ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 18. prosince 2013
o státní podpoře SA.33229 (2012/C) - (ex 2011/N) - Restrukturalizace NLB - Slovinsko, kterou Slovinsko hodlá poskytnout bance Nova Ljubljanska banka d.d.
(oznámeno pod číslem C(2013)9632)
(Pouze anglické znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2014/535/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala členské státy a jiné zúčastněné strany, aby se k věci vyjádřily v souladu s těmito ustanoveními (1),
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
(1)
Dne 14. ledna 2011 slovinské orgány oznámily státní rekapitalizaci banky Nova Ljubljanska banka d.d. (dále jen „NLB d.d.“) v hodnotě 250 milionů EUR.
(2)
Rozhodnutím ze dne 7. března 2011 (2) (dále jen „první rozhodnutí o podpoře na záchranu“) Evropská komise schválila první podporu na rekapitalizaci ve prospěch NLB d.d., která se po předložení plánu restrukturalizace poskytne na dobu šesti měsíců.
(3)
Dne 22. července 2011 oznámily slovinské orgány plán restrukturalizace. Ve dnech 6. září 2011 až 26. března 2012 předložily další aktualizace.
(4)
Dne 16. května 2012 slovinské orgány informovaly Komisi, že hodlají bance NLB d.d. poskytnout druhou rekapitalizaci. Toto opatření bylo oznámeno 6. června 2012.
(5)
Rozhodnutím ze dne 2. července 2012 (dále jen „druhé rozhodnutí o podpoře na záchranu a zahájení řízení“) Komise schválila druhou rekapitalizaci NLB d.d. a zároveň zahájila důkladné vyšetřování, v němž vznesla pochybnosti ohledně schopnosti NLB d.d. obnovit svoji životaschopnost a také ohledně zajištění dostatečného sdílení nákladů a provedení opatření, která omezují narušení hospodářské soutěže a vycházejí z plánu restrukturalizace, jenž jí byl předložen.
(6)
Dne 22. listopadu 2012 bylo druhé rozhodnutí o podpoře na záchranu a zahájení řízení zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie a zúčastněné strany byly vyzvány, aby podaly připomínky (3). Komise žádné připomínky neobdržela.
(7)
V návaznosti na druhé rozhodnutí o podpoře na záchranu a zahájení řízení slovinské orgány dne 7. ledna 2013 oznámily, že plán restrukturalizace přepracovaly, a dne 25. března 2013 bylo předloženo pozměněné znění. Slovinské orgány následně v prosinci 2013 předložily další pozměněné znění. Znění plánu, které bylo Komisi poskytnuto v prosinci 2013, se v tomto rozhodnutí označuje jako „plán restrukturalizace“.
(8)
Na žádosti Komise slovinské orgány v období od 2. července 2012 do 9. prosince 2013 předložily další informace.
(9)
Dne 10. dubna 2013 Komise na základě postupu při makroekonomické nerovnováze dospěla k závěru, že Slovinsko čelí nadměrné ekonomické nerovnováze. V souvislosti s postupem při makroekonomické nerovnováze muselo Slovinsko provést zátěžový test založený na metodologii „bottom-up“ a makro-zátěžový test a přezkum kvality aktiv slovinského bankovního sektoru (dále jen „přezkum kvality aktiv/zátěžový test“), který byl proveden nezávislými poradci. Výsledky přezkumu kvality aktiv/zátěžového testu jsou součástí plánu restrukturalizace.
(10)
Z důvodu naléhavosti Republika Slovinsko výjimečně souhlasí s tím, že toto rozhodnutí bude přijato v anglickém jazyce.
2. POPIS PŘÍJEMCE A ZDROJE JEHO PROBLÉMŮ
(11)
NLB d.d. společně se svými přidruženými organizacemi (dále jen „NLB“ nebo „banka“) je největší slovinskou bankovní a finanční skupinou. Ke dni 30. září 2012 ji tvořilo NLB d.d. a 47 bank, společností, poboček a zastupitelství v zahraničí. NLB je významným bankovním subjektem ve Slovinsku a v jihovýchodní Evropě. Ke dni 30. září 2012 představovala NLB přibližně 30 % slovinského bankovního sektoru z hlediska celkových aktiv a řadila se mezi tři nejvýznamnější banky v Bývalé jugoslávské republice Makedonii, Černé Hoře, Kosovu a Republice Srbsko a v Bosně a Hercegovině zaujímala šestou příčku. Bankovnictví je nejdůležitější podnikatelskou činností NLB, ačkoli NLB poskytuje také jiné finanční služby, např. pojištění, správu aktiv, leasing, faktoring a odkupování pohledávek.
(12)
Od společnosti Moody's má NLB má negativní hodnocení Caa2 a od společnosti Fitch má negativní hodnocení BB-. Obě hodnocení se v roce 2013 zhoršila. Toto zhoršení bylo způsobeno především koncentrací a dalším zhoršováním kvality úvěrového portfolia a nízkým finančním a kapitálovým postavením banky ve stávajícím tržním prostředí.
(13)
Ve Slovinsku nabízí NLB celou škálu bankovních služeb jak jednotlivcům, tak podnikům, přičemž klade důraz na maloobchodní bankovní sektor. Rovněž působí v oblastech soukromého, podnikového a investičního bankovnictví.
(14)
Ke dni 30. června 2013 měla NLB tuto kapitálovou strukturu: Republika Slovinsko držela 77,51 % akcií NLB, Kapitalska družba d.d. 6,23 %, Slovenska Odškodninska Družba 5,58 % a Poteza borzno posredniška družba d.d. (v konkurzním řízení) 2,24 %.
(15)
Ke dni 31. prosince 2012 měla NLB celková aktiva v hodnotě 14,3 miliard EUR a celkové vklady v hodnotě přibližně 9,1 miliard EUR, které sestávaly z vkladů domácností (6,5 miliard EUR), podnikových vkladů (2 miliardy EUR) a státních vkladů (0,6 miliardy EUR). Kromě toho vydala dluhové cenné papíry v hodnotě 112 milionů EUR. Ke stejnému datu činilo celkové úvěrové portfolio NLB v nebankovním sektoru přibližně 9,5 miliard EUR. Poměr úvěrů ke vkladům byl 104 % (ve srovnání se 105 % v roce 2011 a 127 % v roce 2010).
(16)
Hlavním zdrojem problémů NLB je nárůst úvěrů v selhání, který vzrostl z 0,6 miliardy EUR v roce 2008 (3,8 % celkového objemu úvěrů) na 3,7 miliardy EUR v prosinci 2012 (28,2 % celkového objemu úvěrů). K těmto špatným výsledkům došlo v kontextu značného tlaku na kapitálovou přiměřenost NLB v důsledku zhoršující se kvality portfolia aktiv, vyšších kapitálových poměrů vyžadovaných regulačním orgánem a očekávaných investory a snížené dostupnosti kapitálu a financování dluhů, a zejména v důsledku velkoobchodního financování.
(17)
Před začátkem finanční krize v roce 2008 strategie NLB využívala příznivých hospodářských podmínek. V letech 2002 až 2009 rostlo úvěrové portfolio NLB (čisté úvěry) o 15 % ročně a vklady o 8 %. Za vysokým růstem stálo zejména poskytování úvěrů podnikatelskému sektoru.
(18)
Kromě tohoto organického růstu NLB rostla také díky akvizicím několika bankovních dceřiných společnosti v jihovýchodní Evropě, jakož i díky organickému růstu a zřízení nových subjektů v segmentech leasingu, faktoringu/odkupu pohledávek, životního pojištění/penzijních fondů a správy aktiv.
(19)
Tabulka 1 znázorňuje vývoj aktiv NLB ve Slovinsku a v jihovýchodní Evropě v období od 31. prosince 2006 do 30. září 2012.
Tabulka 1
Celkové podíly NLB na trhu aktiv
(%)
2006
2007
2008
2009
2010
2011
9M 2012
Celková aktiva skupiny NLB (v milionech EUR)
14 409
18 308
18 918
19 606
17 888
16 445
14 915
Slovinsko
36,7
36,5
35,6
34,8
32,6
31,7
30,2
Bosna a Hercegovina - federace
5,7
5,7
5,7
5,1
6,1
5,9
5,5
Bosna a Hercegovina - Republika Srbsko
20,4
23,0
22,0
21,0
21,0
20,0
20,0
Černá Hora
16,1
13,5
13,3
17,0
18,0
19,1
17,1
Kosovo
-
14,9
13,4
14,3
14,9
15,1
16,3
Makedonie
16,8
19,2
19,6
19,9
20,4
19,2
17,4
Srbsko
3,0
2,8
2,3
2,1
2,0
1,8
1,6
(20)
NLB byla v období 2003-2008 zisková. Od roku 2009 však po zdanění vytvářela ztráty. Tyto ztráty dosáhly v roce 2009 výše 87 milionů EUR, v roce 2010 výše 202 milionů EUR, v roce 2011 výše 239 milionů EUR a v roce 2012 výše 273,5 milionů EUR. V prvním semestru roku 2013 zaznamenala NLB po zdanění ztrátu 91,2 milionů EUR. Kvalita úvěrového portfolia NLB se začala zhoršovat v roce 2009. Úvěry v selhání vzrostly z 3,8 % v roce 2008 na 28,2 % v prosinci 2012.
(21)
Ke dni 30. června 2013 dosáhl regulační kapitál NLB částky 1 074,3 milionů EUR. Její poměr kmenového kapitálu tier 1 podle nařízení EU o kapitálových požadavcích (4) byl 8,5 %.
(22)
Dne 4. prosince 2013 z výsledků přezkumu kvality aktiv/zátěžového testu vyplynulo, že NLB má podle nepříznivého scénáře nedostatek kapitálu ve výši 1,8 miliardy EUR (5).
3. OPATŘENÍ PODPORY
(23)
NLB dosud obdržela tato opatření státní podpory:
i)
první rekapitalizaci ve výši 250 milionů EUR, která byla dočasně schválena v prvním rozhodnutí o podpoře na záchranu ze dne 7. března 2011;
ii)
druhou rekapitalizaci ve výši 382,9 milionů EUR, která byla dočasně schválena v druhém rozhodnutí o podpoře na záchranu a zahájení řízení ze dne 2. července 2012.
(24)
Kromě uvedených dvou rekapitalizací hodlá Slovinsko provést další dvě opatření ve prospěch NLB:
i)
třetí rekapitalizaci ve výši 1,558 miliardy EUR a
ii)
převod souhrnu znehodnocených aktiv, který je tvořen úvěry v selhání (v nominální částce 2,3 miliardy EUR) a seznamem akcií (v tržní hodnotě 94 milionů EUR), na společnost BAMC.
3.1. PRVNÍ REKAPITALIZACE NLB
(25)
V letech 2009 a 2010 NLB zaznamenala po několika ziskových letech ztráty, které byly způsobeny především zhoršujícím se ekonomickým klimatem. Slabý hospodářský růst a rostoucí nezaměstnanost snížily poptávku po úvěrech a způsobily značný nárůst ve znehodnocování úvěrů. Poměr kmenového kapitálu tier 1 NLB podle nařízení o kapitálových požadavcích klesl z 6,9 % v roce 2009 na 6 % v roce 2010. V červenci 2010 Slovinská banka požádala NLB, aby posílila své kapitálové postavení. NLB se proto rozhodla získat více kapitálu.
(26)
NLB se rozhodla získat 250 milionů EUR vlastního kapitálu, což se rovná 1,6 % jejích rizikově vážených aktiv, a to prostřednictvím veřejné nabídky akcií. K nárůstu kapitálu došlo ve dvou tranších. V první fázi byly akcie nabídnuty k upsání stávajícím akcionářům (celková upsaná částka činila 89,2 milionů EUR a stát v plném rozsahu uplatnil svá předkupní práva). Ve druhé fázi byly zbývající akcie nabídnuty veřejnosti. Avšak vzhledem k tomu, že veřejnost neprojevila dostatečný zájem, byly akcie nakonec v plném rozsahu upsány Slovinskem.
(27)
Komise schválila první rekapitalizaci dne 7. března 2011 jako dočasnou podporu na záchranu v prvním rozhodnutí o podpoře na záchranu. Komise uvedla, že aspekt týkající se sdílení nákladů podrobněji posoudí při posuzování plánu restrukturalizace, který se Slovinsko zavázalo poskytnout (6).
3.2. DRUHÁ REKAPITALIZACE NLB
(28)
V květnu 2011 Slovinská banka požádala NLB, aby ještě více posílila své kapitálové postavení.
(29)
Jelikož nebylo možné záležitost vyřešit za přispění soukromého investora, Slovinsko poskytlo NLB 382,9 milionů EUR ve formě podmíněných konvertibilních dluhopisů, které se podle použitelných předpisů kvalifikují jako nástroje kmenového kapitálu tier 1. V březnu 2013 NLB přeměnila podmíněné konvertibilní dluhopisy v souladu s podmínkami dohody, která podmíněné konvertibilní dluhopisy upravuje, na vlastní kmenové akcie.
(30)
Druhou rekapitalizaci Komise schválila prostřednictvím druhého rozhodnutí o podpoře na záchranu a zahájení řízení (7).
3.3. TŘETÍ REKAPITALIZACE NLB
(31)
Podle výsledků přezkumu kvality aktiv/zátěžového testu a s přihlédnutím k obsahu plánu restrukturalizace včetně prodeje aktiv a převodu některých znehodnocených aktiv na BAMC má NLB nedostatek kapitálu ve výši 1,8 miliardy EUR. Po zohlednění účinku plánované rekapitalizace podřízeného dluhu (čímž se sníží kapitálová potřeba NLB o 250 milionů EUR) poskytne stát NLB dodatečný kapitál ve výši 1,558 miliardy EUR ve formě státních dluhopisů a hotovosti, aby bance umožnila obnovit životaschopnost.
3.4. PŘEVOD ZNEHODNOCENÝCH AKTIV NA SPOLEČNOST BAMC
(32)
Slovinský zákon o stabilitě bank, který vstoupil v platnost v prosinci 2012, stanoví rámec pro vydávání záruk pro financování převodu znehodnocených aktiv z dřívější doby z bank na společnost BAMC nebo na nástroj pro zvláštní účel. Rovněž povoluje, aby se rekapitalizace zabývaly ztrátami takovýchto bank vzniklých převodem aktiv v jejich dlouhodobé hospodářské hodnotě.
(33)
V květnu 2013 Slovinsko navrhlo národní program reforem, jehož cílem je provést doporučení EU pro jednotlivé země, která jsou určena Slovinsku. Národní program reforem obsahuje převod znehodnocených aktiv ze tří největších slovinských bank včetně NLB na společnost BAMC. Aktiva, která mají být převedena na BAMC, zahrnují: společnosti v úpadku, pohledávky, které mají být restrukturalizovány, pohledávky zajištěné nemovitostmi, finanční podíly a jiné úvěry v selhání.
(34)
Dne 17. května 2013 poskytlo Slovinsko Komisi předběžný seznam aktiv, která mají být převedena z NLB na společnost BAMC a dosahují částky 1,9 miliardy EUR. Tento seznam byl od té doby aktualizován a velikost portfolia aktiv, která mají být převedena, činí 2,2 miliardy EUR (nominální částka) u úvěrů a 94 milionů EUR (tržní hodnota) u akcií.
4. PLÁN RESTRUKTURALIZACE A ZÁVAZKY
(35)
Slovinské orgány předložily plán restrukturalizace na období od roku 2013 do 31. prosince 2017.
(36)
Hlavními pilíři plánu restrukturalizace je lepší správa a řízení společnosti a řízení rizik a opětovný důraz na hlavní trhy banky, snížení množství úvěrů v selhání a program snižování nákladů. Plán restrukturalizace obsahuje finanční prognózy pro NLB do 31. prosince 2017 podle základního scénáře a rovněž zohledňuje nepříznivý scénář vypracovaný v rámci přezkumu kvality aktiv/zátěžového testu.
(37)
Slovinsko vzneslo řadu připomínek, ty jsou popsány v příloze. Aby se zaručilo, že budou závazky splněny, bude jmenován dohlížející správce. Dohlížející správce bude svoji činnost vykonávat po celé období restrukturalizace.
4.1. NÁVRAT K DLOUHODOBÉ ŽIVOTASCHOPNOSTI
(38)
V souvislosti s obnovením životaschopnosti NLB vyvstávají dvě hlavní otázky, které se týkají: i) zavedení moderních struktur správy a řízení podniku a opatření, která zaručí, že jsou rozhodnutí NLB zaměřená na podnikání; a ii) přepracování úvěrových politik a procesů řízení rizik, a to zejména řízení rizik úvěrových.
(39)
Změny správy a řízení podniku uvedené v příloze se provedou v souladu se směrnicí o kapitálových požadavcích (8) a slovinskými vnitrostátními právními předpisy do tří měsíců od data přijetí tohoto rozhodnutí. Výsledné změny místních předpisů a vnitřních pravidel NLB se snaží zaručit, že správní rada NLB bude mít výlučné pravomoci a odpovědnost za řízení každodenní činnosti NLB, a to nezávisle a výhradně v zájmu banky. Proto se na vztah mezi bankou a jejími akcionáři, zejména Republikou Slovinsko, uplatní zásada obvyklých tržních podmínek. V tomto ohledu se Slovinsko zavazuje, že nebude zasahovat do jmenování členů dozorčí rady a výkonného vedení jinak než uplatňováním svých akcionářských práv podle běžného slovinského práva společností. NLB přidělí dvě třetiny křesel a hlasovacích práv v dozorčí radě a jejích výborech nezávislým odborníkům. NLB zavede opatření, jimiž zaručí nezávislé a objektivní fungování vnitřního auditu. NLB bude provádět obezřetnou a rozvážnou obchodní politiku, která bude usilovat o udržitelnost, a souběžně s tím uskuteční plánovaná opatření. NLB dále přezkoumá své politiky v oblasti pobídek a odměňování, aby zaručila, že nepodněcují k nepřiměřenému riskování, soustředí se na dlouhodobé a udržitelné cíle, jsou transparentní a v souladu s pokyny Evropského orgánu pro bankovnictví k politice a postupům odměňování ze dne 10. prosince 2010. Až do 31. prosince 2017 NLB omezí celkové odměny pro jakékoli členy rady a zaměstnance, kteří vykonávají zvláštní práci, v souladu s příslušnými pravidly stanovenými ve sdělení o bankovnictví z roku 2013 (9). Proměnlivé roční odměny správní rady a zaměstnanců, kteří vykonávají zvláštní práci v útvaru sjednávání obchodů (front office), se omezí na pět měsíčních mezd. Proměnlivé odměny zaměstnanců, kteří vykonávají zvláštní práci v jiných funkcích, se omezí na tři měsíční mzdy. Platba alespoň 50 % proměnné odměny se navíc rozloží na dobu tří let. Výsledkem bude, že do 31. prosince 2017 takovéto odměny nepřesáhnou patnáctinásobek průměrné slovinské mzdy nebo desetinásobek průměrné mzdy v NLB, přičemž se použije vyšší z obou hodnot.
(40)
NLB přepracuje své interní postupy stanovení cen a řízení rizik, a to tím, že provede řadu pravidel a opatření, jejichž výčet je podrobně popsán v příloze. Zejména se bude mít za to, že stanovení cen nových úvěrů je odpovídající, jestliže nový úvěr přispívá k dosažení kladné návratnosti kapitálu, a to alespoň v hodnotě […] (10) % v roce 2014, […] % v roce 2015, […] % v roce 2016 a […] % v roce 2017 v každém klientském vztahu za podmínek, které jsou dále upřesněny v příloze.
(41)
Aktiva NLB se rozdělí mezi kmenovou jednotku (přibližně 10,6 miliard EUR) a nekmenovou jednotku (přibližně 2 miliardy EUR). Souhrn znehodnocených aktiv, který je tvořen úvěry v selhání (v nominální částce 2,3 miliardy EUR) a seznamem akcií (v tržní hodnotě 94 milionů EUR), se v rámci opatření týkajícího se znehodnocených aktiv převede na společnost BAMC. NLB sníží bilanční sumu své skupiny z přibližně 17,9 miliard EUR v roce 2010 na [10-20] miliard EUR, a to do 31. prosince 2017.
(42)
Kromě státní podpory, kterou NLB obdržela v březnu 2011 a červenci 2012, stát v rámci plánu restrukturalizace předpokládá dodatečnou kapitálovou injekci ve výši 1,558 miliardy EUR. Tato třetí kapitalizace okamžitě zvýší poměr kmenového kapitálu tier 1 NLB podle nařízení o kapitálových požadavcích na 15 % a rovněž se bude zabývat očekávanými ztrátami. Proto zaručí, že NLB bude v průběhu celého období restrukturalizace dodržovat požadavky na regulační kapitál.
(43)
Budoucí podnikatelská strategie NLB se zaměří na hlavní trhy NLB pro maloobchodní činnosti, malé a střední podniky a vybrané podnikové činnosti. NLB má v souladu se strategií, která klade důraz na hlavní podnikatelské činnosti v hlavních regionech, v plánu výrazně snížit své podílové portfolio. V tomto ohledu plán restrukturalizace stanoví, že dojde k výraznému snížení vedlejších činností NLB, mezi něž patří prodej všech leasingových a faktoringových činností/činností týkajících se odkupu pohledávek a správa nemovitostí, prozatím bude také přerušena vedlejší činnost spočívající v poskytování nových úvěrů podnikovým klientům v zahraničí.
(44)
NLB omezí svoji úvěrovou činnost ve Slovinsku v těchto odvětvích (průměrné […] % snížení rizikově vážených aktiv v období od 31. prosince 2013 do 31. prosince 2017): i) podnikoví klienti v odvětví stavebnictví (rizikově vážená aktiva z […] milionů EUR k 31. prosinci 2013 na […] milionů EUR k 31. prosinci 2017); ii) podnikoví klienti v odvětví dopravy (rizikově vážená aktiva z […] milionů EUR k 31. prosinci 2013 na […] milionů EUR k 31. prosinci 2017); iii) finanční holdingy (rizikově vážená aktiva z […] milionů EUR k 31. prosinci 2013 na […] milionů EUR k 31. prosinci 2017).
(45)
V důsledku provedení plánu restrukturalizace, a zejména převodu znehodnocených aktiv na společnost BAMC klesnou celková aktiva NLB z 14,5 miliard EUR k 31. prosinci 2012 na [10-20] miliard EUR k 31. prosinci 2017 a rizikově vážená aktiva z 11,1 miliard EUR k 31. prosinci 2012 na [5-10] miliard EUR k 31. prosinci 2017.
(46)
Stávající portfolio NLB bude plně financováno až do data jeho smluvní splatnosti. Do budoucna NLB plánuje znovu se důrazně zaměřit na maloobchodní vklady, které tvoří její historický základ financování, ale také má v plánu získat diverzifikovanou velkoobchodní základnu financování. Poměry úvěrů k vkladům se zlepší ze 105 % v roce 2012 na [70-80] % k 31. prosinci 2017.
(47)
NLB také plánuje rozsáhlý program kontrol a snižování nákladů. Provozní náklady NLB dosáhly v roce 2012 368 milionů EUR na úrovni skupiny. NLB sníží své provozní náklady na úrovni skupiny (kromě jednorázových mimořádných nákladů, které se neopakují, tj. výdajů na restrukturalizaci) na [300-350] milionů EUR do 31. prosince 2014, [300-350] milionů EUR do 31. prosince 2015, na [250-300] milionů EUR do 31. prosince 2016 a na [200-250] milionů EUR do 31. prosince 2017.
(48)
NLB předpokládá, že do 31. prosince 2017 dosáhne návratnosti kapitálu po zdanění ve výši [5-10] %. Plán restrukturalizace obsahuje finanční prognózy na období 2013-2017, které naznačují, že k 31. prosinci 2017 bude poměr kmenového kapitálu tier 1 podle nařízení o kapitálových požadavcích činit [10-20] %. Zisky NLB po zdanění dosáhnou v roce 2017 [100-150] milionů EUR.
(49)
A konečně, Slovinsko sníží svůj akciový podíl v NLB […] („[…]“ do […]). Pokud Slovinsko neuzavře závazné prodejní a kupní smlouvy týkající se prodeje podílu akcií v NLB kromě […], Slovinsko a NLB udělí správci odprodeje výhradní pověření prodat […], […], […], […], […] a […].
4.2. SDÍLENÍ NÁKLADŮ
(50)
Plán restrukturalizace stanoví zákaz distribuce kupónů, dividend a zisků po celou dobu trvání plánu restrukturalizace do 31. prosince 2017.
(51)
Slovinsko se zavazuje, že se NLB během období restrukturalizace zdrží veškerých plateb na kapitálové nástroje, pokud tyto platby nebudou vycházet z právního závazku. Slovinsko se také zavazuje, že NLB tyto nástroje nesplatí ani zpětně neodkoupí bez předchozího souhlasu Komise. Uhradit lze kupóny na kapitálové nástroje v držení státu, pokud ovšem takové platby nejsou podnětem k výplatě kupónů jiným investorům, které by jinak nebyly povinné. Tento závazek nevyplácet kupóny během období restrukturalizace se nevztahuje na nově vydané nástroje (tedy nástroje vydané poté, co Komise přijme toto rozhodnutí), za předpokladu, že výplaty kupónů u takových nově vydaných nástrojů nevytvoří v okamžiku přijetí tohoto rozhodnutí právní závazek provést výplaty kupónů u cenných papírů NLB.
(52)
Stávající akcionáři NLB byli již vážně oslabeni první a druhou rekapitalizací v březnu 2011 a červenci 2012. Zbývající podřízené cenné papíry NLB představují částku 250 milionů EUR. Slovinsko se zavazuje, že předtím, než bude NLB poskytnuta jakákoli státní podpora (tj. třetí rekapitalizace a převod znehodnocených aktiv na společnost BAMC), NLB v plném rozsahu sníží hodnotu vlastního kapitálu akcionářů a nesplacených podřízených dluhů. Stát se tak stane jediným akcionářem NLB na rozdíl od doby před první státní rekapitalizací v březnu 2011, kdy držel 33,1 % akcií.
(53)
Slovinsko se zavazuje, že prodá podíly NLB ve společnostech vyjmenovaných v odstavci 3 přílohy, které k 31. prosinci 2012 představovaly celková aktiva v hodnotě [100-150] milionů EUR, a jejich dceřiné společnosti, které nepatří k hlavnímu oboru činnosti, uvedené v odstavci 4 přílohy, které k 31. prosinci 2012 představovaly celková aktiva v hodnotě [950-1 000] milionů EUR. NLB rovněž prodá všechny své podíly ve společných podnicích, které jsou uvedeny v odstavci 5 přílohy. Kromě toho NLB do […] uzavře […].
(54)
Každá případná rekapitalizace dceřiných společností ze strany NLB prostřednictvím kapitálových injekcí se upíše i) s 25 % slevou z ceny akcií - po úpravě vzhledem k „efektu zředění“ množstevně vyjádřené za pomoci obecně přijímaných tržních metod (11) - bezprostředně před ohlášením kapitálové injekce, nebo ii) za nejnižší cenu, za kterou ostatní akcionáři těchto dceřiných společností přispívají k rekapitalizaci. U nekótovaných subjektů se tržní hodnota akcií stanoví pomocí vhodné a obecně přijímané metody tržního oceňování. Pokud má taková kapitálová injekce podobu hybridních nástrojů, obsahují tyto nástroje alternativní mechanismus výplaty kupónu a ustanovení, kterým se určuje směnný kurz, podle nějž dojde k přeměně hybridního nástroje na vlastní kapitál s 25 % slevou z teoretické ceny bez upisovacího práva (stanovené analogicky jako v případě kapitálové injekce).
4.3. OPATŘENÍ TÝKAJÍCÍ SE NARUŠOVÁNÍ HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE
(55)
Aby se omezilo narušování hospodářské soutěže, hodlá NLB omezit své podnikatelské činnosti ve Slovinsku. NLB sníží svou bilanční sumu z přibližně 17,9 miliard EUR v roce 2010 na [10-20] miliard EUR, a to do 31. prosince 2017.
(56)
Závazky NLB zahrnují prodej bankovních podílů na strategických trzích. NLB prodá své […] do […]. Tímto prodejem se sníží vliv NLB […]. NLB také v plném rozsahu odprodá svůj akciový podíl v […], a to do […].
(57)
NLB omezí své úvěrové činnosti v odvětví stavebnictví, dopravy a finančních holdingů ve Slovinsku, a to tím, že v uvedených odvětvích od 31. prosince 2013 do 31. prosince 2017 omezí rizikově vážená aktiva v průměru o […] %. NLB ukončí podnikatelskou strategii spočívající v poskytování nových úvěrových činností podnikovým klientům v zahraničí.
(58)
NLB ukončí veškeré činnosti v oblasti leasingu, faktoringu a odkupu pohledávek, a to odprodejem dceřiných společností ve Slovinsku i v zahraničí.
(59)
NLB dodrží zákaz kuponů, zákaz dividend, zákaz akvizic a zákaz reklamy a agresivních obchodních praktik podle podmínek upřesněných v příslušných odstavcích přílohy.
(60)
Je zaveden mechanismus pro splácení jistiny, podle nějž NLB vyplatí svým akcionářům dividendy v letech 2015, 2016 a 2017 (12). Za účetní období let 2015 a 2016 vyplatí NLB buď i) 50 % kapitálu nad rámec použitelného požadavku na regulační kapitál podle evropských a slovinských právních předpisů (včetně pilíře 1 a 2), k němuž se přičte kapitálová rezerva ve výši 100 základních bodů, nebo ii) čistý příjem za příslušný rok, přičemž z těchto dvou možností se vyplatí částka, která je nižší. Za účetní období roku 2017 vyplatí NLB buď i) 100 % kapitálu nad rámec použitelného požadavku na regulační kapitál podle evropských a slovinských právních předpisů (včetně pilíře 1 a 2), k němuž se přičte kapitálová rezerva ve výši 100 základních bodů, nebo ii) čistý příjem za příslušný rok, přičemž z těchto dvou možností se vyplatí částka, která je nižší. Aniž jsou dotčeny pravomoci Slovinské banky jakožto orgánu bankovního dohledu nad NLB, výplata dividend se pozastaví, pokud by ohrozila platební schopnost banky v nadcházejících letech.
4.4. POPIS OPATŘENÍ TÝKAJÍCÍHO SE ZNEHODNOCENÝCH AKTIV
a. Cíl
(61)
Na NLB se uplatní opatření týkající se znehodnocených aktiv, které bude spočívat v převodu aktiv na společnost BAMC. Cílem uvedeného opatření je rozptýlit nejistotu ohledně budoucí hodnoty jejího portfolia problematických aktiv a zaručit, že se NLB bude soustředit na provádění plánu restrukturalizace.
b. Uspořádání a charakteristiky
(62)
Slovinsko zřídilo společnost BAMC, aby podporovala životaschopnost bankovního sektoru.
(63)
Všeobecným cílem společnosti BAMC je správa a řádný odprodej aktiv, která obdrží, a tím maximalizace objemu zpětně získaných prostředků z těchto aktiv. Touto činností BAMC přispívá k restrukturalizaci finančního systému a zároveň v co největším rozsahu minimalizuje využívání státních prostředků a brání narušování trhu.
(64)
BAMC může získat či pokrýt rizika, a to zejména z aktiv, cenných papírů, derivátů, práv a závazků vyplývajících ze schválených úvěrů či záruk se souvisejícím zajištěním. BAMC vyplatí NLB stanovenou převodní hodnotu prostřednictvím státem jištěných dluhových cenných papírů vydaných společností BAMC. Převodní hodnota aktiv převedených na společnost BAMC se bude rovnat jejich reálné ekonomické hodnotě, kterou stanoví odborníci Komise v souladu s pravidly státní podpory, nebo bude nižší.
c. Rozsah převodu znehodnocených aktiv a úvěrů
(65)
Převod se týká těchto kategorií aktiv:
a)
společností v konkurzním řízení zajištěných nemovitostmi;
b)
pohledávek týkajících se finančních holdingů, které mají být restrukturalizovány;
c)
jiných společností v konkurzním řízení;
d)
jiných pohledávek zajištěných nemovitostmi;
e)
finančních holdingů;
f)
stavebních společností;
g)
přepravních společností;
h)
jiných expozic v selhání.
(66)
Dne 17. května 2013 zaslalo Slovinsko Komisi předběžný seznam aktiv, která mají být převedena z NLB na společnost BAMC, a tato aktiva dosahují částky 1,9 miliardy EUR. Tento seznam byl od té doby aktualizován. Velikost portfolia, které má být převedeno, je 2,3 miliardy EUR nominální hodnoty u úvěrů a 94 milionů EUR tržní hodnoty u akcií.
(67)
V důsledku převodu aktiv se rizikově vážená aktiva NLB omezí o 1,4 miliardy EUR, a dojde tak k celkovému snížení kapitálových potřeb o 112 milionů EUR. Uvedené údaje byly vykázány v seznamu aktiv, která mají převedena na společnost BAMC, jenž byl dne 14. listopadu 2013 zaslán Komisi.
d. Metodika výpočtu převodní hodnoty
(68)
Převodní hodnota byla předběžně stanovena Slovinskou bankou v souladu s metodikou stanovenou v právních předpisech, jimiž se zřizuje společnost BAMC. Metodika je založena na posouzení čisté současné hodnoty budoucích peněžních toků. U velkých expozic bylo provedeno individuální posouzení budoucích peněžních toků, u malých expozic se uplatnil zjednodušený přístup, v němž je posouzení založeno na charakteristikách týkajících se pravděpodobnosti nesplacení úvěru a ztrátovosti ze selhání. Kromě toho se při výpočtu převodní hodnoty použily jako referenční hodnoty očekávané ztráty v rámci základního scénáře SB. Metodiku tohoto oceňování potvrdila zvláštní skupina tvořená slovinskými orgány a v postavení pozorovatelů také Komisí, ECB a Evropským orgánem pro bankovnictví.
(69)
U společností v úpadku a klasifikovaných úvěrů se budoucí peněžní toky určily podle tržní hodnoty zajištění a záruk. K posouzení hodnoty takového zajištění byly použity zprávy, které vypracovali nezávislí odborníci za posledních 12 měsíců.
(70)
Čistá současná hodnota budoucích peněžních toků se pak vypočetla za použití bezrizikových úrokových sazeb.
e. Převodní hodnota
(71)
Převodní hodnota aktiv NLB, kterou stanovilo Slovinsko, činí 617 milionů EUR u úvěrů (což se rovná 27 % jejich hrubé účetní hodnoty) a 94 milionů EUR u akcií. Slovinsko se zavázalo, že se převodní hodnota aktiv převedených na společnost BAMC bude rovnat jejich reálné ekonomické hodnotě, kterou stanoví odborníci Komise v souladu s pravidly státní podpory, nebo bude nižší.
(72)
Slovinské orgány poskytly analýzu, kterou vypracovala Slovinská banka a která potvrzuje podrobné výsledky a finanční účinky převodu aktiv z NLB na společnost BAMC.
f. Tržní cena
(73)
Slovinsko neposoudilo tržní hodnotu portfolia.
g. Nezávislé odborné poradenství ze strany Komise
(74)
Komise se při posuzování navržené metodiky a převodní ceny v souvislosti s reálnou ekonomickou hodnotou převáděných aktiv a množstevním vyjádřením tržní ceny těchto aktiv, jak stanoví sdělení o znehodnocených aktivech (13), které slouží jako referenční rámec pro měření, opírala o stanoviska nezávislých odborníků.
5. DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ
(75)
Dne 2. července 2012 Komise zahájila formální vyšetřovací řízení týkající se rekapitalizačních opatření a verze plánu restrukturalizace předložené Slovinskem, pokud jde o slučitelnost podpory na restrukturalizaci s vnitřním trhem.
(76)
V té době Komise vyjádřila pochybnosti o tom, zda verze plánu restrukturalizace NLB, kterou obdržela, zaručuje dlouhodobou životaschopnost a odpovídající sdílení nákladů a zda obsahuje opatření proti narušování hospodářské soutěže (14). Pokud jde o otázku životaschopnosti, Komise vyjádřila pochybnosti o tom, zda je rozhodovací proces v NLB v souladu s tržními standardy, a konkrétně o možných záležitostech správy a řízení podniku, které souvisejí se zasahováním státu jakožto hlavního akcionáře banky do každodenních činností (15).
6. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(77)
Od zúčastněných stran nebyly k formálnímu vyšetřovacímu řízení obdrženy žádné připomínky.
7. POSTOJ SLOVINSKA
(78)
Slovinsko souhlasí s tím, že první, druhá a třetí rekapitalizace a převod znehodnocených aktiv na společnost BAMC představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“). Slovinsko dále zastává názor, že uvedená opatření jsou slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU.
(79)
Slovinsko tvrdí, že plán restrukturalizace vyhovuje všem podmínkám stanoveným ve sdělení o restrukturalizaci (16), které je doplněno sdělením o bankovnictví z roku 2013.
(80)
Slovinsko zejména zastává názor, že plán restrukturalizace zaručuje obnovu dlouhodobé životaschopnosti NLB bez státních zdrojů, zajišťuje dostatečný vlastní příspěvek k nákladům na restrukturalizaci a omezuje narušení hospodářské soutěže. Aby se zaručilo obezřetné rozhodování při řízení činností banky, Slovinsko se zavázalo, že posílí správu a řízení NLB.
(81)
Seznam závazků poskytnutý Slovinskem je vymezen v příloze tohoto rozhodnutí. Aby se zaručilo, že budou závazky splněny, bude jmenován dohlížející správce. Kromě toho se Slovinsko zavázalo, že dodrží lhůtu pro definované odprodeje. Pokud není kterákoli ze lhůt pro odprodej, k jejímuž dodržení se Slovinsko zavázalo, dodržena, bude jmenován správce prodeje.
8. POSOUZENÍ
8.1. EXISTENCE A ČÁSTKA PODPORY
(82)
Komise již dospěla k závěru (17), že první a druhá rekapitalizace NLB představují státní podporu, což Slovinsko nezpochybňuje. Proto Komise v tomto oddíle pouze posoudí, zda dvě nová opatření (třetí rekapitalizace a převod znehodnocených aktiv na společnost BAMC) představují státní podporu.
(83)
Podle čl. 107 odst. 1 SFEU jsou podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem.
(84)
Jelikož třetí rekapitalizace v hodnotě 1,558 miliardy EUR bude poskytnuta přímo Republikou Slovinsko, Komise dospěla k závěru, že uvedené opatření vychází ze státních zdrojů.
(85)
Třetí rekapitalizace umožňuje NLB získat kapitál v situaci finanční a hospodářské krize, v níž by bylo vzhledem k vysoké nejistotě, která obklopuje slovinský bankovní sektor, nemožné získat takový kapitál na trhu. Komise se proto domnívá, že třetí rekapitalizace by nebyla poskytnuta žádným investorem v rámci tržního prostředí. Třetí rekapitalizaci je proto třeba vnímat tak, že NLB poskytuje výhodu. Tato výhoda je navíc selektivní, jelikož zvýhodňuje pouze jedinou banku.
(86)
Vzhledem k tomu, že NLB je a bude aktivní ve finančním sektoru, který je otevřen intenzivní mezinárodní konkurenci, jakákoli výhoda poskytnutá bance ze státních zdrojů může ovlivnit obchod uvnitř Unie a narušit hospodářskou soutěž. Třetí rekapitalizace proto představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(87)
Prvek podpory v rámci třetí rekapitalizace činí 1,558 miliardy EUR.
(88)
Pokud jde o převod znehodnocených aktiv na společnost BAMC, Komise má za to, že opatření využívá státní zdroje. Slovinsko zřídilo společnost BAMC, aby podpořilo stabilitu bankovního sektoru, a pomohlo tak bankám v potížích převést jejich riziková aktiva z rozvahy za cenu nad současnou tržní hodnotou. Tyto převody aktiv z NLB na společnost BAMC omezí ztrátu, kterou by jinak banka musela přijmout, aby očistila svoji rozvahu a provedla plán restrukturalizace.
(89)
Aby bylo možné posoudit, zda při převodu znehodnocených aktiv na společnost BAMC existuje podpora, odborníci Komise nezávisle stanovili současnou tržní hodnotu portfolia, které má být převedeno, jakož i reálnou ekonomickou hodnotu, která bude zároveň představovat cenu, za kterou budou aktiva převedena. Jelikož převodní hodnota portfolia je vyšší než současná tržní hodnota, představuje opatření pro NLB výhodu.
(90)
Tato výhoda posiluje postavení NLB ve srovnání s postavením jejích konkurentů ve Slovinsku a v jiných členských státech, které tutéž státní podporu nepřijímají. Je proto třeba mít za to, že opatření může narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy, a to rovněž proto, že NLB je a bude aktivní ve finančním sektoru, který je otevřen intenzivní mezinárodní konkurenci.
(91)
Pokud jde o částku podpory v rámci převodu znehodnocených aktiv na společnost BAMC, je třeba poznamenat, že poznámka pod čarou č. 2 v odst. 20 písm. a) sdělení o znehodnocených aktivech definuje částku podpory v rámci opatření na záchranu aktiv jako rozdíl mezi převodní hodnotou aktiv a tržní cenou. Převodní cena je 617 milionů EUR, zatímco tržní cena se odhaduje na 486 milionů EUR. Podpora poskytnutá NLB v důsledku převodu znehodnocených aktiv na společnost BAMC činí 130 milionů EUR.
(92)
Celková podpora poskytnutá NLB prostřednictvím první, druhé a třetí rekapitalizace a převodu znehodnocených aktiv na společnost BAMC tudíž dosahuje částky 2,321 miliardy EUR, což představuje 20 % rizikově vážených aktiv NLB k prosinci 2012.
8.2. SLUČITELNOST PODPORY
8.2.1. Právní základ pro posouzení slučitelnosti
(93)
Ustanovení č. 107 odst. 3 písm. b) SFEU zmocňuje Komisi, aby podporu považovala za slučitelnou s vnitřním trhem, pokud má „napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“. Komise uznala, že světová finanční krize může být příčinou vážné poruchy v hospodářství členského státu a že opatření, která podporují banky, mají potenciál takovou poruchu napravit. Toto tvrzení bylo následně podrobně popsáno a rozvedeno v šesti sděleních o krizi (18), jakož i ve sdělení o bankovnictví z roku 2013.
(94)
Sdělení o bankovnictví z roku 2013 se vztahuje na opatření státní podpory oznámená dne 1. srpna a později. V případě NLB Slovinsko oznámilo dodatečnou státní podporu ve formě kapitálových injekcí a snížení kapitálových požadavků po 1. srpnu 2013. Na posouzení slučitelnosti plánu restrukturalizace NLB se proto vztahují ustanovení sdělení o bankovnictví z roku 2013.
(95)
Řada případů, kdy Komise schválila opatření přijatá slovinskými orgány na boj proti finanční krizi (19), potvrzuje, že slovinské hospodářství je vážně narušeno. Proto je právním základem pro posouzení slučitelnosti všech opatření, na která se vztahuje plán restrukturalizace (konkrétně první, druhá a třetí rekapitalizace a převod znehodnocených aktiv na BAMC), čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU.
(96)
Pokud jde konkrétně o slučitelnost převodu znehodnocených aktiv na BAMC, Komise posuzuje toto opatření s ohledem na sdělení o znehodnocených aktivech, které bylo upraveno sdělením o bankovnictví z roku 2013.
(97)
Pokud jde o slučitelnost podpory na restrukturalizaci poskytnuté NLB, Komise ji posuzuje na základě plánu restrukturalizace s ohledem na sdělení o restrukturalizaci doplněné sdělením o bankovnictví z roku 2013.
8.2.2. Slučitelnost se sdělením o znehodnocených aktivech, které bylo upraveno a doplněno sdělením o bankovnictví z roku 2013
(98)
Pokud jde o slučitelnost podpory, která byla NLB poskytnuta ve formě převodu znehodnocených aktiv na společnost BAMC, Komise musí toto opatření posoudit na základě sdělení o znehodnocených aktivech, upraveného a doplněného sdělením o bankovnictví z roku 2013. Sdělení o znehodnocených aktivech definuje opatření na záchranu aktiv jako jakákoli opatření, která „osvobozují banky, které jsou příjemci této podpory, od povinnosti vykázat buď ztrátu nebo vytvořit rezervu pro případné ztráty vyplývající ze znehodnocených aktiv (nebo jim za to poskytnou kompenzaci) a/nebo uvolňují regulační kapitál k jinému použití“, a stanoví kritéria pro slučitelnost takovýchto opatření s vnitřním trhem. Tato kritéria zahrnují: i) způsobilost aktiv k poskytnutí podpory; ii) transparentnost a poskytování informací o znehodnocení aktiv; iii) správu aktiv; iv) správný a koherentní přístup k oceňování aktiv; a v) vhodnost protiplnění a sdílení nákladů.
Způsobilost aktiv k poskytnutí podpory
(99)
Pokud jde o způsobilost aktiv, oddíl 5.4 sdělení o znehodnocených aktivech uvádí, že záchrana aktiv vyžaduje, aby byla jasně určena znehodnocená aktiva, a že se na způsobilost vztahují určitá omezení, aby byla zaručena slučitelnost.
(100)
Sdělení o znehodnocených aktivech však dále stanoví, že je třeba nalézt rovnováhu mezi splněním cíle okamžité finanční stability a nutností zajistit návrat k normálnímu fungování trhu, což by svědčilo ve prospěch pružnosti při určování tříd aktiv. Sdělení o znehodnocených aktivech označuje za způsobilá aktiva ta, která způsobila finanční krizi (výslovně zmiňuje cenné papíry vystavené na tzv. americké hypotéky), především však umožňuje rozšířit možnost poskytnutí podpory „na přesně definované kategorie aktiv odpovídající této systémové hrozbě, a to na základě řádného zdůvodnění a bez kvantitativních omezení“.
(101)
Pokud jde o stávající případ, opatření týkající se znehodnocených aktiv se zaměřuje na aktiva v selhání, jež zejména souvisejí se stavebními společnostmi, přepravními společnostmi a finančními holdingy, nebo na aktiva v selhání zajištěná nemovitostmi. Uvedená odvětví byla v jádru potíží NLB, které byly spojeny s rozsáhlými portfolii úvěrů v selhání (41 % úvěrů v selhání u finančních holdingů a 74 % u stavebních společností). Portfolio, které má být převedeno, představuje více než polovinu znehodnocených aktiv vedených v účetnictví NLB d.d. k 31. prosinci 2012. Tato aktiva jsou proto v souladu s kritérii způsobilosti k poskytnutí podpory podle sdělení o znehodnocených aktivech.
Transparentnost a poskytování informací
(102)
Pokud jde o transparentnost a poskytování informací, oddíl 5.1 sdělení o znehodnocených aktivech vyžaduje úplnou transparentnost ex ante a také to, aby banky způsobilé k poskytnutí podpory poskytly úplné informace o znehodnocení aktiv, která mají být předmětem opatření na záchranu, a to na základě přiměřeného ocenění, potvrzeného nezávislými odborníky a schváleného příslušným orgánem dohledu. Sdělení o znehodnocených aktivech vyžaduje, aby před vládní intervencí byly zveřejněny informace a byla oceněna aktiva.
(103)
Počáteční ocenění aktiv provedla Slovinská banka. Zaprvé, Slovinská banka také 10. května 2013 zveřejnila zátěžový test, z nějž byly patrné kapitálové dopady převodu aktiv ze tří hlavních slovinských bank na společnost BAMC. Zadruhé, dne 4. prosince 2013 byly zveřejněny výsledky přezkumu kvality aktiv/zátěžového testu provedeného nezávislými odborníky, z nichž je patrný nedostatek kapitálu slovinských bank v rámci zátěžového scénáře. Byly jasně určeny třídy aktiv, která mají být převedena, a převod se uskuteční pouze na základě metodiky oceňování schválené Slovinskou bankou. Členský stát tak zajistil dostatečnou transparentnost a zveřejnění informací o všech znehodnocených aktivech NLB, která mají být převedena na společnost BAMC. Zejména byl externími odborníky proveden přezkum kvality aktiv/zátěžový test, který stanovil, kolik kapitálu bance chybí.
Obhospodařování aktiv
(104)
Pokud jde o obhospodařování aktiv, oddíl 5.6. sdělení o znehodnocených aktivech stanoví, že je nezbytné zajistit jasné funkční a organizační oddělení mezi bankou, která je příjemcem podpory, a jejími znehodnocenými aktivy, zejména pokud jde o členy vedení, zaměstnance a zákazníky. Sdělení v tomto ohledu stanoví, že by taková opatření měla bance umožnit zaměřit se na obnovu životaschopnosti, rovněž by měla zamezit střetu zájmů.
(105)
Aktiva bude obhospodařovat společnost BAMC, která je na NLB zcela nezávislá. Proto lze vyvodit závěr, že samostatné obhospodařování aktiv je v souladu s požadavky sdělení o znehodnocených aktivech.
Oceňování
(106)
Oddíl 5.5 sdělení o znehodnocených aktivech poznamenává, že správný a koherentní přístup k oceňování aktiv má klíčový význam pro to, aby se předešlo nežádoucímu narušení hospodářské soutěže. Hlavním cílem oceňování je stanovit reálnou ekonomickou hodnotu aktiv. Tato hodnota představuje referenční úroveň v tom smyslu, že převod znehodnocených aktiv za tuto hodnotu je znamením slučitelnosti podpory - vytváří účinek v podobě snížení kapitálových požadavků, neboť přesahuje současnou tržní hodnotu, zároveň však udržuje částku podpory na nezbytném minimu.
(107)
Slovinská banka posoudila portfolio a Komise společně s externími odborníky podrobně zkontrolovala ocenění a obecnou metodiku, o kterou se opírá, aby byl zaručen jednotný přístup na úrovni EU.
(108)
Byly vyvozeny tyto závěry:
i)
materiály, které předložila NLB, obsahují podrobnou analýzu, která splňuje vysoké kvalitativní normy;
ii)
pro portfolio převáděné na společnost BAMC by byl vhodný přístup založený na ohodnocení, který využívá ohodnocení NLB a aktualizované údaje z finančních rozvah;
iii)
odhadovaná reálná ekonomická hodnota portfolia podnikových úvěrů NLB se podle komparativní zátěžové metody pohybuje okolo 60,2 % hrubé expozice s chybovým rozpětím +/- 5 %. Komparativní zátěžová metoda uplatňuje zátěž na úroveň rezerv určenou v rámci přezkumu kvality aktiv. Komise a její externí odborníci provedli kalibraci této zátěžové úrovně pomocí rozhodovací praxe. Úroveň reálné ekonomické hodnoty, jak ji odhadli odborníci, odkazuje na portfolio podnikových úvěrů NLB, které je větší než portfolio, jež bylo s konečnou platností určeno pro převod na BAMC. Proto nelze tento odhad použít jako zástupnou hodnotu pro posouzení reálné ekonomické hodnoty portfolia, které má být převedeno na BAMC.
(109)
Na základě těchto prvků Komise posoudila reálnou ekonomickou hodnotu portfolia. Pro účely posouzení Komise rozlišila dvě kategorie úvěrů: úvěry podnikům s nepřetržitým trváním na jedné straně a úvěry na restrukturalizaci úvěrů a nesplacené úvěry na straně druhé. Reálná ekonomická hodnota akcií byla posouzena samostatně.
(110)
U úvěrů podnikům s nepřetržitým trváním Komise na doporučení externích odborníků uplatnila přístup založený na ohodnocení. Na základě současného ohodnocení NLB a aktualizovaných finančních informací o expozici Komise určila pravděpodobnost nesplacení úvěru. Poté byla posouzena ztrátovost ze selhání podle podrobné analýzy zajištění, a to na základě stávající úvěrové dokumentace nebo předběžného přezkumu kvality úvěrů.
(111)
U úvěrů na restrukturalizaci úvěrů a na nesplacené expozice se Komise soustředila na analýzu zajištění, aby mohla posoudit hodnotu, kterou je třeba získat zpět v rámci likvidace, přičemž použila obezřetné předpoklady hodnoty zajištění a faktoringu ve výsledcích přezkumu kvality aktiv/zátěžového testu.
(112)
U akcií Komise přezkoumala zprávy o oceňování předložené Slovinskem, aby mohla posoudit, zda jsou vykázané tržní hodnoty v souladu s tržními kotacemi kótovaných společností a zda je metodika oceňování použitá u nekótovaných společností v souladu s tržními normami.
(113)
Komise dospěla k závěru, že reálná ekonomická hodnota úvěrového portfolia je 617 milionů EUR pro nominální částku 2,3 miliardy EUR a že reálná ekonomická hodnota akciového portfolia je 94 milionů EUR. Plán restrukturalizace stanoví, že aktiva budou převedena na společnost BAMC v reálné ekonomické hodnotě.
(114)
Pokud jde o tržní hodnotu, Komise používá metodu rozšířeného pokrytí, aby posoudila současnou tržní hodnotu v době převodu. Na tomto základě se tržní hodnota portfolia odhaduje na 486 milionů EUR u úvěrů a 94 milionů EUR u akcií.
(115)
Částka podpory je tudíž rozdílem mezi převodní hodnotou a tržní hodnotou a činí 130 milionů EUR.
Sdílení nákladů a odměňování
(116)
Pokud jde o sdílení nákladů, oddíl 5.2 sdělení o znehodnocených aktivech opakuje obecnou zásadu, že by banky měly nést v maximálním rozsahu ztráty spojené se znehodnocenými aktivy, aby se zajistila rovnocenná odpovědnost akcionářů a rovnocenné sdílení nákladů. Aktiva by proto měla být převedena za cenu, která odpovídá jejich reálné ekonomické hodnotě nebo je nižší.
(117)
Slovinsko se zavazuje, že dodrží převodní cenu aktiv na úrovni jejich reálné ekonomické hodnoty nebo na úrovni nižší, a proto je v souladu se sdělením o znehodnocených aktivech.
Závěr o opatření týkajícím se znehodnocených aktiv
(118)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem má Komise za to, že převod znehodnocených aktiv na společnost BAMC splňuje všechny podmínky a požadavky sdělení o znehodnocených aktivech, upraveného a doplněného sdělením o bankovnictví z roku 2013.
8.2.3. Slučitelnost se sdělením o restrukturalizaci doplněným sdělením o bankovnictví z roku 2013
(119)
Podle bodu 31 sdělení o bankovnictví z roku 2013 plán restrukturalizace zahrnující podporu na restrukturalizaci bude s výjimkou požadavků na navýšení kapitálu a sdílení nákladů i nadále posuzován na základě sdělení o restrukturalizaci.
(120)
Podle sdělení o restrukturalizaci a sdělení o bankovnictví z roku 2013 musí z restrukturalizačního plánu pro zvýhodněnou finanční instituci zaprvé plynout, že je schopna obnovit svoji dlouhodobou životaschopnost. Zadruhé, podpora musí být omezena na nezbytné minimum a akcionáři a podřízení věřitelé se musí co nejvíce podílet na snížení nedostatku kapitálu. Zatřetí, musí být přijata opatření, aby se omezila narušení hospodářské soutěže skrze umělou podporu tržní síly zvýhodněné finanční instituce a aby byla zaručena existence bankovního sektoru, jehož fungování je určováno hospodářskou soutěží. Dále je třeba zvážit otázky kontroly a procesní aspekty.
i) Obnovení dlouhodobé životaschopnosti
(121)
Jak stanoví sdělení o restrukturalizaci, členské státy musí předložit komplexní plán restrukturalizace, z něhož bude patrné, jak banka v přiměřené lhůtě a nejdéle do pěti let obnoví dlouhodobou životaschopnost bez státní podpory. Dlouhodobé životaschopnosti je dosaženo, je-li banka schopna soutěžit na kapitálovém trhu na základě svých vlastních schopností a v souladu s požadavky vyplývajícími z příslušných právních předpisů. Aby toho banka dosáhla, musí být - s přihlédnutím ke svému rizikovému profilu - schopna pokrýt veškeré své náklady a zajistit přiměřenou návratnost vlastního kapitálu. Obnovení životaschopnosti banky by mělo vycházet hlavně z interních opatření a mělo by být založeno na hodnověrném plánu restrukturalizace.
(122)
Z plánu restrukturalizace NLB na období do 31. prosince 2017 je patrné, že na konci tohoto období restrukturalizace dojde k obnovení životaschopnosti. To bude podle očekávání způsobeno zlepšením kvality portfolia a sníženou potřebou dodatečného znehodnocování aktiv a vytváření rezerv. Obnovení životaschopnosti bude také dosaženo očištěním rozvahy NLB v důsledku plánovaného převodu aktiv v selhání na společnost BAMC. NLB bude rovněž těžit ze zlepšení provozní účinnosti, což bude výsledkem opatření ke snížení nákladů a stabilizace příjmu. Aby se zaručila životaschopnost bank po zohlednění převodu aktiv v selhání na společnost BAMC, vychází plán restrukturalizace z předpokladu, že v roce 2013 dojde k rekapitalizaci státem ve výši 1,558 miliardy EUR a k úplnému odpisu podřízených dluhopisů a vlastního kapitálu akcionářů ve výši 250 milionů EUR.
(123)
Bod 10 sdělení o restrukturalizaci vyžaduje, aby navrhované restrukturalizační opatření napravilo slabé stránky subjektu. Plán restrukturalizace nejprve vysvětluje příčiny potíží NLB. Úvěrové portfolio NLB bylo vážně zasaženo během krize a došlo ke vzniku značných ztrát ze znehodnocení.
(124)
Růst portfolia úvěrů byl financován velkoobchodním trhem, což vedlo k prudkému nárůstu poměru úvěrů ke vkladům (ze 74 % v roce 2002 na 137 % v roce 2009). Mezitím banka dostatečně neposílila svoji kapitálovou základnu a před začátkem krize se výrazně se spoléhala na hybridní nástroje.
(125)
Před krizí NLB akumulovala expozice do stavebnictví, developerských společností a finančních holdingů, kvalita souvisejícího řízení rizik však zaostávala. Když propukla krize a ekonomika se zpomalila, ukázalo se, že akumulace špatných úvěrů má katastrofální následky. V roce 2008 skončil národní program výstavby silnic a prudce poklesla domácí poptávka po nemovitostech. Většina slovinských společností byla vysoce zadlužená a pod tlakem v důsledku zhoršení hospodářské situace, znehodnocení aktiv a zásob a sníženého přístupu k úvěrům. Kombinace vážného zhoršení hospodářské situace a špatného rámce pro řízení rizik vedla k nárůstu úvěrů v selhání. Úvěry v selhání k 30. září 2012 dosáhly 29 % hrubých úvěrů pro NLB, nejhorší byla situace v odvětví stavebnictví (74 %). Ztráty po zdanění tak dosáhly částky 87 milionů EUR v roce 2009, 202 milionů EUR v roce 2010, 240 milionů EUR v roce 2011 a 273 milionů EUR v roce 2012.
(126)
Jednou z příčin problémů banky byla také slabá pravidla správy a řízení společnosti a výsledný vliv státu na každodenní činnosti banky.
(127)
Aby se zajistilo obnovení dlouhodobé životaschopnosti, je třeba vyřešit pět hlavních otázek. Zaprvé je třeba posílit správu a řízení banky, aby se zaručilo, že vedení banky přijímá výhradně obchodní rozhodnutí, která jsou ekonomicky odůvodněná, a že stát nebude ovlivňovat každodenní činnosti banky. Zadruhé, banka musí zlepšit své politiky tvorby cen a rámec pro řízení rizik, aby byly zachovány marže a minimalizovány ztráty. Zatřetí, NLB musí očistit svoji rozvahu a snížit expozici problematickým odvětvím, ať už prostřednictvím řádné tvorby rezerv a omezením pákového efektu problematických aktiv, nebo převedením problematických úvěrů na společnost BAMC. Za čtvrté, banka musí opravit strukturu své rozvahy rekapitalizací a posílením vkladové základny nebo snížením pákového poměru. A za poslední, banka musí zlepšit svoji provozní účinnost, aby zabezpečila dostatečnou úroveň ziskovosti.
a. Posílení rámce pro správu a řízení společností
(128)
Závazky zaručí nezávislost správní rady a také to, že vedení stanoví úvěrová kritéria. Tyto závazky zaručí, že stanovení cen úvěrů vychází z politiky tvorby cen, která stanoví minimální pravidla týkající návratnosti kapitálu pro všechny úvěry, a tím omezuje možnost, aby banka pod tlakem vnějších vlivů poskytovala úvěry pod tržní cenou.
(129)
Závazky podle všeho řádně řeší a napravují hlavní slabé stránky správy a řízení NLB. Vymezují odpovídající ochranná opatření, aby se zabránilo střetu zájmů a zaručilo, že strategie a rozhodnutí jsou zaměřené na podnikání a že nejsou ovlivňovány žádnými jinými cíli kromě maximalizace hodnoty a nepodléhají nepatřičnému vnějšímu vlivu. Díky plánovaným změnám správy a řízení bude banka odolnější vůči vnějšímu vlivu a zároveň zavede větší tržní disciplínu tím, že posílí kontrolu a zvýší transparentnost rozhodnutí v oblasti řízení.
(130)
NLB dále přezkoumá své politiky v oblasti pobídek a odměňování, aby zaručila, že nepodněcují k nepřiměřenému riskování a soustředí se na dlouhodobé a udržitelné cíle. Kromě toho až do 31. prosince 2017 omezí celkové odměny pro jakékoli členy rady a zaměstnance, kteří vykonávají zvláštní práci, v souladu s body 37 až 39 sdělení o bankovnictví z roku 2013, čímž se usnadní včasné provedení plánu restrukturalizace.
(131)
Kromě toho se Slovinsko zavazuje, že do […] odprodá svůj podíl akcií v NLB ve výši […] % investorovi, který je nezávislý a nemá žádnou vazbu na Republiku Slovinsko. Tímto odprodejem se výrazně sníží vnější vliv na řízení a podnikatelské činnosti banky.
b. Posílení politik tvorby cen a rámce pro řízení rizik
(132)
NLB posílí své politiky tvorby cen a rámec pro řízení rizik, a to zejména prostřednictvím řady pravidel a opatření, která mají chránit nejlepší obchodní zájmy banky. Tato opatření zahrnují odbornou přípravu zaměstnanců, získávání klientů, tvorbu cen nových produktů a přezkum procesu týkajícího se úvěrového rizika.
(133)
Zejména stanovení cen nových úvěrů povede do 31. prosince 2017 k dosažení kladné návratnosti kapitálu, a to alespoň v hodnotě […] % v každém klientském vztahu. Tvorba cen bude odstupňovaná, začne na […] % návratnosti kapitálu v každém klientském vztahu v roce 2014 a do 31. prosince 2017 dosáhne […] %.
(134)
Výsledné zlepšení politiky tvorby cen NLB a rámce pro řízení rizik je vhodné a nezbytné, aby bylo možné provádět přísnější úvěrové politiky u nových úvěrů a konzervativnější politiku tvorby rezerv. Tyto reformy řeší slabiny NLB, které byly příčinou nízké kvality jejího úvěrového portfolia, nadměrné úrovně úvěrů v selhání a vysokých úvěrových nákladů. Tím, že se tato opatření zaměřují na příčiny nízké ziskovosti, přispívají k dlouhodobé životaschopnosti NLB.
(135)
Plán restrukturalizace obsahuje také organizační oddělení vedlejších činností od hlavních činností NLB. Díky této reorganizaci bude NLB schopna zefektivnit své hlavní činnosti. Oddělení činností rovněž umožní zaujmout specializovanější přístup k ukončení vedlejších činností banky a k řízení jejích aktiv v selhání tak, aby se maximalizovala hodnota zpětně získaných prostředků.
c. Přesunutí těžiště podnikání na méně riskantní činnosti
(136)
Na základě plánu restrukturalizace se rizikově vážená aktiva NLB zvýší z 11,1 miliard EUR k 31. prosinci 2012 na [5-10] miliard EUR k 31. prosinci 2017. Omezením rizikově vážených aktiv, a to zejména v nejproblematičtějších odvětvích banky, tedy u finančních holdingů, přepravních společností a stavebních společností, se zaručí, že se během období restrukturalizace sníží riziko spojené s těmito expozicemi.
(137)
NLB převede portfolio znehodnocených aktiv v hodnotě 2,3 miliardy EUR na společnost BAMC, což jí umožní, aby se zaměřila na správu funkčních úvěrů a zároveň uvolnila zdroje na to, aby vyřešila otázky zbývajících úvěrů v selhání.
(138)
V budoucí strategii NLB znovu zaměří své činností na konzervativnější podnikání v hlavních segmentech bankovnictví, tedy na maloobchodní bankovnictví, bankovnictví pro malé a střední podniky a pro vybrané podniky ve Slovinsku. Tohoto vývoje bude dosaženo značným odprodejem a snížením vedlejších činností, čímž se uvolní zdroje na činnosti hlavní.
d. Oprava struktury rozvahy
(139)
NLB již od státu obdržela kapitálové injekce, a to v březnu 2011 a červenci 2012. Společně s dodatečnou třetí rekapitalizací je NLB schopna splnit kapitálové požadavky Slovinské banky, což jí umožňuje obnovit životaschopnost.
(140)
Částka třetí rekapitalizace zohledňuje potřeby banky, které vyplývají z přezkumu kvality aktiv/zátěžového testu. Bezprostředně po rekapitalizaci dosáhne poměr kmenového kapitálu tier 1 podle nařízení o kapitálových požadavcích 15 % a do 31. prosince 2017 dosáhne úrovně [10-20] %, což výrazně přesahuje kapitálové požadavky stanovené Slovinskou bankou, podle nichž je třeba, aby poměr kmenového kapitálu tier 1 podle nařízení o kapitálových požadavcích činil 9 %.
(141)
NLB navíc očistí svoji rozvahu tím, že převede značné portfolio aktiv v selhání a znehodnocených aktiv na společnost BAMC.
(142)
NLB posílí svůj profil financování snížením financování svých dceřiných společností v rámci skupiny, odprodejem vedlejších činností a opětovným důrazem na svoji historickou základnou financování, kterou tvoří maloobchodní vklady. Poměry úvěrů k vkladům se zlepší ze 105 % v roce 2012 na [70-80] % k 31. prosinci 2017.
e. Obnovení dlouhodobé ziskovosti
(143)
Obnovení dlouhodobé ziskovosti bude výsledkem přesunutí strategického důrazu banky na její hlavní základní bankovní činnosti, tedy na maloobchodní bankovnictví, bankovnictví pro malé a střední podniky a bankovnictví pro vybrané podniky ve Slovinsku, což bance umožní splnit cíle týkající se návratnosti kapitálu.
(144)
Banka zlepší své čisté úrokové rozpětí tím, že zaručí, že bude stanovena odpovídající cena nových úvěrů. Stanovení cen nových úvěrů zejména přispěje k dosažení kladné návratnosti, a to alespoň ve výši […] % v roce 2014, […] % v roce 2015, […] % v roce 2016 a […] % v roce 2017 v každém klientském vztahu.
(145)
NLB bude také dokumentovat všechna restrukturalizační rozhodnutí. Do dokumentace začlení srovnání s alternativními řešeními, např. výkonem zajištění a ukončením účasti. NLB prokáže, že zvolila řešení, které maximalizuje čistou současnou hodnotu banky.
(146)
NLB také plánuje rozsáhlý program snižování nákladů, konkrétně prostřednictvím významné konsolidace svých podnikatelských prostor a sítě poboček a snížením počtu zaměstnanců, jakož i zlepšením provozní účinnosti, snahou o to, aby klienti byli získáváni s ohledem na rizika a důrazem na ziskovost, a optimalizací nákladů spojených s likviditou a jiných nákladů. Plán restrukturalizace předpokládá, že výsledkem bude snížení poměru nákladů a zisků na méně než 60 % ve srovnání s úrovněmi, jichž banka dosahovala před krizí. Do 31. prosince 2017 dosáhne NLB návratnosti kapitálu po zdanění ve výši [5-10] % a poměru kmenového kapitálu tier 1 podle nařízení o kapitálových požadavcích ve výši [10-20] %. Zisky NLB po zdanění dosáhnou v roce 2017 částky [100-150] milionů EUR.
(147)
Očekává se, že se postupem času souběžně s prováděním plánu restrukturalizace sníží tok znehodnocených aktiv. Banka bude mít díky převodu znehodnocených aktiv na společnost BAMC, závazkům týkajícím se řízení úvěrového rizika a restrukturalizaci úvěrů v selhání, které setrvávají v jejích portfoliích, tak, aby se maximalizovala jejich čistá současná hodnota pro banku, jakož i díky dalším opatřením, která posilují rámec banky pro řízení rizik, zdravější profil úvěrového rizika.
(148)
Komise se proto domnívá, že plán restrukturalizace může obnovit dlouhodobou životaschopnost NLB.
ii) Vlastní příspěvek a sdílení nákladů
(149)
Sdělení o restrukturalizaci doplněné sdělením o bankovnictví z roku 2013 stanoví, že by příjemce podpory měl poskytnout přiměřený příspěvek, aby se podpora omezila na minimum a aby se omezilo narušení hospodářské soutěže a morální hazard. Za tímto účelem stanoví, že i) by měly být omezeny jak restrukturalizační náklady, tak výše podpory a že ii) by mělo v co největší míře docházet ke sdílení nákladů stávajícími akcionáři a podřízenými věřiteli.
(150)
Poté, co jsou ztráty nejprve absorbovány vlastním kapitálem, budou součástí odpovídajícího sdílení nákladů obvykle příspěvky ze strany držitelů hybridního kapitálu a držitelů podřízeného dluhu. Držitelé hybridního kapitálu a držitelé podřízeného dluhu musí poskytovat příspěvky, aby se v co největší míře snížil nedostatek kapitálu. Takovéto příspěvky mohou mít formu buď převodu na kmenový kapitál tier 1 (20), nebo snížení účetní hodnoty jistiny nástrojů. V každém případě musí být v rozsahu povoleném právními předpisy zabráněno odlivu hotovosti od příjemce k držitelům těchto cenných papírů.
(151)
Plán restrukturalizace neobsahuje žádné prvky, které by naznačovaly, že podpora přesahuje prostředky nutné k pokrytí nákladů vyplývajících z obnovení životaschopnosti NLB. Nedostatek kapitálu, který je třeba třetí rekapitalizací pokrýt, byl určen na základě přezkumu kvality aktiv/zátěžového testu. Odhad této kapitálové injekce vychází zejména z hodnocení aktiv, z nějž vyplývá, že je tato úroveň nutná a dostatečná k překonání zátěžové situace. Přezkum kvality aktiv/zátěžový test vnesl více jistoty do otázky, jaká úroveň kapitálu je zapotřebí. Částka třetí rekapitalizace umožňuje bance splnit požadavky na regulační kapitál a tržní očekávání. Kromě toho bude zaveden mechanismus pro splácení jistiny, aby se omezilo hromadění nadbytečného kapitálu v NLB, podle nějž bude NLB muset vyplatit dividendy za účetní období let 2015, 2016 a 2017, které se vypočtou na základě rostoucího procentního podílu veškerého nadbytečného kapitálu. Mechanismus pro splácení jistiny zaručuje, že množství kapitálu, které přesahuje minimální požadavky na regulační kapitál, bance nedovolí, aby zahájila nové podnikatelské činnosti dříve, než státu splatí podporu, kterou jí poskytl.
(152)
Aby mohla NLB d.d. získat dividendy od svých dceřiných společností a aby se zabránilo hromadění likvidity, mohou tyto dceřiné společnosti bez ohledu na zákaz dividend vyplácet dividendy. Tyto společnosti mohou dividendy vyplácet, jestliže je NLB d.d. - přímo či nepřímo - většinovým akcionářem a všichni externí akcionáři drží v dané společnosti dohromady méně než [10-20] % akcií a hlasovacích práv. Komise se domnívá, že možnost, aby dceřiné společnosti takto vyplácely dividendy NLB d.d., přispívá k udržení výše podpory na nezbytném minimu, zajistí odpovídající stupeň pružnosti pro účinnou správu konsolidovaného kapitálu a likvidity NLB a usnadní splácení podpory. Skutečnost, že v důsledku toho by část dividend obdrželi také menšinoví akcionáři dceřiných společností, představuje ve srovnání s těmito přínosy přiměřený vedlejší účinek, zejména vezme-li se v úvahu poměrně malé množství dividend, které bude nakonec možné vyplatit všem ostatním akcionářům kromě NLB d.d. a které nepřesáhne více než jednu desetinu množství dividend, které bude nakonec možné splatit NLB d.d.
(153)
Zaprvé, závazky ohledně sdílení nákladů akcionáři a držiteli podřízeného dluhu jsou v souladu se sdělením o restrukturalizaci doplněným sdělením o bankovnictví z roku 2013.
(154)
V tomto ohledu se Slovinsko zavázalo, že předtím, než bude NLB poskytnuta jakákoli státní podpora (tj. třetí rekapitalizace a převod znehodnocených aktiv na společnost BAMC), NLB v plném rozsahu sníží hodnotu vlastního kapitálu akcionářů a nesplacených podřízených dluhů, aby se zaručilo, že jsou splněny požadavky sdělení o bankovnictví z roku 2013. Komise příznivě vnímá, že je v co největší možné míře zajištěn příspěvek držitelů podřízeného dluhu, čímž je zaručeno odpovídající sdílení nákladů. Státní kapitálové injekce se provedou teprve poté, co budou zcela eliminováni držitelé podřízeného dluhu. Tento postup zaručuje, že všichni stávající držitelé podřízeného dluhu musí plně přispět k nákladům banky na restrukturalizaci, a to předtím, než do celé záležitosti vstoupí stát. Stát bude tudíž po třetí rekapitalizaci vlastnit 100 % akcií banky, před první kapitálovou injekcí vlastnil pouze 33,1 %.
(155)
Zadruhé, bod 24 sdělení o restrukturalizaci stanoví, že jedním ze způsobů, jak dosáhnout sdílení nákladů, je zaplacení přiměřené náhrady za státní kapitál.
(156)
Pokud jde o první a druhou rekapitalizaci, Komise podotýká, že byly provedeny za ceny slučitelné se zásadami sdílení nákladů (21). Pokud jde o třetí rekapitalizaci obsaženou v plánu restrukturalizace, stát po ní bude vlastnit 100 % banky, čímž bude maximalizováno sdílení nákladů. Komise již také stanovila, že za převod znehodnocených aktiv na společnost BAMC je poskytnuta přiměřená náhrada.
(157)
Za třetí, pokud jde o pokrytí nákladů na restrukturalizaci, které vyplývají z plánu restrukturalizace prostřednictvím interních opatření NLB, NLB provede opatření ke snížení nákladů, která budou v rámci základního scénáře založena na snížení provozních nákladů z 368 milionů EUR k 31. prosinci 2012 na [250-300] milionů EUR k 31. prosinci 2017. Plán restrukturalizace rovněž stanoví, že se banka zbaví alespoň [80-90] % svých nebankovních činností. Kromě toho je zaveden mechanismus pro splácení jistiny, který umožňuje vyplatit státu v co největším rozsahu dividendy za účetní období let 2015, 2016 a 2017, aniž by tím byly ohroženy požadavky na regulační kapitál banky.
(158)
Za čtvrté, kromě uvedených strukturálních opatření se Slovinsko také zavázalo, že zakáže kupóny, akvizice, reklamu a agresivní obchodní praktiky.
(159)
Komise podotýká, že závazek nevyplácet kupóny se nevztahuje na nově vydané kapitálové nástroje za předpokladu, že výplaty kupónů u takových nově vydaných kapitálových nástrojů nevytvoří v okamžiku přijetí tohoto rozhodnutí (22) právní závazek provést výplaty kupónů u cenných papírů NLB. Komise toto omezení zákazu kupónů přijímá, aby skupině v souladu s bodem 26 sdělení o restrukturalizaci povolila získat čerstvý hybridní kapitál na trhu. Vydání podřízených cenných papírů po datu přijetí tohoto rozhodnutí bance umožní získat dodatečné financování a hybridní kapitál, zároveň to však nebude podnětem k vyplacení kupónů u stávajících cenných papírů, zejména stávajícího podřízeného dluhu. Omezením zákazu kupónů tak banka bude moci vydat dodatečný kapitál tier 1 podle nařízení o kapitálových požadavcích, což může případně snížit kapitál, který banka potřebuje ve formě vlastního kapitálu. V tomto ohledu je třeba připomenout, že mají-li se dluhové nástroje kvalifikovat jako kapitál tier 1 podle nařízení o kapitálových požadavcích, kupóny musí být volitelné, nikoli povinné. Na závěr lze ve stávajícím případě také poznamenat, že po úplném snížení hodnoty vlastního kapitálu akcionářů a nesplaceného podřízeného dluhu v bance nezůstane žádný vlastní kapitál ani podřízený dluh. Omezení zákazu kupónů neoslabuje užitečný dopad takového zákazu kupónů, který je popsán ve sdělení o restrukturalizaci, jelikož závazek NLB, že vyplacením kupónů u nových nástrojů nevznikne právní závazek provést výplaty kupónů u stávajících cenných papírů NLB, zabrání zbytečnému odlivu kapitálu.
(160)
Dostatečný vlastní příspěvek NLB k nákladům na její restrukturalizaci proto představuje i sdílení nákladů mezi držiteli vlastního kapitálu, hybridních nástrojů a podřízeného druhu, snížení nákladů, odprodeje a přiměřené náhrady za podporu.
(161)
Z těchto důvodů dospěla Komise k závěru, že plán restrukturalizace stanoví odpovídající vlastní příspěvek a sdílení nákladů.
iii) Opatření k omezení narušení hospodářské soutěže
(162)
A konečně, oddíl 4 sdělení o restrukturalizaci vyžaduje, aby plán restrukturalizace obsahoval opatření k omezení narušování hospodářské soutěže. Tato opatření by měla být přizpůsobena konkrétním podmínkám, aby řešila narušení na trzích, na kterých banka, jež přijala státní podporu, působí po restrukturalizaci. Povaha a forma takových opatření bude záležet na dvou kritériích: zaprvé na výši podpory a podmínkách a okolnostech, za kterých byla podpora udělena, a zadruhé na vlastnostech trhu či trhů, kde bude banka přijímající podporu působit. Kromě toho musí Komise zohlednit vlastní příspěvek poskytnutý příjemcem a rozsah sdílení nákladů v období restrukturalizace.
(163)
NLB obdržela státní podporu ve formě kapitálových injekcí a opatření týkajících se znehodnocených aktiv, a to ve výši 2,321 miliard EUR, což se rovná 20 % rizikově vážených aktiv NLB (23). Přiměřená náhrada za podporu a nutnost provést opatření omezující případná narušení hospodářské soutěže jsou nutné zejména vzhledem k poměrně vysoké částce podpory.
(164)
Prvním opatřením, které omezí narušení hospodářské soutěže, je odprodej podílů NLB v […]. Odprodejem jejích […] se sníží podíl NLB na trhu […]. Odprodej […] NLB také přispěje k omezení podílu NLB na trhu a k otevření trhu konkurentům.
(165)
Omezení přítomnosti NLB na trhu v oblasti úvěrů podnikovým sektorům stavebnictví, přepravy a finančních holdingů je dosaženo díky ročním snížením rizikově vážených aktiv v těchto odvětvích.
(166)
Kromě toho NLB ukončí leasing, faktoring, odkup pohledávek a vedlejší činnosti ve Slovinsku i v zahraničí, aby ještě více přispěla k omezení možných vedlejších účinků státní podpory, kterou obdrží, na jiné než činnosti, než jsou její hlavní bankovní činnosti.
(167)
NLB bude pokračovat v operacích za podmínek, které omezují narušení hospodářské soutěže. Jako specializovaná banka s posílenými politikami řízení rizik a správy a řízení podniku a účinnější úvěrovou politikou s lepší tvorbou cen, která k 31. prosinci 2017 dosáhne návratnosti kapitálu ve výši [10-20] % u nových úvěrů, se banka zdrží toho, aby svým klientům poskytovala nadměrně výhodné podmínky. Tyto prvky přispívají k životaschopnosti NLB, ale také omezují narušování hospodářské soutěže.
(168)
Slovinsko se zavázalo, že zavede zákaz akvizic, čímž zaručí, že NLB nebude používat obdrženou státní podporu k tomu, aby získala nové podniky. Kromě toho je zaveden mechanismus pro splácení jistiny, který NLB umožňuje vyplatit státu v co největším rozsahu dividendy za účetní období let 2015, 2016 a 2017, aniž by byly ohroženy požadavky na regulační kapitál banky. Tento mechanismus pro splácení jistiny zaručuje, že množství kapitálu, které přesahuje minimální požadavky na regulační kapitál nebo jiné požadavky právních předpisů, bance nedovolí, aby zahájila nové podnikatelské činnosti dříve, než splatí státu podporu, kterou jí poskytl.
(169)
Kromě těchto strukturálních opatření se Slovinsko zavázalo, že provede soubor opatření, jímž omezí chování, aby se zabránilo narušování hospodářské soutěže. Komise vítá zákaz uvádět státní podporu k reklamním účelům a zákaz agresivních obchodních praktik, což NLB zabrání v tom, aby podporu využila k protisoutěžnímu tržnímu chování.
(170)
Vzhledem k této kombinaci opatření a závazků je zřejmé, že ve vztahu k výši podpory poskytnuté NLB existují dostatečná ochranná opatření, která omezí případné narušení hospodářské soutěže.
8.2.4. Dohled na plán restrukturalizace
(171)
Podle oddílu 5 sdělení o restrukturalizaci doplněného sdělením o bankovnictví z roku 2013 jsou požadovány pravidelné zprávy, aby Komise mohla ověřit, zda je plán restrukturalizace řádně prováděn. Slovinsko jmenuje dohlížejícího správce, který bude Komisi každých šest měsíců poskytovat zprávy o dohledu.
(172)
Aby se zaručilo řádné provádění plánu restrukturalizace po celou dobu jeho trvání, slovinské orgány přijmou nezbytná opatření, aby zaručily, že NLB dodrží závazky uvedené ve specifikaci.
(173)
Kromě toho bude na správné provádění plánu restrukturalizace a úplné a správné plnění všech závazků obsažených ve specifikaci, která je obsažena v příloze tohoto rozhodnutí, soustavně dohlížet nezávislý, dostatečně kvalifikovaný dohlížející správce. Tento dohlížející správce bude mít neomezený přístup ke všem informacím nutným k dohledu nad prováděním rozhodnutí. Komise nebo dohlížející správce mohou NLB požádat o vysvětlení a objasnění. Slovinsko a NLB mají plně spolupracovat s Komisí a dohlížejícím správcem, pokud jde o všechny dotazy spojené s dohledem.
8.2.5. Závěr a ukončení zahajovací fáze plánu restrukturalizace
(174)
Komise podotýká, že plán restrukturalizace, který Slovinsko předložilo, odpovídajícím způsobem řeší otázky životaschopnosti (včetně správy a řízení podniků), sdílení nákladů a narušování hospodářské soutěže a je v souladu s požadavky sdělení o restrukturalizaci doplněného sdělením o bankovnictví z roku 2013.
(175)
Komise již proto nemá pochybnosti o slučitelnosti plánu restrukturalizace, které vznesla ve druhém rozhodnutí o podpoře na záchranu a zahájení řízení.
9. ZÁVĚR
(176)
Komise dospěla k závěru, že první, druhá a třetí státní rekapitalizace NLB a převod znehodnocených aktiv na společnost BAMC představují podporu na restrukturalizaci ve prospěch NLB.
(177)
Komise vyvodila závěr, že restrukturalizační opatření spočívající v první, druhé a třetí rekapitalizaci a převodu znehodnocených aktiv na společnost BAMC mohou NLB umožnit, aby obnovila svoji dlouhodobou životaschopnost, jsou dostačující, pokud jde o sdílení nákladů, a vhodná a přiměřená, aby kompenzovala dopady dotčeného opatření podpory, které se projeví narušením trhu. Komise má proto za to, že předložený plán restrukturalizace splňuje kritéria sdělení o restrukturalizaci doplněného sdělením o bankovnictví z roku 2013 a sdělení o znehodnocených aktivech ve znění upraveném a doplněném sdělením o bankovnictví z roku 2013. Restrukturalizační opatření lze proto považovat za slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU. První, druhou a třetí rekapitalizaci a převod znehodnocených aktiv na společnost BAMC lze proto v souladu s plánem restrukturalizace schválit,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Podpora na restrukturalizaci, kterou Republika Slovinsko poskytla NLB a která sestává z první rekapitalizace ve výši 250 milionů EUR, druhé rekapitalizace ve výši 382,9 milionů EUR a třetí rekapitalizace ve výši 1 558 milionů EUR a z převodu znehodnocených aktiv na společnost BAMC s prvkem podpory ve výši 130 milionů EUR, představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.
S ohledem na plán restrukturalizace a závazky vymezené v příloze je podpora na restrukturalizaci slučitelná s vnitřním trhem.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Republice Slovinsko.
V Bruselu dne 18. prosince 2013.
A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2013. december 18.)
a szlovéniai NLB szerkezetátalakítása útján Szlovénia által a Nova Ljubljanska banka d.d. javára végrehajtani tervezett SA.33229 (2012/C) - (korábbi 2011/N) számú állami támogatásról
(az értesítés a C(2013) 9632. számú dokumentummal történt)
(Csak az angol nyelvű szöveg hiteles)
(EGT-vonatkozású szöveg)
(2014/535/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,
tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,
miután a tagállamokat és más érdekelt feleket az említett rendelkezéseknek megfelelően felkérte észrevételeik megtételére (1),
mivel:
1. AZ ELJÁRÁS
(1)
2011. január 14-én a szlovén hatóságok bejelentették a Nova Ljubljanska banka d.d. (a továbbiakban: NLB d.d.) 250 millió EUR értékű állami feltőkésítését.
(2)
2011. március 7-i határozatában (2) (a továbbiakban: első megmentési határozat) az Európai Bizottság hat hónapos időszakra, szerkezetátalakítási terv benyújtását feltételül szabva engedélyezte az NLB d.d. javára nyújtott első feltőkésítési támogatást.
(3)
A szlovén hatóságok 2011. július 22-én szerkezetátalakítási tervet jelentettek be, amelyhez 2011. szeptember 6-án és 2012. március 26-án további módosításokat nyújtottak be.
(4)
2012. május 16-án a szlovén hatóságok arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy másodszori feltőkésítést kívánnak nyújtani az NLB d.d. részére. Ezt az intézkedést 2012. június 6-án jelentették be.
(5)
2012. július 2-i határozatával (a továbbiakban: a második megmentési és az eljárást megindító határozat) a Bizottság jóváhagyta az NLB d.d. második feltőkésítését, és ezzel egyidejűleg részletes vizsgálatot indított, miután kételyek merültek fel azt illetően, hogy a benyújtott szerkezetátalakítási terv alapján a NLB d.d. vissza tudja-e állítani életképességét, valamint képes lesz-e megfelelő teherviselést és a verseny torzulását korlátozó intézkedéseket biztosítani.
(6)
2012. november 22-én a második megmentési és az eljárást megindító határozatot kihirdették az Európai Unió Hivatalos Lapjában, és felkérték az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket (3). A Bizottsághoz nem érkeztek észrevételek.
(7)
A második megmentési és az eljárást megindító határozatot követően 2013. január 7-én a szlovén hatóságok felülvizsgált szerkezetátalakítási tervet jelentettek be, amelynek módosított változatát 2013. március 25-én nyújtották be. A szlovén hatóságok ezt követően 2013 decemberében újabb módosítást nyújtottak be a tervhez. A 2013 decemberében a Bizottsághoz eljuttatott módosításra ebben a határozatban „szerkezetátalakítási terv”-ként hivatkozunk.
(8)
Az erre irányuló bizottsági kéréseket követően a szlovén hatóságok a 2012. július 2. és 2013. december 9. közötti időszakban további információkkal szolgáltak.
(9)
2013. április 10-én a Bizottság a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárás keretében megállapította, hogy Szlovénia túlzott gazdasági egyensúlyhiánnyal küzd. A makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárással összefüggésben Szlovéniának alulról felfelé építkező és felülről lefelé irányuló stressztesztet és eszközminőségi felülvizsgálatot (a továbbiakban: felülvizsgálat/stresszteszt) kellett végrehajtania a szlovén bankszektorban, amelyet független tanácsadók végeztek. A szerkezetátalakítási terv figyelembe veszi a felülvizsgálat/stresszteszt eredményeit.
(10)
Az ügy sürgősségére tekintettel a Szlovén Köztársaság beleegyezik, hogy ezt a határozatot a Bizottság kivételesen angol nyelven fogadja el.
2. A KEDVEZMÉNYEZETT ÉS A NEHÉZSÉGEK FORRÁSAINAK ISMERTETÉSE
(11)
Az NLB d.d. és leányvállalatai (a továbbiakban: NLB vagy a bank) együtt a legnagyobb szlovén bank- és pénzügyi csoport. 2012. szeptember 30-án az NLB d.d., valamint 47 bank, vállalat, fiók és külföldi képviseleti iroda tartozott a csoportba. Az NLB a szlovén és a délkelet-európai bankszektor jelentős szereplője. Az NLB a szlovén bankszektorban 2012. szeptember 30-án összes eszköze tekintetében hozzávetőleg 30 %-os részesedéssel rendelkezett, az első háromban szerepelt Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Montenegró, Koszovó és a Szerb Köztársaság bankjai között, Bosznia-Hercegovinában pedig a hatodik legnagyobb bankként rangsorolták. Az NLB fő üzleti tevékenysége a banki szolgáltatások területe, jóllehet más pénzügyi szolgáltatásokat - például biztosítást, vagyonkezelést, lízinget, faktoringot és forfetírozást - is kínál.
(12)
Az NLB minősítése a Moody's szerint Caa2 (negatív), a Fitch szerint BB- (negatív). Az NLB-t 2013-ban mindkét intézmény leminősítette. Ennek oka elsősorban a hitelportfólió koncentrációja és további romlása, valamint a bank aktuális piaci környezeten belüli szerény pénzügyi és tőkepozíciója volt.
(13)
Az NLB Szlovéniában teljes körű lakossági és vállalati bankszolgáltatásokat nyújt, és elsősorban a lakossági bankpiacon van jelen. Egyúttal a magán-, vállalati és befektetési banki szolgáltatások területén is tevékenykedik.
(14)
Az NLB tőkeszerkezete 2013. június 30-án a következőképpen alakult: az NLB részvényeinek 77,51 %-a Szlovén Köztársaság, 6,23 %-a a Kapitalska družba, d.d., 5,58 %-a a Slovenska Odškodninska Družba, 2,24 %-a pedig a (csődeljárás alatt álló) Poteza borzno posredniška družba, d.d. tulajdonában volt.
(15)
2012. december 31-én az NLB összes eszközének értéke 14,3 milliárd EUR-t, összes betéteinek értéke pedig 9,1 milliárd EUR-t tett ki, amely utóbbi lakossági betétekből (6,5 milliárd EUR), vállalati betétekből (2 milliárd EUR) és állami betétekből (0,6 milliárd EUR) állt. Ezenkívül 112 millió EUR hitelviszonyt megtestesítő értékpapírral rendelkezett. Ugyanezen a napon az NLB bankszektoron kívüli összes hitelállományának értéke körülbelül 9,5 milliárd EUR-nak felelt meg. A hitel-betét arány 104 % volt (szemben a 2011. évi 105 %-kal és a 2010. évi 127 %-kal).
(16)
Az NLB problémáinak fő forrása a nemteljesítő hitelek növekedése, amelyek értéke a 2008. évi 0,6 milliárd EUR-ról (a teljes hitelösszeg 3,8 %-a) 2012 decemberében 3,7 milliárd EUR-ra (azaz a teljes hitelösszeg 28,2 %-ára) emelkedett. A rossz teljesítménnyel egyidejűleg az NLB tőkemegfelelését jelentősen aláásta a bank eszközportfóliójának romló minősége, a szabályozó által előírt és a befektetők által elvárt magasabb tőkehányadok, valamint a tőke- és adósságfinanszírozáshoz, különösen a nagykereskedelmi finanszírozáshoz való csökkent hozzáférés.
(17)
A 2008. évi pénzügyi válság előtt az NLB növekedési stratégiájának lendületét kedvező gazdasági körülmények erősítették. Az NLB hitelállománya 2002 és 2009 között (nettó hitelösszeg) évi 15 %-kal, betétállománya 8 %-kal nőtt. A magas növekedés különösen a vállalati szektoron belüli hitelezésnek volt köszönhető.
(18)
E belső növekedésen túl az NLB több délkelet-európai bankleányvállalat felvásárlása, valamint a lízing, faktoring/forfetírozás, életbiztosítás/nyugdíjalapok és a vagyonkezelés piacán megvalósított belső növekedés és új gazdasági egységek létrehozása révén is bővült.
(19)
Az 1. táblázatban az NLB szlovéniai és délkelet-európai eszközeinek 2006. december 31. és 2012. szeptember 30. közötti alakulása látható.
1. táblázat
Az NLB összes eszközének piaci részesedése
(%)
2006
2007
2008
2009
2010
2011
9M 2012
NLB csoport - összes eszköz (millió EUR)
14 409
18 308
18 918
19 606
17 888
16 445
14 915
Szlovénia
36,7
36,5
35,6
34,8
32,6
31,7
30,2
Bosznia-Hercegovina - Föderáció
5,7
5,7
5,7
5,1
6,1
5,9
5,5
Bosznia-Hercegovina - Szerb Köztársaság
20,4
23,0
22,0
21,0
21,0
20,0
20,0
Montenegró
16,1
13,5
13,3
17,0
18,0
19,1
17,1
Koszovó
-
14,9
13,4
14,3
14,9
15,1
16,3
Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság
16,8
19,2
19,6
19,9
20,4
19,2
17,4
Szerbia
3,0
2,8
2,3
2,1
2,0
1,8
1,6
(20)
Az NLB a 2003-2008 közötti időszakban nyereséges volt, 2009 után azonban adózás utáni veszteséget termelt. A veszteség értéke 2009-ben 87 millió EUR-t, 2010-ben 202 millió EUR-t, 2011-ben 239 millió EUR-t, 2012-ben pedig 273,5 millió EUR-t tett ki. 2013 első félévében az NLB 91,2 millió EUR adózás utáni veszteséget könyvelt el. Az NLB hitelportfóliója 2009-ben romlásnak indult. A nemteljesítő hitelek aránya a 2008. évi 3,8 %-ról 2012 decemberére 28,2 %-ra nőtt.
(21)
2013. június 30-án az NLB szavatoló tőkéje 1 074,3 millió EUR-nak felelt meg. A banknak a tőkekövetelményekről szóló uniós rendelet (4) szerinti elsődleges alapvető tőkemegfelelési mutatója 8,5 % volt.
(22)
2013. december 4-én a felülvizsgálat/stresszteszt eredményei rámutattak, hogy kedvezőtlen forgatókönyv esetén az NLB 1,8 milliárd EUR összegű tőkehiánnyal rendelkezik (5).
3. A TÁMOGATÁSI INTÉZKEDÉSEK
(23)
Az NLB ez idáig az alábbi állami támogatási intézkedésekben részesült:
i.
a 2011. március 7-i első megmentési határozattal ideiglenesen jóváhagyott, 250 millió EUR összegű első feltőkésítés;
ii.
a 2012. július 2-i második megmentési és az eljárást megindító határozattal ideiglenesen jóváhagyott, 382,9 millió EUR összegű második feltőkésítés.
(24)
E két feltőkésítésen túl Szlovénia az NLB javára két további intézkedés végrehajtását tervezi:
iii.
1,558 milliárd EUR összegű harmadik feltőkésítés; és
iv.
(2,3 milliárd EUR névértékű) nemteljesítő hitelekből és (94 millió EUR piaci értékű) tőkerészesedésekből álló értékvesztett eszközök átruházása a bankeszközkezelő vállalat részére.
3.1. AZ NLB ELSŐ FELTŐKÉSÍTÉSE
(25)
Az NLB többévi nyereséges működés után elsősorban a romló gazdasági környezet eredményeképpen 2009-ben és 2010-ben vált veszteségessé. A gyenge gazdasági növekedés és a növekvő munkanélküliség nyomán csökkent a hitelek iránti igény, és jelentősen nőtt a hitelek értékvesztése. Az NLB-nek a tőkekövetelményekről szóló rendelet szerinti alapvető tőkemegfelelési mutatója a 2009. évi 6,9 %-ról 2010-ben 6 %-ra esett vissza. 2010. júliusában a Szlovén Központi Bank felszólította az NLB-t, hogy erősítse meg tőkepozícióját. Ennek nyomán az NLB további tőkeemelés mellett döntött.
(26)
Az NLB a tervek szerint 250 millió EUR értékű saját tőkét - azaz kockázattal súlyozott eszközértéke 1,6 %-ának megfelelő összeget - vont volna be részvényeinek nyilvános kibocsátásán keresztül. A tőkeemelésre két részletben került sor. Az első szakaszban meglévő érdekelt feleknek kínáltak fel jegyzésre részvényeket (az összes jegyzett részvény értéke 89,2 millió EUR-t tett ki, és az állam teljes körűen élt elővásárlási jogával). A második szakaszban a fennmaradó részvényeket nyilvánosan kibocsátották. A lakossági érdeklődés hiánya miatt azonban végül valamennyi részvényt Szlovénia jegyezte.
(27)
A Bizottság 2011. március 7-én az első megmentési határozattal ideiglenes megmentési támogatásként jóváhagyta az első feltőkésítést. A Bizottság jelezte, hogy a Szlovénia által ígérete alapján benyújtandó szerkezetátalakítási terv értékelése során részletesebben megvizsgálja a teherviselés szempontját (6).
3.2. AZ NLB MÁSODIK FELTŐKÉSÍTÉSE
(28)
2011 májusában a Szlovén Központi Bank az NLB tőkepozíciójának további megerősítését kérte.
(29)
Magánbefektetői érdeklődés hiányában Szlovénia 382,9 millió EUR-t juttatott az NLB-nek feltételesen átalakítható instrumentumok formájában, amelyek az alkalmazandó jogszabályok értelmében elsődleges alapvető tőkeeszközöknek minősülnek. Az NLB a feltételesen átalakítható instrumentumokat 2013 márciusában az ezen instrumentumokat szabályozó megállapodás értelmében hagyományos részvénnyé alakította.
(30)
A Bizottság a második feltőkésítést a második megmentési és az eljárást megindító határozattal (7) hagyta jóvá.
3.3. AZ NLB HARMADIK FELTŐKÉSÍTÉSE
(31)
A felülvizsgálat/stresszteszt eredményei ismeretében, valamint a szerkezetátalakítási terv tartalmát - többek között egyes értékvesztett eszközöknek a bankeszközkezelő vállalat javára történő elidegenítését - figyelembe véve az NLB 1,8 milliárd EUR tőkehiánnyal rendelkezik. Az alárendelt kölcsön tervezett belső feltőkésítésének hatását figyelembe véve (amely 250 millió EUR-val csökkenti majd az NLB tőkeszükségleteit) az állam államkötvények és készpénz formájában további 1,558 milliárd EUR összegű tőkét nyújt az NLB részére, hogy lehetővé tegye számára életképességének visszaállítását.
3.4. ÉRTÉKVESZTETT ESZKÖZÖK ÁTRUHÁZÁSA A BANKESZKÖZKEZELŐ VÁLLALATRA
(32)
A bankok stabilitásáról szóló, 2012 decemberében hatályba lépett szlovén törvény keretet biztosít a továbbvitt eszközök bankokról a bankeszközkezelő vállalatra vagy más különleges célú gazdasági egységre történő átruházásának finanszírozását célzó garanciák kibocsátásához. Egyúttal engedélyezi az e bankok olyan veszteségeit orvosolni kívánó feltőkésítést, amelyek a bankeszközök hosszú távú gazdasági értéken történő átruházásából erednek.
(33)
2013 májusában Szlovénia nemzeti reformprogramot dolgozott ki, amelynek célja a Szlovéniához intézett országspecifikus uniós ajánlások végrehajtása volt. A nemzeti reformprogram részét képezi az értékvesztett eszközöknek a három legnagyobb szlovén bankról - köztük az NLB-ről - a bankeszközkezelő vállalatra történő átruházása. A bankeszközkezelő vállalatra átruházott eszközök a következők: csődbe jutott vállalatok, szerkezetátalakítási követelések, ingatlanfedezettel rendelkező követelések, pénzügyi érdekeltségek és más nemteljesítő hitelek.
(34)
2013. május 17-én Szlovénia benyújtotta a Bizottságnak az NLB-től a bankeszközkezelő vállalatra átruházandó, 1,9 milliárd EUR értékű eszközök előzetes jegyzékét. A jegyzéket azóta aktualizálták, és az átruházni tervezett eszközportfólió értéke a hitelek tekintetében 2,2 milliárd EUR (névértéken), a tőkerészesedések tekintetében pedig 94 millió EUR (piaci értéken).
4. SZERKEZETÁTALAKÍTÁSI TERV ÉS KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK
(35)
A szlovén hatóságok a 2013-tól 2017. december 31-ig tartó szerkezetátalakítási időszakra vonatkozó szerkezetátalakítási tervet nyújtottak be.
(36)
A szerkezetátalakítási terv fő pillérei a megerősített vállalatirányítás és kockázatkezelés, a bank fő piacainak ismételt előtérbe helyezése, a nemteljesítő hitelek csökkentése, valamint egy költségcsökkentési program. A szerkezetátalakítási terv 2017. december 31-ig az NLB-re vonatkozó, alapforgatókönyv szerinti pénzügyi előrejelzéseket tartalmaz, valamint figyelembe veszi a felülvizsgálat/stresszteszt keretében kidolgozott kedvezőtlen forgatókönyvet.
(37)
Szlovénia a mellékletben felsorolt több kötelezettségvállalást is tett. A kötelezettségvállalások végrehajtásának biztosítása érdekében ellenőrző megbízott kinevezésére kerül sor. Az ellenőrző megbízott a szerkezetátalakítási időszak végéig látja el feladatát.
4.1. A HOSSZÚ TÁVÚ ÉLETKÉPESSÉG HELYREÁLLÍTÁSA
(38)
Az NLB életképességének helyreállítását illetően két fő probléma merül fel: i. korszerű vállalatirányítási struktúrák és szabályok bevezetése az NLB által hozott üzletközpontú döntéshozatal biztosítása céljából; valamint ii. az NLB hitelezési politikáinak és kockázatkezelési eljárásainak átfogó felülvizsgálata, különösen a hitelkockázatok kezelése terén.
(39)
A mellékletben felsorolt vállalatirányítási változtatások végrehajtására a tőkekövetelményekről szóló uniós irányelvvel (8) és a szlovén nemzeti jogszabályokkal összhangban e határozat elfogadásának napjától számított három hónapon belül kerül sor. Az NLB szabályzatát és belső szabályait érintő módosítások azt hivatottak biztosítani, hogy az NLB igazgatótanácsa kizárólagos hatáskörrel és felelősséggel rendelkezzen azért, hogy az NLB napi üzletvezetését függetlenül és a bank kizárólagos érdekében lássa el. Ennek következtében a bank és részvényesei, különösen a Szlovén Köztársaság közötti kapcsolatokra a szokásos piaci feltételek elvét kell alkalmazni. E tekintetben Szlovénia vállalja, hogy kizárólag a rendes szlovén társasági törvény alapján őt megillető részvényesi jogainak gyakorlása címén befolyásolja a felügyelőbizottsági tagok és a vezetők kinevezését. Az NLB a felügyelőbizottságon és annak bizottságain belüli helyek és szavazatok kétharmadát független szakértőknek ítéli. Az NLB szabályokat fogad el egy független és objektív belső ellenőrzési feladatkör létrehozásának biztosítása érdekében. Az NLB körültekintő és megbízható üzletpolitikát követ, amely a tervezett intézkedések végrehajtásával egyidejűleg a fenntarthatóságra törekszik. Az NLB ezenkívül felülvizsgálja majd motivációs és javadalmazási politikáit, hogy azok ne ösztönözzék az ésszerűtlen kockázatvállalást, hosszú távú és fenntartható célokat szolgáljanak, valamint átláthatóak legyenek és összhangban álljanak az Európai Bankhatóság javadalmazási politikákra és gyakorlatokra vonatkozó, 2010. december 10-i iránymutatásával. Az NLB a bankokról szóló 2013. évi közleménnyel összhangban 2017. december 31-ig korlátozni fogja az igazgatósági tagok és a különleges munkát végző alkalmazottak összjavadalmazását (9). Az igazgatótanács és a különleges munkát végző, ügyfélszolgálati munkakörben alkalmazott munkavállalók javadalmazása változó összetevőinek éves értéke legfeljebb öthavi fizetésnek felelhet meg. A más munkakörben alkalmazott, különleges munkát végző munkavállalók esetében ez a változó összeg háromhavi fizetés összegére korlátozódik. Mindemellett a változó javadalmazás legalább 50 %-ának kifizetése hároméves időszakra oszlik el. Ennélfogva az ilyen javadalmazás 2017. december 31-ig nem haladja majd meg a szlovén nemzeti átlagfizetés tizenötszöröse vagy az NLB-n belüli átlagfizetés tízszerese közül a magasabb összeget.
(40)
Az NLB a mellékletben részletesen felsorolt szabályok és intézkedések végrehajtása révén felülvizsgálja belső árképzési és kockázatkezelési eljárásait. Különösen az új hitelek árának meghatározása akkor lesz megfelelő, ha az új hitel hozzájárul a 2014-ben legalább […] (10) %-os, 2015-ben […] %-os, 2016-ban […] %-os, 2017-ben pedig […] %-os ügyfélkapcsolatonkénti pozitív tőkearányos jövedelmezőség eléréséhez, a mellékletben pontosabban meghatározott feltételek mellett.
(41)
Az NLB eszközeit egy törzsegységre (körülbelül 10,6 milliárd EUR) és egy törzsegységen kívüli csoportra (körülbelül 2 milliárd EUR) osztják. A (2,3 milliárd EUR névértékű) nemteljesítő hitelekből és (94 millió EUR piaci értékű) tőkerészesedésekből álló értékvesztetteszköz-készletet egy értékvesztett eszközökkel kapcsolatos intézkedéssel összefüggésben ruházzák át a bankeszközkezelő vállalatra. Az NLB a csoportszintű mérlegfőösszegét a 2010. évi hozzávetőleg 17,9 milliárd EUR-ról 2017. december 31-ig [10-20] milliárd EUR-ra csökkenti.
(42)
Emellett a 2011 márciusában és 2012 júliusában kapott állami támogatáson túl a szerkezetátalakítási terv további 1,558 milliárd EUR összegű tőkeinjekciót irányoz elő. Az NLB-nek a tőkekövetelményekről szóló rendelet szerinti alapvető tőkemegfelelési mutatóját ez a harmadik feltőkésítés azonnal 15 %-ra növeli, valamint a várható veszteségeket is fedezi. Ez biztosítja tehát, hogy az NLB a szerkezetátalakítási időszakban eleget tegyen a rá vonatkozó szabályozási tőkekövetelményeknek.
(43)
Az NLB jövőbeni üzleti stratégiájának középpontjában a fő lakossági piacok, a kkv-k és egyes vállalati üzleti tevékenységek állnak. Az NLB tervei szerint jelentősen csökkenti részesedési portfólióját, ami összhangban áll arra irányuló stratégiájával, hogy a legfontosabb régiókban fő üzleti tevékenységeire összpontosít. E tekintetben a szerkezetátalakítási terv jelentősen csökkenti az NLB fő tevékenységen kívül eső tevékenységeit, ami magában foglalja valamennyi lízing- és faktorálási/forfetírozási tevékenység és ingatlankezelési tevékenység értékesítését, illetve ideiglenesen a külföldi vállalati ügyfeleknek történő, nem fő tevékenységnek számító új hitelezés megszüntetését.
(44)
Az NLB a következő ágazatokban csökkenti hitelezési tevékenységét (a kockázattal súlyozott eszközérték átlagosan […] %-kal történő mérséklése 2013. december 31. és 2017. december 31. között): i. építőipari vállalati ügyfelek (a 2013. december 31-i, […] millió EUR kockázattal súlyozott eszközérték 2017. december 31-ig […] millió EUR-ra csökken); ii. vállalati ügyfelek a közlekedésipari ágazatban (a 2013. december 31-i, […] millió EUR kockázattal súlyozott eszközérték 2017. december 31-ig […] millió EUR-ra csökken); iii. pénzügyi érdekeltségek (a 2013. december 31-i, […] millió EUR kockázattal súlyozott eszközérték 2017. december 31-ig […] millió EUR-ra csökken).
(45)
A szerkezetátalakítási terv végrehajtásának és különösen az értékvesztett eszközök bankeszközkezelő vállalatra történő átruházásának következtében az NLB összes eszközeinek értéke a 2012. december 31-i 14,5 milliárd EUR-ról 2017. december 31-ig [10-20] milliárd EUR-ra, míg a kockázattal súlyozott eszközérték a 2012. december 31-én mért 11,1 milliárd EUR-ról 2017. december 31-ig [5-10] milliárd EUR-ra mérséklődik.
(46)
Az NLB jelenlegi portfóliója a szerződéses lejáratig teljes körű fedezettel rendelkezik. A jövőben az NLB a tervei szerint ismét nagy hangsúlyt helyez majd a finanszírozási alapját hagyományosan biztosító lakossági betétekre, egyúttal azonban diverzifikált nagykereskedelmi finanszírozási alapot kíván kialakítani. A hitel-betét arány a 2012. évi 105 %-ról 2017. december 31-ig [70-80] %-ra erősödik majd.
(47)
Az NLB továbbá hosszú távú költségszabályozási és költségcsökkentési programot tervez. 2012. évi csoportszintű működési költségei 368 millió EUR-ra rúgtak. Az NLB a csoportszintű működési költségeket (az egyszeri rendkívüli, nem visszatérő költségek, azaz a szerkezetátalakítási kiadások kivételével) 2014. december 31-ig [300-350] millió EUR-ra, 2015. december 31-ig [300-350] millió EUR-ra, 2016. december 31-ig [250-300] millió EUR-ra, illetve 2017. december 31-ig [200-250] millió EUR-ra szorítja vissza.
(48)
2017. december 31-én az NLB projektjeinek [5-10] %-os adózás utáni tőkearányos jövedelmezőséget kell elérniük. A szerkezetátalakítási terv a 2013-2017 közötti időszakra vonatkozó pénzügyi eredményt irányoz elő, amelyek alapján 2017. december 31-én a tőkekövetelményekről szóló rendelet szerinti alapvető tőkemegfelelési mutató [10-20] %-os lesz. Az NLB adózás utáni nyeresége 2017-ben eléri majd a [100-150] millió EUR-t.
(49)
Végül, Szlovénia […]-ig […]-ra/-re csökkenti az NLB-n belüli részesedését („[…]”). Amennyiben Szlovénia nem kötött kötelező adásvételi megállapodást az NLB-n belüli, […]-tól/-től eltérő részesedésének értékesítésére vonatkozóan, Szlovénia és az NLB kizárólagos megbízást ad az elidegenítésért felelős vagyonkezelőnek a következők értékesítésére: […], […], […], […],[…] és […].
4.2. TEHERVISELÉS
(50)
A szerkezetátalakítási terv a 2017. december 31-ig tartó szerkezetátalakítási időszak alatt megtiltja a kamatszelvények beváltását, valamint az osztalék- és nyereségfizetést.
(51)
Szlovénia vállalja, hogy az NLB a szerkezetátalakítási időszak során nem teljesít tőkeeszközök után járó kifizetéseket, kivéve, ha ez jogi kötelezettsége. Szlovénia vállalja továbbá, hogy az NLB a Bizottság előzetes jóváhagyása nélkül nem hívja le vagy vásárolja vissza ezeket az eszközöket. Az állami tulajdonban lévő tőkeeszközökhöz tartozó kamatszelvények kifizethetők, kivéve, ha ezek a kifizetések más befektetők részére történő, alapvetően nem kötelező kamatszelvény-kifizetést eredményeznének. A szerkezetátalakítási időszakban a kamatszelvények kifizetésének mellőzésére vállalt kötelezettség az újonnan kibocsátott eszközök (azaz e határozat Bizottság általi elfogadását követően kibocsátott eszközök) esetében nem érvényes, feltéve, hogy az ilyen újonnan kibocsátott eszközök utáni kamatszelvény-kifizetések nem keletkeztetnek olyan jogi kötelezettséget, amelynek értelmében az NLB e határozat elfogadásának időpontjában már meglévő értékpapírjai után kamatszelvény-kifizetéseket kell teljesíteni.
(52)
Az NLB jelenlegi részvényesei körében a 2011. márciusi és 2012. júliusi első és második feltőkésítés már így is erőteljes „hígító hatást” eredményezett. Az NLB fennmaradó alárendelt értékpapírjainak összege 250 millió EUR. Szlovénia vállalja, hogy az állami támogatás (harmadik feltőkésítés és az értékvesztett eszközök bankeszközkezelő vállalatra történő átruházása) nyújtását megelőzően az NLB teljes körűen leírja a részvényesek tőkerészesedését és a fennálló alárendelt kölcsönöket. Ennek nyomán az állam az NLB kizárólagos részvényesévé válik, szemben a 2011. márciusi első állami feltőkésítés előtti 33,1 %-os részesedésével.
(53)
Szlovénia vállalja, hogy értékesíti az NLB-nek a melléklet 3. pontjában felsorolt vállalatokon belüli, 2012. december 31-én [100-150] millió EUR összes eszközértéknek megfelelő, valamint a melléklet 4. pontjában felsorolt, nem a fő tevékenységi területein működő leányvállalatokon belüli, 2012. december 31-én [950-1 000] millió EUR összes eszközértéknek megfelelő részesedéseit. Emellett az NLB a melléklet 5. pontjában felsorolt közös vállalkozásokon belüli részesedéseit is eladja. Mindezen túlmenően az NLB […]-ig bezárja a(z) […].
(54)
Az NLB leányvállalatainak tőkeinjekciók útján történő lehetséges feltőkésítését i. a részvény - általánosan elfogadott piaci módszerek alkalmazásával számszerűsített „hígító hatással” történő kiigazítása utáni (11) - árához képest 25 %-os kedvezménnyel jegyzik, közvetlenül a tőkeinjekció bejelentését megelőzően; vagy ii. azon a legalacsonyabb áron, amelyen az említett leányvállalatok többi részvényese hozzájárul a feltőkésítéshez. A nem jegyzett gazdasági egységek esetében a részvények piaci értékét megfelelő és általánosan elfogadott, piaci alapú értékelési módszer alkalmazásával határozzák meg. Ha az ilyen tőkeinjekció hibrid eszközök formájában valósul meg, ezek az eszközök alternatív kamatszelvény-kifizetési mechanizmust, valamint a hibrid eszköz saját tőkévé történő átalakítási arányát a jegyzési jogok nélküli elméleti ár (TERP) 25 %-kal csökkentett értékében meghatározó rendelkezést tartalmaznak (ezt az értéket a tőkeinjekció esetében alkalmazotthoz hasonlóan állapítják meg).
4.3. VERSENYTORZULÁSSAL KAPCSOLATOS INTÉZKEDÉSEK
(55)
A versenytorzulás csökkentése érdekében az NLB csökkenteni kívánja Szlovénián belüli üzleti tevékenységeit. Az NLB a mérlegfőösszegét a 2010. évi hozzávetőleg 17,9 milliárd EUR-ról 2017. december 31-ig [10-20] milliárd EUR-ra csökkenti.
(56)
Az NLB kötelezettségvállalásai között szerepel a stratégiai piacokon belüli banki részesedéseinek eladása. Az NLB […]-ig értékesíti […]. Ez az eladás csökkenti az NLB befolyását a(z) […]. Az NLB ezenkívül […]-ig teljes körűen elidegeníti a(z) […] belüli részesedését.
(57)
Az NLB csökkenteni fogja hitelezési tevékenységét a szlovén építőiparban, közlekedési szektorban és a pénzügyi érdekeltségek ágazatában azáltal, hogy ezen ágazatokban 2013. december 31. és 2017. december 31. között átlagosan […] %-kal csökkenti kockázatokkal súlyozott eszközértékét. Emellett megszünteti a külföldi vállalati ügyfeleket célzó új hitelezési tevékenységeire irányuló üzleti stratégiát.
(58)
Az NLB a szlovéniai és külföldi leányvállalatainak elidegenítése révén valamennyi lízing-, faktorálási és forfetírozási tevékenységét megszünteti.
(59)
Az NLB a melléklet vonatkozó pontjaiban ismertetett feltételek szerint eleget tesz a kamatszelvények beváltására, az osztalékfizetésre és a felvásárlásra, valamint a reklámozásra és az agresszív kereskedelmi gyakorlatokra vonatkozó tilalomnak.
(60)
Tőke-visszafizetési mechanizmust hoz létre, amelynek értelmében 2015-ben, 2016-ban és 2017-ben osztalékkifizetéseket folyósít részvényeseinek (12). A 2015. és 2016. pénzügyi év tekintetében az NLB kifizeti a következők közül az alacsonyabb összeget: i. az európai és a szlovén jog szerint alkalmazandó szabályozási tőkekövetelményt (az 1. és 2. pillért is ideértve) meghaladó tőketöbblet 50 %-a 100 bázispontnak megfelelő tőketartalékkal együtt; vagy ii. az adott évi nettó bevétel. A 2017. pénzügyi év tekintetében az NLB kifizeti a következők közül az alacsonyabb összeget: i. az európai és a szlovén jog szerint alkalmazandó szabályozási tőkekövetelményt (az 1. és 2. pillért is ideértve) meghaladó tőketöbblet 100 %-a 100 bázispontnak megfelelő tőketartalékkal együtt vagy ii. az adott évi nettó bevétel. A Szlovén Központi Bankot az NLB bankfelügyelőjeként megillető hatáskörök sérelme nélkül az osztalékkifizetést fel kell függeszteni, ha az az elkövetkező években a bank fizetőképességét veszélyezteti.
4.4. AZ ÉRTÉKVESZTETT ESZKÖZÖKKEL KAPCSOLATOS INTÉZKEDÉS LEÍRÁSA
a) Célkitűzés
(61)
A bankeszközkezelő vállalatra történő eszközátruházás révén értékvesztett eszközökkel kapcsolatos intézkedést hajtanak végre az NLB javára. Az intézkedés célja az NLB legproblematikusabb eszközportfóliójának jövőbeni értékét övező bizonytalanság felszámolása és annak biztosítása, hogy a bank a szerkezetátalakítási terv végrehajtására összpontosítson.
b) Szerkezet és jellemzők
(62)
A bankeszközkezelő vállalatot Szlovénia a bankszektor stabilitásának támogatása céljából hozta létre.
(63)
E vállalat átfogó célkitűzése a ráruházott eszközök kezelése és szabályszerű elidegenítése, maximalizálva a behajtott összegeket. A bankeszközkezelő vállalat e tevékenységével elősegíti a pénzügyi rendszer szerkezetátalakítását, egyúttal a minimálisra csökkenti az állami források felhasználását, és a lehetséges mértékben elkerüli a piaci torzulásokat.
(64)
A bankeszközkezelő vállalat különösen eszközökből, értékpapírokból, derivatívákból, illetve jóváhagyott kölcsönökből eredő jogokból és kötelezettségekből vagy a kapcsolódó fedezetet magukban foglaló garanciákból származó kockázatokat vállalhat, vagy nyújthat fedezetet azokra. A bankeszközkezelő vállalat a megállapított átruházási értéket az általa kibocsátott, állami garanciával fedezett, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok formájában fizeti ki az NLB részére. A bankeszközkezelő vállalatra átruházott eszközök átruházási értéke megegyezik az eszközök bizottsági szakértők által az állami támogatási szabályokkal összhangban megállapított tényleges gazdasági értékével, vagy alacsonyabb annál.
c) Az értékvesztett eszközök és hitelek átruházásának köre
(65)
Az átruházás az alábbi eszközcsoportokat érinti:
a)
csődhelyzetben lévő, lakóingatlan-fedezettel rendelkező társaságok;
b)
átszervezést igénylő pénzügyi érdekeltségek átszervezésére irányuló követelések;
c)
egyéb csődhelyzetben lévő társaságok;
d)
egyéb lakóingatlan-fedezettel biztosított követelések;
e)
pénzügyi érdekeltségek;
f)
építőipari vállalatok;
g)
közlekedési vállalatok;
h)
más nem teljesítő kitettségek.
(66)
2013. május 17-én Szlovénia eljuttatta a Bizottságnak az NLB-től a bankeszközkezelő vállalatra átruházandó, 1,9 milliárd EUR értékű eszközök előzetes jegyzékét. A jegyzéket azóta aktualizálták. Az átruházni tervezett portfólió értéke a hitelek tekintetében névértéken 2,3 milliárd EUR, a tőkerészesedések tekintetében pedig piaci értéken 94 millió EUR.
(67)
Az eszközátruházás eredményeképpen az NLB kockázattal súlyozott eszközértéke 1,4 milliárd EUR-val csökken, ami összesen 112 millió EUR tőkeszükséglet-csökkenést jelent. Ezek az adatok a bankeszközkezelő vállalatra átruházandó eszközöknek a Bizottság részére 2013. november 14-én elküldött jegyzékében szerepeltek.
d) Az átruházási érték számításának módszere
(68)
Az átruházási értéket a Szlovén Központi Bank előzetesen, a bankeszközkezelő vállalatot létrehozó jogszabályban előírt módszer alapján határozta meg. A módszer a jövőbeni pénzforgalom nettó jelenértékének értékelésén alapul. Jelentős kitettségek esetén a jövőbeni pénzforgalmat egyedileg értékelték, míg a kisebb kitettségek esetében egyszerűsített megközelítést alkalmaztak, ahol az értékelés a hitelek nemteljesítésének valószínűségén, valamint a nemteljesítéskori veszteség jellemzőin alapult. Ezenfelül az átruházási érték kiszámításakor a stresszteszt alapforgatókönyvében megjelölt várható veszteséget tekintik referenciaértéknek. A fenti értékelési módszert a szlovén hatóságokat, valamint megfigyelőként a Bizottságot, az EKB-t és az Európai Bankhatóságot tömörítő, erre a célra kijelölt csoport jóváhagyta.
(69)
A csődbe ment vállalatok és hátralékos hitelek esetében a jövőbeni pénzforgalmat a fedezetek és garanciák piaci értéke alapján határozták meg. Az ilyen fedezetek értékének meghatározásakor az elmúlt 12 hónapban független szakértők által készített jelentésekre támaszkodtak.
(70)
Ezután a jövőbeni pénzforgalom nettó jelenértékét kockázatmentes kamat alkalmazásával számították ki.
e) Az átruházási érték
(71)
Az NLB eszközeinek Szlovénia által meghatározott átruházási értéke a hitelek tekintetében 617 millió EUR (azaz a bruttó könyv szerinti érték 27 %-a), míg a tőkerészesedések esetében 94 millió EUR. Szlovénia vállalta, hogy a bankeszközkezelő vállalatra átruházott eszközök átruházási értéke megegyezik majd az eszközök bizottsági szakértők által az állami támogatási szabályokkal összhangban megállapított tényleges gazdasági értékével, vagy alacsonyabb lesz annál.
(72)
A szlovén hatóságok benyújtották a Szlovén Központi Bank elemzését, amely tanúsítja az NLB által a bankeszközkezelő vállalatra történt eszközátruházás részletes eredményeit és pénzügyi hatásait.
f) Piaci ár
(73)
Szlovénia nem értékelte a portfólió piaci értékét.
g) Független szakértői tanácsadás a Bizottság részére
(74)
A Bizottság független szakértők segítségét vette igénybe az átruházott eszközök tényleges gazdasági értékével és az eszközök piaci értékének számszerűsítésével összefüggésben javasolt módszer és átruházási ár értékelése során, amint azt a mérések referenciakereteként szolgáló, az értékvesztett eszközökről szóló közlemény (13) előírja.
5. A HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK INDOKOLÁSA
(75)
2012. július 2-án a Bizottság a feltőkésítési intézkedésekre és a szerkezetátalakítási terv Szlovénia által benyújtott változatára irányuló hivatalos vizsgálati eljárást indított azt illetően, hogy azok szerkezetátalakítási támogatásként összeegyeztethetők-e a belső piaccal.
(76)
A Bizottság az eljárás megindításakor kételyeinek adott hangot a tekintetben, hogy az NLB-re vonatkozó szerkezetátalakítási terv hozzá benyújtott változata biztosítja-e a hosszú távú életképesség visszaállítását, a megfelelő teherviselést és a verseny torzulását korlátozó intézkedéseket (14). Az életképességgel kapcsolatos kérdések részeként a Bizottság kétségbe vonta, hogy az NLB döntéshozatali eljárása összhangban áll-e a piaci normákkal és különösen kiemelte az abból fakadó lehetséges vállalatirányítási problémákat, hogy az állam a bank fő részvényeseként beavatkozhat annak napi üzletvezetésébe (15).
6. AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI
(77)
A hivatalos vizsgálati eljárással kapcsolatban harmadik érdekelt felektől nem érkeztek észrevételek.
7. SZLOVÉNIA ÁLLÁSPONTJA
(78)
Szlovénia egyetért azzal, hogy az első feltőkésítés, a második feltőkésítés, a harmadik feltőkésítés és az értékvesztett eszközök bankeszközkezelő vállalatra történő átruházása az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében állami támogatásnak minősül. Szlovénia továbbá úgy véli, hogy ezek az intézkedések az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében összeegyeztethetők a belső piaccal.
(79)
Szlovénia érvei szerint a szerkezetátalakítási terv a bankokról szóló 2013. évi közleménnyel kiegészített szerkezetátalakítási közleményben (16) foglalt valamennyi feltételnek eleget tesz.
(80)
Szlovénia különösen úgy véli, hogy a szerkezetátalakítási terv biztosítja az NLB hosszú távú életképességének állami források nélküli helyreállítását, elegendő saját hozzájárulást nyújt a szerkezetátalakítás költségeihez, és korlátozza a verseny torzulását. A banki tevékenységek irányítása során a körültekintő döntéshozatali folyamatok biztosítása érdekében Szlovénia kötelezettségvállalásokat tett a banki vállalatirányítás megerősítésére.
(81)
A Szlovénia által tett kötelezettségvállalásokat e határozat melléklete sorolja fel. A kötelezettségvállalások végrehajtásának biztosítása érdekében ellenőrző megbízott kinevezésére kerül sor. Emellett Szlovénia vállalta, hogy az egyes elidegenítési intézkedéseket meghatározott ütemterv szerint hajtja végre. Amennyiben a vállalt elidegenítési ütemtervet nem tartja be, elidegenítésért felelős vagyonkezelőt jelölnek ki.
8. ÉRTÉKELÉS
8.1. A TÁMOGATÁS MEGLÉTE ÉS ÖSSZEGE
(82)
A Bizottság korábban már megállapította (17) hogy az NLB első és második feltőkésítése állami támogatásnak minősül, és ezt Szlovénia sem vitatta. Ennélfogva ebben a szakaszban a Bizottság csak azt értékeli, hogy a két új intézkedés (a harmadik feltőkésítés és az értékvesztett eszközök bankeszközkezelő vállalatra történő átruházása) állami támogatást képez-e.
(83)
Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikkének (1) bekezdése szerint a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozások előnyben részesítése által torzítja vagy azzal fenyegeti a versenyt, összeegyeztethetetlen a belső piaccal, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.
(84)
Mivel az 1,558 milliárd EUR értékű harmadik feltőkésítést közvetlenül a Szlovén Köztársaság nyújtja, a Bizottság megállapítja, hogy az intézkedés állami forrásokból származik.
(85)
A harmadik feltőkésítésnek köszönhetően az NLB pénzügyi és gazdaság válsághelyzetben juthat tőkéhez, amikor a szlovén bankszektort övező fokozott bizonytalanság miatt a piacon erre nem lenne lehetősége. A Bizottság ezért úgy véli, hogy a harmadik feltőkésítést egy piacgazdasági befektető nem hajtotta volna végre. A harmadik feltőkésítést ezért úgy kell tekinteni, hogy az versenyelőnyt biztosít az NLB-nek. Mindemellett az előny szelektív, hiszen azt kizárólag egy bank élvezi.
(86)
Mivel az NLB jelenleg és várhatóan a jövőben is a kiélezett nemzetközi verseny előtt nyitott pénzügyi szektorban folytatja tevékenységét, a bank részére állami forrásokból nyújtott előny érintheti az Unión belüli kereskedelmet, és torzíthatja a versenyt. A harmadik feltőkésítés ezért az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatás.
(87)
A harmadik feltőkésítésben foglalt támogatás összege 1,558 milliárd EUR.
(88)
Az értékvesztett eszközök bankeszközkezelő vállalatra történő átruházását illetően a Bizottság úgy véli, hogy az intézkedés állami forrásokat tartalmaz. Szlovénia a bankeszközkezelő vállalatot a bankszektor stabilitásának támogatása céljából hozta létre, hogy az segítséget nyújtson a nehéz helyzetben lévő bankok számára a mérlegükben szereplő kockázatos eszközeik aktuális piaci értéket meghaladó áron történő átruházásához. Az NLB-től a bankeszközkezelő vállalatra irányuló átruházások csökkentik azokat a veszteségeket, amelyeket a banknak ellenkező esetben viselnie kellene, rendezve ezáltal a bank mérlegét és elősegítve a szerkezetátalakítási terv végrehajtását.
(89)
Annak felmérése érdekében, hogy az értékvesztett eszközök bankeszközkezelő vállalatra történő átruházása tartalmaz-e támogatást, a Bizottság szakértői független jelleggel meghatározták az átruházandó portfólió aktuális piaci értékét, illetve tényleges gazdasági értékét, amely utóbbi az eszközök átruházási ára is egyben. Mivel a portfólió átruházási ára meghaladja az aktuális piaci értéket, az intézkedés az NLB javára nyújtott előnynek minősül.
(90)
Ez az előny a hasonló állami támogatásban nem részesülő szlovéniai és más tagállambeli versenytársaival szemben megerősíti az NLB pozícióját. Ennélfogva úgy kell tekinteni, hogy az intézkedés torzíthatja a versenyt és befolyásolhatja a tagállamok közötti kereskedelmet, tekintettel arra is, hogy az NLB jelenleg és várhatóan a jövőben is a kiélezett nemzetközi verseny előtt nyitott pénzügyi szektorban folytat tevékenységet.
(91)
Ami az értékvesztett eszközökkel kapcsolatos intézkedésben, azaz a bankeszközkezelő vállalatra történő eszközátruházásban érintett támogatási összeget illeti, megjegyzendő, hogy az értékvesztett eszközökről szóló közlemény 20. pontjának a) alpontjához tartozó 2. lábjegyzet szerint az eszközátviteli intézkedés során a támogatási összeg az eszközök átruházási értéke és piaci ára közötti különbözet. Az átruházási ár 617 millió EUR, míg a becsült piaci ár 486 millió EUR. Az értékvesztett eszközök bankeszközkezelő vállalatra történő átruházása nyomán az NLB-nek nyújtott támogatás összege 130 millió EUR.
(92)
Következésképpen az első, második és harmadik feltőkésítés, valamint az értékvesztett eszközök bankeszközkezelő vállalatra történő átruházása nyomán az NLB-nek nyújtott összes támogatás értéke 2 321 milliárd EUR, amely az NLB 2012. decemberi kockázattal súlyozott eszközértékének 20 %-a.
8.2. A TÁMOGATÁS ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGE
8.2.1. AZ ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉG ÉRTÉKELÉSÉNEK JOGALAPJA
(93)
Az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy a támogatást a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítsa, ha azt „egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére” szánják. A Bizottság elismerte, hogy a pénzügyi világválság komoly zavart okozhat egy tagállam gazdaságában, és a bankokat támogató intézkedések alkalmasak ennek a zavarnak a megszüntetésére. Ezt a Bizottság a későbbiekben a hat válsággal kapcsolatos közleményben (18), valamint a bankokról szóló 2013. évi közleményben részletesen ismertette és kifejtette.
(94)
A bankokról szóló 2013. évi közlemény az augusztus 1-je után bejelentett állami támogatási intézkedésekre alkalmazandó. Az NLB esetében Szlovénia 2013. augusztus 1-je után jelentette be a tőkeinjekció és tőkeátvétel formájában nyújtott további állami támogatást. Ennélfogva az NLB szerkezetátalakítási terve összeegyeztethetőségének értékelésekor a bankokról szóló 2013. évi közlemény rendelkezéseit kell alkalmazni.
(95)
Az, hogy a Bizottság a szlovén hatóságok által a pénzügyi válság leküzdése érdekében hozott több intézkedést is jóváhagyott (19), megerősíti, hogy a szlovén gazdaságban komoly zavar áll fenn. Ennélfogva az összeegyeztethetőség értékelésének jogalapja a szerkezetátalakítási tervben foglalt valamennyi intézkedés (azaz az első, a második és a harmadik feltőkésítés, valamint az értékvesztett eszközök bankeszközkezelő vállalatra történő átruházása) esetében az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja.
(96)
Ami kifejezetten az értékvesztett eszközök bankeszközkezelő vállalatra történő átruházását illeti, a Bizottság ezt az intézkedést a bankokról szóló 2013. évi közleménnyel módosított, az értékvesztett eszközökről szóló közlemény alapján értékeli.
(97)
Az NLB-nek nyújtott szerkezetátalakítási támogatás összeegyeztethetőségét illetően ennek értékeléséhez a Bizottság a szerkezetátalakítási tervet összeveti a bankokról szóló 2013. évi közleménnyel kiegészített szerkezetátalakítási közleménnyel.
8.2.2. Összeegyeztethetőség a bankokról szóló 2013. évi közleménnyel módosított és kiegészített, az értékvesztett eszközökről szóló közleménnyel
(98)
Ami az értékvesztett eszközök bankeszközkezelő vállalatra történő átruházásának formájában az NLB javára nyújtott támogatás összeegyeztethetőségét illeti, a Bizottságnak ezt az intézkedést a bankokról szóló 2013. évi közleménnyel módosított és kiegészített, az értékvesztett eszközökről szóló közlemény alapján kell értékelnie. Az értékvesztett eszközökről szóló közlemény értelmében az értékvesztett eszközök átvétele olyan intézkedés, amely „a kedvezményezett bankot mentesíti az értékvesztett eszközök miatti veszteség vagy lehetséges veszteségre képzett tartalék könyvelésének kényszere alól (vagy kompenzálja ezért), és/vagy szavatoló tőkét szabadít fel más célokra”, és a közlemény meghatározza az ilyen intézkedések belső piaccal való összeegyeztethetőségének kritériumait. Ezek a következők: i. támogatható eszközök; ii. az értékvesztések átláthatósága és közzététele; iii. az eszközök kezelése; iv. az értékelés korrekt és következetes megközelítése; és v. megfelelő ellentételezés és teherviselés.
Támogatható eszközök
(99)
Ami az eszközök támogathatóságát illeti, az értékvesztett eszközökről szóló közlemény 5.4. szakasza kimondja, hogy az eszközátvételhez szükséges az értékvesztett eszközök egyértelmű meghatározása, valamint hogy az összeegyeztethetőség biztosítása érdekében a támogathatóságra bizonyos korlátozások alkalmazandók.
(100)
Az értékvesztett eszközökről szóló közlemény ugyanakkor azt is előírja, hogy meg kell találni az egyensúlyt az azonnali pénzügyi stabilitás célkitűzése és a rendes piaci működéshez való visszatérés biztosításának szükséglete között, ami az eszközkategóriák meghatározásakor rugalmas megközelítés alkalmazása mellett szól. Különösen, míg az értékvesztett eszközökről szóló közlemény a pénzügyi válság kiváltásáért felelős eszközöket nevezi meg támogatható eszközként (kifejezetten megemlítve a jelzáloggal fedezett egyesült államokbeli értékpapírokat), egyúttal „megfelelően indokolt esetben mennyiségi korlátozás nélkül” lehetővé teszi a fogalom kiterjesztését „olyan egyértelműen meghatározott eszközkategóriákra, amelyek összefüggnek a rendszerkockázattal”.
(101)
A szóban forgó ügyben az értékvesztett eszközökkel kapcsolatos intézkedés elsősorban építőipari és közlekedési vállalatokhoz, valamint pénzügyi érdekeltségekhez kapcsolódó, nem teljesítő eszközöket vagy lakóingatlan-fedezettel biztosított, nem teljesítő eszközöket céloz. Az NLB nehézségeiért elsősorban ezek az ágazatok felelnek, amelyek jelentős nemteljesítő hitelportfóliókkal rendelkeznek (a nemteljesítő hitelek aránya a pénzügyi érdekeltségek esetében 41 %, az építőipari vállalatok esetében pedig 74 %). Az NLB d.d. 2012. december 31-én elkönyvelt értékveszteségének több mint fele az átruházandó portfólió részét képezi. Ezek az eszközök tehát megfelelnek az értékvesztett eszközökről szóló közleményben foglalt támogathatósági kritériumoknak.
Átláthatóság és közzététel
(102)
Az átláthatóságot és a közzétételt illetően az értékvesztett eszközökről szóló közlemény 5.1. szakasza az átvételi intézkedések által érintett eszközök megfelelő értékelésen alapuló, elismert független szakemberek által ellenőrzött és az illetékes felügyeleti hatóság által hitelesített értékvesztésének teljes körű előzetes átláthatóságát, valamint a támogatható bankok általi közzétételét írja elő. Az értékvesztett eszközökről szóló közlemény előírja, hogy a közzétételnek és az értékelésnek a kormányzati beavatkozás előtt kell történnie.
(103)
A Szlovén Központi Bank elvégezte az eszközök előzetes értékelését. Elsőként a Szlovén Központi Bank 2013. május 10-én egy stressztesztet hozott nyilvánosságra, amely a három legnagyobb szlovén bank eszközeinek a bankeszközkezelő vállalatra történő átruházásából fakadó tőkehatásokat ismertette. Másodszor a független szakértők által végzett felülvizsgálat/stresszteszt eredményeit 2013. december 4-én tették közzé, és ezek stresszforgatókönyv esetén a szlovén bankok tőkehiányát jelezték. Az átruházandó eszközkategóriákat egyértelműen meghatározták, és az átruházásra kizárólag a Szlovén Központi Bank által jóváhagyott értékelési módszer alapján kerül sor. A tagállam tehát az NLB valamennyi értékvesztett, a bankeszközkezelőre átruházandó eszközére vonatkozóan kellő átláthatóságot biztosított, és azokat közzétette. Fontos kiemelni, hogy a bank tőkehiányát megállapító felülvizsgálatot/stressztesztet külső szakértők végezték.
Az eszközök kezelése
(104)
Az eszközök kezeléséről az értékvesztett eszközökről szóló közlemény 5.6. szakasza előírja, hogy funkcionálisan és szervezetileg is egyértelműen el kell különíteni egymástól a kedvezményezett bankot és annak eszközeit, különösen a menedzsment, a személyzet és az ügyfelek tekintetében. A közlemény e tekintetben kimondja, hogy ezeknek az intézkedéseknek meg kell könnyíteniük a bank számára, hogy az életképesség helyreállítására összpontosítson és elkerülje a lehetséges érdekellentéteket.
(105)
Az eszközök kezelését a bankeszközkezelő vállalat végzi, amely teljes mértékben független az NLB-től. Megállapítható tehát, hogy az elkülönített eszközkezelés összhangban áll az értékvesztett eszközökről szóló közlemény követelményeivel.
Értékelés
(106)
Az értékvesztett eszközökről szóló közlemény 5.5. szakasza megjegyzi, hogy a verseny indokolatlan torzulásának elkerülése érdekében kulcsfontosságú az értékelés korrekt és következetes megközelítése. Az értékelés fő célja az eszközök tényleges gazdasági értékének meghatározása. Ez az érték referenciaszintnek tekinthető, amennyiben az értékvesztett eszközök ezen értéken történő átruházása a támogatás összeegyeztethetőségét jelzi - egyúttal átvételi hatást eredményez, mivel meghaladja az aktuális piaci árat, az állami támogatást azonban a szükséges minimumra korlátozza.
(107)
A Szlovén Központi Bank értékelte a portfóliót, a Bizottság pedig külső szakértők bevonásával vizsgálta az értékelést és az annak alapjául szolgáló általános módszert, biztosítva ezáltal a következetes uniós szintű megközelítést.
(108)
Az alábbi következtetések születtek:
i.
az NLB által benyújtott anyagok kiváló minőségű, alapos elemzést biztosítanak;
ii.
a bankeszközkezelő vállalatra átruházott portfólió tekintetében indokolt lenne az NLB minősítéseit és pénzügyi mérlegének aktualizált adatait felhasználó, minősítésalapú megközelítés alkalmazása;
iii.
Az NLB vállalati hitelállományának becsült tényleges gazdasági értéke az azonos terhek módszere alapján a bruttó kitettség 60,2 %-ának felel meg, +/- 5 %-os hibahatárral. Az azonos terhek módszerének keretében az eszközminőségi felülvizsgálat értelmében vett céltartalékokra egy adott mértékű terhet alkalmaznak. A Bizottság és külső szakértői ezt a stressz-szintet a határozathozatali gyakorlat alapján határozták meg. A szakértők által kiszámított tényleges gazdasági érték az NLB vállalati hitelállományára vonatkozik, amely nagyobb, mint a bankeszközkezelő vállalatra történő átruházás céljából meghatározott végleges portfólió. Ennélfogva a becslés összege nem helyettesítheti a bankeszközkezelő vállalatra átruházandó portfólió tényleges gazdasági értékének értékelését.
(109)
E fenti tényezők alapján a Bizottság értékelte a portfólió tényleges gazdasági értékét. Ehhez az értékeléshez két hitelkategóriát különböztetett meg: egyrészről a működési tevékenységet folytató vállalkozásoknak nyújtott hiteleket, másrészről pedig a hitelkiváltásra és nemteljesítő hitelekre nyújtott hiteleket. A részesedések tényleges gazdasági értékének felmérése külön történt.
(110)
A működő vállalkozásoknak nyújtott hitelek esetében a Bizottság a külső szakértők ajánlása szerint minősítésen alapuló megközelítést alkalmazott. Az NLB aktuális minősítése és a kitettségre vonatkozó legújabb pénzügyi adatok alapján a Bizottság meghatározta a nemteljesítés valószínűségét. Ezt követően a nemteljesítéskori veszteségrátát a fedezetek részletes elemzésével állapította meg a meglévő hiteldokumentáció vagy előzetes hitelminőségi vizsgálatok alapján.
(111)
A hitelkiváltásokra és nem teljesítő kitettségekre nyújtott hitelek esetében a felszámolás esetén várhatóan behajtható eszközérték megállapítása céljából a Bizottság mindenekelőtt a fedezetet vizsgálta, ehhez pedig a fedezetek értékére vonatkozó óvatos becsléseket alkalmazott és beszámította a felülvizsgálat/stresszteszt eredményeit is.
(112)
A tőkerészesedések tekintetében a Bizottság áttekintette a Szlovénia által benyújtott értékelő jelentéseket, hogy ezek alapján megállapítsa, vajon a közölt piaci értékek összhangban állnak-e a jegyzett társaságokra vonatkozó piaci árjegyzésekkel, és hogy a nem jegyzett társaságok esetében alkalmazott értékelési módszer megfelel-e a piaci normáknak.
(113)
A Bizottság megállapítja, hogy a 2,3 milliárd EUR névértékű hitelportfólió tényleges gazdasági értéke 617 millió EUR, a tőkerészesedési portfólió tényleges gazdasági értéke pedig 94 millió EUR. A szerkezetátalakítási terv előírja, hogy az eszközöket tényleges gazdasági értéken kell a bankeszközkezelő vállalatra átruházni.
(114)
A piaci árat tekintve a Bizottság különbözetszámítási módszer alkalmazásával értékeli az átruházáskori aktuális piaci értéket. Ennek alapján a portfólió becsült piaci értéke a hitelek tekintetében 486 millió EUR, a tőkerészesedések tekintetében pedig 94 millió EUR.
(115)
A támogatás összege tehát az átruházási érték és a piaci érték közötti különbség, azaz 130 millió EUR.
Teherviselés és ellentételezés
(116)
A teherviselést illetően az értékvesztett eszközökről szóló közlemény 5.2. szakasza megismétli azt az általános alapelvet, hogy az értékvesztett eszközökhöz kapcsolódó veszteségeket a lehető legnagyobb mértékben a bankoknak maguknak kell viselniük, biztosítva ezzel a részvényesek azonos mértékű felelősségvállalását és teherviselését. Az eszközöket ezért a tényleges gazdasági értékkel megegyező vagy annál alacsonyabb áron kell átruházni.
(117)
Szlovénia vállalja, hogy az eszközöket tényleges gazdasági értékükön vagy annál alacsonyabb áron ruházza át, tehát eleget tesz az értékvesztett eszközökről szóló közleménynek.
Az értékvesztett eszközökkel kapcsolatos intézkedésre vonatkozó következtetés
(118)
A fentiek fényében a Bizottság úgy véli, hogy az értékvesztett eszközök bankeszközkezelő vállalatra történő átruházása a bankokról szóló 2013. évi közleménnyel módosított és kiegészített, az értékvesztett eszközökről szóló közleményben foglalt valamennyi feltételnek és követelménynek eleget tesz.
8.2.3. Összeegyeztethetőség a bankokról szóló 2013. évi közleménnyel kiegészített szerkezetátalakítási közleménnyel
(119)
A bankokról szóló 2013. évi közlemény 31. pontja szerint a szerkezetátalakítási támogatást tartalmazó szerkezetátalakítási terv értékelésére továbbra is a szerkezetátalakítási közlemény alapján kerül majd sor a tőkebevonásra és a teherviselésre vonatkozó követelmények kivételével.
(120)
A szerkezetátalakítási közlemény és a bankokról szóló 2013. évi közlemény szerint a szerkezetátalakítási tervnek elsőként igazolnia kell, hogy az állami támogatás kedvezményezettjénél zajló szerkezetátalakítási folyamat alkalmas a kedvezményezett hosszú távú életképességének helyreállítására. Másodszor a támogatás összegét a szükséges minimumra kell korlátozni, és a részvényeseknek és az alárendelt hitelezőknek egyaránt a lehető legnagyobb mértékben hozzá kell járulniuk a tőkehiány csökkentéséhez. Harmadszor olyan intézkedéseket kell bevezetni, amelyek korlátozzák a kedvezményezett piaci erejének mesterséges támogatásából fakadó versenytorzulást, valamint biztosítják a bankszektor versenyképességét. Végül orvosolni kell a nyomonkövetési és eljárási problémákat.
i. A hosszú távú életképesség helyreállítása
(121)
A szerkezetátalakítási közleményben foglaltak szerint a tagállamnak átfogó szerkezetátalakítási tervet kell benyújtania, amely bemutatja, hogyan állítható helyre a kedvezményezett hosszú távú életképessége állami támogatás nélkül és ésszerű határidőn, de legfeljebb öt éven belül. A hosszú távú életképesség akkor valósul meg, ha a bank saját erőből képes arra, hogy a piacon a vonatkozó szabályozási követelményeknek megfelelve versenyezzen a tőkéért. Ehhez a banknak képesnek kell lennie valamennyi költsége fedezésére, és - a bank kockázati profilját figyelembe véve - megfelelő sajáttőke-arányos nyereséget kell tudnia termelni. Az életképességhez való visszatérés alapját elsősorban belső intézkedésekkel kell megteremteni, és annak hiteles szerkezetátalakítási terven kell alapulnia.
(122)
Az NLB 2017. december 31-ig szóló szerkezetátalakítási terve szerint a szerkezetátalakítási időszak végére helyreáll az életképesség. Ennek legfőbb kiváltó oka a portfólió minőségének várható javulása, valamint a további értékvesztés és céltartalékképzés szükségességének csökkenése. Az életképesség visszaállítása az NLB mérlegének megtisztításával is elérhető, amit a nem teljesítő eszközök bankeszközkezelő vállalatra történő tervezett átruházása biztosít. Az NLB javát szolgálja továbbá a költségcsökkentési intézkedésekből és a bevételek stabilizálódásából fakadó jobb működési hatékonyság. Annak érdekében, hogy a nem teljesítő eszközök bankeszközkezelő vállalatra történő átruházásának figyelembevételét követően biztosítsa a bank életképességét, a szerkezetátalakítási terv abból a feltevésből indul ki, hogy 2013-ban 1,558 milliárd EUR összegű állami feltőkésítésre, valamint 250 millió EUR értékben az alárendelt kötvények és a részvényesi tőkerészesedések teljes körű leírására kerül sor.
(123)
A szerkezetátalakítási közlemény 10. pontja előírja, hogy a javasolt szerkezetátalakítási intézkedéseknek orvosolniuk kell az intézmény gyenge pontjait. A szerkezetátalakítási terv elsőként ismerteti az NLB nehéz helyzetét okozó tényezőket. Az NLB hitelportfólióját a válság súlyosan érintette, amely ennek következtében értékvesztés formájában nagy összegű veszteséget szenvedett el.
(124)
A hitelállomány növekedését a nagykereskedelmi piac finanszírozta, aminek nyomán hatványozottan megnőtt a hitel-betét arány (a 2002. évi 74 %-ról 2009-ben 137 %-ra). Mindeközben a bank nem erősítette meg kellően tőkealapját, és a válság előtt nagymértékben támaszkodott hibrid eszközökre.
(125)
Az válságot megelőzően az NLB kitettségeket halmozott fel az építőiparban, illetve ingatlanfejlesztőkkel és pénzügyi holdingtársaságokkal szemben, a kapcsolódó kockázatok kezelése azonban nem volt megfelelő színvonalú. A rossz hitelek felhalmozódása a válság indulásakor és a gazdaság lelassulásakor katasztrofálisnak bizonyult. A nemzeti útépítési program 2008-ban véget ért, a belföldi ingatlanpiaci kereslet pedig drasztikusan visszaesett. A legtöbb szlovén vállalat magas hitelállománnyal rendelkezett, és a lassú gazdaság, az eszközök és részvények értékcsökkenése, valamint a hitelfelvételi nehézségek szorításában találták magukat. A súlyos gazdasági visszaesés és az elégtelen kockázatkezelési keret együttesen a nemteljesítő hitelek számának növekedéséhez vezetett. A nemteljesítő hitelek aránya 2012. szeptember 30-án elérte az NLB bruttó hitelállományának 29 %-át, és a legsúlyosabb helyzet az építőiparban alakult ki (74 %). Ennek következtében az adózás utáni veszteség 2009-ben 87 millió EUR-ra, 2010-ben 202 millió EUR-ra, 2011-ben 240 millió EUR-ra, 2012-ben pedig 273 millió EUR-ra nőtt.
(126)
A bank nehézségeinek egyik okát a gyenge vállalatirányítási szabályok és ebből következően a bank napi üzletvezetésébe való állami beavatkozás jelentette.
(127)
A hosszú távú életképesség visszaállításához ezért öt fő problémát kell orvosolni: Elsőként meg kell erősíteni a banki vállalatirányítást, biztosítva ezáltal, hogy gazdaságilag indokolt üzleti döntések szülessenek és azokat kizárólag a bank vezetői hozzák, az állam pedig ne avatkozzon be a napi üzletvezetésbe. Másodszor a banknak a haszonkulcsok fenntartása és a veszteségek minimálisra csökkentése érdekében javítania kell árképzési politikáit és kockázatkezelési keretét. Harmadszor az NLB-nek - megfelelő céltartalékképzéssel vagy a hátrányos eszközök leépítésével, illetve a gondot okozó hiteleknek a bankeszközkezelő vállalatra történő átruházása útján - meg kell tisztítania mérlegét és csökkentenie kell a problematikus ágazatokon belüli kitettségeit. Negyedszer a banknak feltőkésítés és a betéti alap megerősítése vagy a hitelarány csökkentése révén rendeznie kell mérlegfőösszeg-struktúráját. Végül a megfelelő mértékű nyereségesség biztosítása érdekében a banknak javítania kell működési hatékonyságát.
a) A vállalatirányítási keret megerősítése
(128)
A kötelezettségvállalások szavatolják, hogy az igazgatótanács és a vezetőség függetlenül járjon el a hitelfeltételek megállapításakor. Ezek a kötelezettségvállalások gondoskodnak arról, hogy a hitelek ára olyan árképzési politikán alapuljon, amely valamennyi hitelre vonatkozóan minimális tőkemegtérülési szabályokat ír elő, korlátozva ezzel annak lehetőségét, hogy a bank külső befolyás hatására a piaci ár alatt nyújtson hitelt.
(129)
A kötelezettségvállalások a jelek szerint megfelelően kezelik és orvosolják az NLB vállalatirányításának főbb hiányosságait. Megfelelő biztosítékokat határoznak meg az összeférhetetlenség elkerülése, valamint annak biztosítása érdekében, hogy a stratégiák és a döntések üzletközpontúak legyenek, és azokat az érték maximalizálásán túl más célok ne befolyásolják, valamint helytelen külső befolyás ne érvényesüljön. A vállalatirányítás tervezett változásaival a bank ellenállóbbá válik a külső befolyással szemben, ezzel egyidejűleg pedig a vezetői döntések fokozott ellenőrzése és átláthatósága révén növeli a piaci fegyelmet.
(130)
Az NLB ezenkívül felülvizsgálja majd motivációs és javadalmazási politikáit, hogy azok ne ösztönözzék az ésszerűtlen kockázatvállalást, valamint hogy hosszú távú és fenntartható célokat szolgáljanak. Mindemellett a bankokról szóló 2013. évi közlemény 37-39. pontja értelmében 2017. december 31-ig korlátozni fogja az igazgatósági tagok és a különleges munkát végző alkalmazottak összjavadalmazását, ami elősegíti majd a szerkezetátalakítási terv időben történő megvalósítását.
(131)
Szlovénia továbbá vállalja, hogy az NLB-n belüli részesedését […]-ig […] %-ban elidegeníti egy olyan független befektető javára, aki nem áll kapcsolatban a Szlovén Köztársasággal. Az elidegenítés jelentősen csökkenti a bank vezetésére és üzleti tevékenységére gyakorolt külső befolyást.
b) Az árképzési politikák és a kockázatkezelési keret megerősítése
(132)
Az NLB elsősorban a bank legjobb üzleti érdekeinek védelmét célzó szabályok és intézkedések révén javítani fogja árképzési politikáját és kockázatkezelési keretét. Ide tartozik a személyzet képzése, az ügyfélszerzés, az új termékek árának meghatározása és a hitelkockázati folyamat felülvizsgálata.
(133)
Konkrétabban az új hiteleknél alkalmazott árképzés 2017. december 31-ig minden ügyfélkapcsolat esetében legalább […] %-os tőkearányos jövedelmezőséget eredményez majd. Ezt az árképzést 2014-től fokozatosan vezetik be […] %-os kezdő tőkearányos jövedelmezőséggel, amely 2017. december 31-re éri el a(z) […] %-ot.
(134)
Az NLB árképzési politikáinak és kockázatkezelési keretének ebből fakadó javulása indokolt és szükséges ahhoz, hogy az új hitelek tekintetében a bank szigorúbb hitelezési politikát és visszafogottabb céltartalék-képzési politikát folytasson. Ezek a reformok orvosolják az NLB azon hiányosságait, amelyek miatt hitelportfóliójának színvonala leromlott, valamint nagy mennyiségű nemteljesítő hitelt és magas hitelköltségeket halmozott fel. Az alacsony nyereségesség fenti okainak kiküszöbölésével ezek az intézkedések hozzájárulnak az NLB hosszú távú életképességéhez.
(135)
A szerkezetátalakítási terv magában foglalja az NLB fő tevékenységeinek és az azokon kívül eső tevékenységeknek a szervezeti elkülönítését. A bank átszervezése lehetővé teszi az NLB fő tevékenységeinek ésszerűsítését. A szétválasztásnak köszönhetően továbbá a bank célzottabb megközelítést alkalmazva leépítheti a fő tevékenységén kívüli tevékenységeket, és nem teljesítő eszközeinek kezelésével maximalizálhatja a behajtott értéket.
c) Az üzleti tevékenységben a kevésbé kockázatos tevékenységek arányának növelése
(136)
A szerkezetátalakítási terv eredményeképpen az NLB kockázattal súlyozott eszközértéke a 2012. december 31-i 11,1 milliárd EUR-ról 2017. december 31-ig [5-10] milliárd EUR-ra mérséklődik. A kockázattal súlyozott eszközérték csökkenése különösen a pénzügyi érdekeltségek, a közlekedési vállalatok és az építőipari vállalatok legproblematikusabb ágazataiban biztosítja, hogy a szerkezetátalakítási időszak során csökkenjenek a bank ilyen kitettségeihez kapcsolódó kockázatok.
(137)
Az NLB 2,3 milliárd EUR értékű értékvesztetthitel-portfóliót ruház át a bankeszközkezelő vállalatra, ami lehetővé teszi számára, hogy figyelmét a teljesítő hitelekre összpontosítsa, valamint a fennmaradó nemteljesítő hitelek rendezésére alkalmas forrásokat szabadít fel.
(138)
Az NLB jövőbeni stratégiájában ismét a visszafogottabb üzleti tevékenységre helyezi a hangsúlyt a lakosságnak és a kkv-knak nyújtott alapvető banki szolgáltatások, valamint egyes Szlovénián belüli vállalati banki szolgáltatások piacán. Ezt a változást a fő tevékenységén kívül eső tevékenységek jelentős mértékű elidegenítésével és csökkentésével éri el, forrásokat szabadítva fel ezáltal fő tevékenységei számára.
d) A mérlegfőösszeg-struktúra rendezése
(139)
Az NLB már 2011 márciusában és 2012 júliusában is részesült állami tőkeinjekcióban. A harmadik feltőkésítéssel a bank eleget tud majd tenni a Szlovén Központi Bank által előírt tőkekövetelményeknek, és biztosítja életképessége helyreállítását.
(140)
A harmadik feltőkésítés összege figyelembe veszi a banknak a felülvizsgálat/stresszteszt eredményei szerinti szükségleteit. A feltőkésítés után a banknak a tőkekövetelményekről szóló rendelet szerinti alapvető tőkemegfelelési mutatója azonnal 15 %-ra emelkedik, 2017. december 31-re pedig [10-20] %-ot ér majd el, ami számottevően meghaladja a Szlovén Központi Bank által tőkekövetelményként előírt 9 %-os mutatóértéket.
(141)
Ezenfelül az NLB nem teljesítő és értékvesztett eszközök nagy összegű portfóliójának a bankeszközkezelő vállalatra történő átruházása révén megtisztítja mérlegét.
(142)
Az NLB a leányvállalatainak nyújtott csoporton belüli finanszírozás csökkentésével, a fő tevékenységeken kívül eső tevékenységek elidegenítésével és a finanszírozási alapját hagyományosan biztosító lakossági betétek ismételt előtérbe helyezésével javítani fogja finanszírozási profilját. A hitel-betét arány a 2012. évi 105 %-ról 2017. december 31-ig [70-80] %-ra erősödik.
e) A hosszú távú életképesség helyreállítása
(143)
A hosszú távú életképesség helyreállítása úgy érhető el, ha a bank a kitűzött tőkemegtérülési célok teljesítése érdekében stratégiailag újrapozícionálja magát a lakosságnak és a kkv-knak nyújtott alapvető banki szolgáltatások és egyes Szlovénián belüli vállalati banki szolgáltatások piacán.
(144)
A bank az új hitelekhez kapcsolódó megfelelő árképzés biztosítása révén növeli majd hitelein a nettó kamatrést. Az új hitelek árának meghatározása különösen elősegíti majd, hogy az egyes ügyfélkapcsolatok esetében 2014-ben legalább […] %-os, 2015-ben […] %-os, 2016-ban […] %-os, 2017-ben pedig […] %-os pozitív tőkearányos jövedelmezőséget lehessen elérni.
(145)
Az NLB ezen túlmenően valamennyi szerkezetátalakítási döntését dokumentálja. A dokumentációban szerepel majd egy alternatív megoldásokkal, például fedezet felhasználásával vagy a szerződés megszüntetésével való összehasonlítás. Az összehasonlítás igazolni fogja, hogy a bank által választott megoldás a legmagasabb nettó jelenértéket biztosítja a számára.
(146)
Az NLB emellett hosszú távú költségcsökkentési programot tervez, amelynek keretében jelentősen koncentrálja majd telephelyeit és fiókhálózatát, illetve csökkenti alkalmazottai számát, valamint javítja a működési hatékonyságot, kockázattal súlyozott, nyereségre törekvő ügyfélszerzési politikát folytat és optimalizálja likviditási és egyéb költségeit. Ennek következtében a szerkezetátalakítási tervben előirányzottak szerint a bank költség-bevétel aránya 60 % alá, azaz a válság előtti szintre csökken. 2017. december 31-ig az NLB [5-10] %-os adózás utáni tőkearányos jövedelmezőséget ér el, a tőkekövetelményekről szóló rendelet szerinti alapvető tőkemegfelelési mutatója pedig [10-20] % lesz. Az NLB adózás utáni nyeresége 2017-ben eléri majd a [100-150] millió EUR-t.
(147)
Az értékvesztési forgalom a szerkezetátalakítási terv fokozatos végrehajtásával idővel várhatóan csökkenni fog. Az értékvesztett eszközöknek a bankeszközkezelő vállalatra történő átruházása, a hitelkockázatok kezeléséhez kapcsolódó kötelezettségvállalások és a könyveiben fennmaradó nemteljesítő hiteleknek a bank számára biztosított nettó jelenérték maximalizálása érdekében történő átszervezése, valamint a bank kockázatkezelési keretének javítását célzó további intézkedések nyomán a bank megbízhatóbb hitelkockázati profillal fog rendelkezni.
(148)
A Bizottság ezért úgy véli, hogy a szerkezetátalakítási terv alkalmas az NLB hosszú távú életképességének helyreállítására.
ii. Saját hozzájárulás és teherviselés
(149)
A bankokról szóló 2013. évi közleménnyel kiegészített szerkezetátalakítási közlemény jelzi, hogy a támogatás minimumra történő korlátozása, valamint a versenytorzulás és az erkölcsi kockázat kiküszöbölése érdekében a kedvezményezett részéről megfelelő mértékű hozzájárulásra van szükség. E célból a közlemény előírja, i. hogy a szerkezetátalakítási költségeket és a támogatás összegét egyaránt korlátozni kell; valamint ii. hogy a meglévő részvényeseknek és az alárendelt hitelezőknek egyaránt a lehető legnagyobb terhet kell viselniük.
(150)
A megfelelő teherviselés rendszerint azt jelenti, hogy a veszteségeket először saját tőkéből, valamint a hibridtőke-tulajdonosoktól és az alárendelt hitelezőktől származó hozzájárulásokból fedezik. A hibridtőke-tulajdonosoknak és az alárendelt hitelezőknek a lehető legmesszebbmenőkig hozzá kell járulniuk a tőkehiány csökkentéséhez. Ezek a hozzájárulások elsődleges alapvető tőkévé alakítás (20) vagy az instrumentumok tőkeösszege leírásának formáját ölthetik. Mindenesetre a kedvezményezettől az ilyen értékpapírok tulajdonosaihoz történő forráskiáramlást a jogilag lehetséges mértékben meg kell akadályozni.
(151)
A szerkezetátalakítási terv nem tartalmaz olyan elemeket, amelyek arra utalnának, hogy a támogatás meghaladja az NLB életképességének helyreállításából fakadó költségek fedezéséhez szükséges eszközöket. A harmadik feltőkésítéssel fedezendő tőkehiányt felülvizsgálat/stresszteszt alapján állapították meg. A tőkeinjekcióra vonatkozó becslés alapja elsősorban egy eszközértékelés, amely szerint ez az összeg szükséges, egyúttal pedig elegendő is a stresszhelyzet rendezéséhez. A felülvizsgálat/stresszteszt tovább pontosította a szükséges tőke mértékét. A harmadik feltőkésítésnek köszönhetően a bank eleget tehet a rá vonatkozó szabályozási tőkekövetelményeknek és a piaci elvárásoknak. Emellett a bank tőke-visszafizetési mechanizmust léptet életbe, amely az NLB tőketöbbletének felhalmozódását hivatott korlátozni, és amelynek értelmében az NLB a 2015., 2016. és 2017. pénzügyi évre köteles - az esetleges tőketöbbletek után magasabb arányban számított - osztalékot fizetni. A tőke-visszafizetési mechanizmus biztosítja, hogy a bank a jogszabályban előírt minimális tőkekövetelményeket meghaladó tőketöbblet felhasználásával ne vállalhasson új üzleti kötelezettségeket, mielőtt visszafizetné állami tartozását.
(152)
Az osztalékfizetési tilalom ellenére annak érdekében, hogy az NLB d.d. leányvállalataitól osztalékhoz juthasson, valamint a leányvállalatokon belüli likviditás felhalmozódásának elkerülése érdekében ez utóbbiak fizethetnek osztalékot. Ezek a vállalatok akkor teljesíthetnek osztalékkifizetést, ha - közvetlenül vagy közvetve - az NLB d.d. a többségi részvényes, és a többi külső részvényes együttesen az adott vállalat részvényeinek és szavazati jogainak kevesebb mint [10-20] %-át birtokolja.A Bizottság úgy véli, az a tény, hogy engedélyezik a leányvállalatok számára az ilyen osztalékok NLB d.d. részére történő kifizetését, elősegíti a támogatási összeg szükséges minimumon tartását, megfelelő mértékű rugalmasságot biztosít az NLB konszolidált tőkéjének és likviditásának hatékony kezeléséhez és megkönnyíti a támogatás visszafizetését. Az, hogy ennek köszönhetően a leányvállalatok kisebbségi részvényesei is megkapják az őket megillető osztalék egy részét, az említett előnyökhöz viszonyított arányos externáliának tekinthető, tekintettel különösen az NLB d.d.-től eltérő részvényesek részére fizetendő viszonylag kis összegű végső osztalékokra, amelyek legfeljebb az NLB d.d.-nek fizetendő osztalékok összegének egytizedét teszik ki.
(153)
Először is a részvényesek és alárendelt hitelezők teherviselésére vonatkozó kötelezettségvállalások összhangban állnak a bankokról szóló 2013. évi közleménnyel kiegészített szerkezetátalakítási közlemény előírásaival.
(154)
E tekintetben Szlovénia vállalta, hogy mielőtt az NLB-nek állami támogatást (harmadik feltőkésítés és az értékvesztett eszközök bankeszközkezelő vállalatra történő átruházása) nyújtana, utóbbi a bankokról szóló 2013. évi közleményben foglalt követelmények teljesítése érdekében teljes körűen leírja részvényesei tőkerészesedését és a fennálló alárendelt kölcsönöket. A Bizottság elismerően jegyzi meg, hogy az alárendelt hitelezők hozzájárulása a lehető legnagyobb mértékben megvalósult, ami biztosítja a megfelelő teherviselést. Az állami tőkeinjekciók végrehajtására csak az alárendelt hitelezők követeléseinek teljes körű leírását követően kerül sor. Ez a sorrendiség biztosítja, hogy az állami beavatkozást megelőzően valamennyi meglévő alárendelt hitelező maradéktalanul hozzájáruljon a bank szerkezetátalakítási költségeihez. A harmadik feltőkésítés után így a bank részvényei 100 %-ban az állam tulajdonába kerülnek, szemben az első állami tőkeinjekciót megelőző 33,1 %-os részesedéssel.
(155)
Másodszor a szerkezetátalakítási közlemény 24. pontja előírja, hogy az állami tőke megfelelő ellentételezése szintén a teherviselés elérésének egyik eszköze.
(156)
Az első és a második feltőkésítést illetően a Bizottság megjegyzi, hogy azokat a teherviselés elvének megfelelő áron bonyolították le (21). Ami a szerkezetátalakítási tervben szereplő harmadik feltőkésítést illeti, azt követően a bank kizárólagos állami tulajdonba kerül, ami maximális teherviselést jelent. A Bizottság emellett már azt is megállapította, hogy az értékvesztett eszközök bankeszközkezelő vállalatra történő átruházását megfelelően ellentételezték.
(157)
Harmadszor a szerkezetátalakítási tervből eredő szerkezetátalakítási költségeknek az NLB belső intézkedései révén történő fedezését illetően az NLB költségcsökkentési intézkedéseket hajt végre, amelyek nyomán a 2012. december 31-i 368 millió EUR összegű működési költségek az alapforgatókönyv szerint 2017. december 31-ig [250-300] millió EUR-ra mérséklődnek. A szerkezetátalakítási terv a bank nem banki jellegű tevékenységei legalább [80-90] %-ának elidegenítését irányozza elő. Ezenfelül tőke-visszafizetési mechanizmust léptet életbe, amely lehetővé teszi, hogy a bank a 2015., 2016. és 2017. pénzügyi évre a rá vonatkozó szabályozási tőkekövetelmények teljesítésének veszélyeztetése nélkül a lehető legnagyobb mértékű osztalékokat fizesse ki az állam részére.
(158)
Negyedszer e strukturális intézkedéseken túl Szlovénia egyúttal vállalta, hogy a kamatszelvények beváltására, a felvásárlásra, valamint a reklámozásra és az agresszív kereskedelmi gyakorlatokra vonatkozó tilalmat ír elő.
(159)
A Bizottság megjegyzi, hogy a kamatszelvények kifizetésének mellőzésére vállalt kötelezettség az újonnan kibocsátott tőkeeszközökre nem vonatkozik, feltéve, hogy az ilyen újonnan kibocsátott tőkeeszközök utáni kamatszelvény-kifizetések nem keletkeztetnek olyan jogi kötelezettséget, amelynek értelmében az NLB e határozat elfogadásának időpontjában már meglévő értékpapírjai után kamatszelvény-kifizetéseket kell teljesíteni (22). A Bizottság elfogadja a kamatszelvény-beváltás tilalmának e korlátozását, mivel ez azt hivatott biztosítani, hogy a szerkezetátalakítási közlemény 26. pontja értelmében a vállalatcsoport új hibridtőkét vonhasson be a piacról. Az e határozat elfogadását követő alárendeltértékpapír-kibocsátások lehetővé teszik a bank számára, hogy a meglévő értékpapírokra, különösen a meglévő alárendelt kölcsönökre kibocsátott kamatszelvények kifizetését elkerülve jusson további finanszírozáshoz és hibridtőkéhez. A kamatszelvények beváltására vonatkozó tilalom korlátozásának köszönhetően ezért a bank a tőkekövetelményekről szóló rendelet szerinti további alapvető tőkét tud kibocsátani, ami akár csökkentheti a saját tőke formájában jelentkező tőkeigényét. E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy a kamatszelvényeknek opcionálisnak kell lenniük, és nem írható elő, hogy a hitelviszonyt megtestesítő alárendelt eszközök csak azokkal együtt minősülnek a tőkekövetelményekről szóló rendelet szerinti alapvető tőkének. A szóban forgó ügyben végül megjegyezhetjük, hogy az NLB részvényesei tőkerészesedéseinek és fennálló alárendelt kölcsöneinek teljes körű leírását követően a bankban nem marad tőkerészesedés és alárendelt kölcsön. A kamatszelvények beváltására vonatkozó tilalom korlátozása nem ássa alá a szerkezetátalakítási közleményben mérlegelt kamatfizetési tilalom hasznos hatását, mivel az NLB által arra vállalt kötelezettség, hogy az új eszközökre kibocsátott kamatszelvények kifizetése nem keletkeztet olyan jogi kötelezettséget, amelynek értelmében az NLB meglévő értékpapírjai után kamatszelvény-kifizetéseket kell teljesíteni, megakadályozza a felesleges tőkekiáramlást.
(160)
Ennek megfelelően a tőkerészesedéssel rendelkezőkre, illetve a hibrid- és alárendelt kölcsönök hitelezőire vonatkozó teherviselés, a költségcsökkentés, az elidegenítések, valamint a támogatás megfelelő ellentételezése az NLB részéről a szerkezetátalakítási költségekhez való megfelelő saját hozzájárulásnak minősül.
(161)
Mindezen okok miatt a Bizottság megállapítja, hogy a szerkezetátalakítási terv megfelelő saját hozzájárulásról és teherviselésről gondoskodik.
iii. A versenytorzulás mértékét korlátozó intézkedések
(162)
Végül a szerkezetátalakítási közlemény 4. szakasza előírja, hogy a szerkezetátalakítási tervnek a versenytorzulást korlátozó intézkedéseket kell tartalmaznia. Az ilyen intézkedéseket a kedvezményezett bank szerkezetátalakítást követő működési piacain azonosított torzulások kezelése érdekében a konkrét körülmények alapján kell meghatározni. Az ilyen intézkedések jellegét és formáját két kritérium határozza meg: 1. a támogatási összeg, valamint a nyújtási feltételek és körülmények; 2. a kedvezményezett bank működési piaca(i). Mindemellett a Bizottságnak figyelembe kell vennie a kedvezményezett szerkezetátalakítási időszakban nyújtott saját hozzájárulásának és teherviselésének mértékét.
(163)
Az NLB tőkeinjekció és értékvesztett eszközökkel kapcsolatos intézkedések formájában összesen 2,321 milliárd EUR értékű, azaz az NLB kockázattal súlyozott eszközértéke 20 %-ának megfelelő (23) állami támogatásban részesült. A támogatás megfelelő ellentételezése és a lehetséges versenytorzulásokat korlátozó intézkedések végrehajtása különösen fontos, ha figyelembe vesszük a támogatás meglehetősen nagy összegét.
(164)
A versenytorzulásokat korlátozó első intézkedés az NLB […] belüli részesedésének elidegenítése. A(z) […] elidegenítése […] csökkenti az NLB piaci részesedését. Az NLB […] elidegenítése szintén hozzájárul az NLB piaci részesedésének korlátozásához és a piac versenytársak előtti megnyitásához.
(165)
Az NLB piaci jelenlétének visszaszorítását az építőiparnak, a közlekedési vállalatoknak és pénzügyi holdingtársaságoknak nyújtott hitelezés területén kockázattal súlyozott eszközérték éves csökkentése biztosítja.
(166)
Ezenfelül az NLB Szlovéniában és külföldön egyaránt megszünteti lízing-, faktoring-, forfetírozási és a fő tevékenységein kívül eső tevékenységeit, aminek köszönhetően fokozottabban korlátozza a kapott állami támogatásnak a banki főtevékenységétől eltérő tevékenységeket érintő lehetséges továbbgyűrűző hatását.
(167)
Az NLB a versenytorzulást korlátozó feltételek mellett folytatja működését. Fejlett kockázatkezelési és irányítási eljárásokkal, valamint 2017. december 31-ig az új hitelek tekintetében [10-20] %-os tőkearányos jövedelmezőséget biztosító árképzést magában foglaló hatékonyabb hitelezési politikával rendelkező szakosodott bankként az NLB nem biztosít túlzóan előnyös feltételeket ügyfelei számára. Ezek a tényezők mind hozzájárulnak az NLB életképességéhez, egyúttal azonban a versenytorzulást is korlátozzák.
(168)
Szlovénia felvásárlási tilalomra vonatkozó kötelezettségvállalást tett, amely biztosítja, hogy az NLB a kapott állami támogatást ne fordítsa új ügyletek finanszírozására. Ezenfelül tőke-visszafizetési mechanizmust léptet életbe, amely lehetővé teszi, hogy a bank a 2015., 2016. és 2017. pénzügyi évre a rá vonatkozó szabályozási tőkekövetelmények teljesítésének veszélyeztetése nélkül a lehető legnagyobb mértékű osztalékokat fizesse ki az állam részére. A tőke-visszafizetési mechanizmus biztosítja, hogy a bank a jogszabályban előírt tőkekövetelményeket vagy más szabályozási követelményeket meghaladó tőketöbblet felhasználásával ne vállalhasson új üzleti kötelezettségeket, mielőtt visszafizetné állami tartozását.
(169)
E strukturális intézkedéseken túl Szlovénia egyúttal vállalta, hogy a versenytorzulások megakadályozása érdekében bizonyos magatartási korlátozásokat ír elő. A Bizottság üdvözli az állami támogatás reklámozására és az agresszív kereskedelmi gyakorlatokra vonatkozó tilalmat, amely megakadályozza, hogy az NLB a támogatást versenyellenes piaci magatartásra használja fel.
(170)
Az intézkedéseket és kötelezettségvállalásokat együttesen figyelembe véve - valamint tekintettel az NLB-nek nyújtott támogatás összegére is - a lehetséges versenytorzulások megakadályozására kellő biztosítékok állnak rendelkezésre.
8.2.4. A szerkezetátalakítási terv nyomon követése
(171)
A bankokról szóló 2013. évi közleménnyel kiegészített szerkezetátalakítási közlemény 5. szakasza értelmében a Bizottság a neki benyújtott rendszeres jelentések alapján ellenőrzi a szerkezetátalakítási terv megfelelő végrehajtását. Szlovénia ellenőrző megbízottat jelöl ki, aki félévente nyomonkövetési jelentést készít a Bizottság számára.
(172)
A szerkezetátalakítási terv teljes időszak során történő megfelelő végrehajtásának szavatolása céljából a szlovén hatóságok minden szükséges intézkedést megtesznek annak biztosítása érdekében, hogy az NLB teljesítse a működési keretben felsorolt kötelezettségvállalásokat.
(173)
Ezenfelül a szerkezetátalakítási terv megfelelő végrehajtását, valamint az e határozat mellékletében ismertetett működési keretben szereplő valamennyi kötelezettségvállalás teljes körű és megfelelő végrehajtását egy független, megfelelő képesítéssel rendelkező ellenőrző megbízott folyamatosan nyomon követi. Az ellenőrző megbízott a határozat végrehajtásának nyomon követéséhez szükséges valamennyi információhoz korlátlan hozzáféréssel rendelkezik. A Bizottság vagy az ellenőrző megbízott magyarázatokat és pontosításokat kérhet az NLB-től. Szlovénia és az NLB a nyomon követéshez kapcsolódó minden megkeresés esetén köteles maradéktalanul együttműködni a Bizottsággal és az ellenőrző megbízottal.
8.2.5. Következtetés és a szerkezetátalakítási tervre vonatkozó eljárás lezárása
(174)
A Bizottság megjegyzi, hogy a Szlovénia által benyújtott szerkezetátalakítási terv orvosolja az életképesség (ezen belül a vállalatirányítás), a teherviselés és a versenytorzulás problémáját, és összhangban áll a bankokról szóló 2013. évi közleménnyel kiegészített szerkezetátalakítási közleményben előírt követelményekkel.
(175)
A Bizottság ezért elismeri, hogy a második megmentési és az eljárást megindító határozatban a szerkezetátalakítási terv összeegyeztethetőségét illetően felvetett aggályai a továbbiakban tárgytalanok.
9. KÖVETKEZTETÉS
(176)
A Bizottság megállapítja, hogy az NLB első, második és harmadik feltőkésítése, valamint az értékvesztett eszközök bankeszközkezelő vállalatra történő átruházása az NLB javára nyújtott szerkezetátalakítási támogatásnak minősül.
(177)
A Bizottság megállapítja, hogy az első, a második és a harmadik feltőkésítést, valamint az értékvesztett eszközök bankeszközkezelő vállalatra történő átruházását magukban foglaló szerkezetátalakítási intézkedések lehetővé teszik az NLB számára hosszú távú életképességének helyreállítását, a teherviselés szempontjából elégségesek, valamint megfelelőek és arányosak ahhoz, hogy ellensúlyozzák a szóban forgó támogatási intézkedések piactorzító hatásait. A Bizottság ezért úgy véli, hogy a benyújtott szerkezetátalakítási terv eleget tesz a bankokról szóló 2013. évi közleménnyel kiegészített szerkezetátalakítási közleményben, valamint a bankokról szóló 2013. évi közleménnyel módosított és kiegészített, az értékvesztett eszközökről szóló közleményben foglalt feltételeknek. A szerkezetátalakítási intézkedések ezért az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthetők. Az első, a második és a harmadik feltőkésítés, valamint az értékvesztett eszközök bankeszközkezelő vállalatra történő átruházása ennek megfelelően a szerkezetátalakítási terv alapján jóváhagyható,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A Szlovén Köztársaság által az NLB javára nyújtott, a 250 millió EUR értékű első feltőkésítést, a 382,9 millió EUR értékű második feltőkésítést, az 1 558 millió EUR értékű harmadik feltőkésítést és az értékvesztett eszközök bankeszközkezelő vállalatra történő átruházását magában foglaló, 130 millió EUR összegű támogatást tartalmazó szerkezetátalakítási támogatás az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikke (1) bekezdésének értelmében állami támogatásnak minősül.
A szerkezetátalakítási támogatás a szerkezetátalakítási tervre és a mellékletben felsorolt kötelezettségvállalásokra tekintettel összeegyeztethető a belső piaccal.
2. cikk
Ennek a határozatnak a Szlovén Köztársaság a címzettje.
Kelt Brüsszelben, 2013. december 18-án.