PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 695/2013
ze dne 15. července 2013,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz žehlicích prken pocházejících z Čínské lidové republiky a kterým se zrušují antidumpingová opatření na dovoz žehlicích prken pocházejících z Ukrajiny po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 a po částečném prozatímním přezkumu podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 3 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 452/2007 (2) uložila Rada konečná antidumpingová cla v rozmezí od 9,9 % do 38,1 % z dovozů žehlicích prken pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „Čína“) a Ukrajiny. Prováděcím nařízením (EU) č. 1243/2010 (3) uložila Rada po novém šetření podle článku 5 základního nařízení („původní šetření“) konečné antidumpingové clo z dovozů žehlicích prken společnosti Since Hardware (Guangzhou) Co, čínskému vyvážejícímu výrobci žehlicích prken.
(2)
Prováděcím nařízením (EU) č. 270/2010 (4) uložila Rada konečné antidumpingové clo z dovozu žehlicích prken společnosti Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., čínskému vyvážejícímu výrobci žehlicích prken.
(3)
Prováděcím nařízením (EU) č. 580/2010 (5) Rada změnila platné konečné antidumpingové clo z dovozu žehlicích prken pocházejících z Ukrajiny na 7 % po částečném prozatímním přezkumu omezeném pouze na posouzení dumpingu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení.
(4)
Prováděcím nařízením (EU) č. 77/2010 (6) uložila Rada po přezkumu pro nového vývozce podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení konečné antidumpingové clo z dovozů žehlicích prken společnosti Greenwood Houseware (Zhuhai) Ltd Co, čínskému vyvážejícímu výrobci žehlicích prken.
(5)
Prováděcím nařízením (EU) č. 805/2010 (7) Rada opětovně uložila konečné antidumpingové clo na dovoz žehlicích prken společnosti Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd., Foshan, čínskému vyvážejícímu výrobci žehlicích prken, a tímto opatřením naplnila rozsudek Soudního dvora ve věci C-141/08 P (8).
(6)
Prováděcím nařízením (EU) č. 987/2012 (9) Rada opětovně uložila konečné antidumpingové clo na dovoz žehlicích prken pocházejících z Čínské lidové republiky, vyráběných společností Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd., a tímto opatřením splnila požadavky rozsudku Tribunálu ve věci T-274/07 (10).
(7)
Výše uvedená šetření se dále uvádějí pod názvem „předchozí šetření“.
2. Žádosti o přezkum
2.1. Přezkum před pozbytím platnosti platných antidumpingových opatření vůči Ukrajině a ČLR
(8)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (11) platných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 25. ledna 2012 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(9)
Žádost podali tři výrobci v Unii představující významnou část, v tomto případě více než 40 %, celkové výroby žehlicích prken v Unii (dále jen „žadatelé o přezkum před pozbytím platnosti“).
(10)
Žádost o přezkum před pozbytím platnosti se týkala všech zemí, na které se v současnosti vztahují platná nařízení, jmenovitě na ČLR a Ukrajinu, a její odůvodnění se opíralo o to, že pozbytí platnosti opatření bude mít pravděpodobně za následek přetrvávání dumpingu a újmy způsobované výrobnímu odvětví Unie.
(11)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 25. dubna 2012 oznámila prostřednictvím Úředního věstníku Evropské unie (12) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
2.2. Částečný prozatímní přezkum platných antidumpingových opatření vůči Ukrajině, pokud se jedná o jediného vyvážejícího výrobce na Ukrajině
(12)
Dne 17. března 2012 Komise obdržela žádost o zahájení částečného prozatímního přezkumu omezeného na dumping podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení. Tuto žádost podala společnost Eurogold Industries Ltd., jediný vyvážející výrobce dotčeného výrobku z Ukrajiny („žadatel o prozatímní přezkum“).
(13)
Podle žadatele o prozatímní přezkum se změnily okolnosti, na jejichž základě byla opatření zavedena, a tyto změny byly trvalé povahy. Na základě těchto změn bylo uvedeno, že platná antidumpingová opatření již nejsou pro vyrovnání účinků dumpingu zapotřebí.
(14)
Komise tento přezkum zahájila dne 12. června 2012 („oznámení o zahájení prozatímního přezkumu“) (13) poté, co po konzultaci s poradním výborem stanovila, že existují dostatečné důkazy pro zahájení částečného prozatímního přezkumu.
3. Šetření
3.1. Přezkum před pozbytím platnosti
a) Období šetření a posuzované období v šetření přezkumu před pozbytím platnosti
(15)
Šetření dumpingu a újmy pro přezkum před pozbytím platnosti zahrnovalo období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011 (dále jen „období šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti“). Zkoumání trendů v souvislosti s analýzou újmy se týkalo období od ledna 2008 do konce šetření přezkumu před pozbytím platnosti (dále jen „posuzované období“).
b) Strany dotčené šetřením a výběrem vzorku
(16)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce, uživatele v Unii, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a jejich sdružení a zástupce dotčených vyvážejících zemí. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení před pozbytím platnosti předložily svá písemná stanoviska a požádaly o slyšení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(17)
Vzhledem ke zjevně velkému počtu čínských vyvážejících výrobců a výrobců v Unii se v oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení.
(18)
Čínští vyvážející výrobci byli požádáni, aby se přihlásili a poskytli Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti, aby mohla Komise rozhodnout, zda je nutný výběr vzorku, a pokud ano, vybrat reprezentativní vzorek. Pouze dva vyvážející výrobci v ČLR se přihlásili a poskytli Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti. Výběr vzorku se proto nepovažoval za nutný.
(19)
V souběžném částečném prozatímním přezkumu spolupracoval jediný ukrajinský vyvážející výrobce, který požádal, aby pro účely tohoto přezkumu před pozbytím platnosti byly použity údaje ověřené a shromážděné v souvislosti s prozatímním přezkumem (viz 31. bod odůvodnění níže).
(20)
V oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oznámila, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek sestával ze tří společností vybraných celkem z 20-30 výrobců v Unii, o nichž bylo před zahájením šetření známo, že vyrábějí obdobný výrobek. Tři vybrané společnosti byly vybrány na základě objemu jejich prodeje a výroby obdobného výrobku v roce 2011 a rovněž na základě jejich zeměpisné polohy v Unii. Vzorek představoval více než 40 % celkové odhadované výroby a celkového odhadovaného prodeje v Unii v období šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti, a byl tudíž považován za reprezentativní. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby nahlédly do spisu a aby se do 15 dnů ode dne zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu vyjádřily k vhodnosti tohoto výběru. Žádná zúčastněná strana nevyjádřila k navrženému vzorku připomínky.
(21)
Nepřihlásili se a v šetření přezkumu před pozbytím platnosti nespolupracovali žádní dovozci v Unii, kteří nejsou ve spojení.
c) Dotazníky a ověřování
(22)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro určení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a výsledné újmy a pro stanovení zájmu Unie.
(23)
Dotazníky byly zaslány oběma čínským vyvážejícím výrobcům, kteří se přihlásili v rámci výběru vzorku. Pouze jeden z těchto čínských vyvážejících výrobců spolupracoval a vyplnil dotazník.
(24)
Vyplněné dotazníky došly od tří výrobců v Unii zařazených do vzorku. Kromě toho čtyři spolupracující výrobci v Unii poskytli obecné údaje pro účely analýzy újmy.
(25)
Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
-
ČLR
-
Greenwood Houseware (Zhuhai) Limited, provincie Guangdong, ČLR
-
Brabantia S&S, Hongkong
-
Výrobci v Unii:
-
Colombo New Scal SpA., Itálie
-
Rörets Polska Spółka z.o.o., Polsko
-
Vale Mill (Rochdale) Ltd, Spojené království.
(26)
S ohledem na potřebu stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v ČLR, kterým v původním šetření nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, proběhla v zájmu stanovení běžné hodnoty na základě údajů ze srovnatelné země inspekce v prostorách následující společnosti:
-
Ukrajina
-
Eurogold Industries Ltd., Žitomir, Ukrajina
d) Poskytování informací
(27)
Všechny zúčastněné strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR a ukončit šetření týkající se antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Ukrajiny. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím poskytnout vysvětlení. Žádné připomínky nedošly.
3.2. Částečný prozatímní přezkum
a) Období šetření v prozatímním šetření přezkumu
(28)
Období šetření v rámci částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení týkající se dovozu z Ukrajiny zahrnovalo období od 1. dubna 2011 do 31. března 2012 (dále jen „období šetření v rámci prozatímního přezkumu“). Starší období šetření, např. takové, jaké bylo použito v přezkumu před pozbytím platnosti, by neodpovídalo požadavkům čl. 6 odst. 1 základního nařízení. Podobné období šetření bylo navíc použito v souběžném řízení o refundaci.
b) Strany dotčené šetřením
(29)
Komise úředně vyrozuměla žadatele o prozatímní přezkum a zástupce dotčené vyvážející země o zahájení částečného prozatímního přezkumu. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby ve lhůtě stanovené v předběžném oznámení o zahájení přezkumu předložily svá písemná stanoviska a požádaly o slyšení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
c) Dotazníky a ověřování
(30)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné za účelem stanovení dumpingu žadatele o prozatímní přezkum a potřeby zachování opatření.
(31)
Žadatel o prozatímní přezkum představoval veškerý dovoz dotčeného výrobku z Ukrajiny. Této společnosti byl zaslán dotazník a ona spolupracovala a vyplnila ho. Inspekční návštěva se uskutečnila v těchto prostorách:
-
Ukrajina
-
Eurogold Industries Ltd., Žitomir, Ukrajina
d) Poskytování informací
(32)
Všechny zúčastněné strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlí zastavit šetření týkající se antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Ukrajiny. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím podat vysvětlení. Žádné připomínky nedošly.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(33)
Výrobek, který je předmětem přezkumu před pozbytím platnosti a částečného prozatímního přezkumu, je stejným výrobkem jako ten, na nějž se vztahuje nařízení Rady (ES) č. 452/2007 a prováděcím nařízení Rady (EU) č. 1243/2010, konkrétně žehlicí prkna, též opěrná či samostatně stojící, s vyvíječem páry či bez něj a/nebo s vyhřívanou a odsávanou deskou, včetně rukávníků, a jejich základní součásti, tj. podpěry, desky a rampy na žehličku, pocházející z Čínské lidové republiky a Ukrajiny (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 00, ex 7323 99 00, ex 8516 79 70 a ex 8516 90 00.
(34)
Současná přezkumná šetření potvrdila, že stejně jako v původních šetřeních má dotčený výrobek a žehlicí prkna vyráběná a prodávaná na domácích trzích v dotčených zemích, žehlicí prkna vyráběná a prodávaná výrobci Unie na trhu Unie a žehlicí prkna vyráběná a prodávaná na trhu srovnatelné země Ukrajiny stejné základní fyzické a technické vlastnosti a stejné základní použití.
(35)
Proto jsou tyto výrobky považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING, PRAVDĚPODOBNOST A PŘETRVÁVÁNÍ A/NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU A TRVALÁ POVAHA ZMĚNĚNÝCH OKOLNOSTÍ
1. Dumping - přezkum před pozbytím platnosti - ČLR
1.1. Obecné poznámky
(36)
Jak je uvedeno výše, při šetření spolupracoval pouze jeden čínský vyvážející výrobce, který představoval pouze zanedbatelnou výši celkového čínského vývozu během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti. Zjištění týkající se této společnosti proto nebyla považována za reprezentativní pro její zemi.
(37)
Čínské orgány a nespolupracující čínští vyvážející výrobci proto byli vyrozuměni o použití čl. 18 odst. 1 základního nařízení a byla jim poskytnuta příležitost, aby předložili své připomínky v souladu s čl. 18 odst. 4 základního nařízení. V tomto ohledu nebyly obdrženy žádné připomínky.
(38)
V souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení musela níže uvedená zjištění týkající se pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu vycházet z dostupných údajů, zejména z informací v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti a ze statistických údajů, které měla Komise k dispozici a která byla považována za nejpřesnější, tj. měsíční údaje předávané členskými státy podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení („databáze 14.6“). Jiné statistické zdroje, jako databáze čínského vývozu a údaje Eurostatu (8 číslic) byly shledány nespolehlivými, neboť příslušné celní kódy zahrnovaly jiné výrobky než dotčený výrobek.
1.2. Běžná hodnota
a) Srovnatelná země
(39)
V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, určí na základě cen na domácím trhu nebo na základě vypočtené běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(40)
Za tímto účelem Komise v oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti navrhla za srovnatelnou zemi Ukrajinu. Ukrajina byla jednou ze zemí, která byla v předcházejících šetřeních použita jako vhodná třetí země s tržním hospodářstvím pro účely stanovení běžné hodnoty, pokud jde o ČLR. Všechny zúčastněné strany dostaly příležitost vyjádřit se k výběru navržené srovnatelné země. V tomto ohledu nebyly obdrženy žádné připomínky.
(41)
Kromě toho Komise usilovala o spolupráci dalších potenciálních srovnatelných zemí, konkrétně Malajsie, Bosny a Hercegoviny, Indie, Izraele a Turecka. Pouze turecké orgány předložily seznam známých výrobců, které lze oslovit, aniž by uvedly, zda některý z nich bude při šetření spolupracovat. Současně jen jeden ukrajinský vyvážející výrobce souhlasil, aby jeho údaje předložené a ověřené v rámci souběžného prozatímního přezkumu byly použity pro účely přezkumu před pozbytím platnosti. Tyto údaje jsou reprezentativní pro celou zemi.
(42)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a požadavkům stanoveným v čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byl učiněn závěr, že Ukrajina je vhodnou srovnatelnou zemí.
b) Stanovení běžné hodnoty ve srovnatelné zemi
(43)
Jediný ukrajinský vyvážející výrobce nespolupracoval v přezkumu před pozbytím platnosti, avšak spolupracoval v souběžném částečném prozatímním přezkumu a poskytl své údaje shromážděné a ověřené v rámci částečného prozatímního přezkumu pro účely přezkumu před pozbytím platnosti.
(44)
Vzhledem k značnému překrývání období šetření před pozbytím platnosti a období prozatímního šetření a vzhledem k tomu, že dotyčný ukrajinský vývozce představoval 100 % vývozu z Ukrajiny do Unie, byla běžná hodnota tedy určena na základě údajů získaných a ověřených v rámci souběžného částečného prozatímního přezkumu (viz 77. až 83. bod odůvodnění níže).
1.3. Vývozní cena
(45)
Vývozní cena u nespolupracujících čínských vývozců byla v souladu s článkem 18 základního nařízení stanovena na základě dostupných údajů. Vývozní cena byla tedy stanovena na základě dovozních statistik, které má Komise k dispozici (tj. v databázi vytvořené podle čl. 14 odst. 6) a vypočtena na základě váženého průměru.
(46)
V případě spolupracujícího čínského vyvážejícího výrobce byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě ceny, za kterou byly dovezené výrobky poprvé znovu prodány nezávislému kupujícímu.
1.4. Srovnání
(47)
U nespolupracujících čínských vyvážejících výrobců bylo provedeno srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Ve vhodných případech byly provedeny úpravy s ohledem na přepravní náklady a náklady na dopravu ve všech případech, kdy se prokázalo, že ovlivňují srovnatelnost cen, stanovených na základě údajů získaných od spolupracujícího čínského vyvážejícího výrobce.
(48)
V případě spolupracujícího čínského vyvážejícího výrobce bylo provedeno srovnání váženého průměru běžné hodnoty a váženého průměru vývozní ceny zjištěné na základě vykázaných a ověřených údajů srovnaných na základě ceny ze závodu podle typu výrobku a na stejné obchodní úrovni. Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Ve vhodných případech byly provedeny úpravy až o 5,9 % s ohledem na přepravní náklady a náklady na dopravu ve všech případech, kdy bylo prokazatelné, že ovlivňují srovnatelnost cen.
1.5. Dumpingové rozpětí
(49)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí pro spolupracujícího čínského vyvážejícího výrobce stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty podle typu výrobku a váženého průměru vývozní ceny odpovídajícího typu dotčeného výrobku. Toto orientační srovnání neprokázalo existenci dumpingu. Jelikož dovoz této společnosti představoval pouze okrajový podíl na celkovém objemu čínského dovozu, závěry týkající se této společnosti se nepovažují za reprezentativní pro celou ČLR.
(50)
V případě nespolupracujících čínských vyvážejících výrobců bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny. Vzhledem k nedostatečné spolupráci nebylo možné srovnání u jednotlivých typů výrobku. Srovnání muselo místo toho vycházet ze statistických údajů, jak je objasněno ve 44. a 45. bodě odůvodnění výše. Srovnání ukázalo přibližné dumpingové rozpětí ve výši 11,5 %.
1.6. Pravděpodobnost trvání dumpingu ČLR
(51)
Vzhledem k nízké úrovni spolupráce nebyly během šetření k dispozici žádné informace o čínském domácím trhu. Spolupracující čínský vývozce byl zřízen jen k výrobě na trh Unie a neměl žádné informace o situaci na domácím trhu.
(52)
Závěry ohledně pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu musely vycházet hlavně z informací, které byly dostupné v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti, z údajů veřejně dostupných na internetu a z informací zveřejněných v rámci amerického přezkumu před skončením platnosti z června 2010 prováděného americkou komisí pro mezinárodní obchod (dále jen „americký přezkum před skončením platnosti”) (14), které Komise považovala pro účely svého šetření za relevantní.
a) Objem a ceny dumpingového dovozu z ČLR
(53)
I přes platná opatření a navzdory svému poklesu během posuzovaného období, jak je uvedeno níže (viz 106. bod odůvodnění), měl čínský dovoz nadále významný podíl na trhu Unie ve výši přibližně 15 % - 20 % během období šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti, přičemž se cenově podbízel v porovnání s cenami Unie téměř o 20 % ve stejném období (viz 109. bod odůvodnění níže).
(54)
Vzhledem k významnému podílu na trhu a přetrvávajícímu vysokému cenovému podbízení v období šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti by čínský dovoz nadále vyvíjel silný cenový tlak na výrobní odvětví Unie, kdyby byla opatření zrušena.
b) Výrobní kapacita a nevyužitá kapacita v ČLR
(55)
Údaje zveřejněné v rámci amerického přezkumu před skončením platnosti svědčí o významné kapacitě v ČLR přibližně na úrovni 80 % spotřeby Unie (2009). Komise nenašla čerstvější informace, které by protiřečily informacím amerického vyšetřovacího orgánu. Vzhledem k nedostatečné spolupráci se přesná nevyužitá kapacita nedala určit.
(56)
Podle informací obsažených v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti však počet stávajících výrobců v ČLR zůstal vysoký. Proto nebyl zjištěn důkaz o poklesu výrobní kapacity v ČLR.
(57)
Kromě toho na základě informací, které Komise získala z amerického přezkumu před skončením platnosti a které potvrdily závěry stávajícího přezkumu před pozbytím platnosti, pokud jde o spolupracujícího čínského vyvážejícího výrobce, k pokrytí zvýšené poptávky lze snadno instalovat další kapacitu, jelikož výroba je založena především na lidské práci. Dále bylo šetřením zjištěno, že výrobci, kteří vyrábějí i jiné výrobky, než je dotčený výrobek, mohou snadno přecházet na výrobu jiných výrobků a že výroba dotčeného výrobku závisí na poptávce. Pokud by tedy antidumpingové clo bylo zrušeno, čínští výrobci by velmi pravděpodobně byli schopni zvýšit svou výrobu žehlicích prken poměrně rychle a bez velkých investic.
(58)
Proto byl na základě dostupných informací učiněn závěr, že v ČLR existuje přinejmenším potenciálně vysoká nevyužitá kapacita, která by se dala přesměrovat na trh Unie, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti.
c) Přitažlivost trhu Unie a trhů jiných třetích zemí
(59)
Vzhledem ke slabé spolupráci a nedostupnosti spolehlivých údajů nemohlo být provedeno cenové srovnání mezi dovozem do Unie a na jiné třetí vývozní trhy, ani srovnání s cenami na čínském domácím trhu. Orientační srovnání založené na dostupných údajích odhalilo značné cenové podbízení čínského dovozu oproti průměrným cenám výrobního odvětví Unie (viz 109. bod odůvodnění níže). Proto se má za to, že trh Unie je pro čínské vyvážející výrobce z hlediska cen přitažlivý.
(60)
Kromě toho podle závěrů z amerického přezkumu před skončením platnosti, proti nimž nebyly zjištěny žádné protichůdné informace, se lze domnívat, že Unie je v současné době pro čínské výrobce největším vývozním trhem. USA, jako druhý největší vývozní trh, zůstávají pro čínské vyvážející výrobce uzavřené, protože antidumpingová cla jsou vysoká a nedávno byla prodloužena do roku 2015.
(61)
Poměrně stabilní a podstatný podíl dovozu z Číny na trhu i přes platná opatření ukazuje, že Unie je pro čínské vyvážející výrobce i nadále přitažlivým vývozním trhem. Uzavření trhu USA, coby druhého největšího vývozního trhu, svědčí o omezené absorpční kapacitě třetích trhů. Proto by se čínští vyvážející výrobci v případě zrušení antidumpingových opatření vůči ČLR pravděpodobně zaměřili na trh Unie.
d) Dřívější chování
(62)
Podle informací shromážděných v rámci amerického přezkumu před skončením platnosti jsou čínští výrobci silně orientováni na vývoz. Alespoň zčásti to podle všeho potvrzují závěry stávajícího přezkumu před pozbytím platnosti, kde jediný vyvážející výrobce nepůsobil na čínském domácím trhu, nýbrž se výhradně zaměřoval na vývoz.
(63)
Rozšíření antidumpingových opatření v USA po americkém přezkumu před skončením platnosti svědčí o tom, že dumpingové praktiky čínských vyvážejících výrobců na jiných trzích lze opakovat na trhu Unie, pokud by stávající opatření byla zrušena.
(64)
Chování čínského vývozce, který v minulosti těžil z 0% celní sazby, Since Hardware (Guangzhou) Co, lze považovat za silný důkaz pravděpodobného chování čínských vývozců v případě, že by clo bylo zrušeno. Společnost Since Hardware, jako jeden z největších čínských vyvážejících výrobců, zvýšila svůj objemový podíl na trhu Unie přibližně o 64 % s pomocí zjištěného zhruba 52% dumpingu a s pomocí 16% cenového podbízení proti cenám výrobního odvětví Unie (15). S ohledem na přitažlivost trhu Unie a dostupnou kapacitu v ČLR toto chování v minulosti signalizuje, že pokud by byla opatření zrušena, dumpingový dovoz se pravděpodobně znovu objeví v podstatných objemech.
1.7. Závěr o pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu - ČLR
(65)
S odkazem na výše popsaná zjištění lze vyvodit závěr, že vzhledem ke značné výrobní kapacitě, která je v ČLR dostupná, schopnosti čínských výrobců rychle zvýšit objem výroby na vývoz, významné úrovni dumpingu a cenového podbízení tohoto vývozu i vzhledem k přitažlivosti trhu Unie pro tento vývoz je rozumné předpokládat, že zrušení opatření by vedlo k nárůstu vývozu žehlicích prken z ČLR do Unie za dumpingové ceny.
2. Dumping - přezkum před pozbytím platnosti - Ukrajina
2.1. Obecné poznámky
(66)
V případě Ukrajiny jediný známý ukrajinský vyvážející výrobce v přezkumu před pozbytím platnosti nespolupracoval, a proto bylo nutné použít dostupné údaje. Vzhledem k tomu, že období šetření před pozbytím platnosti a období šetření v rámci prozatímního přezkumu se překrývaly, a vzhledem k tomu, že ukrajinský vývozce představoval 100 % dovozu z Ukrajiny, byly po dohodě s tímto výrobcem údaje získané a ověřené v rámci prozatímního přezkumu použity v souběžném přezkumu před pozbytím platnosti coby dostupné údaje.
2.2. Zjištění
(67)
Zjištění v prozatímním přezkumu jsou popsána v oddíle 6 níže a byla použita jako dostupné údaje pro účely přezkumu před pozbytím platnosti.
2.3. Dumpingové rozpětí
(68)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty podle typu výrobku a váženého průměru vývozní ceny odpovídajícího typu dotčeného výrobku. Toto srovnání neprokázalo existenci dumpingu.
2.4. Pravděpodobnost opakování dumpingu
(69)
Pokud jde o pravděpodobnost opakování dumpingu, byly analyzovány tyto ukazatele: objem a ceny dumpingového dovozu z Ukrajiny, přitažlivost trhu Unie a trhů jiných třetích zemí, výrobní kapacita a nadměrná kapacita pro vývoz ukrajinského výrobce.
a) Objem a ceny dumpingového dovozu z Ukrajiny
(70)
Dovoz žehlicích prken pocházejících z Ukrajiny se zvýšil o 24 %. Odpovídající podíl na trhu se mírně zvýšil z 8 % v roce 2008 na 10 % v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
(71)
V průběhu posuzovaného období dovozní ceny kopírovaly tytéž cenové tendence jako prodejní ceny výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Od roku 2008 do období šetření přezkumu před pozbytím platnosti dovozní ceny celkově vzrostly o 14 %.
b) Přitažlivost trhu Unie a trhů jiných třetích zemí
(72)
Během posuzovaného období byly ukrajinské vývozní ceny do třetích zemí obecně nižší než její ceny na trhu Unie. Tento cenový rozdíl činil více než 10 % úrovně vývozní ceny během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
(73)
Ukrajinské vývozní ceny do třetích zemí byly obecně nižší než ceny ukrajinského vývozu do Unie, což podporuje závěr, že trh Unie je přitažlivý, protože na něm lze vytvořit vyšší zisky.
c) Výrobní kapacita a nadměrná kapacita pro vývoz ukrajinského výrobce
(74)
V období šetření přezkumu před pozbytím platnosti měla Ukrajina k dispozici pro vývoz jen malou část své výrobní kapacity.
(75)
Podle informací shromážděných během šetření se ukrajinská kapacita nemá dále rozšiřovat. Není proto pravděpodobné, že by došlo ke zvýšení vývozu do Unie, pokud by byla opatření zrušena.
d) Závěr o pravděpodobnosti opakování dumpingu - Ukrajina
(76)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem, zejména ke zjištěním týkajícím se očekávaného vývoje kapacity, se dospělo k závěru, že není pravděpodobné, že ukrajinský vyvážející výrobce v případě zrušení opatření začne v krátkodobém až střednědobém horizontu znovu vyvážet na trh Unie v množství působícím újmu a za dumpingové ceny.
3. Dumping - prozatímní přezkum - Ukrajina
3.1. Běžná hodnota
(77)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda je celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům reprezentativní v průběhu období šetření v rámci prozatímního přezkumu, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % objemu vývozu přezkoumávaného výrobku do Unie. Na tomto základě byl domácí prodej spolupracujícího ukrajinského výrobce shledán celkově reprezentativním.
(78)
Komise následně určila ty typy výrobků prodávané na domácím trhu, které byly shodné nebo srovnatelné s typy prodávanými na vývoz do Unie.
(79)
U každého typu výrobku prodávaného vyvážejícím výrobcem na domácím trhu, u něhož bylo zjištěno, že je totožný nebo srovnatelný s typem výrobku prodávaným na vývoz do Unie, se zkoumalo, zda je domácí prodej dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej určitého typu výrobku na tuzemském trhu byl považován za dostatečně reprezentativní tehdy, když objem prodeje tohoto typu výrobku na tuzemském trhu nezávislým odběratelům průběhu období šetření v rámci prozatímního přezkumu představoval nejméně 5 % z celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku na vývoz do Unie.
(80)
Následně bylo zkoumáno, zda prodej obdobného výrobku na domácím trhu může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení, a to na základě zjištění podílu ziskového prodeje každého typu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu.
(81)
V případech, kdy objem prodeje typu výrobku, prodávaného za čistou prodejní cenu rovnou vypočteným výrobním nákladům nebo přesahující tyto náklady, představoval více než 80 % z celkového objemu prodeje tohoto typu, a v případech, kdy vážená průměrná prodejní cena tohoto typu byla rovna výrobním nákladům nebo je přesahovala, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, vypočtené jako vážený průměr cen veškerého prodeje tohoto typu na domácím trhu uskutečněného v průběhu období šetření v rámci prozatímního přezkumu, bez ohledu na to, zda šlo či nešlo o prodej ziskový.
(82)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku nepřesahoval 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážená průměrná cena daného typu výrobku nedosahovala jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, která byla určena jako vážená průměrná cena pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku uskutečněného během období šetření v rámci prozatímního přezkumu.
(83)
Pokud jde o neziskové typy výrobku, byla běžná hodnota vypočítána souladně s čl. 2 odst. 3 a čl. 2 odst. 6 základního nařízení. Běžná hodnota byla vypočítána tak, že se k výrobním nákladům ukrajinského výrobce v průběhu šetření přezkumu před pozbytím platnosti připočítaly vážené průměrné prodejní, režijní a správní náklady nabyté v běžném obchodním styku a vážený průměrný zisk ze ziskových typů výrobků.
3.2. Vývozní cena
(84)
Jelikož ukrajinský vyvážející výrobce prodával na vývoz do Unie přímo nezávislým odběratelům v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit za dotčený výrobek.
3.3. Srovnání
(85)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Byly provedeny úpravy s ohledem na náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a vedlejší náklady, jakož i náklady spojené s balením, úvěry a bankovními poplatky a provizemi ve všech případech, které prokazatelně ovlivňují srovnatelnost cen.
3.4. Dumpingové rozpětí
(86)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty podle typu výrobku a váženého průměru vývozní ceny odpovídajícího typu dotčeného výrobku. Toto srovnání neprokázalo existenci dumpingu.
4. Trvalá povaha změněných okolností - Ukrajina
(87)
Podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení se také zkoumalo, zda lze změnu okolností přiměřeně považovat za změnu trvalé povahy.
4.1. Trvalá povaha změněných okolností
(88)
Ukrajinský výrobce provedl restrukturalizaci své organizace prodeje tak, že od prosince 2010 prodával veškerý svůj vývoz dotčeného výrobku do Unie přímo nezávislému odběrateli bez využití jakýchkoli společností ve spojení. Výpočet vývozních cen byl proto upraven s přihlédnutím k těmto novým okolnostem.
(89)
Tyto změny se považují za trvalé povahy, neboť úkoly, které v minulosti plnila společnost ve spojení, byly asi na jeden rok převedeny na ukrajinského výrobce. Nebyly zjištěny žádné indicie poukazující na možné budoucí změny prodejní struktury. V důsledku toho lze učinit závěr, že změna okolností má trvalou povahu.
D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(90)
Obdobný výrobek vyrábí v Unii přibližně 20-30 výrobců. Tyto společnosti představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(91)
Roční produkce výrobního odvětví Unie byla odhadnuta na základě zjištění učiněných během šetření uvedeného v 1. bodě odůvodnění výše, které se týkalo dovozu žehlicích prken od společnosti Since Hardware (Guangzhou) Co, čínského vyvážejícího výrobce žehlicích prken, a na základě údajů, které poskytli spolupracující výrobci v Unii. Jak je uvedeno v 65. bodě odůvodnění nařízení Rady (EU) č. 1243/2010 o uložení antidumpingových opatření na dovoz výše zmíněného vyvážejícího výrobce, roční výrobu žehlicích prken v Unii v roce 2009 lze odhadovat na více než 5 milionů kusů. Proto, a jelikož nebyly k dispozici jiné informace, se považovalo za vhodné předpokládat, že celková roční výroba v Unii dosáhla 5 milionů kusů na začátku posuzovaného období současného přezkumu před pozbytím platnosti (2008). Vývoj objemu výroby v posuzovaném období byl stanoven na základě trendů objemu výroby spolupracujících výrobců v Unii. Takto zjištěný objem výroby v Unii dosáhl v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti úrovně přibližně 5,2 milionů kusů.
(92)
Jak je uvedeno v 20. bodě odůvodnění výše, do vzorku byli vybráni tři výrobci v Unii, kteří představují více než 40 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii. Tito výrobci zařazení do vzorku vyplnili dotazník.
(93)
Kromě toho zaslali základní informace o své výrobě a údaje o prodeji čtyři další výrobci v Unii.
(94)
Bylo zjištěno, že těchto sedm výrobců se z více než 55 % podílí na celkové výrobě obdobného výrobku v Unii.
(95)
Trh Unie se žehlicími prkny je charakterizován především malými a středními výrobci v řadě členských států včetně Německa, Itálie, Nizozemska, Polska, Portugalska, Španělska a Spojeného království.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
(96)
Protože na Ukrajině je pouze jeden vyvážející výrobce, spotřeba Unie a některé makroekonomické ukazatele jsou uvedeny ve formě indexů nebo rozpětí, aby byla chráněna důvěrnost podle článku 19 základního nařízení
1. Spotřeba v Unii
(97)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, jak je uvedeno v 100. bodě odůvodnění, a objemu dovozu, jak je zachycen v databázi vytvořené podle čl. 14 odst. 6.
(98)
Pokud jde o objem dovozu z ČLR, údaje jediného spolupracujícího čínského vývozce nebylo možné použít k extrapolaci na celkový objem dovozu z ČLR, neboť představovaly jen velmi malou část celkového dovozu z ČLR. Celkový objem dovozu proto musel být určen na základě dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení. Jelikož příslušné kódy KN v Eurostatu zahrnují více výrobků, než jen dotčený výrobek, nebyly údaje Eurostatu považovány za vhodné pro určení objemu dovozu z ČLR. Vzhledem k velmi slabé spolupráci čínských vyvážejících výrobců a nedostatečné spolupráci nezávislých dovozců byla tudíž jediným spolehlivým statistickým zdrojem informací pro určení objemu dovozu databáze údajů vytvořená podle čl. 14 odst. 6. Jelikož však údaje o objemu dovozu v databázi 14.6 jsou zaznamenány jen v kg, bylo nutné převést tyto údaje na kusy (jednotky) s pomocí přepočítacího kurzu stanoveného pro dovoz z Ukrajiny v souběžně probíhajícím prozatímním přezkumu. Tento postup byl shledán rozumným, protože dovoz čínské spolupracující společnosti nebyl považován za reprezentativní a kromě toho, jak je uvedeno v 36. bodě odůvodnění výše, Ukrajina posloužila coby srovnatelná země při určení běžné hodnoty pro ČLR, a její údaje byly tudíž považovány za reprezentativní pro určení úrovně čínského dovozu.
(99)
V případě dovozu z Ukrajiny byly použity ověřené údaje oznámené ve vyplněném dotazníku v souběžném prozatímním přezkumu. Ačkoliv období prozatímního šetření bylo stanoveno od 1. dubna 2011 do 31. března 2012, a tudíž se netýkalo prvního čtvrtletí období šetření přezkumu před pozbytím platnosti, bylo zjištěno, že informace jsou přesto vhodné pro určení objemu dovozu. Tyto informace byly ověřeny a bylo zjištěno, že jsou přesné a reprezentativní pro stanovení objemu dovozu z Ukrajiny během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
(100)
Objemy prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie byly odhadnuty extrapolací podílu celkového objemu výroby a celkového objemu prodeje sedmi spolupracujících výrobců v Unii na celkovém odhadovaném objemu výroby výrobního odvětví Unie za každý rok posuzovaného období.
(101)
Na tomto základě klesla spotřeba v Unii mezi rokem 2008 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti o 11 %. Přesněji, domnělá poptávka klesla v letech 2008 a 2009 o 7 procentních bodů a poté se v letech 2009 a 2010 zvýšila o 9 procentních bodů. V průběhu období šetření přezkumu před pozbytím platnosti činila spotřeba Unie celkem 9 až 10 milionů kusů, což představuje pokles o 13 procentních bodů v porovnání s předchozím rokem.
Tabulka č. 1
Objem
(v tis. ks)
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl.(2011)
Spotřeba
10 000 - 11 000
9 000 - 10 000
10 000 - 11 000
9 000 - 10 000
Index
100
93
102
89
Zdroj: databáze podle čl. 14 odst. 6, odpovědi na dotazník
2. Dovoz z dotčených zemí
(102)
V původním šetření, které skončilo v roce 2007, byl dovoz z ČLR a Ukrajiny posuzován souhrnně v souladu s čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Bylo zkoumáno, zda by souhrnné posouzení bylo vhodné i při tomto přezkumu před pozbytím platnosti.
(103)
V tomto ohledu bylo zjištěno, že dumpingové rozpětí stanovené u dovozu z ČLR bylo vyšší než zanedbatelné (11,5 %), tak jak je stanoveno v čl. 9 odst. 3 základního nařízení. Pokud jde o dovoz z Ukrajiny, v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti nebyl konstatován žádný dumping ani pravděpodobnost opakovaného výskytu dumpingu. Z těchto důvodů by měl být dovoz z Ukrajiny posuzován odděleně od dovozu z Číny, protože kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení nejsou splněna.
3. Dovoz z ČLR
3.1. Objem a podíl na trhu
(104)
Jak je uvedeno v 98. bodě odůvodnění, vzhledem k velmi slabé spolupráci čínských vyvážejících výrobců byl celkový objem dovozu z ČLR stanoven na základě údajů v databázi 14.6 v souladu s článkem 18 základního nařízení.
(105)
Z těchto údajů vyplývá, že dovoz dotčeného výrobku z ČLR v absolutních hodnotách klesl z [4 až 4,5 milionů kusů] v roce 2008 na [1,5 až 2,0 milionů kusů] v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti, což představovalo pokles o 59 % v průběhu posuzovaného období. Tento pokles byl zvláště výrazný mezi rokem 2010 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti, kdy dovoz z ČLR poklesl z [3 až 3,5 milionů] v roce 2010 na [1,5 až 2,0 milionů kusů] v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti, tj. o 36 procentních bodů. Tento pokles se časově shoduje s opětovným zavedením antidumpingového cla pro společnost Since Hardware v prosinci 2010 (viz 64. bod odůvodnění výše).
(106)
I když podíl čínského dovozu na trhu v posuzovaném období klesl o 22 procentních bodů, podíl na trhu, který si ČLR udržovala během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti, tj. 15 %-20 %, byl nadále významný.
Tabulka č. 2
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb. pl. (2011)
Objem dovozu z ČLR, který podléhá opatřením (v tis. kusů)
4 000 - 4 500
3 000 - 3 500
3 000 - 3 500
1 500 - 2 000
Index
100
73
76
40
Dovoz z ČLR, který podléhá opatřením, a jeho podíl na trhu
40 % - 45 %
30 % - 35 %
30 % - 35 %
15 % - 20 %
Zdroj: databáze podle čl. 14 odst. 6.
3.2. Ceny a cenové podbízení
(107)
V důsledku velmi slabé spolupráce čínských vyvážejících výrobců musela být průměrná dovozní cena, co se týče dovozu z ČLR, stanovena na základě dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení, tj. na základě informací v databázi 14.6. Informace zaznamenané v této databázi byly přepočteny na cena/kus podle výše uvedené metodiky (viz 104. bod odůvodnění výše). Dovozní ceny zjištěné tímto způsobem se zvýšily ze 7,0 EUR/kus v roce 2008 na 8,2 EUR/kus v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti, tj. o 17 %.
Tabulka č. 3
Cena dovozu, který podléhá opatřením, v EUR/ks
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
ČLR
7,0
8,3
8,4
8,2
Index
100
119
121
117
Zdroj: databáze podle čl. 14 odst. 6.
(108)
Za účelem určení cenového podbízení během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti byly vážené průměrné prodejní ceny účtované výrobci v Unii zařazenými do vzorku odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň ceny ze závodu (tj. bez přepravních nákladů v Unii a po odečtu slev a rabatů), srovnány s odpovídajícím váženým průměrem ceny dovozu, jak byly stanoveny výše v 107. bodě odůvodnění, na základě CIF a s příslušnými úpravami o cla.
(109)
Srovnání ukázalo, že při procentuálním vyjádření obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v průběhu období šetření přezkumu před pozbytím platnosti byl dovoz zboží z ČLR cenově podbízivý oproti cenám výrobního odvětví Unie téměř o 20 %.
4. Dovoz z Ukrajiny
(110)
Jak je uvedeno výše v 99. bodě odůvodnění, objem a ceny dovozu z Ukrajiny byly stanoveny na základě ověřené odpovědi na dotazník, který vyplnil ukrajinský vyvážející výrobce v rámci souběžně probíhajícího prozatímního přezkumu.
(111)
V následující tabulce je znázorněn vývoj dovozu z Ukrajiny během posuzovaného období, pokud jde o objem a podíly na trhu.
Tabulka č. 4
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Objem dovozu z Ukrajiny, který podléhá opatřením (v tis. kusů
700-900
800-1 000
900-1 100
900-1 100
Index
100
104
128
124
Podíl dovozu z Ukrajiny, který podléhá opatřením, na trhu
6 % - 9 %
7 % - 10 %
8 % - 11 %
9 % - 12 %
Zdroj: ověřená odpověď na dotazník.
(112)
Dovoz žehlicích prken pocházejících z Ukrajiny vzrostl v letech 2008 až 2011 o 24 %. Ukrajině se podařilo zvýšit svůj dovoz, a to zejména díky vyššímu antidumpingovému clu na dovoz žehlicích prken pocházejících z ČLR. Navíc k tomu přispěla změna antidumpingového cla pro Ukrajinu v červenci 2010 z 9,9 % na 7,7 %, a díky tomu se dovoz z Ukrajiny stal na trhu Unie více konkurenceschopný.
(113)
V následující tabulce je znázorněn vývoj průměrných cen dovozu z Ukrajiny, cena CIF s dodáním na hranice Unie, u dovozu, na který se vztahovala opatření.
Tabulka č. 5
Cena dovozu, který podléhá opatřením, v EUR/ks
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Ukrajina
8 - 10
9 - 11
10 - 12
9 - 11
Index
100
110 - 115
115 - 120
110 - 115
Zdroj: ověřená odpověď na dotazník.
(114)
Jak vyplývá z tabulky č. 5 výše, průměrná dovozní cena vzrostla během posuzovaného období o 10 % - 15 % a dosáhla téměř úrovně cen výrobního odvětví Unie na trhu Unie v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
5. Dovoz z dalších třetích zemí, na které se nevztahují opatření
(115)
Objem dovozu z dalších třetích zemí, na které se nevztahují opatření, byl stanoven na základě údajů v databázi podle čl. 14 odst. 6 převedených na kusy podle stejné metodiky, jaká se použila pro stanovení objemu dovozu z ČLR, jak je popsáno v 98. bodě odůvodnění výše. Bylo to považováno za přiměřené, jelikož příslušné kódy KN v Eurostatu zahrnují i jiné výrobky než jen dotčený výrobek, a proto nebyly shledány vhodnými pro určení objemu dovozu z dalších třetích zemí.
(116)
V následující tabulce je znázorněn vývoj dovozu z dalších třetích zemí během posuzovaného období, pokud jde o objem a podíl na trhu, jakož i průměrné ceny tohoto dovozu.
Tabulka č. 6
Objem dovozu z dalších třetích zemí v tis. kusů
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Turecko
300-500
500-700
700-900
800-1 000
Index
100
160-170
215-225
225-235
Ostatní třetí země
400-600
600-800
900-1 100
700-900
Index
100
130-140
190-200
150-160
Celkem ze všech dalších zemí
700-1 100
1 100-1 500
1 600-2 000
1 500-1 900
Index
100
140-150
200-210
180-190
Podíl dovozu z dalších třetích zemí na trhu
5 % - 10 %
10 % - 15 %
15 % - 20 %
15 % - 20 %
Ceny dovozu ze všech dalších zemí (EUR/kus)
7,7
8,1
8,2
9,0
Zdroj: databáze podle čl. 14 odst. 6.
(117)
Objem dovozu z dalších třetích zemí se v posuzovaném období celkově zvýšil. V letech 2008 až 2010 se dokonce zdvojnásobil, ale mezi rokem 2010 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti klesal. Na tomto základě se objem dovozu z dalších třetích zemí v posuzovaném období značně zvýšil a dosáhl 1,5 - 1,9 milionů kusů v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti, což se projevilo v podílu na trhu ve výši přibližně 15 % - 20 % během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti. Většina tohoto dovozu pochází z Turecka, odkud dovoz vzrostl z 0,3 - 0,5 milionů kusů v roce 2008 na 0,8 - 1,0 milionů kusů v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
(118)
Průměrná cena dovozu z dalších třetích zemí (na které se nevztahovala opatření) vzrostla ze 7,7 EUR/kus v roce 2008 na 9,0 EUR/kus během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti, což představuje zvýšení o 17 %.
6. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(119)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie zahrnovalo posouzení všech hospodářských činitelů a ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období.
(120)
Jak je uvedeno v 20. bodě odůvodnění výše, za účelem posouzení možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byl proveden výběr vzorku.
(121)
Pro účely analýzy újmy byly stanoveny ukazatele újmy na těchto dvou úrovních:
-
Makroekonomické ukazatele (výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, produktivita, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost a velikost dumpingových rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu) byly posouzeny na úrovni celé výroby v Unii, a to podle odhadu na základě informací shromážděných od výrobců, kteří se přihlásili.
-
Analýza mikroekonomických ukazatelů (průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, zásoby, mzdy, ziskovost, návratnost investic, peněžní tok, schopnost získávat kapitál a investice) byla provedena na základě informací, které poskytli tři výrobci v Unii zařazení do vzorku.
6.1. Makroekonomické ukazatele
a) Výroba
(122)
Jak se uvádí v 91. bodě odůvodnění, celková výroba v Unii byla odhadnuta. Na tomto základě se výroba v Unii mezi rokem 2008 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti zvýšila o 4 %. Konkrétněji řečeno, mezi rokem 2008 a 2009 klesla o 2 %, ale mezi rokem 2009 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti vzrostla o 6 procentních bodů na přibližně 5,2 milionů kusů.
Tabulka č. 7
v tis. kusů
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Výroba
5 000
4 887
5 072
5 194
Index
100
98
101
104
Zdroj: odpovědi na dotazník
b) Výrobní kapacita a využití kapacity
(123)
Výrobní kapacita byla odhadnuta podle podílu celkového objemu výroby a celkové kapacity sedmi spolupracujících výrobců v Unii za každý rok posuzovaného období na celkové výrobě výrobního odvětví Unie, jak je uvedeno výše v 122. bodě odůvodnění.
(124)
Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období zvýšila o 17 %. Tento růst je však spojen pouze s jedním výrobcem v Unii, zatímco ostatním spolupracujícím výrobcům v Unii se v posuzovaném období kapacita nezměnila. Ze závěrů šetření vyplývá, že někteří nespolupracující výrobci v Unii zřejmě zavřeli své výrobní provozy a tím se celková výrobní kapacita v Unii v posuzovaném období snížila, což se však nepromítlo do tabulky č. 8. Šetření rovněž odhalilo skutečnost, že výrobní odvětví Unie vyrábí i jiné výrobky než dotčený výrobek (např. sušičky) částečně na stejných výrobních linkách. Šetření dále odhalilo, že výrobci v Unii mohou snadno přecházet z výroby dotčeného výrobku na jiné výrobky. Proto nebylo možné přesně stanovit výrobní kapacitu dotčeného výrobku.
(125)
Využití kapacity v roce 2008 bylo 66 % a v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti mírně kleslo na 58 %. Jak je uvedeno v předchozím bodě odůvodnění, celkovou výrobní kapacitu v Unii nebylo možné spolehlivě stanovit. Jelikož se využití kapacity stanoví na základě celkové kapacity, ani v tomto případě nelze tento ukazatel považovat za významný ukazatel újmy.
Tabulka č. 8
v tis. kusů
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Výrobní kapacita
7 592
7 962
8 375
8 906
Index
100
105
110
117
Využití kapacity
66 %
61 %
61 %
58 %
Index
100
93
92
89
Zdroj: odpovědi na dotazník
c) Objem prodeje
(126)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie byl stanoven tak, jak je popsáno v 100. bodě odůvodnění výše. Objem prodeje výrobního odvětví Unie nezávislým odběratelům na trhu Unie tedy vzrostl o 10 % mezi rokem 2008 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti. Tento nárůst byl obzvláště výrazný mezi rokem 2010 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti, kdy objem prodeje stoupl o 7 procentních bodů. Časově se to shoduje s poklesem dovozu z ČLR, který nastal v důsledku uložení antidumpingového cla společnosti Since Hardware (Guangzhou) Co.
Tabulka č. 9
v tis. kusů
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Prodej nezávislým odběratelům v Unii
4 300 - 4 500
4 300 - 4 500
4 500 - 4 700
4 800 - 5 000
Index
100
99
103
110
Zdroj: odpovědi na dotazník
d) Podíl na trhu
(127)
Během posuzovaného období získalo výrobní odvětví Unie znovu podíl na trhu, který se v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti zvýšil ze 40 % - 45 % v roce 2008 na 50 % - 55 %, tj. o 24 %. Toto zvýšení je hlavně důsledkem nižší spotřeby a nižšího objemu čínského dovozu, ale také souběžného zvýšení objemu prodeje výrobního odvětví Unie.
Tabulka č. 10
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Podíl výrobců z Unie na trhu
40 % - 45%
45 % - 50 %
40 % - 45 %
50 % - 55 %
Index
100
107
101
124
Zdroj: odpovědi na dotazník a databáze podle čl. 14 odst. 6
e) Růst
(128)
Mezi rokem 2008 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti spotřeba v Unii klesla. Současně s tím vzrostl objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie o 10 % a podíl výrobního odvětví Unie na trhu se zvýšil o 24 %. Stejně tak se ve stejném období zvýšila produkce výrobního odvětví Unie o 4 %, investice se více než zdvojnásobily (141. bod odůvodnění níže) a zaměstnanost stoupla o 10 % (129. bod odůvodnění níže). Lze tudíž vyvodit závěr, že výrobní odvětví Unie zaznamenalo v posuzovaném období určitý růst.
f) Zaměstnanost
(129)
Zaměstnanost a její vývoj v celém výrobním odvětví Unie byly odhadnuty pomocí extrapolace dostupných údajů o spolupracujících výrobcích v Unii. Mezi rokem 2008 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti vykazuje úroveň zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie růst o 10 % souladně s nárůstem prodeje.
Tabulka č. 11
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Zaměstnanost u obdobného výrobku
655
672
736
722
Index
100
102
112
110
Zdroj: odpovědi na dotazník
g) Produktivita
(130)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená výstupem (v kusech) na zaměstnance a rok klesla v průběhu posuzovaného období o 6 %. Souvisí to s tím, že výroba vzrostla v menším rozsahu než zaměstnanost.
Tabulka č. 12
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Produktivita (v tis. kusů na zaměstnance)
7,6
7,3
6,9
7,2
Index
100
95
90
94
Zdroj: odpovědi na dotazník
h) Rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(131)
Zjištěné dumpingové rozpětí je podstatně vyšší než nepatrné. Pokud jde o dopad rozsahu skutečného dumpingového rozpětí na výrobní odvětví Unie, zejména s ohledem na objem a ceny dovozu z ČLR, nelze jej považovat za zanedbatelný.
(132)
Pokud jde o účinky dřívějšího dumpingu, přestože výše posuzované ukazatele svědčí o určitém zlepšení, na druhé straně rovněž dokazují, že výrobní odvětví Unie je stále nestabilní a citlivé.
6.2. Mikroekonomické ukazatele
a) Ceny a další faktory, které ovlivňují ceny
(133)
Průměrná prodejní cena výrobců v Unii zařazených do vzorku účtovaná nezávislým odběratelům v Unii se vyvíjela tak, jak je znázorněno v následující tabulce. Průměrné ceny zůstaly během posuzovaného období poměrně stabilní, ale během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti mírně stoupaly. Jak je uvedeno výše, tento nárůst se časově shodoval s uložením antidumpingových opatření vůči společnosti Since Hardware (Guangzhou) Co.
Tabulka č. 13
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Jednotková cena na trhu Unie (EUR/kus)
10,9
10,7
10,9
11,2
Index
100
98
100
103
Jednotkové výrobní náklady (EUR/kus)
10,9
10,5
11,0
11,4
Index
100
96
101
105
Zdroj: odpovědi na dotazník
(134)
Prodejní ceny kopírují cenové trendy hlavních surovin (tj. oceli). Prodejní ceny a náklady zůstaly v posuzovaném období poměrně stabilní, i když náklady vzrostly o něco více než prodejní ceny, což mělo nepříznivý dopad na ziskovost výrobního odvětví Unie mezi rokem 2008 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti. Výrobní odvětví Unie však nebylo schopno zvýšit své ceny na udržitelnou úroveň a bylo nuceno přizpůsobit ceny levnému čínskému dovozu, aby v časech klesající spotřeby znovu získalo podíl na trhu.
b) Mzdové náklady
(135)
Průměrné mzdy byly během posuzovaného období stabilní, zatímco jednotkové výrobní náklady stouply o 3 % (viz tabulka č. 13 výše).
Tabulka č. 14
v EUR na zaměstnance
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Průměrná mzda
20 669
19 377
19 885
20 523
Index
100
94
96
99
Zdroj: odpovědi na dotazník
c) Zásoby
(136)
Objem zásob se v průběhu posuzovaného období zvýšil. Úroveň zásob byla během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti o 56 % vyšší ve srovnání s jejich úrovní v roce 2008.
Tabulka č. 15
v tis. kusů
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Konečný stav zásob
94
137
184
146
Index
100
147
197
156
Zdroj: odpovědi na dotazník
d) Ziskovost a návratnost investic
(137)
Výrobní odvětví Unie dokázalo mírně zvýšit svou ziskovost mezi rokem 2008, kdy bylo na prahu rentability, a rokem 2009, kdy se jeho ziskovost zvedla na 2 %. Ziskovost však opět klesla v roce 2010 a ještě více v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti, kdy vykazovala - 1,7 %. V posuzovaném období poklesla ziskovost celkově téměř o 2 %. Jak je uvedeno v 134. bodě odůvodnění, bylo to hlavně díky skutečnosti, že výrobní odvětví Unie nebylo schopné zvýšit své prodejní ceny souladně s růstem nákladů, protože bylo nuceno se přizpůsobit nízkým cenám čínského dovozu, když chtělo znovu získat svůj podíl na trhu.
(138)
Návratnost investic, vyjádřená jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic, v zásadě sledovala vývoj ziskovosti. Mezi roky 2008 a 2009 rostla a od roku 2009 do období šetření přezkumu před pozbytím platnosti klesala. V důsledku vyšších investic byl pokles návratnosti investic strmější než pokles úrovně ziskovosti, jak je popsáno ve 141. bodě odůvodnění.
Tabulka č. 16
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Ziskovost
(% čistého prodeje)
0,0 %
2,0 %
-0,8 %
-1,7 %
Index
100
102
99
98
Návratnost investic (zisk v % čisté účetní hodnoty investic)
-4 %
96 %
-20 %
-82 %
Index
100
200
84
22
Zdroj: odpovědi na dotazník
e) Peněžní tok a schopnost získávat kapitál
(139)
Čistý peněžní tok z provozní činnosti, což je schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, vyjádřená jako procento obratu obdobného výrobku, se zlepšoval tak, jak se zvyšovala ziskovost od nulové úrovně v roce 2008 do 5 % v roce 2009. V roce 2010 klesl na 3 % a během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti byl záporný.
Tabulka č. 17
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Peněžní tok (% obratu)
0 %
5 %
3 %
-1 %
Zdroj: odpovědi na dotazník
(140)
Neexistují žádné zvláštní známky toho, že by se výrobní odvětví Unie potýkalo s těžkostmi při získávání kapitálu.
f) Investice
(141)
Roční investice výrobců zařazených do vzorku do výroby obdobného výrobku se mezi rokem 2008 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti více než zdvojnásobily. Prudce se zvyšovaly v letech 2008 a 2009. Nárůst investic lze vysvětlit restrukturalizačním úsilím výrobního odvětví Unie, které investovalo do svých výrobních postupů s cílem zvýšit svou konkurenceschopnost. Mezi lety 2010 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti došlo k poklesu, zatímco úroveň investic zůstala ve srovnání s rokem 2008 výrazně vyšší.
Tabulka č. 18
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Čisté investice (v tis. EUR)
239
504
1 046
569
Index
100
211
438
239
Zdroj: odpovědi na dotazník
7. Závěr týkající se újmy
(142)
Z analýzy makroekonomických ukazatelů vyplynuly určité známky zlepšení, zvláště pokud jde o výrobu, objem prodeje a podíl výrobního odvětví Unie na trhu v posuzovaném období. Současně poklesly některé důležité mikroekonomické ukazatele, jako je ziskovost a návratnost investic. Prodejní ceny přes svůj mírný růst nemohly dosáhnout udržitelné úrovně a vyrovnat zvýšení výrobních nákladů. Lze to vysvětlit zejména tím, že podíl čínského dovozu na trhu zůstal po celé posuzované období na vysoké úrovni a jeho nízkým cenám se výrobní odvětví Unie muselo přizpůsobovat, aby si zachovalo podíl na trhu.
(143)
Opatření vůči ČLR tak pouze částečně pomohla výrobnímu odvětví Unie zotavit se ze vzniklé újmy.
(144)
Podle výše uvedené analýzy se situace výrobního odvětví Unie zlepšila a nedocházelo k žádné podstatné újmě. Navzdory zjevným pozitivním trendům a významnému úsilí o restrukturalizaci je však výrobní odvětví Unie i nadále v nejistém a zranitelném stavu.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Předběžné poznámky
(145)
Jak je uvedeno v 51. až 52. bodě odůvodnění, vzhledem ke slabé spolupráci čínských vyvážejících výrobců se analýza čínského domácího trhu a vývozu z ČLR do jiných třetích zemí musela spolehnout na dostupné informace, tj. veřejně přístupné informace zveřejněné v rámci amerického přezkumu před skončením platnosti z června 2010, který prováděla americká komise pro mezinárodní obchod (dále jen „americký přezkum před skončením platnosti“).
(146)
V průběhu posuzovaného období bylo výrobní odvětví Unie v nejisté a zranitelné situaci, neboť bylo nadále vystaveno škodlivým účinkům dumpingového dovozu z ČLR.
(147)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení byl posouzen dovoz z dotčené země s cílem zjistit, zda je pravděpodobné, že újma se znovu objeví, pokud by opatření zanikla.
2. Dopad předpokládaného objemu dovozu a vliv na ceny v případě zrušení opatření
(148)
Jak bylo uvedeno výše, pokud by opatření pozbyla platnosti, dovoz z ČLR by byl nadále dumpingový. Bez opatření by se objem dovozu dotčeného výrobku z ČLR velmi pravděpodobně zvýšil v cenách, které by se výrazně podbízely cenám výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Šetřením bylo zjištěno, že hlavní zákazníci výrobního odvětví Unie jsou maloobchodníci, tj. velké supermarkety, které mají silnou vyjednávací pozici a budou stále více odebírat žehlicí prkna z ČLR, která budou na trh přicházet za velmi nízké dumpingové ceny. Pravděpodobně bude sílit cenový tlak na výrobní odvětví Unie, které tedy bude nuceno snižovat své ceny s katastrofálním vlivem na jeho ziskovost, která již tak byla negativní v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
(149)
V nejisté a zranitelné situaci výrobního odvětví Unie by vyšší objem a cenové dopady dumpingového dovozu z ČLR měly za následek velkou finanční ztrátu a snížení podílu na trhu.
(150)
Chování čínského vývozce Since Hardware (Guangzhou) Co, který v minulosti těžil z 0 % celní sazby, lze považovat za silný náznak pravděpodobného chování čínských vývozců v případě, že by clo bylo zrušeno. Připomíná se, že společnost Since Hardware (Guangzhou) Co, jež v minulosti těžila z 0 % cla (od dubna 2007 do prosince 2010), významně zvýšila svůj vývoz do Unie za výrazně dumpingové ceny, které se v tomto období podbízely cenám výrobního odvětví Unie. Jak již bylo řečeno, antidumpingové šetření týkající se této společnosti mělo za následek uložení konečného antidumpingového cla ve výši 35,8 %. Toto šetření rovněž dospělo k závěru, že objem dovozu této společnosti během období šetření v rámci tohoto šetření (2009) se zdvojnásobil ve srovnání s dovozem stejné společnosti během období šetření v rámci původního šetření ukončeného v roce 2007 (2005). Šetření, pokud jde o společnost Since Hardware (Guangzhou) Co, dospělo k závěru, že v důsledku toho výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu.
(151)
Kromě toho bylo šetřením zjištěno, že již před zahájením stávajícího přezkumu před pozbytím platnosti se čínští vyvážející výrobci obrátili na potenciální zákazníky v Unii s cenovými nabídkami výrazně nižšími, než jsou prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Svědčí to o velké pravděpodobnosti, že se čínští vyvážející výrobci vynasnaží vstoupit na trh Unie se zvýšeným objemem zboží snížením jejich současné cenové úrovně, pokud by opatření pozbyla platnosti.
3. Přitažlivost trhu Unie, stávající opatření v dalších třetích zemích a nevyužitá kapacita
(152)
Jak je uvedeno výše v 55. až 57. bodě odůvodnění, čínské odvětví žehlicích prken je silně orientováno na vývoz a dokonce i po uložení opatření zůstává Unie jeho největším a nejpřitažlivějším odbytištěm.
(153)
Pro čínské vyvážející výrobce jsou USA druhým největším vývozním trhem. Nicméně přístup na americký trh zůstává omezený kvůli silným antidumpingovým opatřením, jež byla prodloužena do roku 2015. Tím se posiluje pravděpodobnost, že pokud by opatření nebyla zachována, dovoz z ČLR by ve vyšších objemech směřoval na trh Unie.
(154)
Podle informací, které Komise získala z amerického přezkumu před skončením platnosti, ČLR disponuje potenciálně velkými nevyužitými kapacitami a další kapacitu lze snadno zvýšit v případě zrušení antidumpingových cel, neboť výroba žehlicích prken v ČLR je náročná na lidskou práci a zvýšení produkce nevyžaduje ani velké investice ani specifické dovednosti. Proto byl na základě dostupných informací učiněn závěr, že v ČLR existuje přinejmenším potenciálně vysoká nevyužitá kapacita, která by se dala přesměrovat na trh Unie, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti.
4. Další faktory
4.1. Nedumpingový dovoz z ČLR
(155)
Jak bylo uvedeno výše, během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti nebyl zjištěn dumping u jediného spolupracujícího čínského vývozce, který má individuální clo ve výši 22,7 %. Protože však dovoz této společnosti představoval pouze mizivou část celkového objemu čínského dovozu, nemohl být považován za významný a nedalo se předpokládat, že přispěl k nejisté situaci výrobního odvětví Unie v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
(156)
Bylo rovněž zjištěno, že dovoz této společnosti se cenově nepodbízel proti cenám výrobního odvětví Unie v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
4.2. Dovoz z Ukrajiny
(157)
Jak je uvedeno výše, dovoz žehlicích prken pocházejících z Ukrajiny vzrostl o 24 %. To mělo za následek mírný nárůst odpovídajícího podílu na trhu během posuzovaného období.
(158)
Průměrná cena dovozu však od roku 2008 do období šetření přezkumu před pozbytím platnosti vzrostla o 14 % a dosáhla stejné cenové úrovně, jakou si účtovalo výrobní odvětví Unie na trhu Unie v průběhu období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
(159)
Nejistou situaci výrobního odvětví Unie proto nelze vysvětlovat dovozem žehlicích prken z Ukrajiny. Stejně tak není pravděpodobné, že by dovoz z Ukrajiny přispěl k obnovení újmy, pokud by opatření pozbyla platnosti.
4.3. Dovoz z dalších třetích zemí, na které se nevztahují opatření
(160)
Objem dovozu z dalších třetích zemí nepodléhajících opatřením během posuzovaného období rostl, i když mezi rokem 2010 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti došlo k mírnému poklesu. Toto zvýšení objemu dovozu se také promítlo do růstu podílu na trhu ve stejném období, a to z 5 % - 10 % na 15 % - 20 %.
(161)
Ačkoli cenová úroveň dovozu z dalších třetích zemí byla nižší než průměrné ceny výrobního odvětví Unie, byla vyšší než průměrná cena dovozu z ČLR, kterou zjistilo toto šetření.
(162)
Navzdory tomu, co bylo uvedeno výše, se bude čínský dovoz pravděpodobně výrazně zvyšovat za dumpingové ceny a bude se cenově podbízet oproti cenám výrobního odvětví Unie. Jak se totiž šetřením ukázalo, průměrné ceny dovozu z ČLR bez antidumpingového cla byly přibližně o 20 % nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Proto lze očekávat, že čínský dovoz bude přicházet na trh Unie s nižšími cenami, než je průměrná cena dovozu z dalších třetích zemí, pokud by platnost opatření skončila, jak se již stalo v průběhu období šetření přezkumu před pozbytím platnosti. Proto byl učiněn závěr, že dovoz ze třetích zemí má sice určitý vliv na situaci ve výrobním odvětví Unie, ale nemůže vyvrátit závěr o pravděpodobnosti opětovného výskytu škodlivého dumpingu ze strany čínského dovozu, pokud by opatření pozbyla platnosti.
4.4. Pokles spotřeby
(163)
Je třeba poznamenat, že zdánlivý pokles spotřeby mezi rokem 2010 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti je dán především statistickým efektem poklesu dovozu způsobeným uloženými antidumpingovými opatřeními vůči společnosti Since Hardware (Guangzhou) Co. Ve stejném období se totiž výrobnímu odvětví Unie podařilo zvýšit objem prodeje a podíl na trhu. Pokles spotřeby proto nemohl mít vliv na situaci výrobního odvětví Unie.
5. Závěr o pravděpodobnosti obnovení újmy
(164)
Šetření stanovilo pravděpodobnost obnovení újmy, pokud by opatření pozbyla platnosti.
(165)
S ohledem na úroveň dumpingu, který čínští vyvážející výrobci stále uplatňují, přitažlivost trhu Unie, dřívější chování čínského vyvážejícího výrobce Since Hardware (Guangzhou) Co, které bylo prokázáno v šetření, jež skončilo v prosinci 2010, možnost čínských výrobců snadno zvýšit kapacitu v případě vyšší poptávky, silnou orientaci čínských výrobců na vývoz a na jejich agresivní cenovou strategii, je pravděpodobné, že pokud by opatření pozbyla platnosti, výrobní odvětví Unie by čelilo nárůstu dumpingového čínského dovozu, který by se silně cenově podbízel ve srovnání s cenami výrobního odvětví Unie. V takovém případě lze očekávat, že se zhorší nejen již tak složitá situace výrobního odvětví Unie, pokud jde o ziskovost, ale za své vezmou pravděpodobně i některá nedávná zlepšení celkové výkonnosti výrobního odvětví Unie.
G. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(166)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zavedení antidumpingových opatření na dovoz žehlicích prken pocházejících z Číny na základě závěrů přezkumu před pozbytím platnosti bylo proti zájmu Unie jako celku. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení různých dotčených zájmů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(167)
Stávající šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti. Je proto možné posoudit jakékoli nežádoucí negativní dopady, které by platná antidumpingová opatření na dotčené strany mohla mít.
(168)
Je třeba poznamenat, že se navrhuje ukončit antidumpingové řízení týkající se dovozu žehlicích prken pocházejících z Ukrajiny, což povede k lepšímu přístupu dovozu ze třetích zemí bez omezení na trh Unie.
(169)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěrům ohledně pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu působícího újmu existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že není v zájmu Unie zachovat opatření proti dovozu z ČLR.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(170)
Výrobní odvětví Unie prokázalo svou životaschopnost. Potvrdil to pozitivní vývoj jeho hospodářské situace, který byl zaznamenán v průběhu posuzovaného období částečně díky jeho snahám o větší konkurenceschopnost a zavedeným opatřením. Lze rozumně předpokládat, že budou-li opatření zachována, bude z nich mít výrobní odvětví Unie i nadále prospěch. Pokud by opatření proti dovozu z ČLR nebyla zachována, je pravděpodobné, že výrobní odvětví Unie utrpí podstatnou újmu v důsledku značného objemu dumpingového dovozu z ČLR, což by způsobilo vážné zhoršení jeho finanční situace vzhledem k rozpětí cenového podbízení zjištěnému během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti. Již dnes negativní míra ziskovosti, návratnosti investic a zásob bude dále klesat a v konečném důsledku povede pravděpodobně k zániku výrobního odvětví Unie.
(171)
Vyvozuje se proto závěr, že zachování antidumpingových opatření vůči ČLR by bylo jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem dalších stran
(172)
Ani jeden z 15 oslovených dovozců/obchodníků nespolupracoval. V průběhu šetření se nepřihlásila žádná další potenciálně zainteresovaná strana. Neexistují žádné důkazy o tom, že by platná opatření měla významný vliv na dovozce či spotřebitele dotčeného výrobku. V této souvislosti je možné přiměřeně předpokládat, že hlavní odběratelé, tj. velké obchodní domy, dokáží přenést zvýšení cen v důsledku antidumpingových cel na konečné spotřebitele, aniž by to mělo výrazný dopad na vnímání spotřebitelů.
4. Závěry týkající se zájmu Unie
(173)
Z tohoto důvodu je možné dojít k závěru, že nejsou žádné přesvědčivé důvody, z nichž by jednoznačně vyplývalo, že zachování opatření vůči ČLR by bylo v rozporu s celkovým zájmem Unie.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(174)
Všechny strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit zachování stávajících opatření, která byla uložena na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR, a zrušit platná opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Ukrajiny. Byla jim také poskytnuta lhůta na vyjádření.
(175)
Z výše uvedeného vyplývá, že v souladu s čl. 11 odst. 2 a čl. 11 odst. 3 základního nařízení by antidumpingová opatření uplatňovaná na dovoz žehlicích prken pocházejících z Čínské lidové republiky měla být zachována a antidumpingové clo vztahující se na dovoz žehlicích prken pocházejících z Ukrajiny by mělo být zrušeno,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz žehlicích prken, opěrných či samostatně stojících, s vyvíječem páry či bez něj a/nebo s vyhřívanou a odsávanou deskou, včetně rukávníků, a jejich základních součástí, tj. podpěr, desek a ramp na žehličku, pocházejících z Čínské lidové republiky, kódů KN ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 00, ex 7323 99 00, ex 8516 79 70 a ex 8516 90 00 (kódy TARIC 3924900010, 4421909810, 7323930010, 7323990010, 8516797010 and 8516900051).
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi, činí:
Země
Výrobce
Celní sazba (%)
Doplňkový kód TARIC
Čínská lidová republika
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd., Foshan
34,9
A782
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou
39,6
A783
Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd., Guangzhou
35,8
A784
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd., Foshan
18,1
A785
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd., Guzhou
26,5
A786
Greenwood Houseware (Zhuhai) Ltd, Guangdong
22,7
A953
Všechny ostatní společnosti
42,3
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Antidumpingové řízení týkající se dovozu žehlicích prken pocházejících z Ukrajiny se ukončuje a antidumpingová opatření uložená vůči Ukrajině nařízením (ES) č. 452/2007 se zrušují.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 15. července 2013.
A TANÁCS 695/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2013. július 15.)
az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot és 11. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálatot követően a Kínai Népköztársaságból származó vasalódeszkák behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről, valamint az Ukrajnából származó vasalódeszkák behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések hatályon kívül helyezéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére, valamint 11. cikke (2), (3) és (6) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,
mivel:
A. AZ ELJÁRÁS
1. Hatályos intézkedések
(1)
A 452/2007/EK rendelettel (2) a Tanács 9,9-38,1 % arányú végleges dömpingellenes vámokat vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) és Ukrajnából származó vasalódeszkák behozatalára; az alaprendelet (5) cikke szerinti új vizsgálatot követően (a továbbiakban: eredeti vizsgálatok) az 1243/2010/EU végrehajtási rendelettel (3) a Tanács a Since Hardware (Guangzhou) Co - egy kínai vasalódeszka exportáló gyártó - által gyártott vasalódeszkák behozatalára végleges dömpingellenes vámot vetett ki.
(2)
A 270/2010/EU végrehajtási rendelettel (4) a Tanács a Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd. - egy kínai vasalódeszka exportáló gyártó - által gyártott vasalódeszkák behozatalára végleges dömpingellenes vámot vetett ki.
(3)
Az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti, a dömping vizsgálatára korlátozódó részleges időközi felülvizsgálatot követően az 580/2010/EU végrehajtási rendelettel (5) a Tanács 7 %-ra módosította az Ukrajnából származó vasalódeszkák behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámot.
(4)
Az alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdése szerinti, új exportőrre vonatkozó felülvizsgálatot követően a 77/2010/EU végrehajtási rendelettel (6) a Tanács a Greenwood Houseware (Zhuhai) Ltd Co - egy kínai vasalódeszka exportáló gyártó - által gyártott vasalódeszkák behozatalára végleges dömpingellenes vámot vetett ki.
(5)
A 805/2010/EU végrehajtási rendelettel (7) a Tanács a Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan - egy kínai vasalódeszka exportáló gyártó - által gyártott vasalódeszkák behozatalára ismételten végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Bíróság C-141/08 P ügyben (8) hozott ítéletével összhangban.
(6)
A 987/2012/EU végrehajtási rendelettel (9) a Tanács a Kínai Népköztársaságból származó, a Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd. - egy kínai vasalódeszka exportáló gyártó - által gyártott vasalódeszkák behozatalára ismételten végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Bíróság T-274/07 (10) ügyben hozott ítéletével összhangban
(7)
A fentiekben említett vizsgálatokra a továbbiakban „előző vizsgálatokként” is történik hivatkozás.
2. Felülvizsgálati kérelmek
2.1. Az Ukrajnával és Kínával szembeni hatályos dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálata
(8)
A hatályos dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (11) közzétételét követően a Bizottsághoz 2012. január 25-én kérelem érkezett az intézkedéseknek az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdése szerinti felülvizsgálatára.
(9)
A kérelmet három uniós gyártó nyújtotta be, akik a vasalódeszkák uniós gyártásából jelentős részt - ebben az esetben több mint 40 %-ot - képviselnek (a továbbiakban: hatályvesztési felülvizsgálat kérelmezői).
(10)
A hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem a hatályos intézkedések által jelenleg lefedett összes országra, azaz Kínára és Ukrajnára vonatkozik, és arra alapozták, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping és az uniós gazdasági ágazatot érő kár folytatódását eredményezné.
(11)
A Bizottság, miután a tanácsadó bizottsággal történt konzultációt követően megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, 2012. április 25-én értesítést tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában (12), amelyben bejelentette az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelő hatályvesztési felülvizsgálat megindítását (a továbbiakban: hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról szóló értesítés).
2.2. Az Ukrajnával szembeni hatályos dömpingellenes intézkedések részleges időközi felülvizsgálata az egyetlen ukrán exportáló gyártó tekintetében
(12)
2012. március 17-én a Bizottsághoz az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti, a dömping vizsgálatára korlátozódó részleges időközi felülvizsgálat iránti kérelem érkezett. A kérelmet az Eurogold Industries Ltd., az érintett termék egyetlen ukrán exportáló gyártója (a továbbiakban: időközi felülvizsgálat kérelmezője) nyújtotta be.
(13)
Az időközi felülvizsgálat kérelmezője szerint az intézkedéshez vezető körülmények megváltoztak, és ezek a változások tartósnak bizonyulnak. A kérelmező az említett változásokat alapul véve azt állította, hogy a dömping ellensúlyozásához a továbbiakban nincs szükség a hatályos intézkedések fenntartására.
(14)
A Bizottság, miután a tanácsadó bizottsággal történt konzultációt követően megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a részleges időközi felülvizsgálat megindításához, 2012. június 12-én (13) megindította a szóban forgó felülvizsgálatot (a továbbiakban: időközi felülvizsgálat megindításáról szóló értesítés).
3. A vizsgálat
3.1. Hatályvesztési felülvizsgálat
a) Vizsgálati időszak és figyelembe vett időszak a hatályvesztési felülvizsgálatban
(15)
A hatályvesztési felülvizsgálat összefüggésében a dömping és a kár vizsgálata a 2011. január 1-je és 2011. december 31-e közötti időszakra (a továbbiakban: hatályvesztési felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kárelemzés összefüggésében a trendvizsgálat 2008 januárjától a hatályvesztési felülvizsgálati időszak végéig tartott (a továbbiakban: figyelembe vett időszak).
b) A vizsgálatban és a mintavételben érintett felek
(16)
A Bizottság a hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról hivatalosan értesítette a kérelmezőket, az egyéb ismert uniós gyártókat, az exportáló gyártókat, az importőröket, az ismert érintett uniós felhasználókat és ezek szövetségeit, valamint az érintett exportáló országok képviselőit. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy a hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, illetve hogy meghallgatást kérjenek. A Bizottság minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tette a meghallgatást, aki azt kérelmezte, és aki ismertette azokat a különleges okokat, amelyek meghallgatását indokolták.
(17)
Tekintettel a kínai exportáló gyártók és uniós gyártók nyilvánvalóan nagy számára, a hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben az alaprendelet 17. cikkének megfelelően mintavételt irányoztak elő.
(18)
A kínai exportáló gyártók felkérést kaptak, hogy jelentkezzenek a Bizottságnál és a hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben foglaltaknak megfelelően adjanak tájékoztatást annak érdekében, hogy a Bizottság el tudja dönteni, hogy szükséges-e a mintavétel, és ha igen, akkor ki tudja választani a mintát. Mindössze két kínai exportáló gyártó jelentkezett és bocsátotta a Bizottság rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben kért információkat. Ezért mintavételre nem volt szükség.
(19)
Az egyetlen ukrán exportáló gyártó együttműködött az egyidejűleg folytatott részleges időközi felülvizsgálatban, és kérelmezte, hogy az annak összefüggésében ellenőrzött és gyűjtött adatokat használják fel a szóban forgó hatályvesztési felülvizsgálatban (lásd a (30) preambulumbekezdést).
(20)
A hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben a Bizottság bejelentette, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. E minta három vállalatból állt, melyeket a vizsgálat megindítását megelőzően ismert, a hasonló terméket feltehetően gyártó 20-30 uniós gyártó közül választottak ki. A mintában szereplő három vállalatot 2011. évi, a hasonló termékre vonatkozó értékesítési és gyártási volumenük és az Unión belüli földrajzi elhelyezkedésük alapján választották ki. A minta a hatályvesztési felülvizsgálati időszak alatti teljes becsült uniós gyártás és értékesítés több mint 40 %-át képviselte, így reprezentatívnak minősült. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tekintsenek bele az aktába, és az eljárás megindításáról szóló értesítés közzétételétől számított 15 napon belül jelezzék, hogy megfelelőnek találják-e a választást. Egy érintett fél sem tett észrevételt a javasolt mintával kapcsolatban.
(21)
Egy független uniós importőr sem jelentkezett és működött együtt a hatályvesztési felülvizsgálatban.
c) Kérdőívek és ellenőrzés
(22)
A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet szükségesnek ítélt ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és az abból eredő kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét és az uniós érdeket.
(23)
Kérdőíveket küldtek a mintavételi eljárás során jelentkező két kínai exportáló gyártónak. Csak egyikük működött együtt, így egyetlen kínai exportáló gyártó töltötte ki a kérdőívet.
(24)
A kérdőívet a mintában szereplő három uniós gyártó mindegyike kitöltötte. Emellett négy együttműködő uniós gyártó bocsátott rendelkezésre általános adatokat a kárelemzéshez.
(25)
A következő vállalatok telephelyén került sor ellenőrző látogatásra:
-
Kína
-
Greenwood Houseware (Zhuhai) Limited, Guangdong, Kína
-
Brabantia S&S, Hongkong
-
Uniós gyártók
-
Colombo New Scal SpA, Olaszország
-
Rörets Polska Spółka z.o.o., Lengyelország
-
Vale Mill (Rochdale) Ltd, Egyesült Királyság
(26)
Tekintettel arra, hogy az eredeti vizsgálatokban piacgazdasági elbánásban nem részesített kínai exportáló gyártók esetében szükség van a rendes érték meghatározására, a rendes érték egy analóg országból származó adatok alapján történő megállapítása érdekében ellenőrző látogatásra került sor a következő vállalat telephelyén:
-
Ukrajna
-
Eurogold Industries Ltd., Zhytomyr, Ukrajna
d) Nyilvánosságra hozatal
(27)
Valamennyi érintett felet tájékoztatták azokról az alapvető tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a Bizottság szándékban állt, hogy a Kínából származó érintett termék behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetését javasolja, valamint az Ukrajnából származó érintett termék behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedésekre irányuló vizsgálatot megszünteti. Egyúttal olyan határidőt biztosítottak a felek számára, melyen belül e nyilvánosságra hozatalt követően ismertethették álláspontjukat. Erre vonatkozóan nem érkezett észrevétel.
3.2. Részleges időközi felülvizsgálat
a) Vizsgálati időszak a részleges időközi felülvizsgálatban
(28)
Az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján az Ukrajnából származó behozatal részleges időközi felülvizsgálatának vizsgálati időszaka 2011. április 1-jétől2012. március 31-ig tartott (a továbbiakban: időközi felülvizsgálati időszak). A hatályvesztési felülvizsgálatban alkalmazotthoz hasonló, kevésbé időszerű vizsgálati időszak nem állt volna összhangban az alaprendelet 6. cikke (1) bekezdésében meghatározott követelményekkel. Ezen felül hasonló vizsgálati időszakot alkalmaztak egy egyidejűleg zajló visszatérítési eljárásban is.
b) A vizsgálatban érintett felek
(29)
A Bizottság hivatalosan értesítette az időközi felülvizsgálat kérelmezőjét és az érintett exportáló ország képviselőit a részleges időközi felülvizsgálat megindításáról. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy az időközi felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, illetve hogy meghallgatást kérjenek. A Bizottság minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tette a meghallgatást, aki azt kérelmezte, és aki ismertette azokat a különleges okokat, amelyek meghallgatását indokolták.
c) Kérdőívek és ellenőrzés
(30)
A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet szükségesnek ítélt ahhoz, hogy megállapítsa, fennáll-e az időközi felülvizsgálat kérelmezője által folytatott dömping, illetve szükséges-e az intézkedések fenntartása.
(31)
Az időközi felülvizsgálat kérelmezője az érintett termék Ukrajnából származó teljes importját képviselte. Az együttműködő vállalatnak kérdőívet küldtek, melyet az kitöltött. Ellenőrző látogatásra került sor az alábbi vállalat telephelyén:
-
Ukrajna
-
Eurogold Industries Ltd., Zhytomyr, Ukrajna
d) Nyilvánosságra hozatal
(32)
Valamennyi érintett felet tájékoztatták azokról az alapvető tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a Bizottság szándékban állt, hogy az Ukrajnából származó érintett termék behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedésekre irányuló vizsgálatot megszünteti. Egyúttal olyan határidőt biztosítottak a felek számára, melyen belül e nyilvánosságra hozatalt követően ismertethették álláspontjukat. Erre vonatkozóan nem érkezett észrevétel.
B. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
(33)
A hatályvesztési felülvizsgálat és a részleges időközi felülvizsgálat tárgyát képező termék megegyezik a 452/2007/EK rendelet és az 1243/2010/EU végrehajtási rendelet tárgyát képező termékkel, azaz a jelenleg az ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 00, ex 7323 99 00, ex 8516 79 70 és ex 8516 90 00 KN-kód alá tartozó, a Kínai Népköztársaságból és Ukrajnából származó, állványra rögzített vagy állvány nélküli vasalódeszka, gőzelszívással és/vagy fűtéssel és/vagy fújófunkcióval ellátott felülettel vagy anélkül, beleértve az ujjafát és az alaptartozékokat, vagyis a lábakat, a huzatot és a vasalórácsot is (a továbbiakban: érintett termék).
(34)
A jelenlegi felülvizsgálatok megerősítették, hogy az eredeti vizsgálatokhoz hasonlóan az érintett termék, az érintett országokban gyártott és belföldi piacon értékesített vasalódeszkák, továbbá az uniós gyártók által előállított és az uniós piacon értékesített vasalódeszkák, valamint az analóg országban, azaz Ukrajnában gyártott és értékesített termékek alapvető fizikai és műszaki jellemzői megegyeznek, valamint alapvető felhasználási módjuk is ugyanaz.
(35)
Ezért ezek a termékek az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében hasonló termékeknek tekintendők.
C. A DÖMPING, A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK ÉS/VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE ÉS A MEGVÁLTOZOTT KÖRÜLMÉNYEK TARTÓS JELLEGE
1. Dömping - hatályvesztési felülvizsgálat - Kína
1.1. Általános észrevételek
(36)
A fent említetteknek megfelelően mindössze egy, a hatályvesztési felülvizsgálati időszakban a teljes Kínából származó import csekély hányadát képviselő kínai exportáló gyártó működött együtt a vizsgálatban. Az e vállalat tekintetében tett megállapítások ezért nem minősülnek az országot tekintve reprezentatívnak.
(37)
Ebből adódóan a Bizottság értesítette a kínai hatóságokat és a nem együttműködő kínai exportáló gyártókat arról, hogy az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdése szerint jár el, és lehetőséget biztosított számukra, hogy az alaprendelet 18. cikkének (4) bekezdésével összhangban észrevételt tegyenek. Erre vonatkozóan nem érkezett észrevétel.
(38)
Az alaprendelet 18. cikke (1) bekezdésének megfelelően a dömpinggel és a dömping folytatódásának valószínűségével kapcsolatos alábbi megállapításokat a rendelkezésre álló tényekre alapozták, így elsősorban a hatályvesztési felülvizsgálati kérelemben szereplő információkra, valamint a Bizottság rendelkezésére álló, a legmegbízhatóbbnak minősülő statisztikákra, azaz az alaprendelet 14. cikke (6) bekezdése értelmében a tagállamok által havonta továbbított adatokra (a továbbiakban: az Eurostat 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisa). Az egyéb statisztikai források - köztük a kínai exportadatbázis és az Eurostat (8 számjegyű) adatai - megbízhatatlannak minősültek, mivel a vonatkozó vámtarifák az érintett terméktől eltérő termékekre is alkalmazandók.
1.2. Rendes érték
a) Analóg ország
(39)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló gyártók esetében a rendes értéket az analóg országban alkalmazott belföldi árak vagy a számtanilag képzett rendes érték alapján kell meghatározni.
(40)
A hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben a Bizottság e célból Ukrajnát javasolta analóg országnak. A Kínai Népköztársaságra érvényes rendes érték megállapításának céljából a Bizottság az előző vizsgálatokban többek között Ukrajnát választotta megfelelő piacgazdasági berendezkedésű harmadik országnak. Minden érdekelt félnek megadták a lehetőséget, hogy észrevételt tegyen a tervezett analóg ország kiválasztásával kapcsolatban. Erre vonatkozóan nem érkezett észrevétel.
(41)
Ezen felül a Bizottság egyéb potenciális analóg országokat is megpróbált együttműködésre bírni, ezek Malajzia, Bosznia és Hercegovina, India, Izrael, valamint Törökország. Mindössze a török hatóságok bocsátották rendelkezésre a felkeresendő ismert gyártók listáját, azt azonban nem jelezték, hogy a gyártók együttműködnének-e a vizsgálatban. Ezzel párhuzamosan az egyetlen ukrán exportáló gyártó hozzájárult, hogy a párhuzamosan zajló időközi felülvizsgálat összefüggésében benyújtott és ellenőrzött adatait felhasználják a hatályvesztési felülvizsgálatban. Ezek az adatok az egész országot tekintve reprezentatívnak minősülnek.
(42)
Tekintettel a fenti tényekre és az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontjára, a Bizottság megállapította, hogy Ukrajna megfelelő analóg országnak minősül.
b) A rendes érték meghatározása az analóg országban
(43)
Az egyetlen ukrán exportáló gyártó nem működött együtt a hatályvesztési felülvizsgálatban, ugyanakkor együttműködött az azzal egyidejűleg zajló időközi felülvizsgálatban, és kérelmezte, hogy az annak összefüggésében gyűjtött és ellenőrzött adatokat használják fel a szóban forgó hatályvesztési felülvizsgálatban.
(44)
Figyelembe véve a hatályvesztési és az időközi felülvizsgálati időszak közötti jelentős átfedést, valamint hogy a szóban forgó ukrán exportőr az Unióba irányuló ukrán export 100 %-át képviseli, a rendes értéket az egyidejűleg folytatott részleges időközi felülvizsgálatban gyűjtött és ellenőrzött adatok alapján határozták meg (lásd a (77)-(83) preambulumbekezdést).
1.3. Exportár
(45)
Az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a nem együttműködő kínai exportáló gyártók esetében az exportárat a rendelkezésre álló tények alapján határozták meg. Az exportárat ennek megfelelően a Bizottság rendelkezésére álló importstatisztikák (az Eurostat 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisa) alapján, a súlyozott átlag kiszámításával állapították meg.
(46)
Az együttműködő kínai exportáló gyártó esetében az exportárakat az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésének megfelelően az importált termékek első, független vevő részére történő viszonteladási ára alapján számították ki.
1.4. Összehasonlítás
(47)
A nem együttműködő kínai exportáló gyártók esetében a rendes érték és az exportár összehasonlítását a gyártelepi ár alapján végezték el. A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlításának érdekében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően kiigazítások formájában biztosították az árakat érintő különbségek és az ár összehasonlíthatóságának a figyelembevételét. Minden olyan esetben kiigazításokra került sor, amikor a fuvarozási és szállítási költségek az árak összehasonlíthatóságát bizonyíthatóan befolyásolták; ezeket az együttműködő kínai exportáló gyártó által rendelkezésre bocsátott adatok alapján állapították meg.
(48)
Az együttműködő kínai exportáló gyártó esetében a rendes érték súlyozott átlagát a rendelkezésre bocsátott és ellenőrzött adatok alapján megállapított exportár súlyozott átlagával hasonlították össze a gyártelepi ár alapján, terméktípusonként, és azonos kereskedelmi szinten. A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlításának érdekében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően kiigazítások formájában biztosították az árakat érintő különbségek és az ár összehasonlíthatóságának a figyelembevételét. Minden olyan esetben legfeljebb 5,9 %-os kiigazításokra került sor, amikor a fuvarozási és szállítási költségek az árak összehasonlíthatóságát bizonyíthatóan befolyásolták.
1.5. Dömpingkülönbözet
(49)
Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének megfelelően az együttműködő kínai exportáló gyártó dömpingkülönbözetét úgy állapították meg, hogy az egyes terméktípusok rendes értékének súlyozott átlagát összehasonlították az érintett termék megfelelő típusára alkalmazott exportár súlyozott átlagával. Ez az előzetes összehasonlítás nem mutatta ki a dömping meglétét. Abból adódóan, hogy a szóban forgó vállalat importvolumene a Kínából származó teljes importvolumen igen csekély hányadát képviseli, az e vállalat tekintetében tett megállapítások nem minősülnek egész Kínát tekintve reprezentatívnak.
(50)
A nem együttműködő kínai exportáló gyártók esetében a dömpingkülönbözetet a rendes érték és az exportár súlyozott átlagának összehasonlítása révén állapították meg. Az együttműködés hiányából adódóan a terméktípusonkénti összehasonlítást nem lehetett elvégezni. Így az összehasonlítás alapját a (44) és (45) preambulumbekezdésben leírt statisztikai adatok képezték. Az összehasonlítás 11,5 %-os indikatív dömpingkülönbözetet mutatott.
1.6. A dömping folytatódásának valószínűsége - Kína
(51)
Az alacsony szintű együttműködési készség miatt a vizsgálat alatt nem álltak rendelkezésre információk a kínai belföldi piacról. Az együttműködő kínai exportőr kizárólag uniós export céljából folytat gyártási tevékenységet, így nem rendelkezett információkkal a hazai helyzetet illetően.
(52)
A dömping folytatódásának valószínűségével kapcsolatos megállapítások alapját elsősorban a hatályvesztési felülvizsgálati kérelemben szereplő információk, valamint az USA Nemzetközi Kereskedelmi Bizottsága által 2010 júniusában folytatott hatályvesztési felülvizsgálat (14) keretében ellenőrzött és nyilvánosságra hozott, a Bizottság által a vizsgálat szempontjából relevánsnak tekintett információk képezték.
a) A Kínából érkező dömpingelt behozatal mennyisége és árai
(53)
A hatályos intézkedések és a Kínából származó import figyelembe vett időszakban jellemző, az alábbiakban megállapított (lásd a (106) preambulumbekezdést) csökkenése ellenére a hatályvesztési felülvizsgálati időszakban a kínai import 15-20 %-os uniós piaci részesedése az uniós árakhoz képest közel 20 %-os áralákínálás mellett (lásd a (109) preambulumbekezdést) továbbra is jelentősnek bizonyult.
(54)
Tekintettel a hatályvesztési felülvizsgálati időszakot jellemző lényeges piaci részesedésre és a folyamatosan fennálló jelentős alákínálásra, ésszerű azt a következtetést levonni, hogy az intézkedések megszüntetése esetén a jelentős mennyiségű kínai behozatal várhatóan továbbra is jelentős nyomást gyakorolna az uniós gazdasági ágazat áraira.
b) Termelési és szabad kapacitás Kínában
(55)
Az USA hatályvesztési felülvizsgálatban közzétett adatok szerint Kína jelentős, az uniós fogyasztás 80 %-ának megfelelő kapacitással bír (2009). A Bizottság nem azonosított ennél frissebb, a vizsgálatot lefolytató egyesült államokbeli hatóság által gyűjtötteknek ellentmondó információkat. Az együttműködés hiánya miatt a kihasználatlan kapacitás pontos mértékét nem lehetett megállapítani.
(56)
A hatályvesztési felülvizsgálati kérelemben szereplő információk alapján a kínai gyártók száma változatlanul magas. Ezért nem azonosítottak a kínai termelési kapacitás csökkenésére utaló jeleket.
(57)
Ezen felül, az USA hatályvesztési felülvizsgálatból gyűjtött és az együttműködő kínai exportáló gyártó tekintetében a jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálat megállapításai révén megerősítést nyert információk alapján azt a következtetést vonták le, hogy fokozódó kereslet esetén könnyen bővíthető a kapacitás, mivel a gyártás főként munkaerőt igényel. A vizsgálat arra is rámutatott, hogy az érintett terméktől eltérő termékeket is előállító gyártóknak a kereslet függvényében módjában áll könnyen átállni az egyéb termékek gyártásáról az érintett termék gyártására. Ezért a dömpingellenes vám visszavonása esetén a kínai gyártóknak vélhetőleg viszonylag rövid időn belül, jelentős beruházások nélkül módjában állna fokozni a vasalódeszka-gyártást.
(58)
Ezért a rendelkezésre álló információk alapján a Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy Kína potenciálisan jelentős kapacitással bír, mely a dömpingellenes intézkedések megszűnése esetén átirányítható az uniós piacra.
c) Az uniós piac és más harmadik piacok vonzereje
(59)
Az alacsony szintű együttműködési készség, valamint a megbízható adatok hiánya miatt az uniós import, a harmadik exportpiacok és a kínai belföldi piac árait nem lehetett összehasonlítani. A rendelkezésre álló tények alapján végzett előzetes összehasonlítás rámutatott, hogy a kínai import jelentős mértékben az uniós átlagárak alá kínál (lásd a (109) preambulumbekezdést). Ebből következik, hogy az uniós piacot az árak tekintetében a kínai exportáló gyártók vonzónak találják.
(60)
Továbbá, az USA hatályvesztési felülvizsgálat megállapításai alapján - melyeket semmilyen információ sem cáfolt - azt a következtetést lehet levonni, hogy jelenleg az Unió minősül a kínai gyártók legnagyobb exportpiacának. Második legnagyobb exportpiacként az USA továbbra sem nyitott a kínai exportáló gyártók számára, mivel a számottevő mértékű dömpingellenes vámok alkalmazását nemrégiben 2015-ig kiterjesztették.
(61)
A Kínából származó import viszonylag stabil és jelentős piaci részesedésének köszönhetően az Unió exportpiaca még a hatályos intézkedések ellenére is vonzó a kínai exportáló gyártók számára. A második legnagyobb, azaz az USA exportpiacának lezárása arra enged következtetni, hogy a harmadik piacok felvevőképessége korlátozott. Ebből adódóan a Kínával szembeni dömpingellenes intézkedések megszüntetése esetén valószínűsíthető, hogy a kínai exportáló gyártók exportjukat az uniós piacra irányítanák.
d) Korábbi magatartás
(62)
Az USA hatályvesztési felülvizsgálat keretében gyűjtött információk azt mutatják, hogy a kínai gyártók erőteljesen exportorientáltak. Ezt részben alátámasztják a jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálat megállapításai, mivel az egyetlen exportáló gyártó nem volt jelen a kínai belföldi piacon, hanem kizárólag exportra termelt.
(63)
Az USA hatályvesztési felülvizsgálatot követően az USA meghosszabbította dömpingellenes intézkedései hatályát, amely jelzi, hogy a dömpingellenes intézkedések megszüntetése esetén a kínai exportáló gyártók által más piacokon folytatott dömping az uniós piacra helyeződne át.
(64)
A korábban 0 %-os vámtételben részesített Since Hardware (Guangzhou) Co kínai exportáló gyártó magatartása jelzi a kínai exportőrök várható magatartását abban az esetben, ha a vámokat megszüntetik. A Since Hardware - az egyik legnagyobb kínai exportáló gyártó - a körülbelül 52 %-ban megállapított dömpingszint mellet a volumen tekintetében hozzávetőlegesen 64 %-kal növelte uniós piaci részesedését, 16 %-kal az uniós gazdasági ágazat árai alá kínálva (15). Figyelembe véve az uniós piac vonzerejét és a Kínában rendelkezésre álló kapacitást, az említett korábbi magatartás alátámasztja, hogy intézkedések megszüntetése esetén a dömpingelt import vélhetően ismét jelentős mennyiségben jelenne meg.
1.7. A dömping folytatódásának valószínűségére vonatkozó következtetés - Kína
(65)
A fentiekben részletezett megállapítások fényében a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy figyelembe véve a Kínában rendelkezésre álló jelentős termelési kapacitást, a kínai gyártók részéről a gyártási volumen gyors növelésének és a termelés exportra irányításának képességét, a jelentős dömpingszint és alákínálás jellemezte exportot, továbbá az unós piac vonzerejét a szóban forgó export szempontjából, ésszerűnek tűnik az a feltételezés, miszerint az intézkedések hatályon kívül helyezése a Kínából származó vasalódeszkák fokozott dömpingelt uniós exportját eredményezné.
2. Dömping - hatályvesztési felülvizsgálat - Ukrajna
2.1. Általános észrevételek
(66)
Ukrajna esetében az egyetlen ismert ukrán exportáló gyártó nem működött együtt a hatályvesztési felülvizsgálatban, így a megállapításokat a rendelkezésre álló tényekre kellett alapozni. Figyelembe véve a hatályvesztési és az időközi felülvizsgálati időszak közötti átfedést, valamint hogy a szóban forgó ukrán exportőr az Unióba irányuló ukrán export 100 %-át képviseli, a gyártó beleegyezésével az időközi felülvizsgálatban gyűjtött és ellenőrzött adatok szolgáltak rendelkezésre álló tényekként a párhuzamosan folytatott hatályvesztési felülvizsgálatban.
2.2. Megállapítások
(67)
A hatályvesztési felülvizsgálatban az időközi felülvizsgálat megállapításai szolgáltak rendelkezésre álló tényekként, ezeket az alábbiakban a 6. pont fejti ki részletesen.
2.3. Dömpingkülönbözet
(68)
Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének megfelelően a dömpingkülönbözetet úgy állapították meg, hogy az egyes terméktípusok rendes értékének súlyozott átlagát összehasonlították az érintett termék megfelelő típusára alkalmazott exportár súlyozott átlagával. Ez az összehasonlítás nem mutatta ki a dömping meglétét.
2.4. A dömping megismétlődésének valószínűsége
(69)
A dömping megismétlődésének valószínűségét a következő tényezők révén elemezték: az Ukrajnából érkező dömpingelt behozatal mennyisége és árai, az uniós piac és más harmadik piacok vonzereje, valamint az ukrán gyártó rendelkezésére álló, exportra irányítható termelési és többletkapacitása.
a) Az Ukrajnából származó dömpingelt behozatal mennyisége és árai
(70)
Az Ukrajnából származó vasalódeszkák importja 24 %-kal nőtt. Ezzel párhuzamosan a piaci részesedés a 2008. évi 8 %-ról kismértékben, 10 %-ra nőtt a hatályvesztési felülvizsgálati időszak alatt.
(71)
A figyelembe vett időszak során az importárak ugyanazon tendencia szerint alakultak, mint az uniós gazdasági ágazat uniós piacon alkalmazott értékesítési árai. Az importárak 2008 és a hatályvesztési felülvizsgálati időszak között összességében 14 %-kal emelkedtek.
b) Az uniós piac és más harmadik piacok vonzereje
(72)
A figyelembe vett időszakban a harmadik országokba irányuló ukrán export árai jellemzően elmaradtak az uniós piacon alkalmazott áraitól. Az árkülönbség a hatályvesztési felülvizsgálati időszak alatt meghaladta az exportár szintjének 10 %-át.
(73)
A harmadik országokba irányuló ukrán export árai jellemzően elmaradtak az Unióba irányuló ukrán export áraitól, ami alátámasztja azt a következtetést, hogy az uniós piac vonzónak minősül, mivel magasabb nyereséget eredményezhet.
c) Az ukrán gyártó rendelkezésére álló, exportra irányítható termelési és többletkapacitása
(74)
A hatályvesztési felülvizsgálati időszak alatt Ukrajna termelési kapacitását alacsony mértékben fordították exportra.
(75)
A vizsgálatban gyűjtött információk szerint nem várható az ukrán kapacitás további bővítése. Ebből adódóan az intézkedések hatályvesztése esetén nem valószínű az Unióba irányuló export fokozódása.
d) Következtetés a dömping megismétlődésének valószínűségéről - Ukrajna
(76)
Figyelembe véve a fentieket, és különösen a kapacitás várható alakulását, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az ukrán exportáló gyártó várhatóan nem folytatna káros mennyiségű, dömpingelt árú, az uniós piacra irányuló exporttevékenységet rövid, illetve középtávon.
3. Dömping - időközi felülvizsgálat - Ukrajna
3.1. Rendes érték
(77)
Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy a hasonló termék független vevőknek történő belföldi értékesítési mennyisége az időközi felülvizsgálati időszak alatt reprezentatív volt-e, vagyis hogy a belföldi felhasználásra szánt termék teljes értékesítési mennyisége elérte-e az érintett termék e vállalatok által képviselt, Unióba irányuló exportvolumenének 5 %-át. Ezek alapján az együttműködő ukrán gyártó hazai értékesítése összességében reprezentatívnak minősült.
(78)
A Bizottság ezt követően azonosította azokat a belföldön értékesített terméktípusokat, amelyek azonosak, vagy összehasonlíthatóak az Unióba irányuló kivitel során értékesített típusokkal.
(79)
Az exportáló gyártó által a belföldi piacon értékesített minden olyan terméktípus esetében, amelyeket az Unióba irányuló exportra eladott terméktípussal azonosnak vagy összehasonlíthatónak találtak, megvizsgálták, hogy az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában a belföldi értékesítések kellően reprezentatívak voltak-e. Egy adott terméktípus belföldi értékesítését akkor tekintették kellően reprezentatívnak, ha annak az időközi felülvizsgálati időszakban a belföldi piac független vevőinek értékesített összmennyisége elérte az uniós export során értékesített hasonló terméktípus összmennyiségének 5 %-át.
(80)
Ezt követően megvizsgálták, hogy a hasonló termék belföldi értékesítése az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében rendes kereskedelmi forgalomnak minősül-e. Ehhez valamennyi terméktípus esetében megállapították a független vevők részére történő nyereséges belföldi értékesítés arányát.
(81)
Amennyiben a kiszámított előállítási költségekkel megegyező, vagy annál magasabb nettó árú terméktípus értékesítési mennyisége meghaladta az adott típus teljes értékesítési mennyiségének 80 %-át, és amennyiben a szóban forgó típus értékesítési árának súlyozott átlaga megegyezett az egységnyi előállítási költséggel, vagy meghaladta azt, a rendes értéket a tényleges hazai árra alapozták, amelyet a kérdéses típus időközi felülvizsgálati időszak során történt összes hazai értékesítésének súlyozott átlagára alapján számítottak ki, tekintet nélkül arra, hogy ezek az értékesítések nyereségesek voltak-e vagy sem.
(82)
Azokban az esetekben, amikor egy terméktípus nyereséges értékesítése a típus teljes értékesítési volumenének legfeljebb 80 %-át tette ki, vagy amikor a típus súlyozott átlagára nem érte el az egységnyi előállítási költséget, a rendes érték meghatározása a tényleges belföldi ár alapján történt, amelyet kizárólag a szóban forgó típus nyereséges, az időközi felülvizsgálati időszakban bonyolított belföldi értékesítéseinek súlyozott átlagáraként számítottak ki.
(83)
A nem nyereséges terméktípusok vonatkozásában a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) és (6) bekezdésével összhangban számították ki. A rendes értéket úgy számították ki, hogy az ukrán gyártó hatályvesztési felülvizsgálati időszakra megállapított előállítási költségeihez hozzáadták a szokásos kereskedelmi forgalomban jellemző eladási, általános és adminisztratív költségek (SGA-költségek) súlyozott átlagát, valamint a nyereséges terméktípusok esetében keletkező nyereség súlyozott átlagát.
3.2. Exportár
(84)
Mivel az ukrán exportáló gyártó uniós exportját közvetlenül független uniós vevőknek értékesítette, az exportárak az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően az érintett termékért ténylegesen kifizetett vagy kifizetendő árakon alapultak.
3.3. Összehasonlítás
(85)
A rendes értéket és az exportárat gyártelepi alapon hasonlították össze. A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlításának érdekében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően kiigazítások formájában biztosították az árakat érintő különbségek és az ár összehasonlíthatóságának a figyelembevételét. Kiigazítást végeztek minden olyan esetben, amikor a fuvarozási, biztosítási, anyagmozgatási és mellékköltségek, a csomagolás, a hitel, a banki költségek, valamint a jutalékok az árak összehasonlíthatóságát bizonyíthatóan befolyásolták.
3.4. Dömpingkülönbözet
(86)
Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének megfelelően a dömpingkülönbözetet úgy állapították meg, hogy az egyes terméktípusok rendes értékének súlyozott átlagát összehasonlították az érintett termék megfelelő típusára alkalmazott exportár súlyozott átlagával. Az összehasonlítás nem mutatta ki a dömping meglétét.
4. A megváltozott körülmények tartós jellege - Ukrajna
(87)
Az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdésének megfelelően megvizsgálták azt is, hogy a megváltozott körülmények indokoltan tartósnak tekinthetők-e.
4.1. A megváltozott körülmények tartós jellege
(88)
Az ukrán gyártó oly módon alakította át értékesítési struktúráját, hogy 2010 decembere óta kapcsolódó értékesítési vállalat bevonása nélkül, közvetlenül független vevőknek értékesíti az érintett exportált termék teljes mennyiségét. Az exportárak kiszámításakor ezt az új körülményt figyelembe vették.
(89)
A változás tartósnak tekinthető, mivel azokat a feladatokat, amelyeket korábban a kapcsolódó vállalat végzett, az ukrán gyártó gyakorlatilag egy éve átvette. Semmi sem mutat arra, hogy az értékesítési struktúra a jövőben megváltozna. Ennek megfelelően megállapítható, hogy a megváltozott körülmények tartósnak tekinthetők.
D. AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT MEGHATÁROZÁSA
(90)
Hasonló termék előállításával hozzávetőlegesen 20-30 uniós gyártó foglalkozik. Az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében ezek a vállalatok alkotják az uniós gazdasági ágazatot.
(91)
Az uniós gazdasági ágazat éves termelését a Since Hardware (Guangzhou) Co - egy kínai vasalódeszka exportáló gyártó - által gyártott vasalódeszkák behozatalát érintő, az (1) preambulumbekezdésben említett vizsgálat megállapításai, valamint az együttműködő uniós gyártók által rendelkezésre bocsátott adatok alapján becsülték meg. Amint arra az említett exportáló gyártó által gyártott vasalódeszkák behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 1243/2010/EU tanácsi végrehajtási rendelet (65) preambulumbekezdése is kitér, 2009-ben a vasalódeszkák teljes uniós előállítása a becslések szerint meghaladta az évi 5 millió darabot. Egyéb információk hiányában ezért a Bizottság ésszerűnek tekintette a feltételezést, miszerint a jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálat figyelembe vett időszakának kezdetekor (2008) a teljes uniós gyártás 5 millió darabot tett ki. A gyártási volumen figyelembe vett időszakban bekövetkezett alakulását az együttműködő uniós gyártók gyártási volumenének tendenciája alapján állapították meg. Az így megállapított uniós gyártási mennyiség a hatályvesztési felülvizsgálati időszakban a becslések értelmében 5,2 millió darabot tett ki.
(92)
A fenti (19) preambulumbekezdésben említettek szerint három uniós gyártót vettek fel a mintába, amelyek a hasonló termék uniós össztermelésének 40 %-át képviselték. A mintába kiválasztott gyártók kitöltötték a kérdőívet.
(93)
Ezen felül négy uniós gyártó nyújtott be a gyártási és értékesítési adataival kapcsolatos alapvető információkat.
(94)
A fenti hét uniós gyártóról megállapítást nyert, hogy a hasonló termék teljes uniós gyártásának több mint 55 %-át képviselték.
(95)
A vasalódeszkák uniós piacán rendszerint kis- és középtermelők vannak jelen, melyek különböző tagállamokban, köztük Németországban, Olaszországban, Hollandiában, Lengyelországban, Portugáliában, Spanyolországban és az Egyesült Királyságban tevékenykednek.
E. AZ UNIÓS PIAC HELYZETE
(96)
Mivel mindössze egy ukrán gyártó exportál az Unióba, az alábbiakban az uniós fogyasztás és egyes makrogazdasági mutatók a bizalmas adatok védelme érdekében, az alaprendelet 19. cikkének megfelelően indexált formában vagy értéktartományok megadásával szerepelnek.
1. Uniós fogyasztás
(97)
Az uniós fogyasztást a (100) preambulumbekezdésben leírtaknak megfelelően az uniós gazdasági ágazat uniós piaci értékesítéseinek volumene és az Eurostat 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisában rögzített importvolumen alapján határozták meg.
(98)
Ami a Kínából származó import mennyiségét illeti, az egyetlen együttműködő kínai exportőr adatait nem lehetett a Kínából származó import összmennyiségének meghatározásához felhasználni, mivel az a Kínából származó teljes importnak mindössze igen kis részét képviselte. A behozatal összmennyiségét ezért az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tények alapján kellett megállapítani. Az Eurostat adatbázisában a vonatkozó KN-kódok alá az érintett terméken kívül egyéb termékek is tartoznak, ezért az Eurostat statisztikái nem minősültek alkalmasnak a Kínából származó behozatal volumenének megállapításához. Figyelembe véve a kínai exportáló gyártók rendkívül alacsony együttműködési készségét és a független importőrök együttműködésének hiányát, a behozatal volumenének meghatározásához kizárólag az Eurostat 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisa bizonyult megbízhatónak. Ugyanakkor mivel az Eurostat 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisa a behozatali mennyiséget kilogrammban tünteti fel, az adatokat darabszámra bontva (egység) kellett átalakítani, melyhez az egyidejűleg zajló időközi felülvizsgálatban az Ukrajnából származó behozatal tekintetében megállapított átváltási arányt alkalmazták. A módszer azért tűnt ésszerűnek, mert az együttműködő kínai vállalat importja nem minősült reprezentatívnak, továbbá - amint arra a (36) preambulumbekezdés is kitér - Ukrajna analóg országként is szolgált a Kínára alkalmazandó rendes érték meghatározásakor, így a Kínából származó import szintjének meghatározásához az adatok reprezentatívnak minősültek.
(99)
Az Ukrajnából származó import esetében az egyidejűleg folytatott időközi felülvizsgálat során a kérdőívre adott, ellenőrzött válaszokat használták fel. Annak ellenére, hogy a 2011. április 1-jétől2012. március 31-ig tartó időközi vizsgálati időszak nem foglalta magában a hatályvesztési felülvizsgálati időszak első negyedévét, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az információ alkalmas az import volumenének meghatározására. Az említett információt ellenőrizték, és megállapítást nyert, hogy alkalmas és reprezentatív a hatályvesztési felülvizsgálati időszak vonatkozásában az Ukrajnából származó import volumenének meghatározása céljából.
(100)
Az uniós gazdasági ágazat uniós piaci értékesítéseinek volumenét oly módon becsülték meg, hogy a hét együttműködő uniós gyártó teljes gyártási volumenét és teljes értékesítési volumenét a figyelembe vett időszak minden egyes éve tekintetében kivetítették az uniós gazdasági ágazat becsült teljes gyártási volumenére.
(101)
A fentiek alapján az uniós fogyasztás 2008 és a hatályvesztési felülvizsgálati időszak között 11 %-kal csökkent. Részletesebben: a kereslet 2008 és 2009 között 7 százalékponttal csökkent, majd 2009 és 2010 között 9 százalékponttal nőtt. A hatályvesztési felülvizsgálati időszakban a teljes uniós fogyasztás 9-10 millió darab között alakult, ami a megelőző évhez képest 13 százalékpontnyi csökkenést jelent.
1. táblázat
Volumen
(1 000 darab)
2008
2009
2010
hatályvesztési felülvizsgálati időszak (2011)
Fogyasztás
10 000 - 11 000
9 000 - 10 000
10 000 - 11 000
9 000 - 10 000
Index
100
93
102
89
Forrás: az Eurostat 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisa, kitöltött kérdőívek
2. Behozatal az érintett országokból
(102)
A 2007-ben folytatott eredeti vizsgálat során a Kínából és Ukrajnából származó importot az alaprendelet 3. cikke (4) bekezdésének megfelelően összesítve értékelték. A Bizottság megvizsgálta, hogy a jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálat során szintén megfelelőnek bizonyul-e az összesített értékelés.
(103)
E tekintetben megállapítást nyert, hogy a Kínából származó behozatal tekintetében meghatározott dömpingkülönbözet (11,5 %) az alaprendelet 9. cikke (3) bekezdése értelmében meghaladta a minimális szintet. Az Ukrajnából származó behozatal vonatkozásában a hatályvesztési felülvizsgálati időszakra nem állapítottak meg sem dömpinget, sem a dömping megismétlődésének valószínűségét. Ezek alapján az Ukrajnából származó importot nem lehet a Kínából származó importtal összesítve értékelni, mivel nem teljesülnek az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésében rögzített feltételek.
3. A Kínából származó behozatal
3.1. Volumen és piaci részesedés
(104)
Amint arra a (98) preambulumbekezdés is kitér, a kínai exportáló gyártók rendkívül alacsony együttműködési készségéből adódóan a Kínából származó import teljes mennyiségét az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdése szerint a rendelkezésre álló tények alapján állapították meg.
(105)
Ezen az alapon az érintett termék Kínából származó behozatala 2008 és a hatályvesztési felülvizsgálati időszak között abszolút értékben 4-4,5 millió darabról 1,5-2 millió darabra csökkent, ami a figyelembe vett időszakban 59 %-os visszaesésnek felel meg. A visszaesésé különösen jelentősnek mutatkozott 2010 és a hatályvesztési felülvizsgálati időszak között, amikor a kínai import 3-3,5 millióról 1,5-2 millió darabra csökkent, ami 36 százalékpontos esést jelent. Ez a csökkenő tendencia egybeesik a Since Hardware-re vonatkozó dömpingellenes vám 2010. decemberi ismételt kivetésével.
(106)
Annak ellenére, hogy a Kínából származó behozatal a figyelembe vett időszakban 22 százalékponttal esett, a hatályvesztési felülvizsgálati időszakban továbbra is jelentős, 15-20 %-os piaci részesedés mutatkozott.
2. táblázat
2008
2009
2010
hatályvesztési felülvizsgálati időszak (2011)
Intézkedések hatálya alá tartozó kínai import volumene (1 000 darab)
4 000-4 500
3 000 - 3 500
3 000 - 3 500
1 500 - 2 000
Index
100
73
76
40
Intézkedések hatálya alá tartozó kínai import piaci részesedése
40 % - 45 %
30 % - 35 %
30 % - 35 %
15 % - 20 %
Forrás: az Eurostat 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisa
3.2. Árak és áralákínálás
(107)
A kínai exportáló gyártók rendkívül alacsony együttműködési készségéből adódóan a Kínából származó behozatal átlagárait az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tények, azaz az Eurostat 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisában szereplő információk alapján kellett megállapítani. Az adatbázisban rögzített információkat a fenti módszert alkalmazva (lásd a (104) preambulumbekezdést) alakították át ár/darab adatokra. A módszer révén megállapított importárak 2008 és a hatályvesztési felülvizsgálati időszak között 7 EUR/darabról 8,2 EUR/darabra emelkedtek, ami 17%-os növekedésnek felel meg.
3. táblázat
Intézkedések hatálya alá tartozó import árai (EUR/darab)
2008
2009
2010
hatályvesztési felülvizsgálati időszak (2011)
Kína
7,0
8,3
8,4
8,2
Index
100
119
121
117
Forrás: az Eurostat 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisa
(108)
A hatályvesztési felülvizsgálati időszakot jellemző áralákínálás megállapításához a mintába felvett uniós gyártók uniós piaci független vevőknek felszámított, a gyártelepi árszintre kiigazított (azaz az Unión belüli szállítási költségek nélküli, és az engedmények és kedvezmények levonását követően érvényes) értékesítési árainak súlyozott átlagát összehasonlították a (107) preambulumbekezdésben megállapított, CIF alapon számított, és a vámoknak megfelelően kiigazított megfelelő importárak súlyozott átlagával.
(109)
Az összehasonlítás rámutatott, hogy a mintába felvett uniós gyártók hatályvesztési felülvizsgálati időszakban elért forgalma százalékos arányában kifejezve, a Kínából származó import közel 20 %-kal kínált az uniós gazdasági ágazat árai alá.
4. Az Ukrajnából származó behozatal
(110)
Amint arra a (99) preambulumbekezdés is kitér, az Ukrajnából származó behozatal volumenét és árait az ukrán exportáló gyártó által a párhuzamosan zajló időközi felülvizsgálat során a kérdőívre benyújtott és ellenőrzött válaszok alapján határozták meg.
(111)
A következő táblázat az Ukrajnából származó behozatal alakulását szemlélteti a figyelembe vett időszakban, a volumen és a piaci részesedés tekintetében.
4. táblázat
2008
2009
2010
hatályvesztési felülvizsgálati időszak (2011)
Intézkedések hatálya alá tartozó ukrán import volumene (1 000 darab)
700 - 900
800 - 1 000
900 - 1 100
900 - 1 100
Index
100
104
128
124
Intézkedések hatálya alá tartozó ukrán import piaci részesedése
6 % - 9 %
7 % - 10 %
8 % - 11 %
9 % - 12 %
Forrás: a kérdőívekre adott ellenőrzött válaszok
(112)
Az Ukrajnából származó vasalódeszkák importja 2008 és 2011 között 24 %-kal nőtt. Ukrajna elsősorban a Kínából származó vasalódeszkák importjára kivetett magasabb dömpingellenes vámnak köszönhetően növelhette importját. Emellett a tendenciához az is hozzájárult, hogy 2010 júliusában az Ukrajnával szembeni dömpingellenes vám 9,9 %-ról 7,7 %-ra módosult, így az ukrán import versenyképesebbé vált az uniós piacon.
(113)
Az alábbi táblázat az uniós határparitáson számított átlagos CIF-árak alakulását mutatja be az Ukrajnából származó, intézkedések hatálya alá tartozó import tekintetében.
5. táblázat
Intézkedések hatálya alá tartozó import árai (EUR/darab)
2008
2009
2010
hatályvesztési felülvizsgálati időszak (2011)
Ukrajna
8 - 10
9 - 11
10 - 12
9 - 11
Index
100
110 - 115
115 - 120
110 - 115
Forrás: a kérdőívekre adott ellenőrzött válaszok
(114)
Amint azt az 5. táblázat mutatja, a figyelembe vett időszakban az átlagos importár 10-15 %-kal nőtt, a hatályvesztési felülvizsgálati időszakban pedig szorosan megközelítette az uniós gazdasági ágazat uniós piaci árait.
5. Más harmadik országokból származó, az intézkedések hatályán kívül eső behozatal
(115)
A más harmadik országokból származó, az intézkedések hatályán kívül eső behozatal volumenét az Eurostat 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisa alapján határozták meg; az adatokat a (98) preambulumbekezdésben leírt, a Kínából származó import volumene meghatározásakor alkalmazott módszerrel alakították át darabszámnak megfelelően. A módszer azért tűnt ésszerűnek, mert az Eurostat adatbázisában a vonatkozó KN-kódok alá az érintett terméken kívül egyéb termékek is tartoznak, ezért az nem minősül alkalmasnak a harmadik országokból származó behozatal volumenének megállapítására.
(116)
Az alábbi táblázat a figyelembe vett időszak alatt a más harmadik országokból származó behozatal alakulását mutatja volumen és piaci részesedés, valamint az átlagos importár szempontjából.
6. táblázat
Más harmadik országokból származó import volumene (1 000 darab)
2008
2009
2010
hatályvesztési felülvizsgálati időszak (2011)
Törökország
300 - 500
500 - 700
700 - 900
800 - 1,000
Index
100
160 - 170
215 - 225
225 - 235
Más harmadik országok
400 - 600
600 - 800
900 - 1 100
700 - 900
Index
100
130 - 140
190 - 200
150 - 160
Minden más ország összesen
700 - 1,100
1,100 - 1,500
1,600 - 2,000
1,500 - 1,900
Index
100
140 - 150
200 - 210
180 - 190
Minden más harmadik országból származó import piaci részesedése
5 % - 10 %
10 % - 15 %
15 % - 20 %
15 % - 20 %
Minden más országból származó import árai (EUR/darab)
7,7
8,1
8,2
9,0
Forrás: az Eurostat 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisa
(117)
A figyelembe vett időszakban a más harmadik országokból származó behozatal volumene összességében növekedést mutatott. Az importvolumen 2008 és 2010 között nőtt, sőt több mint kétszeresére emelkedett, ugyanakkor 2010 és a hatályvesztési felülvizsgálati időszak között ismételten csökkent. Ezek alapján a más harmadik országokból származó behozatal volumene a figyelembe vett időszakban jelentősen nőtt, és a hatályvesztési felülvizsgálati időszakban elérte a 1,5-1,9 millió darabot, ami ebben az időszakban 15-20 %-os piaci részesedést jelent. Az említett behozatal jelentős része Törökországból érkezett, az innen származó import 2008 és a hatályvesztési felülvizsgálati időszak között 0,3-0,5 millióról 0,8-1 millió darabra emelkedett.
(118)
A más harmadik országokból származó, intézkedések alá nem vont behozatal átlagárai 2008 és a hatályvesztési felülvizsgálati időszak között 7,7 euróról 9 euróra nőttek, ami 17 %-os növekedésnek felel meg.
6. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete
(119)
Az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően a dömpingelt import uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata magában foglalta valamennyi olyan gazdasági tényező és mutató értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére.
(120)
A (20) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően a mintavételt az uniós gazdasági ágazatot ért esetleges kár vizsgálatára használták.
(121)
A károkozás elemzése céljából a következő két szinten került sor kármutatók meghatározására:
-
a makrogazdasági mutatók (gyártás, termelési kapacitás, kapacitásfelhasználás, termelékenység, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, a dömpingkülönbözetek nagysága, valamint az uniós gazdasági ágazat helyreállása a korábbi dömpinget követően) értékelését az uniós gyártás egészének szintjén, a mintavétel keretében jelentkező gyártóktól gyűjtött információk alapján végezték el;
-
a mikrogazdasági mutatókat (átlagos egységárak, egységnyi költség, készletek, bérek, nyereségesség, a beruházások megtérülése, pénzforgalom, tőkebevonási képesség és beruházások) a mintába felvett három uniós gyártó által szolgáltatott információk alapján elemezték.
6.1. Makrogazdasági mutatók
a) Termelés
(122)
A teljes uniós termelést a (91) preambulumbekezdésben leírtaknak megfelelően becsülték meg. Ezek alapján 2008 és a hatályvesztési felülvizsgálati időszak között az uniós termelés 4 %-os növekedést mutatott. Részletesebben: 2008 és 2009 között a termelés 2 %-kal csökkent, ám 2009 és a hatályvesztési felülvizsgálati időszak között 6 százalékponttal, hozzávetőlegesen 5,2 millió egységre nőtt.
7. táblázat
1 000 darabban kifejezve
2008
2009
2010
hatályvesztési felülvizsgálati időszak (2011)
Termelés
5 000
4 887
5 072
5 194
Index
100
98
101
104
Forrás: kitöltött kérdőívek
b) Termelési kapacitás és kapacitáskihasználás
(123)
A termelési kapacitást a (122) preambulumbekezdésben leírtaknak megfelelően oly módon becsülték meg, hogy a hét együttműködő uniós gyártó teljes gyártási volumenét és teljes kapacitását a figyelembe vett időszak minden egyes éve tekintetében kivetítették az uniós gazdasági ágazat összetermelésére.
(124)
Az uniós gazdasági ágazat termelési kapacitása 17 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban. Ez az emelkedés azonban egyetlen uniós gyártónak tudható be, míg a többi együttműködő uniós gyártó kapacitása a figyelembe vett időszakban stabilnak mutatkozott. A vizsgálat megállapításai azt mutatják, hogy a nem együttműködő uniós gyártók némelyike bezárta gyártási létesítményeit, melynek következtében a figyelembe vett időszakban csökkent a teljes uniós termelési kapacitás, amit az alábbi 8. táblázat nem szemléltet. A vizsgálat azt is feltárta, hogy az uniós gazdasági ágazat az érintett terméktől eltérő termékeket is gyártott (pl. szárítókat), részben megegyező gyártóberendezéseken. Ezen felül a vizsgálat rámutatott, hogy az uniós gyártók könnyen át tudnak állni az érintett termék gyártásáról az egyéb termékek gyártására. Ebből adódóan nem lehetett egyértelműen megállapítani az érintett termékre vonatkozó termelési kapacitást.
(125)
A kapacitáskihasználás 2008 és a hatályvesztési felülvizsgálati időszak között 66 %-ról 58 %-ra csökkent. Amint azt az előző preambulumbekezdés jelzi, a teljes uniós termelési kapacitást nem lehetett megbízhatóan megállapítani. Mivel a kapacitáskihasználás megállapítása a teljes kapacitáson alapul, ebben az esetben ez sem tekinthető jelentős kármutatónak.
8. táblázat
1 000 darabban kifejezve
2008
2009
2010
hatályvesztési felülvizsgálati időszak (2011)
Termelési kapacitás
7 592
7 962
8 375
8 906
Index
100
105
110
117
Kapacitáskihasználás
66 %
61 %
61 %
58 %
Index
100
93
92
89
Forrás: kitöltött kérdőívek
c) Értékesítési volumen
(126)
Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenét a (100) preambulumbekezdésben leírtaknak megfelelően állapították meg. Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene az uniós piaci független vevők tekintetében 10 %-kal nőtt 2008 és a hatályvesztési felülvizsgálati időszak között. A növekedés különösen jelentősnek mutatkozott 2010 és a hatályvesztési felülvizsgálati időszak között, amikor az értékesítési volumen 7 százalékponttal nőtt. Mindez egybeesik a Kínából származó behozatalnak a Since Hardware (Guangzhou) Co importjára vonatkozó dömpingellenes vám kivetéséből adódó csökkenésével.
9. táblázat
1 000 darabban kifejezve
2008
2009
2010
hatályvesztési felülvizsgálati időszak (2011)
Értékesítés uniós független vevőknek
4 300 - 4 500
4 300 - 4 500
4 500 - 4 700
4 800 - 5 000
Index
100
99
103
110
Forrás: kitöltött kérdőívek
d) Piaci részesedés
(127)
A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése nőtt; 2008 és a hatályvesztési felülvizsgálati időszak között 40-45 %-ról 50-55 %-ra emelkedett, ami 24 %-os növekedésnek felel meg. A növekedést egyrészt a mérsékelt fogyasztás indokolja, másrészt a kínai importvolumen és az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenében egyidejűleg mutatkozó növekedésből adódik.
10. táblázat
2008
2009
2010
hatályvesztési felülvizsgálati időszak (2011)
Uniós gyártók piaci részesedése
40 % - 45 %
45 % - 50 %
40 % - 45 %
50 % - 55 %
Index
100
107
101
124
Forrás: kitöltött kérdőívek és az Eurostat 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisa
e) Növekedés
(128)
Az uniós fogyasztás 2008 és a hatályvesztési felülvizsgálati időszak között csökkent. Ezzel párhuzamosan az uniós gazdasági ágazat uniós piaci értékesítéseinek volumene 10 %-kal nőtt, az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése pedig 24 %-kal emelkedett. Ugyanebben az időszakban hasonló tendenciát követve az uniós gazdasági ágazat termelése 4 %-kal nőtt, a beruházások megkétszereződtek (lásd a (141) preambulumbekezdést), a foglalkoztatás pedig 10 %-kal emelkedett (lásd a (129) preambulumbekezdést. Ezért a Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazatban növekedés volt tapasztalható.
f) Foglalkoztatás
(129)
A teljes uniós gazdasági ágazattal kapcsolatos foglalkoztatást és foglalkoztatási tendenciákat az együttműködő uniós gyártókra vonatkozó, rendelkezésre álló számadatok alapján becsülték meg. Az értékesítés növekedésével egyidejűleg az uniós gazdasági ágazat foglalkoztatási szintje 2008 és a hatályvesztési felülvizsgálati időszak között 10 % emelkedést mutat.
11. táblázat
2008
2009
2010
hatályvesztési felülvizsgálati időszak (2011)
Foglalkoztatás a hasonló termék vonatkozásában
655
672
736
722
Index
100
102
112
110
Forrás: kitöltött kérdőívek
g) Termelékenység
(130)
Az uniós gazdasági ágazat munkaerejének termelékenysége - egy alkalmazott éves termelésében (darabszám) mérve - a figyelembe vett időszakban 6 %-kal csökkent. Ez azzal a ténnyel áll összefüggésben, hogy a termelés alacsonyabb mértékben növekedett, mint a foglalkoztatás.
12. táblázat
2008
2009
2010
hatályvesztési felülvizsgálati időszak (2011)
Termelékenység (1 000 darab/alkalmazott)
7,6
7,3
6,9
7,2
Index
100
95
90
94
Forrás: kitöltött kérdőívek
h) A dömpingkülönbözet nagysága és az uniós gazdasági ágazat helyreállása a korábbi dömpinget követően
(131)
A megállapítások értelmében a dömpingkülönbözet jelentős mértékben meghaladta a minimális szintet. A tényleges dömpingkülönbözet mértékének az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása nem minősíthető elhanyagolhatónak, különösen figyelembe véve a Kínából származó import volumenét és árait.
(132)
A korábbi dömping hatásai tekintetében a fentiekben elemzett mutatók a javuló tendenciák ellenére egyúttal azt is alátámasztják, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzete továbbra is bizonytalan és sérülékeny.
6.2. Mikrogazdasági mutatók
a) Árak és az árakat befolyásoló egyéb tényezők
(133)
A mintába felvett uniós gyártók uniós független vevők esetében alkalmazott átlagos értékesítési árai az alábbi táblázat szerint alakultak. A figyelembe vett időszakban az átlagárak viszonylag stabilnak bizonyultak, noha a hatályvesztési felülvizsgálati időszakban némileg emelkedtek. Csakúgy mint a fentiekben, ez a növekedés is egybeesett a Since Hardware (Guangzhou) Co importjára alkalmazandó dömpingellenes vám kivetésével.
13. táblázat
2008
2009
2010
hatályvesztési felülvizsgálati időszak (2011)
Egységár az uniós piacon (EUR/darab)
10,9
10,7
10,9
11,2
Index
100
98
100
103
Egységnyi termelési költség (EUR/darab)
10,9
10,5
11,0
11,4
Index
100
96
101
105
Forrás: kitöltött kérdőívek
(134)
Az értékesítési árak a fő alapanyagok (pl. acél) árának alakulását követik. A figyelembe vett időszakban az értékesítési árak és a költségek viszonylag változatlanok voltak, noha a költségek némileg nagyobb mértékben emelkedtek mint az értékesítési árak, ami 2008 és a hatályvesztési felülvizsgálati időszak között kedvezőtlen hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat nyereségességére. Ugyanakkor az uniós gazdasági ágazatnak nem állt módjában fenntartható szintre emelni árait, mivel piaci részesedésének bővítése érdekében arra kényszerült, hogy azokat a csökkenő kereslet jellemezte időszakban az olcsó kínai importhoz igazítsa.
b) Munkaerőköltség
(135)
A figyelembe vett időszakban az átlagos bérek stabilak voltak, ugyanakkor az egységnyi termelési költség 3 %-kal nőtt (lásd a 13. táblázatot).
14. táblázat
EUR/foglalkoztatott
2008
2009
2010
hatályvesztési felülvizsgálati időszak (2011)
Átlagos bérek
20 669
19 377
19 885
20 523
Index
100
94
96
99
Forrás: kitöltött kérdőívek
c) Készletek
(136)
A készletek növekedtek a figyelembe vett időszak során. A hatályvesztési felülvizsgálati időszakban a készletek 56 %-kal magasabb szintet mutattak, mint 2008-ban.
15. táblázat
1 000 darabban kifejezve
2008
2009
2010
hatályvesztési felülvizsgálati időszak (2011)
Zárókészletek
94
137
184
146
Index
100
147
197
156
Forrás: kitöltött kérdőívek
d) Nyereségesség és a beruházások megtérülése
(137)
Az uniós gazdasági ágazatot a 2008-as nullszaldós szinthez képest 2009-ben 2 %-os nyereségesség jellemezte, ami enyhe növekedést jelent. Ennek ellenére a nyereségesség 2010-ben ismét csökkent, és a tendencia a hatályvesztési felülvizsgálati időszakban is folytatódott, elérve a -1,7 %-ot. Összességében a nyereségesség közel 2 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. Amint az a (137) preambulumbekezdésben is szerepel, a csökkenést az okozta, hogy az uniós gazdasági ágazatnak nem állt módjában fokozódó költségeivel párhuzamosan értékesítési árait is növelni, mivel piaci részesedésének bővítése érdekében arra kényszerült, hogy árait az alacsony kínai importárakhoz igazítsa.
(138)
A beruházások megtérülése mint a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékában kifejezett nyereség nagy vonalakban a nyereségességi tendenciát követte. 2008 és 2009 között növekedett, majd 2009 és a hatályvesztési felülvizsgálati időszak között csökkent. Amint arra a (141) preambulumbekezdés is rámutat, a beruházások megtérülésében mutatkozó visszaesés a fokozott beruházásokból adódóan jelentősebb volt, mint a nyereségességi szint csökkenése.
16. táblázat
2008
2009
2010
hatályvesztési felülvizsgálati időszak (2011)
Nyereségesség
(nettó értékesítés %-a)
0,0 %
2,0 %
-0,8 %
-1,7 %
Index
100
102
99
98
Beruházások megtérülése (befektetések könyv szerinti nettó értékének %-ában kifejezett nyereség)
-4 %
96 %
-20 %
-82 %
Index
100
200
84
22
Forrás: kitöltött kérdőívek
e) Pénzforgalom és tőkebevonási képesség
(139)
A működési tevékenységekből származó nettó pénzforgalom - azaz az ágazat azon képessége, hogy maga finanszírozza tevékenységeit, és melyet a hasonló termék forgalmának százalékos értékében fejeznek ki - a nyereségességgel párhuzamosan javult, azaz a 2008-as nullszaldós szintről 2009-ben 5 %-ra emelkedett. Ezt követően 2010-ben 3 %-ra csökkent, majd a hatályvesztési felülvizsgálati időszakban negatív értéket mutatott.
17. táblázat
2008
2009
2010
hatályvesztési felülvizsgálati időszak (2011)
Készpénzforgalom
(a forgalom %-ában)
0 %
5 %
3 %
-1 %
Forrás: kitöltött kérdőívek
(140)
Semmi sem utalt arra, hogy a tőkebevonás terén az uniós gazdasági ágazatnak nehézségei lettek volna.
f) Beruházások
(141)
A mintába felvett gyártóknak a hasonló termék gyártása terén megvalósított éves beruházásai 2008 és a hatályvesztési felülvizsgálati időszak között több mint megkétszereződtek. 2008 és 2009 között a beruházások erőteljesen emelkedtek. A fokozott beruházásokat az indokolta, hogy az uniós gazdasági ágazat versenyképessége növelése érdekében átszervezést hajtott végre a termelési folyamat tekintetében. 2010 és a hatályvesztési felülvizsgálati időszak között csökkenés mutatkozott, ám a beruházások a 2008-as szinthez képest továbbra is jelentősnek bizonyultak.
18. táblázat
2008
2009
2010
hatályvesztési felülvizsgálati időszak (2011)
Nettó beruházások (ezer EUR)
239
504
1 046
569
Index
100
211
438
239
Forrás: kitöltött kérdőívek
7. A kárra vonatkozó következtetés
(142)
A makrogazdasági mutatók elemzése a figyelembe vett időszak tekintetében javulást jelzett, különösen a termelés és az értékesítési volumen, valamint az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése tekintetében. Ezzel egyidejűleg egyes lényeges mikrogazdasági mutatók, köztük a nyereségesség és a beruházások megtérülése, csökkenést mutattak. Az értékesítési árak enyhe emelkedésük ellenére nem érték el a fenntartható szintet és nem igazodtak a megnövekedett termelési költségekhez. Ez elsősorban azzal magyarázható, hogy a Kínából származó behozatal piaci részesedése a figyelembe vett időszakban továbbra is magas volt, míg az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének bővítése érdekében az említett behozatal alacsony áraihoz igazodott.
(143)
Ebből adódóan a Kínával szembeni intézkedések csak részben járultak hozzá ahhoz, hogy az uniós gazdasági ágazat az okozott kárt követően helyreálljon.
(144)
Figyelembe véve a fenti elemzést, az uniós gazdasági ágazat helyzete javult, jelentős károkozásra nem került sor. A nyilvánvalóan kedvező tendenciák és az átszervezés terén tett jelentős erőfeszítések ellenére azonban az uniós gazdasági ágazat helyzete továbbra is bizonytalan és sérülékeny.
F. A KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
1. Előzetes megjegyzések
(145)
Az (51)-(51) preambulumbekezdésekben említetteknek megfelelően - tekintettel a kínai exportáló gyártók alacsony együttműködési készségére - a kínai belföldi piaccal és az egyéb harmadik országokba irányuló kínai exporttal kapcsolatos elemzést a rendelkezésre álló információk, azaz az USA Nemzetközi Kereskedelmi Bizottsága által 2010 júniusában folytatott hatályvesztési felülvizsgálat keretében nyilvánosságra hozott információk alapján kellett elvégezni.
(146)
A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat bizonytalan és sérülékeny helyzetbe került, és továbbra is ki volt téve a Kínából származó dömpingelt behozatal káros hatásainak.
(147)
Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság felmérte az érintett országból származó behozatalt, hogy megállapítsa, az intézkedések hatályvesztése esetén fennáll-e a kár megismétlődésének valószínűsége.
2. A behozatal várható mennyisége és az árak által gyakorolt hatások az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén
(148)
A fentiekben említettek szerint a Kínából származó behozatal tekintetében az intézkedések hatályvesztése esetén fennáll a dömping folytatódásának valószínűsége. Intézkedések hiányában a Kínából származó érintett termék behozatali mennyisége minden valószínűség szerint növekedne, az uniós gazdasági ágazat uniós piacon alkalmazott értékesítési áraival szemben jelentős alákínálást mutatva. A vizsgálat rámutatott, hogy az uniós gazdasági ágazat ügyfelei jellemzően kiskereskedők, azaz erőteljes tárgyalási pozícióval bíró szupermarketek, melyek egyre növekvő mértékben szerzik be Kínából a vélhetően igen alacsony dömpingelt árakon piacra lépő vasalódeszkákat. Így az uniós gazdasági ágazat áraira gyakorolt nyomás vélhetően súlyosbodna, és az ágazat árai csökkentésére kényszerülne, ami katasztrofális következményekkel járna a hatályvesztési felülvizsgálati időszakban is már negatív nyereségességére.
(149)
Így figyelembe véve az uniós gazdasági ágazat bizonytalan és sérülékeny helyzetét, a Kínából származó dömpingelt import megnövekedett volumene és árhatása súlyos anyagi veszteséget és a piaci részesedés visszaesését vonná maga után.
(150)
A korábban 0 %-os vámtételben részesített Since Hardware (Guangzhou) Co kínai exportáló gyártó magatartása jelzi a kínai exportőrök várható magatartását abban az esetben, ha a vámokat megszüntetik. Emlékeztetni kell arra, hogy a korábban (2007. április és 2010. december között) 0 %-os vámtételben részesített Since Hardware (Guangzhou) Co az említett időszakban az uniós gazdasági ágazat áraival szemben számottevő alákínálást mutató dömpingelt árakon jelentős mértékben növelte az Unióba irányuló exportját. A korábban említetteknek megfelelően egy a vállalatra vonatkozó dömpingellenes vizsgálat 35,8 %-os végleges dömpingellenes vám kivetését eredményezte. A szóban forgó vizsgálat arra a következtetésre jutott, hogy a vonatkozó vizsgálati időszakban (2009) a vállalat által bonyolított import volumene az eredeti, 2007-ben folytatott vizsgálat vizsgálati időszakához (2005) képest megkétszereződött. A Since Hardware (Guangzhou) Co vonatkozásában folytatott vizsgálat azt a következtetést vonta le, hogy az uniós gazdasági ágazat jelentős kárt szenvedett.
(151)
Ezen felül a vizsgálat rámutatott, hogy a jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálat megindítása előtt a kínai exportáló gyártók már felvették a kapcsolatot a potenciális uniós vevőkkel, az uniós gazdasági ágazat értékesítési áraival szemben jelentős alákínálást mutató árakat kínálva. Mindez alátámasztja, hogy a kínai exportáló gyártók az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén nagy valószínűséggel fokozott termékmennyiséggel, jelenlegi árszintjüket csökkentve próbálnának meg az uniós piacra lépni.
3. Az uniós piac vonzereje, egyéb harmadik országok hatályos intézkedései, és szabad kapacitás
(152)
Az (55)-(57) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően a kínai vasalódeszka-ágazat meglehetősen exportorientált és az Unió még az intézkedések bevezetése esetén is a legnagyobb és legvonzóbb piacnak minősül.
(153)
A kínai exportáló gyártóknak az USA jelenti a második legnagyobb exportpiacot. Ugyanakkor az USA piacára való jutás a 2015-ig kiterjesztett, szigorú dömpingellenes intézkedések következtében korlátozott. Ez megerősíti, hogy az intézkedések megszüntetése esetén a Kínából származó import vélhetően fokozott mennyiségben irányulna az uniós piacra.
(154)
A Bizottság által az USA hatályvesztési felülvizsgálatból gyűjtött információk szerint Kína jelentős potenciális szabad kapacitással bír, és a dömpingellenes intézkedések visszavonása esetén a kapacitás könnyen fokozható, mivel Kínában a vasalódeszkák gyártása munkaerő-igényes, és a termelés fokozása nem igényel jelentős beruházást vagy speciális készségeket. Ezért a rendelkezésre álló információk alapján a Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy Kína potenciálisan jelentős szabad kapacitással bír, mely a dömpingellenes intézkedések megszűnése esetén átirányítható az uniós piacra.
4. Egyéb tényezők
4.1. A Kínából származó nem dömpingelt behozatal
(155)
A fent említetteknek megfelelően a hatályvesztési felülvizsgálati időszakban nem állapítottak meg dömpinget a 22,7 %-os egyedi vámtételben részesülő, egyetlen kínai együttműködő exportőr tekintetében. Ugyanakkor mivel a szóban forgó vállalat importja a Kínából származó teljes importvolumen igen csekély hányadát képviseli, a vállalat nem minősült jelentősnek, és nem tekintették úgy, hogy hozzájárult az uniós gazdasági ágazat hatályvesztési felülvizsgálati időszak alatti bizonytalan helyzetéhez.
(156)
Megállapítást nyert továbbá, hogy az említett vállalat importja a hatályvesztési felülvizsgálati időszakban nem kínált az uniós gazdasági ágazat árai alá.
4.2. Az Ukrajnából származó behozatal
(157)
A fentiekben említetteknek megfelelően az Ukrajnából származó vasalódeszkák importja 24 %-kal nőtt. A figyelembe vett időszakban ez a megfelelő piac enyhe növekedését eredményezte.
(158)
Ugyanakkor 2008 és a hatályvesztési felülvizsgálati időszak között az átlagos importár 14 %-kal nőtt, és elérte az uniós gazdasági ágazat uniós piaci árszintjét.
(159)
Ebből adódóan az uniós gazdasági ágazat bizonytalan helyzete nem magyarázható az Ukrajnából származó vasalódeszka-importtal. Hasonlóképpen nem valószínű, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén az Ukrajnából származó behozatal hozzájárulna a kár megismétlődéséhez.
4.3. Más harmadik országokból származó, az intézkedések hatályán kívül eső behozatal
(160)
A más harmadik országokból származó, intézkedések alá nem vont behozatal volumene a figyelembe vett időszakban nőtt, noha 2010 és a hatályvesztési felülvizsgálati időszak között enyhe csökkenés volt tapasztalható. Az importvolumen növekedése a megegyező időszakban egyúttal a piaci részesedés növekedését is jelentette 5-10 %-ról 15-20 %-ra.
(161)
Annak ellenére, hogy a más harmadik országokból származó behozatal árszintje nem érte el az uniós gazdasági ágazat átlagárait, a jelenlegi vizsgálat megállapította, hogy a Kínából származó import átlagárait meghaladta.
(162)
A fentiek ellenére a kínai behozatal vélhetően jelentősen, dömpingelt árak mellett, az uniós gazdasági ágazat árai alá kínálva növekszik. A vizsgálat feltárta, hogy a Kínából származó import átlagárai a dömpingellenes vám alkalmazása nélkül 20 %-kal kínáltak az uniós gazdasági ágazat uniós piacon alkalmazott értékesítési árai alá. Ennek megfelelően az intézkedések hatályvesztése esetén a Kínából származó import vélhetően a más harmadik országokból származó import átlagárainál alacsonyabb árakkal lépne az uniós piacra, a hatályvesztési felülvizsgálati időszakban tapasztaltakhoz hasonlóan. Ezért a Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy a harmadik országok piacairól származó behozatal az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása ellenére nem képes ellensúlyozni azt a következtetést, miszerint az intézkedések hatályvesztése esetén a kínai import valószínűleg a káros dömping megismétlődését vonná maga után.
4.4. A fogyasztás csökkenése
(163)
Megjegyzendő, hogy a fogyasztásban 2010 és a hatályvesztési felülvizsgálati időszak között mutatkozó nyilvánvaló visszaesés főként a Since Hardware (Guangzhou) Co importjára kivetett dömpingellenes vám következtében csökkent import statisztikai hatásának tudható be. Ugyanezen időszakban az uniós gazdasági ágazat növelni tudta értékesítési volumenét és piaci részesedését is. Ezért a fogyasztás csökkenése nem lehetett hatással az uniós gazdasági ágazat helyzetére.
5. Következtetés a kár megismétlődésének valószínűségéről
(164)
A vizsgálat megállapította, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a kár valószínűleg megismétlődne.
(165)
Figyelembe véve a kínai exportáló gyártók által továbbra is folytatott dömping szintjét, az uniós piac vonzerejét, a Since Hardware (Guangzhou) Co kínai exportáló gyártó a 2010 decemberében folytatott vizsgálatban megállapított korábbi magatartását, a kínai gyártók azon képességét, hogy igény esetén könnyen fokozzák kapacitásukat, valamint a kínai gyártók erőteljes exportirányultságát, az intézkedések hatályvesztése esetén az uniós gazdasági ágazatnak vélhetően az áraihoz képest jelentősen alákínáló kínai dömpingelt import növekedésével kellene szembenéznie. Ilyen körülmények között az uniós gazdasági ágazat jelenleg is nehéz helyzete vélhetően nem csak a nyereségesség tekintetében romlana, hanem az uniós gazdasági ágazat általános teljesítménye terén az utóbbi időben tapasztalható javuló tendenciák is valószínűleg romlanának.
G. AZ UNIÓS ÉRDEK
1. Bevezetés
(166)
Az alaprendelet 21. cikkének megfelelően megvizsgálták, hogy a Kínából származó vasalódeszkák importjára a jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálat megállapításait követően esetlegesen kivetendő dömpingellenes intézkedések összességükben az Unió érdekével ellentétesek-e. A Bizottság az uniós érdeket az összes érintett érdek értékelése alapján határozta meg. Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt félnek lehetőséget biztosítottak álláspontja ismertetésére.
(167)
A jelenlegi vizsgálat felülvizsgálat, tehát olyan helyzetet elemez, amelyben már hatályban vannak dömpingellenes intézkedések. Így lehetőség van arra, hogy megvizsgálják a jelenlegi dömpingellenes intézkedések érintett felekre gyakorolt esetleges indokolatlanul kedvezőtlen hatásait.
(168)
Emlékeztetni kell arra, hogy a javaslat az Ukrajnából származó vasalódeszkák behozatala tekintetében a dömpingellenes eljárás megszüntetésére irányul, ami azt vonja maga után, hogy a harmadik országokból származó, korlátozásokhoz nem kötött import fokozott mértékben léphet az uniós piacra.
(169)
Ennek alapján megvizsgálták, hogy a káros dömping várható megismétlődésére vonatkozó következtetések ellenére létezik-e olyan kényszerítő ok, amely alapján arra lehet következtetni, hogy ebben a konkrét esetben a Kínából származó behozatal elleni intézkedések fenntartása ellentétes az uniós érdekkel.
2. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
(170)
Az uniós gazdasági ágazat életképes iparágnak bizonyult. Ezt alátámasztották a gazdasági helyzetében a figyelembe vett időszak alatt tapasztalt kedvező fejlemények, amelyek részben az ágazat versenyképességi törekvéseinek és a meglévő intézkedéseknek köszönhetőek. Várható tehát, hogy az uniós gazdasági ágazat továbbra is ki tudja használni a fenntartandó intézkedéseket. Amennyiben nem maradnak fenn a Kínából származó behozatallal szembeni intézkedések, az uniós gazdasági ágazat valószínűleg jelentős kárt szenved a Kínából származó dömpingelt behozatal jelentős mennyisége miatt, ami figyelembe véve a hatályvesztési felülvizsgálati időszakban megállapított alákínálási különbözeteket komolyan rontaná az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzetét. A jövedelmezőségi ráta, a beruházások megtérülése és a készletek már jelenleg is negatív értékeket mutatnak, és tovább romlanának, ami végeredményben vélhetően az uniós gazdasági ágazat megszűnéséhez vezetne.
(171)
Ennek megfelelően levonható a következtetés, hogy a Kínával szembeni dömpingellenes intézkedések fenntartása egyértelműen az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná.
3. Más felek érdekei
(172)
A Bizottság 15 importőrrel/kereskedővel vette fel a kapcsolatot, ám egyikük sem működött együtt. Egy potenciális érdekelt fél sem jelentkezett a vizsgálat során. Nem áll rendelkezésre olyan bizonyíték, amely szerint a hatályos intézkedések jelentős hatást gyakorolnának az érintett termék importőreire vagy fogyasztóira. Az adott körülmények között ésszerűnek tűnik az a feltételezés, miszerint az elsődleges ügyfelek, azaz a nagy kiskereskedelmi üzletek a dömpingellenes vámoknak betudható esetleges áremelkedést anélkül háríthatják át a végső fogyasztókra, hogy azok jelentős változást érzékelnének.
4. Az uniós érdekkel kapcsolatos következtetés
(173)
Ezen az alapon az a következtetés vonható le, hogy nincs olyan kényszerítő ok, amely egyértelműen arra utal, hogy a jelenlegi, Kínával szembeni dömpingellenes intézkedések fenntartása sérti az általános uniós érdeket.
H. DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
(174)
Minden felet értesítettek azokról a lényeges tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a Bizottság a Kínából származó érintett termék behozatalára vonatkozó hatályos intézkedések fenntartását, az Ukrajnából származó behozatal esetében pedig azok megszüntetését szándékozik javasolni. A Bizottság határidőt is biztosított számukra, hogy ismertessék észrevételeiket.
(175)
A fentiekből következik, hogy az alaprendelet 11. cikke (2) és (3) bekezdésének megfelelően a Kínai Népköztársaságból származó vasalódeszkák behozatalára hatályban lévő dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani, ugyanakkor az Ukrajnából származó vasalódeszkák behozatalára hatályban lévő dömpingellenes vám hatályát kell, hogy veszítse,
ELFOGADTA EZT AZ RENDELETET:
1. cikk
(1) Végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 00, ex 7323 99 00, ex 8516 79 70 és ex 8516 90 00 (TARIC-kódok: 3924900010, 4421909810, 7323930010, 7323990010, 8516797010 és 8516900051) KN-kód alá tartozó, a Kínai Népköztársaságból származó, állványra rögzített vagy állvány nélküli - gőzelszívással és/vagy fűtéssel és/vagy fújófunkcióval ellátott felülettel vagy anélkül, beleértve az ujjafát és az alaptartozékokat, vagyis a lábakat, a huzatot és a vasalórácsot is - vasalódeszkák behozatalára.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott és az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékekre a nettó uniós határparitáson számított, vámfizetés előtti árra alkalmazandó végleges dömpingellenes vám mértéke a következő:
Ország
Gyártó
Vámtétel (%)
TARIC-kiegészítő kód
Kínai Népköztársaság
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd., Foshan
34,9
A782
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou
39,6
A783
Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd., Guangzhou
35,8
A784
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd., Foshan
18,1
A785
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd., Guzhou
26,5
A786
Greenwood Houseware (Zhuhai) Ltd, Guangdong
22,7
A953
Összes többi vállalat
42,3
A999
(3) Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
Az Ukrajnából származó vasalódeszkák behozatala tekintetében folytatott dömpingellenes eljárás lezárul, és a 452/2007/EK rendelettel Ukrajnával szemben alkalmazott dömpingellenes intézkedések hatályukat vesztik.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2013. július 15-én.