NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/9
ze dne 6. ledna 2015,
kterým se mění nařízení (EU) č. 142/2011, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1069/2009 o hygienických pravidlech pro vedlejší produkty živočišného původu a získané produkty, které nejsou určeny k lidské spotřebě, a provádí směrnice Rady 97/78/ES, pokud jde o určité vzorky a předměty osvobozené od veterinárních kontrol na hranici podle uvedené směrnice
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na akt o přistoupení Chorvatska, a zejména na článek 50 uvedeného aktu,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1069/2009 ze dne 21. října 2009 o hygienických pravidlech pro vedlejší produkty živočišného původu a získané produkty, které nejsou určeny k lidské spotřebě, a o zrušení nařízení (ES) č. 1774/2002 (nařízení o vedlejších produktech živočišného původu) (1), a zejména na čl. 15 odst. 1 písm. b), c), d) a g), čl. 18 odst. 3 písm. b) bod i), čl. 19 odst. 4 písm. c), čl. 20 odst. 11, čl. 21 odst. 6 písm. d), čl. 23 odst. 3, čl. 27 písm. c), čl. 31 odst. 2, čl. 40 písm. f), čl. 41 odst. 3 a čl. 42 odst. 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (ES) č. 1069/2009 stanoví hygienická a veterinární pravidla pro vedlejší produkty živočišného původu a získané produkty s cílem zabraňovat rizikům pro zdraví lidí a zvířat, která v souvislosti s těmito produkty vznikají, a snižovat je na minimum. Uvedené nařízení rovněž stanoví konečný bod výrobního řetězce určitých získaných produktů, po kterém se na ně již nevztahují požadavky zmíněného nařízení.
(2)
Nařízení Komise (EU) č. 142/2011 (2) stanoví prováděcí pravidla pro nařízení (ES) č. 1069/2009, včetně pravidel o přijímání alternativních metod pro využívání nebo neškodné odstranění vedlejších produktů živočišného původu nebo získaných produktů a požadavků pro uvádění organických hnojiv a některých dalších vedlejších produktů živočišného původu na trh.
(3)
V souladu s čl. 19 odst. 1 písm. d) nařízení (ES) č. 1069/2009 mohou členské státy povolit sběr, přepravu a neškodné odstraňování materiálu kategorie 3 uvedeného v čl. 10 písm. f) zmíněného nařízení jinými prostředky stanovenými v kapitole IV přílohy VI nařízení (EU) č. 142/2011. V souladu s čl. 36 odst. 3 nařízení (EU) č. 142/2011 byla tato možnost omezena na přechodné období do 31. prosince 2014. Sběr, přepravu a neškodné odstranění jinými prostředky stanovenými v kapitole IV přílohy VI nařízení (EU) č. 142/2011 povolují některé členské státy v případě malých množství zmetkových potravin do 20 kg za týden.
(4)
Nejsou-li hlášeny žádné negativní důsledky pro zdraví zvířat a s ohledem na skutečnost, že v některých případech by neškodné odstranění v souladu s článkem 14 nařízení (ES) č. 1069/2009 bylo ve srovnání s neškodným odstraněním v místě nepřijatelně obtížné, jeví se jako odůvodněné stanovit dočasnou odchylku jako trvalé řešení, pokud takové neškodné odstranění nezpůsobí nepřijatelné zdravotní riziko. Článek 15 nařízení (EU) č. 142/2011, kterým se stanoví zvláštní pravidla pro použití ustanovení čl. 19 odst. 1 písm. a), b), c), e) a f) nařízení (ES) č. 1069/2009, by proto měl být doplněn o odkaz na opatření stanovená v kapitole IV přílohy VI nařízení (EU) č. 142/2011, jež by rovněž měla být odpovídajícím způsobem změněna. Po konzultaci s členskými státy a organizacemi zúčastněných stran by možnost, že členské státy mohou rozhodnout, že zvýší objem na nejvýše 50 kg týdně, měla být zrušena, jestliže se dočasná odchylka stane trvalým řešením. Kromě toho by mělo být zrušeno ustanovení čl. 36 odst. 3 nařízení (EU) č. 142/2011.
(5)
Vzhledem k nízkému riziku možného styku hospodářských zvířat s organickými hnojivy a půdními přídavky, s nimiž manipulují někteří provozovatelé a uživatelé, zejména pokud působí mimo potravinový a krmivový řetězec, by příslušné orgány měly mít možnost osvobodit tyto provozovatele a uživatele od registrační povinnosti podle článku 23 nařízení (ES) č. 1069/2009. Tito provozovatelé a uživatelé by měli být doplněni na seznam provozovatelů osvobozených od ohlašovací povinnosti ve vztahu k příslušným orgánům v souladu s čl. 20 odst. 4 nařízení (EU) č. 142/2011. Ustanovení čl. 20 odst. 4 nařízení (EU) č. 142/2011 by mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(6)
U pěstebních substrátů, včetně zahrádkářské zeminy, s nízkým obsahem vedlejších produktů živočišného původu nebo získaných produktů, jež jsou balené k použití konečným spotřebitelem, nehrozí riziko, že budou používány jako krmivo pro hospodářská zvířata. Omezení obsahu získaných produktů materiálů kategorie 2 nebo 3 v pěstebních substrátech, včetně zahrádkářské zeminy, na méně než 5 % objemových snižuje riziko použití jako krmiva pro hospodářská zvířata, neboť vysoký obsah půdy a jiných materiálů činí tyto produkty nepoživatelnými pro hospodářská zvířata. Při výrobě pěstebních substrátů se smí používat zpracovaný hnůj. Nesmí však být jedinou složkou pěstebních substrátů. Jeho obsah v pěstebních substrátech by neměl činit více než 50 % objemových. Zpracovaný hnůj se nesmí používat k výrobě pěstebních substrátů v případě, kdy místo původu podléhá zákazu z důvodu podezření na ohnisko nebo potvrzeného ohniska závažného přenosného onemocnění postihujícího hospodářská zvířata. Proto tyto produkty mohou být osvobozeny od veterinárních kontrol pro uvádění na trh jinak než dovozem. Ustanovení čl. 22 odst. 2 nařízení (EU) č. 142/2011 by mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(7)
Definice „meziproduktů“ v bodě 35 a „vzorků zboží“ v bodě 39 přílohy I nařízení (EU) č. 142/2011 by měly být upřesněny, aby se zabránilo neopodstatněným překážkám obchodu. Definice „meziproduktů“ zahrnuje rovněž místo určení meziproduktů. Je vhodné rozšířit stávající definici o možná další použití v kosmetickém průmyslu. Získané produkty, jež splňují požadavky směrnice Rady 76/768/EHS (3), mohou být v souladu s čl. 5 odst. 1 nařízení (ES) č. 1069/2009 prohlášeny za konečný bod výrobního řetězce. Kromě toho je třeba ujasnit, že krmivo pro zvířata v zájmovém chovu může do EU vstoupit jako vzorek zboží pro účely krmných pokusů, zkoušení strojů nebo zařízení. Definice „meziproduktů“ v bodě 35 a „vzorků zboží“ v bodě 39 přílohy I nařízení (EU) č. 142/2011 by měla být odpovídajícím způsobem změněna.
(8)
Ačkoli v souladu s čl. 3 odst. 6 nařízení (ES) č. 1069/2009 jsou koňovití považováni za hospodářská zvířata, existuje mezi některými konkrétními zvířaty této čeledi a jejich chovateli zvláště úzký vztah. Je proto odůvodněné, aby bylo umožněno spalovat těla mrtvých koňovitých ve spalovnách schválených za tímto účelem příslušným orgánem, a to za podmínky, že dané zvíře pochází z hospodářství, jež nepodléhá zákazům v souvislosti s nákazami podléhajícími povinnému hlášení. Směrnice Rady 2009/156/ES (4) stanoví veterinární pravidla mimo jiné pro přesun koňovitých, včetně podmínek pro identifikaci koňovitých. Individuální spalování v nízkokapacitních spalovnách je možné pouze v případě mrtvých koňovitých, kteří splňují ustanovení uvedené směrnice. Kapitola III přílohy III nařízení (EU) č. 142/2011 by měla být odpovídajícím způsobem změněna.
(9)
Podle čl. 13 písm. g) nařízení (ES) č. 1069/2009 mohou být vedlejší produkty živočišného původu pocházející z vodních živočichů materiálu kategorie 2 zesilážovány, zkompostovány nebo přeměněny na bioplyn. Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „EFSA“) zveřejnil vědecké stanovisko týkající se hodnocení nové zpracovatelské metody pro vedlejší produkty živočišného původu materiálů kategorie 2 rybího původu (5). Podle stanoviska EFSA jsou rizika, jež způsobují materiály kategorie 2 rybího původu, díky této zpracovatelské metodě přiměřeně snížena, což umožňuje použití získaných produktů k výrobě organických hnojiv, jejich zkompostování nebo přeměnu na bioplyn nebo použití k výrobě krmiva pro kožešinová zvířata nebo jiná zvířata, která nejsou určena k lidské spotřebě. EFSA ve svém stanovisku dospěl k závěru, že nedojde ke zvýšení rizika, pokud se tato zpracovatelská metoda uplatní i v případě zpracování vedlejších produktů pocházejících z vodních živočichů materiálů kategorie 3. Materiál kategorie 3 získaný z vodních živočichů proto může být určen pro účely uvedené v článku 14 nařízení (ES) č. 1069/2009.
(10)
S ohledem na úspěšný výsledek posouzení rizik, jež EFSA provedl, by zesilážování materiálu z ryb mělo být přidáno na seznam alternativních zpracovatelských metod v kapitole IV přílohy IV nařízení (EU) č. 142/2011. Příloha IV nařízení (EU) č. 142/2011 by měla být odpovídajícím způsobem změněna.
(11)
Zbytky rozkladu a kompost živočišného původu mohou být v praxi smíchány s materiály, které nejsou živočišného původu. Provozovatelé by měli vědět, jaké předpisy se vztahují na neškodné odstraňování takových zbytků rozkladu a kompostu. Kromě toho je třeba vyjasnit, ve kterých případech mohou být kompost a zbytky rozkladu získané z odpadu ze stravovacích zařízení neškodně odstraněny na povolené skládce. Kapitola III přílohy V nařízení (EU) č. 142/2011 by měla být odpovídajícím způsobem změněna.
(12)
Chorvatsko oznámilo seznam druhů divokých mrchožravých ptáků, na něž by se měla vztahovat odchylka týkající se zvláštních krmných účelů stanovená v článku 18 nařízení (ES) č. 1069/2009. Seznam druhů mrchožravých ptáků v příloze VI nařízení (EU) č. 142/2011 by měl být odpovídajícím způsobem změněn.
(13)
EFSA provedl posouzení rizika spojeného s kompostováním v uzavřených boxech a následným spalováním prasat uhynulých v hospodářství (6) a dospěl k závěru, že kompostování v uzavřených boxech, na něž je odkazováno v rámci alternativních parametrů stanovených v příloze V kapitole III oddíle 2 nařízení (EU) č. 142/2011, není dostatečným ošetřením pro bezpečné odstranění materiálu kategorie 2, a nemůže být tudíž uvedeno v kapitole IV přílohy IV uvedeného nařízení jako alternativní zpracovatelská metoda. Na základě výše zmíněného posouzení, jež EFSA provedl, by „aerobní fermentace a skladování prasat uhynulých v hospodářství s následným spalováním nebo spoluspalováním“ měly být považovány za specifickou metodu uchovávání v uzavřených prostorách pro účely skladování vedlejších produktů živočišného původu až do jejich následného neškodného odstranění v souladu s nařízením (ES) č. 1069/2009. Aby bylo možné rozlišit tuto metodu od schválených metod kompostování a aby nebylo nutné absolvovat postup schválení požadovaný pro zařízení na kompostování podle přílohy V nařízení (EU) č. 142/2011, je vhodné zahrnout tuto metodu do nové kapitoly v příloze IX uvedeného nařízení, společně s metodou „hydrolýza s následným neškodným odstraněním“, jež je v současné době uvedena v příloze IV kapitole IV oddíle 2 bodě H a která je založena na stejných principech. Kromě toho by odkaz na přílohu IV v příloze XVI kapitole II oddíle 11 měl být odpovídajícím způsobem upraven. Přílohy IV, IX a XVI nařízení (EU) č. 142/2011 by proto měly být odpovídajícím způsobem změněny.
(14)
Na tavené/škvařené tuky z materiálu kategorie 3 se vztahují zvláštní požadavky podle přílohy X kapitoly II oddílu 3 nařízení (EU) č. 142/2011. Neexistují však žádné veterinární důvody pro zákaz zpracování materiálu kategorie 3 z vodních živočichů a vedlejších produktů živočišného původu z vodních živočichů podle čl. 10 písm. i) a j) nařízení (ES) č. 1069/2009 spolu s vedlejšími produkty živočišného původu získanými ze suchozemských zvířat na smíchané tavené/škvařené tuky. Proto by mělo být možné použít materiály kategorie 3 z vodních živočichů a vedlejších produktů živočišného původu z vodních živočichů podle čl. 10 písm. i) a j) nařízení (ES) č. 1069/2009 k výrobě taveného/škvařeného tuku. Ustanovení přílohy X kapitoly II oddílu 3 bodu A podbodu 1 nařízení (EU) č. 142/2011 by mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(15)
Požadavky na tepelné ošetření kalu z odstředivky nebo separátoru, jenž může být později použit jako organické hnojivo nebo k výrobě organických hnojiv a uveden na trh, jsou stanoveny v příloze X kapitole II oddíle 4 části III nařízení (EU) č. 142/2011. Je vhodné zavést odchylku, aby příslušný orgán mohl povolit alternativní parametry pro tepelné ošetření kalu z odstředivky nebo separátoru určeného pro použití v rámci členských států, pokud provozovatelé mohou prokázat, že tepelné ošetření provedené podle alternativních parametrů zaručuje přinejmenším stejné snížení rizika jako ošetření provedené podle již zavedených parametrů použitelných pro uvádění na trh. Ustanovení přílohy X kapitoly II oddílu 4 části III nařízení (EU) č. 142/2011 by mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(16)
Meziprodukty mohou být použity mimo jiné k výrobě laboratorních činidel nebo diagnostických zdravotnických prostředků in vitro pro zvířata. Po kontrolách na stanovišti hraniční kontroly v souladu s článkem 4 směrnice Rady 97/78/ES (7) musí být produkt přepraven přímo do registrovaného zařízení nebo podniku určení. Aby byly objasněny požadavky na dovoz meziproduktů, měla by být odpovídajícím způsobem změněna příloha XII nařízení (EU) č. 142/2011.
(17)
Krevní výrobky určené k výrobě krmiva pro hospodářská zvířata, včetně sprejově sušené krve a krevní plazmy prasat, musí být vyrobeny v souladu s přílohou X kapitolou II oddílem 2 nařízení Komise (EU) č. 142/2011. S odkazem na bod B uvedeného oddílu musí být krevní výrobky podrobeny některé ze zpracovatelských metod č. 1 až 5 nebo zpracovatelské metodě č. 7, které jsou stanoveny v příloze IV kapitole III uvedeného nařízení, nebo jiné metodě, která zaručuje, že krevní výrobky splňují mikrobiologické normy pro získané produkty stanovené v příloze X kapitole I nařízení Komise (EU) č. 142/2011. Nařízení (EU) č. 142/2011 rovněž stanoví, konkrétně ve druhém řádku šestého sloupce tabulky 1 v příloze XIV kapitole I oddíle 1, že krevní výrobky, které nejsou určeny k lidské spotřebě a které lze použít jako krmivo, musí být provázeny veterinárním osvědčením v souladu se vzorem veterinárního osvědčení stanoveným v příloze XV kapitole 4 bodě B, pokud jsou určeny k odeslání do Unie nebo k tranzitu přes Unii.
(18)
V Asii, Severní Americe, Karibiku a ve Střední a Jižní Americe byla nahlášena epizootická diarrhoea prasat, včetně infekce prasat virem epizootické diarrhoey prasat a deltakoronavirem prasat. Na území Unie nebyl deltakoronavirus prasat ještě nikdy zjištěn. Za příčinu šíření viru se považuje nevhodné tepelné ošetření nebo kontaminace po tepelném ošetření sprejově sušené krve a krevní plazmy prasat, což je tradiční složka krmiva pro selata.
(19)
Komise, jednajíce z vlastního podnětu, přijala prováděcí nařízení Komise (EU) č. 483/2014 (8) jako prozatímní ochranné opatření s ohledem na bezpečnost sprejově sušené krve a krevní plazmy prasat určené k výrobě krmiva pro prasata. Vzhledem k tomu, že riziko pro zdraví zvířat přetrvá, je třeba přezkoumat požadavky na dovoz sprejově sušené krve a krevní plazmy prasat určené k výrobě krmiva pro prasata a prozatímní opatření uplatnit jako trvalý požadavek.
(20)
Vědecká pozorování ukazují, že prasečí koronaviry se ve výkalech prasat inaktivují při zahřátí na teplotu 71 °C, kterou je nutné udržovat po dobu 10 minut, nebo jsou-li ponechány při pokojové teplotě 20 °C po dobu 7 dnů. Virus nepřežil v experimentálně infikovaném suchém krmivu skladovaném při pokojové teplotě 24 °C déle než 2 týdny. V Unii a ve třetích zemích se pro sprejově sušenou krev a krevní plazmu obecně používá teplota 80 °C, a to zahřátím celé hmoty.
(21)
Na základě těchto dostupných informací se jeví jako vhodné požadovat, aby sprejově sušená krev a krevní plazma prasat dovezená ze třetích zemí a určená ke krmení prasat byla podrobena ošetření vysokou teplotou a následnému skladování po určitou dobu při pokojové teplotě, aby se tak zmírnilo riziko kontaminace po ošetření.
(22)
Dovoz kostí a výrobků z nich (kromě kostní moučky), rohů a výrobků z nich (kromě rohové moučky) a kopyt a paznehtů a výrobků z nich (kromě moučky z kopyt a paznehtů), které nejsou určeny k použití jako krmná surovina, organická hnojiva nebo půdní přídavky, by rovněž měl být povolen, pokud jsou tyto materiály přepravovány letadlem a jestliže splňují požadavky stanovené v článku 41 nařízení (ES) č. 1069/2009. Příloha XIV nařízení (EU) č. 142/2011 by měla být odpovídajícím způsobem změněna.
(23)
S ohledem na změnu definice „meziproduktů“ a dodatečné požadavky týkající se dovozu krevních výrobků by měl být odpovídajícím způsobem změněn vzor prohlášení o dovozu ze třetích zemí týkajícího se meziproduktů a vzor veterinárního osvědčení pro dovoz krevních výrobků určených jako krmná surovina. Ustanovení přílohy XV kapitoly 4 bodu B a kapitoly 20 nařízení (EU) č. 142/2011 by měla být odpovídajícím způsobem změněna.
(24)
Aby se zabránilo narušení obchodu, mělo by být stanoveno přechodné období, během nějž by měl být dovoz meziproduktů, na něž se použijí ustanovení nařízení (EU) č. 142/2011 ve znění tohoto nařízení, přijímán členskými státy v souladu s pravidly platnými před vstupem tohoto nařízení v platnost.
(25)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (EU) č. 142/2011 se mění takto:
1)
V článku 15 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
„Odchylně od článku 14 nařízení (ES) č. 1069/2009 mohou členské státy povolit sběr, přepravu a neškodné odstraňování malých množství materiálů kategorie 3 podle čl. 10 písm. f) uvedeného nařízení prostředky uvedenými v čl. 19 odst. 1 písm. d) uvedeného nařízení, pokud jsou splněny požadavky pro neškodné odstranění jinými prostředky stanovené v kapitole IV přílohy VI tohoto nařízení.“
2)
V článku 19 se písmeno c) nahrazuje tímto:
„c)
v kapitole III, pokud skladují získané produkty pro určitá plánovaná použití podle čl. 24 odst. 1 písm. j) uvedeného nařízení;
d)
v kapitole V, pokud v hospodářství skladují vedlejší produkty živočišného původu určené k následnému neškodnému odstranění podle článku 4 uvedeného nařízení.“
3)
Ustanovení čl. 20 odst. 4 se mění takto:
a)
písmeno d) se nahrazuje tímto:
„d)
provozovatele, kteří používají malá množství materiálů kategorie 2 a 3 uvedených v článcích 9 a 10 nařízení (ES) č. 1069/2009 nebo produktů z nich získaných za účelem přímé dodávky produktů v rámci regionu konečnému spotřebiteli, na místní trh nebo místním maloobchodním zařízením, pokud se příslušný orgán domnívá, že taková činnost nepředstavuje riziko rozšíření žádného závažného přenosného onemocnění na člověka nebo zvířata; toto písmeno se nepoužije, pokud se tyto materiály používají jako krmivo pro hospodářská zvířata jiná než kožešinová;“
b)
doplňují se nová písmena e) a f), která znějí:
„e)
uživatele organických hnojiv nebo půdních přídavků v místech, kde nejsou držena hospodářská zvířata;
f)
provozovatele, kteří manipulují s organickými hnojivy nebo půdními přídavky a distribuují je, a to výhradně v maloobchodním balení připraveném k prodeji o váze nejvýše 50 kg pro použití mimo krmivový a potravinový řetězec.“
4)
V článku 22 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
„2. Na uvádění těchto produktů na trh se nevztahují žádné veterinární podmínky:
a)
guáno z volně žijících mořských ptáků, posbírané v Unii nebo dovezené ze třetích zemí;
b)
pěstební substráty připravené k prodeji, jiné než dovezené pěstební substráty, obsahující méně než:
i)
5 % objemových získaných produktů materiálu kategorie 3 nebo materiálu kategorie 2 jiných než zpracovaný hnůj,
ii)
50 % objemových zpracovaného hnoje.“
5)
V článku 23 se odstavec 3 nahrazuje tímto:
„3. Provozovatel nebo vlastník zařízení nebo podniku v místě určení meziproduktů nebo jeho zástupce musí meziprodukty používat a/nebo odesílat výhradně k použití ve výrobě v souladu s definicí meziproduktů podle přílohy I bodu 35.“
6)
V článku 36 se zrušuje odstavec 3.
7)
Přílohy I, III, IV, V, VI, IX, X, XI, XII, XIV, XV a XVI se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.
Článek 2
Během přechodného období do 27. září 2015 se zásilky vedlejších produktů živočišného původu a získaných produktů doprovázené formulářem prohlášení vyplněného a podepsaného podle vzoru, který je stanoven v příloze XV kapitole 20 nařízení (EU) č. 142/2011 ve verzi před datem vstupu tohoto nařízení v platnost, nadále přijímají pro dovoz do Unie, pokud byla tato prohlášení vyplněna a podepsána před 27. červencem 2015.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se od 23. února 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 6. ledna 2015.
A BIZOTTSÁG (EU) 2015/9 RENDELETE
(2015. január 6.)
a nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre és a belőlük származó termékekre vonatkozó egészségügyi szabályok megállapításáról szóló 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról, valamint a 97/78/EK tanácsi irányelvnek az egyes minták és tételek határon történő állat-egészségügyi ellenőrzése alóli, az irányelv szerinti mentesítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló 142/2011/EU rendelet módosításáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel Horvátország csatlakozási okmányára és különösen annak 50. cikkére,
tekintettel a nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre és a belőlük származó termékekre vonatkozó egészségügyi szabályok megállapításáról és az 1774/2002/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 15. cikke (1) bekezdésének b), c), d) és g) pontjára, 18. cikke (3) bekezdése b) pontjának i. alpontjára, 19. cikke (4) bekezdésének c) pontjára, 20. cikke (11) bekezdésére, 21. cikke (6) bekezdésének d) pontjára, 23. cikke (3) bekezdésére, 27. cikke c) pontjára, 31. cikke (2) bekezdésére, 40. cikke f) pontjára, 41. cikke (3) bekezdésére és 42. cikke (2) bekezdésére,
mivel:
(1)
Az 1069/2009/EK rendelet meghatározza az állati melléktermékekre és a származtatott termékekre vonatkozó köz- és állat-egészségügyi szabályokat az ilyen termékekhez kapcsolódó köz- és állat-egészségügyi kockázatok megelőzése és minimálisra csökkentése érdekében. Meghatároz továbbá az egyes származtatott termékek előállítási láncában egy-egy olyan végpontot, amelyen túl a rendelet előírásai már nem vonatkoznak a termékekre.
(2)
A 142/2011/EU bizottsági rendelet (2) meghatározza az 1069/2009/EK rendelet végrehajtási szabályait, többek között azokat a szabályokat, amelyek az állati melléktermékek és a származtatott termékek alternatív felhasználási és ártalmatlanítási módszereinek, valamint a szerves trágyák és egyes állati melléktermékek forgalombahozatali követelményeinek elfogadására vonatkoznak.
(3)
A tagállamok az 1069/2009/EK rendelet 19. cikke (1) bekezdése d) pontjának értelmében engedélyezhetik a rendelet 10. cikkének f) pontjában meghatározott 3. kategóriába tartozó anyagoknak a 142/2011/EU rendelet VI. mellékletének IV. fejezete szerinti egyéb módszerekkel történő összegyűjtését, szállítását és ártalmatlanítását. A 142/2011/EU rendelet 36. cikkének (3) bekezdése szerint ez a lehetőség a 2014. december 31-én véget érő átmeneti időszakra korlátozódik. Egyes tagállamok engedélyezik a korábban élelmiszerként használt termékek kis - a heti 20 kg-ot meg nem haladó - mennyiségének a 142/2011/EU rendelet VI. mellékletének IV. fejezete szerinti egyéb módszerekkel történő összegyűjtését, szállítását és ártalmatlanítását.
(4)
Mivel nem jelentették, hogy az átmeneti rendelkezés bármiféle negatív állat-egészségügyi következménnyel járt volna, valamint tekintettel arra, hogy az 1069/2009/EK rendelet 14. cikke szerinti ártalmatlanítás bizonyos esetekben elfogadhatatlan mértékben körülményes lenne a helyi ártalmatlanításhoz viszonyítva, indokoltnak tűnik az átmeneti eltérést állandó rendelkezéssé tenni, feltéve, hogy az ártalmatlanítás e módja nem jár elfogadhatatlan egészségügyi kockázatokkal. A 142/2011/EU rendelet 15. cikkét, amely különleges szabályokat fektet le az 1069/2009/EK rendelet 19. cikke (1) bekezdése a), b), c), e) és f) pontjának alkalmazására vonatkozóan, ki kell tehát egészíteni a 142/2011/EU rendelet VI. mellékletének IV. fejezetében előírt intézkedésekre való hivatkozással, amely fejezetet ennek megfelelően szintén módosítani kell. A tagállamokkal és az érdekelt felek szervezeteivel folytatott egyeztetés alapján, amint az átmeneti eltérést állandó rendelkezés erejére emelik, meg fog szűnni annak a lehetősége, hogy a tagállamok a mennyiséget legfeljebb heti 50 kg-ra növeljék. Ezenkívül a 142/2011/EU rendelet 36. cikkének (3) bekezdését el kell hagyni.
(5)
Mivel alacsony a kockázata annak, hogy a haszonállatok az egyes üzemeltetők és felhasználók által kezelt szerves trágyákkal vagy talajjavítókkal érintkezésbe kerülnek, különösen, ha az élelmiszer- és takarmányláncon kívül tevékenykedő szereplőkről van szó, az illetékes hatóságokat fel kell hatalmazni arra, hogy felmenthessék a szóban forgó üzemeltetőket és felhasználókat az 1069/2009/EK rendelet 23. cikke szerinti nyilvántartásbavételi kötelezettség alól. Ezen üzemeltetőket és felhasználókat fel kell venni az azokat az üzemeltetőket tartalmazó listára, amelyek a 142/2011/EU rendelet 20. cikke (4) bekezdésének értelmében felmentést kaptak az illetékes hatóságok értesítésének kötelezettsége alól. Ennek megfelelően módosítani kell a 142/2011/EU rendelet 20. cikkének (4) bekezdését.
(6)
A kis mennyiségben állati melléktermékeket vagy származtatott termékeket tartalmazó termesztőközeg, így például a végfelhasználó általi felhasználás céljára csomagolt virágföld esetében nem áll fenn az a kockázat, hogy a terméket haszonállatok takarmányozására használnák. A 2. vagy 3. kategóriába tartozó anyagokból származó termékek mennyiségének a termesztőközegben, így például a virágföldben legfeljebb 5 térfogatszázalékra való korlátozása csökkenti azt a kockázatot, hogy e termékek haszonállatok takarmányaként kerüljenek felhasználásra, mivel a talaj és egyéb anyagok nagy mennyisége miatt élvezhetetlenné válnak az állatok számára. A termesztőközegek előállításához a feldolgozott trágya használata megengedett. A termesztőközeg azonban nem állhat pusztán feldolgozott trágyából. Ez utóbbi aránya legfeljebb 50 térfogatszázalékot tehet ki a termesztőközegben. A feldolgozott trágya termesztőközeg előállítására való felhasználása tilos abban az esetben, ha a trágya származási helyén tilalmat vezettek be a haszonállatokat érintő valamely súlyos és fertőző betegség feltételezett vagy megerősített kitörése kapcsán. E termékeket tehát mentesíteni lehet a forgalomba hozatalhoz szükséges állat-egészségügyi ellenőrzésektől, hacsak nem behozatalról van szó. A 142/2011/EU rendelet 22. cikkének (2) bekezdését ennek megfelelően módosítani kell.
(7)
A „köztes termékek” és a „kereskedelmi minták” fogalmának a 142/2011/EU rendelet I. mellékletének 35., illetve 39. pontjában megadott meghatározását az indokolatlan kereskedelmi akadályok megelőzése érdekében pontosítani kell. A „köztes termékek” meghatározása magában foglalja a termékek rendeltetését is. A jelenlegi meghatározás további, például kozmetikai ipari felhasználásokra való kiterjesztése indokoltnak tűnik. A 76/768/EGK tanácsi irányelv (3) követelményeinek megfelelő származtatott termékeket az előállítási lánc 1069/2009/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdése szerinti végpontjainak lehet nyilvánítani. Emellett pontosítani kell, hogy a kedvtelésből tartott állatok eledelét takarmányozási kísérletek, illetve gépek és berendezések tesztelésének céljára kereskedelmi mintaként be lehet hozni az EU-ba. A „köztes termékek” és a „kereskedelmi minták” fogalmának a 142/2011/EU rendelet I. mellékletének 35., illetve 39. pontjában található meghatározását ennek megfelelően módosítani kell.
(8)
Noha az 1069/2009/EK rendelet 3. cikkének 6. pontja szerint a lófélék (equidae) haszonállatoknak tekintendők, egy-egy példány esetében különösen szoros kötődés alakul ki a gazda ás az állat között. Ezért lehetővé kell tenni, hogy az elhullott lóféléket az illetékes hatóság által e célra jóváhagyott égetőművekben elhamvasszák, feltéve, hogy a szóban forgó állatok olyan gazdaságból származnak, amelyen nem rendeltek el bejelentésköteles betegségek miatti tilalmat. A 2009/156/EK tanácsi irányelv (4) többek között a lófélék mozgására, azon belül a lovak azonosítására vonatkozó állat-egészségügyi feltételeket határozza meg. Csak azon elhullott lófélék kis kapacitású égetőművekben való elhamvasztása megengedett, amelyek megfelelnek az említett irányelvnek. A 142/2011/EU rendelet III. mellékletének III. fejezetét ennek megfelelően módosítani kell.
(9)
Az 1069/2009/EK rendelet 13. cikkének g) pontja úgy rendelkezik, hogy a víziállatokból származó, 2. kategóriába tartozó állati melléktermékek ártalmatlanítási módja a silózás, komposztálás vagy biogázzá alakítás lehet. Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: EFSA) tudományos szakvéleményt (5) adott ki, amelyben a halakból származó, 2. kategóriába tartozó állati melléktermékek egy új feldolgozási módszerét értékelte. Az EFSA szakvéleménye szerint ez a feldolgozási módszer megfelelően csökkenti a halakból származó, 2. kategóriába tartozó állati melléktermékek jelentette kockázatokat, tehát a származtatott termékek felhasználása megengedett a következő célokra: szerves trágya előállítása, komposztálás, biogázzá alakítás, illetve prémes állatok vagy egyéb, nem emberi fogyasztásra szánt állatok takarmányának előállítása. Az EFSA szakvéleményében megállapította, hogy nem növeli a kockázatot az sem, ha a feldolgozási módszert a víziállatokból származó, 3. kategóriába tartozó állati melléktermékek esetében is alkalmazzák. A víziállatokból származó, 3. kategóriába tartozó anyagok tehát használhatók az 1069/2009/EK rendelet 14. cikkében felsorolt célokra.
(10)
Tekintettel az EFSA kedvező kockázatértékelésére az alternatív feldolgozási módszerek 142/2011/EU rendelet IV. mellékletének IV. fejezetében található jegyzékét ki kell egészíteni a halakból származó anyagok silózásával. A 142/2011/EU rendelet IV. mellékletét tehát ennek megfelelően módosítani kell.
(11)
Az állati eredetű emésztési maradványokat és komposztot a gyakorlatban nem állati eredetű anyagokkal keverhetik. Az üzemeltetőknek tisztában kell lenniük az ilyen emésztési maradványok és komposzt ártalmatlanítására vonatkozó szabályokkal. Emellett azt is pontosítani kell, hogy az élelmiszer-hulladékból származó komposzt és emésztési maradvány mely esetekben ártalmatlanítható engedélyezett hulladéklerakóban. A 142/2011/EU rendelet V. mellékletének III. fejezetét tehát ennek megfelelően módosítani kell.
(12)
Horvátország elküldte a Bizottságnak azon vadon élő dögevő madárfajok jegyzékét, amelyek esetében az 1069/2009/EK rendelet 18. cikke szerinti speciális takarmányozási célokkal kapcsolatban eltérést kellene alkalmazni. A dögevő madárfajok 142/2011/EU rendelet VI. mellékletében található jegyzékét tehát ennek megfelelően módosítani kell.
(13)
Az EFSA értékelte a gazdaságok területén elhullott sertésfélék komposztálási célú elkülönítését és az azt követő elégetésük jelentette kockázatokat (6), és megállapította, hogy a 142/2011/EU rendelet V. melléklete III. fejezetének 2. szakaszában meghatározott alternatív paraméterek között említett elkülönítéssel nem biztosítható a 2. kategóriába tartozó anyagok biztonságos ártalmatlanítása, tehát ennek a módszernek nem az említett rendelet IV. mellékletének az alternatív feldolgozási eljárásokat leíró IV. fejezetében van a helye. A fent említett EFSA-értékelés szerint „a gazdaságok területén elhullott sertésfélék aerob környezetben történő érlelés[ét], amelyet elégetés vagy együttégetés követ” különleges elkülönítési módszernek kell tekinteni, amelyet az 1069/2009/EK rendelet szerinti ártalmatlanítás előtt álló állati melléktermék esetében alkalmaznak. Az e módszer és a jóváhagyott komposztálási módszerek közötti különbségtétel, valamint a 142/2011/EU rendelet V. mellékletében a komposztálóüzemekre meghatározott jóváhagyási eljárás elkerülése érdekében, indokolt e módszert - a jelenleg a IV. melléklet IV. fejezete 2. szakaszának H. pontjában említett „ártalmatlanítást megelőző hidrolízis” ugyanazon elveken alapuló módszerével együtt - a IX. mellékletben egy külön fejezetben feltüntetni. Ezért a XVI. melléklet II. fejezetének 11. szakaszában a IV. mellékletre való hivatkozást ennek megfelelően ki kell igazítani. A 142/2011/EU rendelet IV., IX. és XVI. mellékletét pedig ennek megfelelően módosítani kell.
(14)
A 3. kategóriába tartozó kiolvasztott zsírokra a 142/2011/EU rendelet X. melléklete II. fejezetének 3. szakaszában említett egyedi követelmények vonatkoznak. Az 1069/2009/EK rendelet 10. cikkének i), illetve j) pontjában említett víziállatokból, illetve az azokból nyert állati melléktermékekből származó, 3. kategóriába tartozó anyagoknak a szárazföldi állatokból nyert, 3. kategóriába tartozó állati melléktermékekkel együtt történő, vegyes kiolvasztott zsírokat eredményező feldolgozását azonban nem indokolt állat-egészségügyi okokból megtiltani. Ezért az 1069/2009/EK rendelet 10. cikkének i), illetve j) pontjában említett víziállatokból, illetve az azokból nyert állati melléktermékekből származó, 3. kategóriába tartozó anyagok kiolvasztott zsír előállításának céljából történő felhasználását lehetővé kell tenni. A 142/2011/EU rendelet X. melléklete II. fejezete 3. szakaszának A.1. pontját tehát ennek megfelelően módosítani kell.
(15)
A később szerves trágyaként vagy szerves trágya előállításához szolgáló anyagként felhasználható és forgalomba hozható centrifuga- vagy szeparátoriszap hőkezelésére vonatkozó követelményeket a 142/2011/EU rendelet X. melléklete II. fejezete 4. szakaszának III. része határozza meg. Helyénvaló bevezetni az ettől való eltérés lehetőségét, hogy az illetékes hatóságok az adott tagállamon belüli felhasználások céljára alternatív paramétereket is engedélyezhessenek a centrifuga- vagy szeparátoriszap hőkezelésére, feltéve, hogy az üzemeltetők igazolni tudják, hogy az alternatív paraméterek szerint végzett hőkezelés a kockázatokat legalább olyan mértékben csökkenti, mint az a kezelés, amelyet a forgalomba hozatal céljára már jóváhagyott paraméterek szerint végeznek. A 142/2011/EU rendelet X. melléklete II. fejezete 4. szakaszának III. részét tehát ennek megfelelően módosítani kell.
(16)
A köztes termékeket többek között laboratóriumi reagensek vagy állatgyógyászati célú in vitro diagnózishoz használt termékek előállítására lehet használni. Az állat-egészségügyi határállomásokon a 97/78/EK tanácsi irányelv (7) 4. cikke szerint végzett vizsgálatokat követően a terméket közvetlenül a rendeltetési helyként szereplő, nyilvántartott létesítménybe vagy üzembe kell szállítani. A köztes termékek behozatalára vonatkozó követelmények pontosítása érdekében a 142/2011/EU rendelet XII. mellékletét ennek megfelelően módosítani kell.
(17)
A haszonállatok takarmányának előállítására szánt vértermékeket - köztük a porlasztva szárított sertésvért és sertésvérplazmát - a 142/2011/EU bizottsági rendelet X. melléklete II. fejezete 2. szakaszának megfelelően kell előállítani. Az említett szakasz B. pontja szerint a vértermékeket alá kell vetni az említett rendelet IV. mellékletének III. fejezetében meghatározott 1-5. vagy 7. feldolgozási módszerek valamelyikének vagy más olyan eljárásnak, amely biztosítja, hogy a vértermékek megfeleljenek a 142/2011/EU bizottsági rendelet X. mellékletének I. fejezetében a származtatott termékekre vonatkozóan meghatározott mikrobiológiai szabványoknak. A 142/2011/EU rendelet azt is előírja, mégpedig a XIV. melléklet I. fejezetének 1. szakaszában az 1. táblázat 2. sorának 6. oszlopában, hogy azokhoz a takarmányként is felhasználható, nem emberi fogyasztásra szánt vértermékekhez, amelyeket az Unióba történő szállításra vagy az Unión keresztüli átszállításra szánnak, a XV. melléklet 4(B) fejezetének megfelelő egészségügyi bizonyítványt kell mellékelni.
(18)
A sertések járványos hasmenését, ideértve nemcsak a sertések járványos hasmenését okozó PEDv-vel, hanem a delta-koronavírussal (SDCv) való fertőzést is, eddig Ázsiában, Észak-Amerikában, a Karib-térségben, valamint Közép- és Dél-Amerikában jelentették. Az Unió területén az SDCv-t még soha nem észlelték. A vírus terjedésében fontos szerepet játszik a malacok takarmányának hagyományos összetevőjeként használt, porlasztva szárított sertésvér és sertésvérplazma nem megfelelő hőkezelése, csakúgy mint a hőkezelés utáni fertőződés.
(19)
A Bizottság saját kezdeményezésére eljárva a sertésfélék takarmányának előállítására szánt, porlasztva szárított sertésvér és sertésvérplazma biztonságosságával kapcsolatos ideiglenes védelmi intézkedésként elfogadta a 483/2014/EU bizottsági végrehajtási rendeletet (8). Mivel az állat-egészségügyi kockázat továbbra is fennáll, felül kell vizsgálni a sertésfélék takarmányának előállítására szánt, porlasztva szárított sertésvér és sertésvérplazma behozatalára vonatkozó követelményeket, és az ideiglenes intézkedéseket állandó követelmény erejére kell emelni.
(20)
Tudományos megfigyelések szerint a sertésürülékben lévő sertés-koronavírusok 71 °C-ra melegítés és 10 percig ilyen hőmérsékleten tartás, illetve 7 napig szobahőmérsékleten, 20 °C-on történő tárolás hatására ártalmatlanná válnak. A vírus a kísérleti úton megfertőzött, majd legalább két hétig 24 °C-on tartott száraz takarmányban nem maradt életben. A vér és vérplazma porlasztva történő szárításához az Unióban és a harmadik országokban általában 80 °C-ra melegítik fel az egész anyagot.
(21)
A rendelkezésre álló információk alapján helyénvalónak tűnik előírni, hogy a harmadik országokból behozott, sertések takarmányozására szánt, porlasztva szárított sertésvért és sertésvérplazmát magas hőmérsékleten történő kezelésnek kell alávetni, majd - a kezelés utáni megfertőződés kockázatának csökkentése érdekében - bizonyos ideig szobahőmérsékleten kell tárolni.
(22)
A nem takarmányként, nem szerves trágyaként és nem talajjavítóként való felhasználásra szánt csont és csonttermékek (a csontliszt kivételével), szarv és szarvtermékek (a szaruliszt kivételével), valamint pata és patatermékek (a pataliszt kivételével) behozatalát engedélyezni kell, amennyiben szállításuk repülőgépen történik, és megfelelnek az 1069/2009/EK rendelet 41. cikkében meghatározott követelményeknek. A 142/2011/EU rendelet XIV. mellékletét tehát ennek megfelelően módosítani kell.
(23)
A „köztes termékek” fogalommeghatározásának módosításait, valamint a vértermékek behozatalára vonatkozó kiegészítő követelmények bevezetését követően a köztes termékek harmadik országból történő behozatalához használatos nyilatkozat mintáját, valamint a takarmányanyagként felhasználható vértermékek behozatalát kísérő egészségügyi bizonyítvány mintáját ennek megfelelően módosítani kell. A 142/2011/EU rendelet XV. mellékletének 4(B) fejezetét és 20. fejezetét tehát ennek megfelelően módosítani kell.
(24)
A kereskedelem zavartalanságának biztosítása érdekében átmeneti időszakot kell megállapítani, amely alatt az e rendelettel módosított 142/2011/EU rendelet rendelkezéseinek hatálya alá tartozó köztes termékek behozatalát a tagállamoknak az e rendelet hatálybalépését megelőző szabályok szerint el kell fogadniuk.
(25)
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A 142/2011/EU rendelet a következőképpen módosul:
1.
A 15. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
„Az 1069/2009/EK rendelet 14. cikkétől eltérve a tagállamok engedélyezhetik az ugyanazon rendelet 10. cikkének f) pontjában említett, 3. kategóriába tartozó anyagok kis mennyiségben, a szóban forgó rendelet 19. cikke (1) bekezdésének d) pontjában említett módszerrel történő összegyűjtését, szállítását és ártalmatlanítását, amennyiben az e rendelet VI. mellékletének IV. fejezete szerinti egyéb ártalmatlanítási módszerekre vonatkozó követelmények teljesülnek.”
2.
A 19. cikk c) pontja helyébe a következő szöveg lép:
„c)
III. fejezet, amennyiben az említett rendelet 24. cikke (1) bekezdésének j) pontja szerinti bizonyos célokra szánt, származtatott termékeket tárolnak;
d)
V. fejezet, amennyiben a gazdaságban ártalmatlanításra szánt állati melléktermékeket tárolnak az említett rendelet 4. cikkének megfelelően.”
3.
A 20. cikk (4) bekezdése a következőképpen módosul:
a)
a d) pont helyébe a következő szöveg lép:
„d)
azok az üzemeltetők, amelyek csak kis mennyiségben használnak az 1069/2009/EK rendelet 9. és 10. cikkében említett, 2. és a 3. kategóriába tartozó anyagokat vagy azokból származó termékeket, és a termékeket a régión belül a helyi piacon közvetlenül értékesítik a végfelhasználóknak vagy a helyi kiskereskedelmi egységeknek, továbbá tevékenységükről az illetékes hatóság megállapította, hogy az nem hordozza súlyos, emberre vagy állatra nézve fertőző betegség terjedésének kockázatát; ez a pont abban az esetben nem alkalmazandó, ha ezen anyagokat prémes állatoktól különböző haszonállatok takarmányozására használják;”
b)
a bekezdés a következő e) és f) ponttal egészül ki:
„e)
a szerves trágyák vagy talajjavítók azon felhasználói, amelyek ezeket az anyagokat haszonállatokat nem tartó létesítményekben használják;
f)
a legfeljebb 50 kg-os, eladásra kész kiskereskedelmi csomagolásban kizárólag a takarmány- és élelmiszerláncon kívüli felhasználások céljára szerves trágyákat vagy talajjavítókat kezelő és forgalmazó üzemeltetők.”
4.
A 22. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
„(2) A következők forgalomba hozatalára nem vonatkoznak állat-egészségügyi feltételek:
a)
vadon élő tengeri madarak ürüléke, amelyet az Unióban gyűjtöttek be, vagy harmadik országokból importáltak;
b)
eladásra kész termesztőközeg - az importált termesztőközegek kivételével - a következő anyagtartalommal:
i.
a 3. kategóriába tartozó anyagból, illetve a 2. kategóriába tartozó anyagból (a feldolgozott trágya kivételével) származtatott termékek esetében kevesebb mint 5 térfogatszázalék;
ii.
kevesebb mint 50 térfogatszázalék feldolgozott trágya.”
5.
A 23. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
„(3) A köztes termékek rendeltetési helyeként szereplő létesítmény vagy üzem üzemeltetője, tulajdonosa vagy annak képviselője a köztes termékeket kizárólag a köztes termékeknek az I. melléklet 35. pontjában megadott meghatározásának megfelelő gyártás céljára használhatja fel és/vagy szállíthatja el.”
6.
A 36. cikk (3) bekezdését el kell hagyni.
7.
Az I., III., IV., V., VI., IX., X., XI., XII., XIV., XV. és XVI. melléklet e rendelet melléklete szerint módosul.
2. cikk
A 2015. szeptember 27-ig tartó átmeneti időszakban az állati melléktermékek és a származtatott termékek szállítmányainak az Unióba történő behozatalát továbbra is el kell fogadni, amennyiben azokhoz az e rendelet hatálybalépését megelőzően érvényben lévő, a 142/2011/EU rendelet XV. mellékletének 20. fejezetében meghatározott mintának megfelelően kitöltött és aláírt nyilatkozatot mellékeltek, ha a nyilatkozatmintákat 2015. július 27. előtt állították ki és írták alá.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ezt a rendeletet 2015. február 23-tól kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2015. január 6-án.