
Fogalommeghatározások
E határozat alkalmazásában:
1. „űrobjektum”: a világűrben található, ember által előállított objektumok;
2. „űrjármű”: meghatározott célt szolgáló űrobjektum, ideértve az aktív műholdakat és a hordozórakéták utolsó fokozatait is;
3. „űrszemét”: minden olyan, a Föld körül keringő vagy a Föld légkörébe visszatérő űrbeli objektum - például űrjármű vagy annak darabjai és elemei -, amely már nem működik vagy semmilyen célt nem szolgál, ideértve a rakéták vagy műholdak részeit vagy a nem működő műholdakat is;
4. „SST-érzékelő”: olyan eszköz vagy eszközcsoport - pl. a földfelszínre vagy a világűrbe telepített radarok és teleszkópok -, amely képes az űrobjektumokra vonatkozó fizikai paraméterek, például a méret, a helyzet és a sebesség mérésére;
5. „SST-adatok”: az űrobjektumoknak az SST-érzékelők által rögzített fizikai paraméterei, vagy az űrobjektumok keringési pályájára vonatkozóan az SST-érzékelők által észlelt adatok alapján kapott paraméterek;
6. „SST-információ”: olyan feldolgozott SST-adat, amely a szolgáltatás igénybevevője számára közvetlenül értelmezhető.
3. cikk
Az SST-támogatási keret céljai
(1) Az SST-támogatási keret általános célja az, hogy hozzájáruljon azon európai és nemzeti űrinfrastruktúrák és szolgáltatások hosszú távú fenntarthatóságának a biztosításához, amelyek alapvető fontosságúak az európai gazdaságok, társadalmak és polgárok védelme és biztonsága szempontjából.
(2) Az SST-támogatási keret konkrét céljai:
a)
az európai űrjárművek földkörüli pályán végzett műveleteit érintő ütközési kockázatok felmérése és csökkentése, és az űrjárművek üzemeltetői számára a kockázatcsökkentő intézkedések hatékonyabb tervezésének és kivitelezésének lehetővé tétele;
b)
az európai űrjárművek indításához kapcsolódó kockázatok csökkentése;
c)
az űrjárművek vagy az űrszemét földi légkörbe való irányítatlan visszatérésének felügyelete, valamint pontosabb és hatékonyabb korai figyelmeztetések biztosítása az uniós polgárok biztonságát fenyegető potenciális veszélyek csökkentése és a földi infrastruktúrákat érintő potenciális károk enyhítése céljából.
d)
fellépés az űrszemét elterjedésének megelőzése érdekében.
4. cikk
Az SST-támogatási keret által támogatott tevékenységek
(1) A 3. cikkben meghatározott célok megvalósítása érdekében az SST-támogatási keret az alábbi, az SST-képességek európai szintű, megfelelő uniós autonómia melletti létrehozására irányuló célokat támogatja:
a)
az űrobjektumok megfigyelése és nyomon követése, illetve egy vonatkozó adatbázis létrehozása céljából egy olyan érzékelőkapacitás létrehozása és működtetése, amely a tagállamok által a földfelszínre és/vagy a világűrbe telepített érzékelők - köztük az ESA segítségével létrejött nemzeti érzékelők - hálózatából áll;
b)
egy olyan, az SST-adatok nemzeti szintű feldolgozására és elemzésére szolgáló feldolgozó kapacitás létrehozása és működtetése, amelyből az előállított SST-információk és -szolgáltatások azután továbbíthatók az SST-szolgáltató kapacitáshoz;
c)
egy, az 5. cikk (2) bekezdésében említett szervek számára az 5. cikk (1) bekezdésében meghatározott SST-szolgáltatásokat nyújtó kapacitás létrehozása.
(2) Az SST támogatási keret új SST-érzékelők kifejlesztéséhez nem nyújt támogatást.
5. cikk
SST-szolgáltatások
(1) A 4. cikkben említett SST-szolgáltatások polgári jellegűek. Az SST-szolgáltatások az alábbi szolgáltatásokat foglalják magukban:
a)
az űrjárművek közötti vagy az űrjármű és űrszemét közötti ütközéskockázat értékelése, valamint az ütközés elkerülését szolgáló riasztás az űrjárművek indítása, alacsony keringési pályán való tartózkodása, a keringési pályán való üzemelése és l pályáról történő eltávolítása során.
b)
az űrjárművek keringési pályán való fragmentációjának, szétesésének vagy ütközésének észlelése és leírása;
c)
az űrobjektumoknak és az űrszemétnek a Föld légkörébe való, irányítatlan visszatéréséhez kapcsolódó kockázatok értékelése és a vonatkozó információk előállítása, például a lehetséges becsapódás becsült időintervallumára és helyére vonatkozóan.
(2) Az SST-szolgáltatásokat
a)
valamennyi tagállam;
b)
a Tanács;
c)
a Bizottság;
d)
az EKSZ;
e)
az űrjárművek állami vagy magántulajdonosai és üzemeltetői;
f)
a polgári védelem területéért felelős állami hatóságok vehetik igénybe.
Az SST-szolgáltatásokat az SST-adatok és -információk felhasználására és cseréjére vonatkozóan a 9. cikkben megállapított rendelkezésekkel összhangban kell biztosítani.
(3) A részt vevő tagállamok, a Bizottság és adott esetben az EUMK nem tehetők felelőssé:
a)
az SST-szolgáltatások elmaradásából, megszakadásából eredő károkért;
b)
az SST-szolgáltatások késedelmes nyújtásáért;
c)
az SST-szolgáltatások keretében szolgáltatott információk pontatlanságáért; illetve
d)
a nyújtott SST-szolgáltatásokra való reagálásként tett intézkedésért.
6. cikk
A Bizottság szerepe
(1) A Bizottság:
a)
ellátja az SST támogatási keret irányításával kapcsolatos feladatokat, és gondoskodik annak végrehajtásáról;
b)
meghozza az SST- támogatási kerethez kapcsolódó kockázatok meghatározásához, ellenőrzéséhez, enyhítéséhez és nyomon követéséhez szükséges intézkedéseket;
c)
szükség esetén gondoskodik az SST-re vonatkozó felhasználói igények frissítéséről;
d)
meghatározza az SST-támogatási keret irányításának általános alapelveit, mindenekelőtt a 7. cikk (3) bekezdése szerinti konzorcium létrehozásának és működésének megkönnyítése céljából;
e)
a 7. cikknek megfelelően amikor csak célszerű, igyekszik lehetővé tenni, hogy a tagállamok a lehető legszélesebb körben részt vegyenek a támogatási keretben.
(2) A Bizottság elfogadja az SST-támogatási keret tevékenységeinek koordinációs tervét és vonatkozó technikai intézkedéseit meghatározó végrehajtási aktusokat. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 12. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.
(3) A Bizottság a megfelelő időben az Európai Parlament és a Tanács rendelkezésére bocsát az SST-támogatási keret végrehajtására vonatkozó minden releváns információt, mindenekelőtt abból a célból, hogy biztosítsa az alábbiak átláthatóságát és egyértelműségét:
a)
az indikatív hozzájárulások és a különböző uniós finanszírozási források;
b)
az SST-támogatási keretben és az általa támogatott tevékenységekben való részvétel;
c)
a tagállami SST-eszközök, illetve az SST-szolgáltatásnyújtás hálózatának alakulása;
d)
az SST-információk cseréje és felhasználása.
7. cikk
A tagállamok részvétele
(1) Azok a tagállamok, amelyek részt kívánnak venni a 4. cikkben említett tevékenységek végrehajtásában, kérelmet nyújtanak be a Bizottsághoz, amelyben igazolják, hogy megfelelnek az alábbi kritériumoknak:
a)
birtokukban vannak vagy rendelkezésükre állnak az alábbiak:
i.
meglévő vagy fejlesztés alatt álló, megfelelő SST-érzékelők, valamint a működtetésükhöz szükséges műszaki és emberi erőforrások; vagy
ii.
célzottan SST-célokra kijelölt, megfelelő operatív elemzési és adatfeldolgozási kapacitások;
b)
rendelkeznek a 4. cikkben meghatározott tevékenységek megvalósítására vonatkozó cselekvési tervvel, amely magában foglalja többek között a más tagállamokkal való együttműködés lehetőségeit.
(2) A Bizottság végrehajtási aktusokat fogad el a kérelmek benyújtására és az (1) bekezdésben meghatározott kritériumoknak való megfelelés értékelésére vonatkozó eljárásokat illetően. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 12. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.
(3) Az (1) bekezdésben említett kritériumoknak megfelelt valamennyi tagállam kijelöli a képviseletét ellátó nemzeti szervet. A kijelölt nemzeti szervek konzorciumot alkotnak és megkötik a 10. cikkben említett megállapodást.
(4) A Bizottság a honlapján közzéteszi és folyamatosan frissíti a részt vevő tagállamok listáját.
(5) Az érzékelők működtetésével, az adatok feldolgozásával és az adatvédelmi politika végrehajtásával kapcsolatos felelősséget a részt vevő tagállamok viselik. A részt vevő tagállamok nemzeti eszközei teljes körűen nemzeti ellenőrzés alatt maradnak.
8. cikk
Az Európai Unió Műholdközpontjának szerepe
Az Európai Unió Műholdközpontja (EUMK) együttműködhet a 7. cikk (3) bekezdése szerint létrehozandó konzorciummal. Együttműködés esetén az EUMK megköti a részt vevő tagállamokkal a szükséges végrehajtási megállapodásokat.
9. cikk
SST-adatok és -információk
A konzorcium által rendelkezésre bocsátott SST-információknak a 4. cikkben említett tevékenységek megvalósítása céljából történő felhasználására és cseréjére, valamint az SST-támogatási keret összefüggésében az SST-adatok ilyen célú felhasználására az alábbi szabályok alkalmazandók:
a)
meg kell akadályozni az adatok és információk engedély nélküli nyilvánosságra hozatalát, ugyanakkor lehetővé kell tenni a hatékony működést, és biztosítani kell a létrehozott információk maximális felhasználását;
b)
gondoskodni kell az SST-adatok biztonságáról;
c)
az SST-információkat és szolgáltatásokat a „szükséges ismeret elve” alapján, az információk létrehozójának és az érintett űrobjektum tulajdonosának az utasításaival és biztonsági előírásaival összhangban kell a 5. cikk (2) bekezdése szerinti szolgáltatás-igénybevevők rendelkezésre bocsátani.
10. cikk
Az operatív tevékenységek koordinációja
A 7. cikk (3) bekezdésében említett konzorciumot alkotó kijelölt nemzeti szervek megállapodást kötnek, amely rögzíti, hogy mely szabályok és mechanizmusok vonatkoznak az említett szervek együttműködésére a 4. cikkben említett tevékenységek végrehajtása során. Ennek a megállapodásnak rendelkeznie kell a következőkről:
a)
az SST-információk felhasználása és cseréje, figyelemmel a világűr-megfigyelésre vonatkozó adatvédelmi politika témájában, a biztonsági szempontok tárgyában készült, jóváhagyott ajánlásokra;
b)
kockázatkezelési struktúra létrehozása az SST-adatok és -információk felhasználására és biztonságos cseréjére vonatkozó rendelkezések végrehajtásának biztosítása céljából.
c)
együttműködés az EUMK-val a 4. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett tevékenység végrehajtása céljából.
11. cikk
Nyomon követés és értékelés
(1) A Bizottság nyomon követi az SST-támogatási keret végrehajtását.
(2) A Bizottság 2018. július 1-jéig továbbítja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az SST-támogatási keret végrehajtásáról szóló jelentését, amelyben mind az eredmények, mind pedig a hatások szempontjából ismerteti, hogyan halad az e határozat szerinti célok megvalósítása, mennyire hatékony a források felhasználása, és milyen európai hozzáadott érték jön létre.
A jelentéshez adott esetben módosítási javaslatok csatolhatók, többek között a 966/2012/EU, Euratom rendeletnek megfelelően az SST alap-jogiaktusa megállapításának a lehetőségére vonatkozóan is.
12. cikk
Bizottsági eljárás
(1) A Bizottságot egy bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottság.
(2) Az e cikkre való hivatkozás esetén a 182/2011/EU rendelet 5. cikke alkalmazandó.
13. cikk
Hatálybalépés
Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
14. cikk
Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.
Kelt Strasbourgban, 2014. április 16-án.