NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 523/2014
ze dne 12. března 2014,
kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013, pokud jde o regulační technické normy určující, co představuje úzkou spojitost mezi hodnotou krytých dluhopisů určité instituce a hodnotou aktiv této instituce
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 ze dne 26. června 2013 o obezřetnostních požadavcích na úvěrové instituce a investiční podniky a o změně nařízení (EU) č. 648/2012 (1), a zejména na čl. 33 odst. 4 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Zisky nebo ztráty ze závazků instituce vyplývající ze změn vlastního úvěrového rizika by v zásadě neměly být zahrnuty jako složky kapitálu. Nicméně v rámci obchodních modelů založených na zásadě striktní shody nebo rovnováhy se takové pravidlo neuplatňuje s odůvodněním, že pokles nebo nárůst hodnoty závazku je plně kompenzován odpovídajícím snížením nebo zvýšením hodnoty aktiva, kterému uvedený závazek plně odpovídá.
(2)
Je důležité stanovit požadavky pro určení toho, zda mezi závazky instituce, které vyplývají z krytého dluhopisu podle čl. 52 odst. 4 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/65/ES (2), a hodnotou podkladových aktiv krytých dluhopisů dané instituce existuje úzká spojitost.
(3)
Úzká spojitost by se měla odrazit v účtování takových dluhopisů a podkladových hypotečních úvěrů, protože bez ní by nebylo obezřetné zaúčtovat zisky a ztráty plynoucí ze změn vlastního úvěrového rizika.
(4)
Možnost dodání umožňuje dlužníkovi, aby zpětně odkoupil zvláštní krytý dluhopis za účelem financování hypotečního úvěru na trhu a dodal takový krytý dluhopis bance, čímž poskytne předběžné uhrazení hypotečního úvěru. V důsledku využití takové možnosti dlužníkem by se měla reálná hodnota hypotečních úvěrů vždy rovnat reálné hodnotě krytých dluhopisů, jimiž byly takové hypotéky financovány. Z toho vyplývá, že výpočet reálné hodnoty hypotečních úvěrů by měl zahrnovat reálné ocenění zahrnuté v možnosti dodání podle zavedených tržních postupů.
(5)
Toto nařízení vychází z návrhu regulačních technických norem předložených Komisi Evropským orgánem pro bankovnictví.
(6)
Evropský orgán pro bankovnictví uskutečnil otevřené veřejné konzultace o návrzích regulačních technických norem, z nichž toto nařízení vychází, analyzoval potenciální související náklady a přínosy a požádal o stanovisko skupinu subjektů působících v bankovnictví zřízenou podle článku 37 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 (3),
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice:
1)
„krytým dluhopisem“ se rozumí dluhopis uvedený v čl. 52 odst. 4 směrnice 2009/65/ES;
2)
„možností dodání“ se rozumí možnost umořit hypoteční úvěr odkoupením krytého dluhopisu za tržní nebo nominální hodnotu v souladu s čl. 33 odst. 3 písm. d) nařízení (EU) č. 575/2013.
Článek 2
Úzká spojitost
1. Má se za to, že mezi hodnotou krytého dluhopisu a hodnotou aktiv instituce existuje úzká spojitost, jsou-li splněny všechny tyto podmínky:
a)
veškeré změny reálné hodnoty krytých dluhopisů vydaných institucí vedou vždy k totožným změnám reálné hodnoty podkladových aktiv těchto krytých dluhopisů. Reálná hodnota je stanovena v souladu s použitelným účetním rámcem, jak je vymezen v čl. 4 odst. 1 bodě 77 nařízení (EU) č. 575/2013;
b)
hypoteční úvěry, jež jsou podkladovým nástrojem krytých dluhopisů vydaných institucí k financování těchto úvěrů, lze kdykoli umořit odkoupením krytých dluhopisů za tržní nebo nominální hodnotu uplatněním možnosti dodání;
c)
existuje transparentní mechanismus pro určení reálné hodnoty hypotečních úvěrů a krytých dluhopisů. Určení hodnoty hypotečních úvěrů zahrnuje vypočet reálné hodnoty možnosti dodání.
2. Úzká spojitost neexistuje, kdykoli v souladu s odstavcem 1 ze změn v hodnotě krytých dluhopisů nebo podkladových hypotečních úvěrů s možností dodání vznikne čistý zisk nebo ztráta.
Článek 3
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 12. března 2014.
A BIZOTTSÁG 523/2014/EU FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE
(2014. március 12.)
az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az intézmények fedezett kötvényeinek értéke és eszközeinek értéke közötti szoros összefüggés meghatározásának feltételeire vonatkozó szabályozási technikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról szóló, 2013. június 26-i 575/2013/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 33. cikke (4) bekezdésére,
mivel:
(1)
A szavatoló tőke elemeként elvben nem vehető figyelembe az intézmény kötelezettségeiből származó azon nyereség vagy veszteség, amely a saját hitelképességében beállt változásokra vezethető vissza. Azonban a szigorú hozzáigazításos módszeren (match funding) vagy egyensúlyi elven alapuló üzleti modellekben az említett szabály nem alkalmazandó, feltételezve, hogy egy kötelezettség értékében bekövetkezett csökkenést vagy növekedést teljes mértékben ellentételez az azon eszköz értékében bekövetkező megfelelő csökkenés vagy növekedés, amelyhez a kötelezettség teljes mértékben igazodik.
(2)
Fontos meghatározni azokat a követelményeket, amelyek alapján megállapítható, hogy fennáll-e szoros összefüggés a 2009/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) 52. cikkének (4) bekezdése szerinti fedezett kötvény révén az intézménynél keletkezett kötelezettségek és az intézmény azon eszközeinek értéke között, amelyek a fedezett kötvények alapjául szolgálnak.
(3)
A szoros összefüggést, amelynek hiányában a saját hitelkockázat változásaiból eredő nyereség vagy veszteség megjelenítése nem lenne prudens, tükrözni kell az említett kötvények és a mögöttes jelzáloghitelek számviteli kezelésében.
(4)
A teljesítési opció lehetővé teszi a hitelfelvevő számára, hogy a piacon visszavásárolja a jelzáloghitelt finanszírozó konkrét fedezett kötvényt és a jelzáloghitel előtörlesztéseként a bank rendelkezésére bocsássa. A hitelfelvevő rendelkezésére álló említett opció következtében a jelzáloghitelek valós értékének mindenkor meg kell egyeznie a szóban forgó jelzáloghiteleket finanszírozó fedezett kötvények valós értékével. Ez azt jelenti, hogy a jelzáloghitel valós értéke meghatározásának magában kell foglalnia a beágyazott teljesítési opció valós értéken történő értékelését a bevett piaci gyakorlatnak megfelelően.
(5)
Ez a rendelet az Európai Bankhatóság által a Bizottságnak benyújtott szabályozási technikaistandard-tervezeten alapul.
(6)
Az EBH nyilvános konzultációt folytatott az e rendelet alapját képező szabályozási technikai standard tervezetéről, elemezte az ezzel összefüggésben felmerülő lehetséges költségeket és hasznot, és kikérte az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 37. cikke alapján létrehozott Banki Érdekképviseleti Csoport véleményét,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában:
1. „fedezett kötvény”: a 2009/65/EK irányelv 52. cikkének (4) bekezdésében említett kötvény;
2. „teljesítési opció”: a jelzáloghitel visszaváltásának lehetősége a fedezett kötvénynek piaci vagy névértéken történő visszavásárlásával az 575/2013/EU rendelet 33. cikke (3) bekezdése d) pontjának megfelelően.
2. cikk
Szoros összefüggés
(1) A fedezett kötvény értéke és az intézmény eszközeinek értéke között szoros összefüggés áll fenn, amennyiben a következő feltételek mindegyike teljesül:
a)
Az intézmény által kibocsátott fedezett kötvények valós értékében bekövetkezett bármely változás mindenkor a fedezett kötvények mögöttes eszközeinek valós értékében bekövetkezett ugyanolyan mértékű változást eredményez. A valós értéket az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 77. pontja szerinti, alkalmazandó számviteli keretnek megfelelően kell meghatározni.
b)
Az intézmény által a hitelek finanszírozása céljából kibocsátott fedezett kötvény alapjául szolgáló jelzáloghitel-kötelezettség a teljesítési opció gyakorlása révén bármikor teljesíthető a fedezett kötvények piaci vagy névértéken történő visszavásárlásával.
c)
Átlátható mechanizmus áll rendelkezésre a jelzáloghitelek és a fedezett kötvények valós értékének meghatározására. A jelzáloghitel-érték meghatározása magában foglalja a teljesítési opció valós értékének kiszámítását.
(2) Nem áll fenn szoros összefüggés, ha az (1) bekezdésnek megfelelően a fedezett kötvény értékének vagy a beágyazott teljesítési opcióval rendelkező mögöttes jelzáloghitel értékének a változásából nettó veszteség vagy nyereség keletkezik.
3. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2014. március 12-én.