PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1346/2014
ze dne 17. prosince 2014,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Čínské lidové republiky a zrušuje konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Indie v návaznosti na přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (základní nařízení) (1), a zejména na článek 9 a čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
V červenci 2002 uložila Rada nařízením (ES) č. 1339/2002 (2) konečné antidumpingové clo ve výši 21 % na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a konečné antidumpingové clo ve výši 18,3 % na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Indie (dále jen „původní šetření“).
(2)
Nařízením (ES) č. 1338/2002 (3) Rada uložila konečné vyrovnávací clo ve výši 7,1 % na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Indie.
(3)
Rozhodnutím 2002/611/ES (4) Komise přijala cenový závazek s ohledem na jak antidumpingová, tak antisubvenční opatření vůči dovozu z Indie, který předložil jeden z indických vyvážejících výrobců, a to společnost Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd. (dále jen „Kokan“).
(4)
V návaznosti na nové antiabsorpční šetření Rada v únoru 2004 nařízením (ES) č. 236/2004 (5) zvýšila konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z ČLR z 21 % na 33,7 %.
(5)
V březnu 2004 Komise v návaznosti na dobrovolné odstoupení společnosti Kokan od závazku zrušila rozhodnutím Komise 2004/255/ES (6) rozhodnutí 2002/611/ES.
(6)
Rozhodnutím 2006/37/ES (7) Komise přijala nový závazek společnosti Kokan s ohledem na jak antidumpingová, tak antisubvenční opatření vůči dovozu z Indie. Nařízení Rady (ES) č. 1338/2002 a (ES) č. 1339/2002 byla odpovídajícím způsobem změněna nařízením Rady (ES) č. 123/2006 (8).
(7)
V návaznosti na přezkum opatření před pozbytím platnosti Rada nařízením (ES) č. 1000/2008 (9) uložila antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z ČLR a Indie. V návaznosti na přezkum před pozbytím platnosti a prozatímní přezkum Rada nařízením (ES) č. 1010/2008 (10) uložila konečné vyrovnávací clo na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Indie a změnila výši antidumpingového cla na indický dovoz kyseliny sulfanilové.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(8)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (11) platných antidumpingových opatření vůči dovozu z ČLR a Indie obdržela Komise dne 1. července 2013 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen „základní nařízení“). Žádost podala společnost CUF - Quimicos Industriais (dále jen „žadatel“ nebo „CUF“), jediný výrobce kyseliny sulfanilové v Unii, který tak představuje 100 % výroby Unie.
(9)
Žádost byla odůvodněna tím, že pokud by opatření pozbyla platnosti, vedlo by to pravděpodobně k pokračování dumpingu a obnovení újmy výrobnímu odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(10)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 16. října 2013 oznámila zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (12) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
4. Souběžné šetření
(11)
Oznámením o zahájení přezkumu zveřejněném v Úředním věstníku Evropské unie dne 16. října 2013 (13) Komise rovněž zahájila šetření platných vyrovnávacích opatření vůči dovozu kyseliny sulfanilové pocházející z Indie v rámci přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 nařízení Rady (ES) č. 597/2009 (14).
5. Šetření
5.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(12)
Šetření týkající se pokračování nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. října 2012 do 30. září 2013 (dále jen „období přezkumného šetření“, v tabulkách také „OPŠ“). Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2010 do konce období přezkumného šetření dne 30. září 2013 (dále jen „posuzované období“).
5.2 Dotčené strany
(13)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, vyvážející výrobce v ČLR a Indii, dovozce, uživatele, o nichž bylo známo, že se jich šetření týká, a zástupce vyvážejících zemí. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(14)
Slyšení bylo umožněno jedinému výrobci v Unii, který byl také jedinou zúčastněnou stranou, která o slyšení požádala.
5.3 Výběr vzorku
(15)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců v Indii a ČLR a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, předpokládal se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení výběr vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se do 15 dnů ode dne zahájení přezkumu přihlásily Komisi a aby jí poskytly podklady požadované v oznámení o zahájení přezkumu.
(16)
Komise obdržela vyplněné formuláře pro výběr vzorku od dvou vyvážejících výrobců v Indii; od vyvážejících výrobců v ČLR neobdržela žádný. Proto se výběr vzorku nepoužil.
(17)
Vyplněný formulář zaslal také jeden dovozce, který není ve spojení, ten však nedovážel dotčený výrobek z dotčených zemí a nevyplnil dotazník. Proto se výběr vzorku nepoužil.
(18)
Poněvadž v Unii je jen jeden výrobce, na výrobce v Unii se výběr vzorku nepoužil.
5.4 Šetření
(19)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu a újmy a pro stanovení zájmu Unie. Komise zaslala dotazníky jedinému výrobci v Unii, dvěma vyvážejícím výrobcům v Indii, známým dovozcům a uživatelům v Unii.
(20)
Z obou indických vyvážejících výrobců podal úplnou odpověď jen jeden (Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd). Tento indický výrobce představoval během období přezkumného šetření větší část celkového indického vývozu do Unie.
(21)
Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
výrobce v Unii:
-
CUF - Quimicos Industriais, Estarreja, Portugalsko
b)
vyvážející výrobce a výrobce ze srovnatelné země:
-
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd., Khed, Indie
c)
uživatelé v Unii:
-
Blankophor GmbH, Leverkusen, Německo
-
Hovione Farmaciencia SA, Loures, Portugalsko
-
IGCAR Chemicals, S.L., Rubi, Španělsko
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(22)
Dotčeným výrobkem je kyselina sulfanilová, která v současnosti spadá pod kód KN ex 2921 42 00 (kód TARIC 2921420060). Existují dva stupně kyseliny sulfanilové, určené jejich čistotou: technický stupeň a vyčištěný stupeň. Vyčištěný stupeň kyseliny sulfanilové je někdy uváděn na trh ve formě soli kyseliny sulfanilové. Kyselina sulfanilová se používá jako surovina pro výrobu optických zjasňovačů, přísad do betonu, potravinových barviv a zvláštních barviv. V omezeném množství ji používá také farmaceutický průmysl. Přestože je nesporné, že oba stupně mají shodné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti, a jsou tudíž považovány za jediný výrobek, je důležité poznamenat, že během šetření bylo prokázáno, že v praxi je jejich zaměnitelnost omezená. Zejména uživatelé, kteří spoléhají na kyselinu sulfanilovou vyčištěného stupně, mohou její technický stupeň použít jen tehdy, pokud jsou schopni jej dále vyčistit sami. Kyselinu sulfanilovou vyčištěného stupně by teoreticky mohli používat uživatelé, kteří potřebují nebo preferují technický stupeň, avšak kvůli cenovému rozdílu (20 % až 25 %) to pro ně není ekonomicky schůdné řešení.
(23)
Kyselina sulfanilová je čistý komoditní výrobek a její základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti jsou shodné bez ohledu na zemi původu. Dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané vyvážejícími výrobci v dotčených zemích na jejich domácích trzích a třetím zemím, jakož i výrobky vyráběné a prodávané výrobcem v Unii na trhu Unie se tudíž považují za výrobky se shodnými základními fyzikálními a chemickými vlastnostmi a v zásadě se stejným využitím, a jsou tedy ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení považovány za výrobky obdobné.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
(24)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise ověřila, zda v současné době dochází k dumpingu a zda je pravděpodobné, že dumping bude pokračovat nebo se obnoví, pokud by platná opatření vůči dovozu z ČLR a Indie případně pozbyla platnosti.
1. Předběžné poznámky
1.1 ČLR
(25)
Spolu se zahájením přezkumu před pozbytím platnosti Komise kontaktovala 39 známých čínských vyvážejících výrobců a orgány ČLR. Žádný z těchto výrobců se nepřihlásil a nespolupracoval.
(26)
Komise informovala čínské orgány a dotčené vyvážející výrobce o záměru použít na základě článku 18 základního nařízení pro svá zjištění nejlepší dostupné údaje. Strany tuto skutečnost nijak nekomentovaly.
(27)
Zjištění o dumpingu a pravděpodobnosti obnovení dumpingu musela proto vycházet z dostupných údajů, tj. informací poskytnutých žadatelem, především informací uvedených v žádosti o přezkum, a z údajů Eurostatu.
(28)
Z ČLR do Unie bylo během období přezkumného šetření dovezeno jen malé množství dotčeného výrobku.
1.2 Indie
(29)
Spolu se zahájením přezkumu před pozbytím platnosti Komise kontaktovala 25 známých indických vyvážejících výrobců, z nichž dotazník vyplnil a při šetření spolupracoval pouze jeden, jmenovitě společnost Kokan. Tato společnost představovala během období přezkumného šetření větší část celkového indického vývozu do Unie.
(30)
Během posuzovaného období působil uvedený vyvážející výrobce v rámci Komisí akceptovaného cenového závazku, který byl podle zjištění dodržen.
2. Dumping
2.1 ČLR
2.1.1 Srovnatelná země
(31)
V souladu s ustanovením čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota určena na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“).
(32)
V původním šetření byla jako srovnatelná země pro účely stanovení normální hodnoty s ohledem na ČLR použita Indie. V oznámení o zahájení přezkumu byla Indie uvedena jako srovnatelná země a zúčastněné strany byly požádány o vyjádření k této volbě. Nebyly obdrženy žádné připomínky a nic nenasvědčovalo tomu, že by Indie již vhodnou volbou nebyla. Výrobní odvětví Unie ve své žádosti navrhlo jako srovnatelnou zemi použít USA, avšak jelikož v USA se nachází jen jediný výrobce a jelikož trh v USA je již více než 20 let chráněn antidumpingovým a vyrovnávacím clem na dovoz kyseliny sulfanilové z Číny a Indie, byl tento návrh zamítnut. Proto i v tomto šetření byla jako srovnatelná země použita Indie.
(33)
Byly tudíž použity údaje spolupracujícího indického vyvážejícího výrobce.
2.1.2 Běžná hodnota
(34)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě údajů spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi, jmenovitě společnosti Kokan. Ke stanovení běžné hodnoty byly použity údaje o prodeji na domácím trhu (viz 42. až 47. bod odůvodnění).
2.1.3 Vývozní cena
(35)
Vzhledem k nespolupráci čínských vyvážejících výrobců a tedy absenci konkrétních informací o čínských cenách byla vývozní cena stanovena v souladu s článkem 18 základního nařízení na základě dostupných údajů a k tomuto účelu byly použity statistické zdroje (Eurostat). Má se za to, že tento zdroj informací uvádí ceny, které se příliš neliší od skutečných cen účtovaných čínskými vývozci odběratelům v Unii.
2.1.4 Srovnání
(36)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(37)
V souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení byly v případě potřeby provedeny náležité individuální úpravy vývozní ceny. Pro vyjádření vývozní ceny na úrovni ze závodu a na základě údajů uvedených v žádosti o přezkum Komise upravila cenu CIF vycházející z údajů Eurostatu o náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a úvěry. Tyto úpravy představovaly 5 % až 10 5 ceny CIF.
2.1.5 Dumping
(38)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou.
(39)
Z důvodu nespolupráce čínských vývozců nejsou k dispozici údaje o dováženém sortimentu. Přestože informace o dovážených množstvích vyčištěné a technické kyseliny sulfanilové nebyly k dispozici, bylo nicméně usouzeno, že i při předpokladu dovozu pouze kyseliny sulfanilové vyčištěného stupně, která je v průměru o 20 % dražší než technický stupeň, byly dovozní ceny podle Eurostatu na úrovni, která ve srovnání s běžnými hodnotami ve srovnatelné zemi nepoukazuje na existenci dumpingu.
(40)
Jak je navíc uvedeno v 28. bodě odůvodnění, dovozní objemy z Číny byly během období přezkumného šetření velmi nízké. Dotčená výrobní odvětví obecně uznávají, že nepravidelné zásilky malých množství kyseliny sulfanilové mají výrazně vyšší jednotkovou cenu než běžné objednávky větších množství, což by mohlo vysvětlit vysokou úroveň dovozní ceny, kterou zaznamenal Eurostat.
(41)
Přestože dostupné údaje poukazují na negativní dumping, nemusí takový závěr být nezbytně relevantní, protože dovážená množství byla malá a protože nebyly k dispozici informace o dováženém sortimentu, což je důležité z hlediska výrazného cenového rozdílu mezi kyselinou sulfanilovou vyčištěného a technického stupně.
2.2 Indie
2.2.1 Běžná hodnota
(42)
Jediný spolupracující vyvážející výrobce prodával na domácím trhu každý typ dotčeného výrobku v reprezentativních množstvích a v běžném obchodním styku ve smyslu čl. 2 odst. 4 základního nařízení.
(43)
U každého typu výrobku byl stanoven podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu během období přezkumného šetření.
(44)
Všechen prodej na domácím trhu se uskutečnil v čistých prodejních cenách rovných vypočteným výrobním nákladům nebo vyšších, a ziskový domácí prodej tak představoval více než 80 % celkového prodejního objemu každého typu výrobku. Běžná hodnota proto u každého typu výrobku vycházela ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočtena jako vážený průměr cen všech prodejů tohoto typu na domácím trhu během období přezkumného šetření.
(45)
Žadatel přišel s tvrzením, že tlak čínského dovozu na indický trh zkreslil ceny na domácím indickém trhu, a tudíž stanovení běžné hodnoty.
(46)
Jak je uvedeno ve 44. bodě odůvodnění, ziskový domácí prodej představoval více než 80 % celkového prodejního objemu každého typu výrobku, a běžná hodnota tak musela vycházet ze skutečné ceny na domácím trhu. Bez ohledu na to, zda čínský dovoz vyvíjel tlak na snižování cen na domácím indickém trhu či ne, je běžná hodnota v každém případě stanovena tak, aby tento tlak neměl vliv na hodnocení. Pokud by totiž 80 % prodeje konkrétního typu výrobku či méně bylo ziskových, vycházelo by stanovení běžné hodnoty pouze z tohoto ziskového prodeje. Pokud by se navíc všechen prodej konkrétního typu výrobku stal ztrátovým, vycházela by běžná hodnota z plných nákladů na výrobu a přiměřeného ziskového rozpětí.
(47)
Komise proto shledala, že tvrzení žadatele je neopodstatněné, pokud jde o výpočet běžné hodnoty.
2.2.2 Vývozní cena
(48)
Dotčený výrobek byl vyvážen pro nezávislé odběratele v Unii a vývozní cena byla stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, tj. na základě vývozních cen skutečně zaplacených nebo vývozních cen, které je třeba zaplatit.
(49)
Žadatel přišel s tvrzením, že existuje rozpor mezi vývojem ceny benzenu a vývojem cen indického dovozu do Unie. Uvedl, že je to o to pozoruhodnější, protože závazek minimální ceny přijatý Komisí byl indexován na základě vývoje ceny benzenu. Žadatel dále tvrdil, že kvůli tomuto cenovému závazku jsou vývozní ceny hlavního indického vyvážejícího výrobce nereprezentativní.
(50)
Komise zjistila, že benzen jako surovina pro výrobu anilinu, který je hlavní surovinovou složkou kyseliny sulfanilové, nemůže představovat více než 50 % až 60 % nákladů na výrobu dotčeného výrobku. Ustanovení o indexaci, které je součástí cenového závazku, omezuje účinek vývoje ceny benzenu na minimální cenu. Dodržování závazku minimální ceny bylo kontrolováno během inspekcí na místě, kdy bylo zjištěno, že úrovně vývozních cen byly soustavně a významně vyšší než minimální ceny podle závazku, čímž oslabovaly jeho účinek.
(51)
Žadatel dále tvrdil, že indičtí vyvážející výrobci se vší pravděpodobnosti vyváželi do Unie po malých množstvích, což by navyšovalo spotové ceny, a tím pádem uměle zvyšovalo úroveň vývozních cen.
(52)
Šetřením nebylo zjištěno, že by společnost Kokan, hlavní indický vyvážející výrobce, prodával tímto způsobem. Dále bylo zjištěno, že naprostá většina (více než 99 %) prodeje ostatních indických vývozců do Unie probíhala v množstvích, která nelze považovat za spotový prodej.
(53)
Na základě výše uvedených zjištění je třeba zamítnout tvrzení žadatele o tom, že ceny indického vývozu do Unie jsou nereprezentativní.
2.2.3 Srovnání
(54)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Kvůli spravedlivému srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(55)
Na tomto základě byly provedeny úpravy zohledňující náklady na dopravu a pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejší náklady, náklady spojené s balením a úvěry, slevy a provize, pokud bylo prokázáno, že ovlivňují srovnatelnost cen. Tato úprava představuje 6 % až 10 % ceny CIF na hranice Unie.
2.2.4 Dumping
(56)
Jak stanoví čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení, vážený průměr běžné hodnoty stanovený pro obdobný výrobek byl srovnán s váženým průměrem vývozní ceny dotčeného výrobku.
(57)
Na základě těchto skutečností vyšlo dumpingové rozpětí u spolupracujícího vyvážejícího výrobce negativní. Během období přezkumného šetření tudíž nedošlo k dumpingu.
(58)
Žadatel přišel s tvrzením, že závěr o neexistenci dumpingu na úrovni hlavního vyvážejícího výrobce nelze vztáhnout i na ostatní indické vyvážející výrobce, neboť jeho vývozní ceny vycházejí e závazku ohledně minimálních dovozních cen.
(59)
Vývozní ceny hlavního indického vývozního výrobce byly ovšem nastaveny mnohem výš než minimální ceny jeho závazku. Kromě toho bylo shledáno, že úroveň vývozních cen ostatních indických výrobců byla podle Eurostatu podstatně vyšší než vývozní ceny hlavního vyvážejícího výrobce. Šetření rovněž ukázalo, že ceny, za které spolupracující vyvážející výrobce vyvážel do třetích zemí a které nepodléhají ani závazku ani antidumpingovému clu, byly nastaveny na úrovni podobné jeho cenám na vývoz do Unie, a tudíž nebyly dumpingové. Proto Komise dospěla k závěru, že ceny indického vývozu byly stanovovány nezávisle na cenovém závazku a podle tržních podmínek.
(60)
Tvrzení žadatele o tom, že u ostatních indických vyvážejících výrobců měl být konstatován dumping, je třeba zamítnout.
3. Pravděpodobnost obnovení dumpingu
3.1 Předběžné poznámky
(61)
Ve Spojených státech platí antidumpingová opatření vůči dovozu kyseliny sulfanilové pocházející z Indie a ČLR a vyrovnávací opatření s ohledem na Indii od roku 1992. V roce 2011 ministerstvo obchodu USA prodloužilo platnost vyrovnávacího cla na dovoz z Indie ve výši 43,7 % a antidumpingových opatření vůči dovozu jak z Indie, tak z ČLR v rozmezí od 19,1 % do 114,8 %. Tím se trh USA dovozu z Indie a ČLR fakticky uzavřel.
3.2 ČLR
(62)
Dostupná výrobní kapacita v ČLR byla odhadnuta na základě údajů poskytnutých výrobcem v Unii a jediným výrobcem v USA, společností National Ford Chemical Company (dále jen „NFC“), v rámci přezkumného šetření po pěti letech (tzv. „sunset review“) týkajícího se antidumpingových opatření s ohledem na kyselinu sulfanilovou pocházející z Číny (publikace USITC 4270).
(63)
Společnost NFC uvedla, že kapacita instalovaná v ČLR by umožnila výrobu 65 500 tun kyseliny sulfanilové za rok, což je v souladu s odhadem žadatele, který na základě studie zpracované čínským výrobním odvětvím uvedl, že dostupná kapacita v Číně je v rozmezí od 65 500 do 82 000 tun. Volná kapacita byla odhadována ve výši 20 %, což by odpovídalo 13 100 až 16 400 tunám. To je více než dvojnásobek spotřeby Unie během období přezkumného šetření.
(64)
Žadatel dále uvedl, že čínským vývozcům se podařilo dostat se také na indický trh, a podložil toto tvrzení statistickými údaji vycházejícími z indické vývozní a dovozní databáze spravované indickou vládou. Z údajů je ve srovnání s předchozími obdobími patrný významný nárůst čínského dovozu vyčištěné kyseliny sulfanilové do Indie během období přezkumného šetření, přičemž docházelo k cenovému podbízení vůči cenám, za které kyselinu sulfanilovou vyčištěného stupně prodával na domácím trhu spolupracující indický výrobce. Běžná hodnota kyseliny sulfanilové vyčištěného stupně s přihlédnutím k nákladům na dopravu a pojištění stanovená na základě prodeje reprezentativních množství kyseliny sulfanilové vyčištěného stupně jediným spolupracujícím indickým výrobcem na domácím trhu se pohybovala mezi 92 500 a 112 500 INR (z důvodu ochrany důvěrných informací uvedeno rozmezí), zatímco údaje potvrzují, že čínský dovoz vyčištěné kyseliny sulfanilové vstupoval na indický trh za dumpingové ceny pohybující se mezi 82 500 a 92 500 INR (z důvodu ochrany důvěrných informací uvedeno rozmezí). Pozorování tohoto dumpingového dovozu na indický trh přispělo k vyhodnocení očekávaného chování čínských vyvážejících výrobců v případě, že by současná opatření pozbyla platnosti.
(65)
Uvážíme-li významnou volnou kapacitu dostupnou v Číně a informace o cenové politice čínských vývozců na třetích trzích nechráněných opatřeními na ochranu trhu, existuje pravděpodobnost obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti.
3.3 Indie
(66)
Celková dostupná kapacita v Indii byla rovněž odhadnuta na základě údajů poskytnutých společností NFC a jediným výrobcem v Unii.
(67)
Žadatel celkovou kapacitu Indie odhadl na 13 500 tun, z nichž 2 700 tun lze považovat za volnou kapacitu. Tato čísla jsou plně v souladu s údaji, které v rámci vyšetřování orgánů USA poskytl jediný výrobce v USA, společnost NFC.
(68)
Žadatel přišel s tvrzením, že volná kapacita 2 700 tun ohrožuje jeho prodej, neboť představuje významnou část spotřeby Unie, že tato volná kapacita se v důsledku rostoucí přítomnosti čínských výrobků na indickém trhu pravděpodobně navýší, a že tudíž poroste motivace k vývozu.
(69)
V tomto ohledu Komise zaznamenala, že hlavní indický vyvážející výrobce v roce 2013 opustil status podniku orientovaného na vývoz („EOU“), neboť hodlal zvýšit prodej na domácím trhu. Takový prodej byl předtím významně omezen podmínkami režimu EOU. Společnost potvrdila, že pokud jde o kyselinu sulfanilovou technického stupně (což je výrobek, o nějž se Kokan zajímá nejvíce), nepociťovala navzdory rostoucímu dovozu z Číny významný tlak čínských konkurentů a že podle jejího hodnocení měl indický trh dobrou perspektivu vývoje. Neexistují tedy důvody domnívat se, že v důsledku údajného čínského tlaku na indický trh dojde k přesměrování volné kapacity indických výrobců do Unie.
(70)
Navzdory odhadované volné kapacitě v Indii je obnovení dumpingu nepravděpodobné, jelikož ani vývoz do Unie, ani vývoz do třetích zemí nebyl dumpingový.
(71)
Šetřením nebylo prokázáno, že by spolupracující vyvážející výrobce použil rozdílnou cenovou politiku pro prodej do třetích zemí na straně jedné a pro vývoz do Unie. Ceny vývozu do třetích zemí, jehož objem byl značný, se pohybovaly na úrovni srovnatelné s prodejními cenami, které výrobní odvětví Unie účtuje odběratelům, kteří nejsou ve spojení.
(72)
V připomínkách podaných v návaznosti na zveřejnění informací poskytl žadatel nové statistické údaje a přišel s tvrzením, že na jejich základě byl dumpingový indický vývoz do Turecka.
(73)
Komise nalezla a prošetřila podobné množství indického vývozu do Turecka a konstatovala, že tento vývoz lze přičíst spolupracujícímu vyvážejícímu výrobci. Komise tak mohla své výpočty podložit přesnějšími a podrobnějšími údaji o sortimentu i cenových úrovních. Komise potvrzuje, že vyvážené množství nebylo dumpingové.
3.4. Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(74)
Poněvadž v ČLR žádný výrobce nespolupracoval, a tudíž nejsou k dispozici žádné údaje o výrobcích týkající se čínské volné kapacity a jejich cenové politiky ve třetích zemích, byla zjištění stanovena na základě dostupných údajů.
(75)
Vzhledem k tomu, že dostupné údaje poukazují na vysokou volnou kapacitu v ČLR a na dumpingové chování na třetích trzích, pravděpodobnost obnovení dumpingu je v kombinaci s atraktivními cenami na trhu Unie reálná.
(76)
Avšak pokud jde o Indii, byla zjištěna nulová pravděpodobnost obnovení dumpingu, a to vzhledem k neexistenci dumpingu během období přezkumného šetření, volné kapacitě, která je výrazně pod úrovní volné kapacity v Číně, a vysoké ceně vývozu do Unie a zbytku světa.
D. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ ÚJMY
1. Výroba Unie a definice výrobního odvětví Unie
(77)
Během období přezkumného šetření vyráběl v Unii obdobný výrobek jediný výrobce v Unii, který tak představuje 100 % výroby Unie, a tudíž výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
2. Spotřeba v Unii
(78)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě těchto údajů:
-
objem prodeje obdobného výrobku výrobním odvětvím Unie na trhu Unie;
-
objem dovozu kyseliny sulfanilové (úroveň TARIC) na trh Unie podle údajů Eurostatu.
(79)
Vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Unie je tvořeno pouze jedním výrobcem a že existuje pouze jeden výrobce vyvážející z USA, je z důvodu ochrany důvěrných obchodních informací nutné prezentovat údaje v níže uvedených tabulkách v indexované podobě.
Tabulka 1
Spotřeba na trhu Unie
Objem (index)
2010
2011
2012
OPŠ
Spotřeba v Unii (2010 = 100)
100
106
106
114
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník
(80)
Šetřením bylo prokázáno, že trh s kyselinou sulfanilovou se během posuzovaného období postupně zvětšoval a na konci období přezkumného šetření byl větší o 14 %.
3. Dovoz z dotčených zemí
a) Objem dovozu a podíl na trhu
Tabulka 2
Dovoz z dotčených zemí
Objem dovozu (index)
2010
2011
2012
OPŠ
ČLR
100
77
14
1
Indie
100
422
187
52
Dotčené země celkem
100
110
30
6
Zdroj: Eurostat.
Tabulka 2a
Dovoz z dotčených zemí
Objem dovozu (rozsah) (15)
2010
2011
2012
OPŠ
ČLR
650-1 000
500-800
90-250
10-60
Indie
50-200
250-550
100-250
10-80
Dotčené země celkem
700-1 200
750-1 350
190-500
20-140
Zdroj: Eurostat.
Tabulka 3
Podíl dotčených zemí na trhu
Podíl na trhu (index)
2010
2011
2012
OPŠ
Podíl dovozu z ČLR na trhu
100
73
13
1
Podíl dovozu z Indie na trhu
100
397
177
46
Dotčené země celkem
100
103
28
5
(81)
Posuzujeme-li každou zemi zvlášť, objem dovozu z ČLR mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření klesl o 99 % a jeho tržní podíl během stejného období rovněž klesl o 99 %.
(82)
Objem dovozu pocházejícího z Indie klesl za posuzované období o 48 % a podíl tohoto dovozu na trhu klesl za stejné období o 54 %.
(83)
Objem dovozu kyseliny sulfanilové z obou dotčených zemí dohromady poklesl během posuzovaného období o 94 % a během období přezkumného šetření klesl na velmi nízkou úroveň. Tržní podíl dovozu kyseliny sulfanilové z obou dotčených zemí dohromady tak během posuzovaného období klesl o 95 % a během období přezkumného šetření klesl na velmi nízkou úroveň.
b) Dovozní ceny
Tabulka 4
Průměrné ceny dovozu kyseliny sulfanilové z dotčených zemí
2010
2011
2012
OPŠ
Cena dovozu z ČLR, index (2010 = 100)
100
92
104
164
Cena dovozu z Indie, index (2010 = 100)
100
79
84
92
Průměrná cena dovozu z dotčených zemí, index (2010 = 100)
100
93
104
126
Zdroj: Eurostat.
Tabulka 4a
Průměrné ceny dovozu kyseliny sulfanilové z dotčených zemí
Cenové rozsahy (16)
2010
2011
2012
OPŠ
Cena dovozu z ČLR
1 000-1 400
950-1 350
1 000-1 400
1 700-2 500
Cena dovozu z Indie
1 200-1 800
1 000-1 400
1 100-1 500
1 300-1 700
Průměrné ceny dovozu z dotčených zemí
1 000-1 800
950-1 400
1 000-1 500
1 300-2 500
Zdroj: Eurostat.
(84)
Průměrná cena dovozu kyseliny sulfanilové z ČLR v roce 2011 mírně poklesla o 8 %, načež vykázala stoupající trend s velmi prudkým nárůstem o 64 % v období přezkumného šetření.
(85)
Průměrná cena dovozu dotčeného výrobku z Indie v roce 2011 rovněž klesla, a to o 21 %, načež postupně narůstala, ale přesto zůstala o 8 % pod úrovní roku 2010.
c) Úroveň cenového podbízení a prodeje pod cenou
(86)
Protože množství prodávaná čínskými vyvážejícími výrobci byla malá a protože nebyly k dispozici údaje o dováženém sortimentu, nebylo možné provést smysluplnou kalkulaci cenového podbízení ani prodeje pod cenou. Na základě předpokladu vycházejícího z cen čínského dovozu poskytnutých Eurostatem a uvedených v 39. bodě odůvodnění nebylo během období přezkumného šetření zjištěno cenové podbízení ani prodej pod cenou.
(87)
Na základě dovozní statistiky poskytnuté výrobním odvětvím Unie a popsané v 64. bodě odůvodnění bylo zjištěno, že čínskými cenami kyseliny sulfanilové vyčištěného stupně na indickém trhu, upravenými o dovozní clo Unie na dotčený produkt ve výši 6,5 % a podovozní náklady ve výši 2 % (náklady na proclení), docházelo k cenovému podbízení a prodeji pod cenami výrobního odvětví Unie v rozsahu 5 % až 15 %..
(88)
Pokud jde o Indii, nebylo zjištěno ani cenové podbízení, ani prodej pod cenou. Vzhledem k tomu, že kalkulace vychází z údajů týkajících se prodeje jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce, nebylo možné z důvodu ochrany důvěrných obchodních informací zveřejnit přesná čísla. Zjištěné cenové podbízení a prodej pod cenou se pohybovaly v rozmezí - 20 % až - 40 %.
(89)
Po zveřejnění informací a v návaznosti na připomínky podané výrobcem v Unii vypočetla Komise úroveň cenového podbízení a prodeje pod cenou pro zbývající část indického dovozu za použití údajů Eurostatu. Podle nich nedošlo v souvislosti tímto dovozem k cenovému podbízení ani prodeji pod cenou. Závěry 88. bodu odůvodnění jsou tak potvrzeny. Kromě toho bylo provedeno také srovnání cen dotčeného výrobku prodávaného výrobním odvětvím Unie s cenami dotčeného výrobku prodávaného indickými vývozci do zbytku světa. Ani toto srovnání neprokázalo cenové podbízení či prodej pod cenou.
(90)
Výrobce v Unii dále předložil nové výpočty ve snaze doložit, že rozdíl mezi průměrnou cenovou hladinou indického dovozu a prodejem výrobce v Unii byl v roce 2012 velmi malý. To ovšem Komise neakceptovala, neboť tento výpočet nezohledňoval to, že indický dovoz sestával především z kyseliny sulfanilové technického stupně, zatímco výrobce Unii prodával výhradně její vyčištěný stupeň, který je zhruba o 20 % dražší.
4. Dovoz z jiných třetích zemí
(91)
S výjimkou tří zanedbatelných transakcí (v letech 2010 a 2011 po jedné ze Švýcarska a v roce 2012 jedné z Malajsie) pocházel všechen dovoz kyseliny sulfanilové z třetích zemí během posuzovaného období z USA.
Tabulka 5
Dovoz kyseliny sulfanilové z jiných třetích zemí (USA)
2010
2011
2012
OPŠ
Objem dovozu z USA (index)
100
267
253
299
Podíly dovozu z USA na trhu (index)
100
180
171
188
Průměrná cena dovozu z USA (index)
100
95
101
102
Zdroj: Eurostat.
(92)
V průběhu posuzovaného období se významně zvýšil jak objem (o 199 %), tak tržní podíl (o 88 %) dovozu kyseliny sulfanilové z USA. Jelikož tržní podíl výrobního odvětví Unie byl během stejného období relativně stabilní, lze usoudit, že dovoz z USA zaplnil místo na trhu, které opustili indičtí a čínští vývozci.
(93)
Cenová hladina dovozu z USA zůstala během posuzovaného období poměrně stabilní a pohybovala se ve stejném rozmezí jako cenová hladina výrobce v Unii. Během období přezkumného šetření nedošlo ze strany dovozu z USA k cenovému podbízení.
5. Situace výrobního odvětví Unie
(94)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy posouzení všech hospodářských činitelů, které v posuzovaném období ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie.
(95)
Z důvodu ochrany důvěrných obchodních informací bylo nutné uvést informace týkající se jediného výrobce v Unii v indexované podobě.
5.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Tabulka 6
Výroba, kapacita, využití kapacity
2010
2011
2012
OPŠ
Výroba v tunách (index)
100
87
99
107
Kapacita v tunách (index)
100
100
100
100
Míra využití kapacity (index)
100
87
99
107
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(96)
Výroba výrobního odvětví Unie byla během období přezkumného šetření o 7 % vyšší než na začátku posuzovaného období. Kapacita výrobního odvětví Unie zůstala během posuzovaného období nezměněna, a míra využití kapacity se tedy měnila spolu s výrobou - tj. zvýšila se během období přezkumného šetření o 7 %.
(97)
Je třeba poznamenat, že využití kapacity výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období (kromě roku 2011) drželo na uspokojivé úrovni a během období přezkumného šetření dosáhlo optimální úrovně.
(98)
Po zveřejnění informací přišlo výrobní odvětví Unie s tvrzením, že v průběhu celého posuzovaného období dosahovalo optimální úrovně využití kapacity pouze v období přezkumného šetření, což dokazuje, že k překonání účinků dumpingu došlo teprve nedávno a situace je nadále nestabilní.
(99)
Touto připomínkou z hodnocení Komise se nemění závěry 97. bodu odůvodnění, které nikterak neodporují připomínkám výrobního odvětví Unie.
5.2 Konečný stav zásob
Tabulka 7
Objem konečného stavu zásob
2010
2011
2012
OPŠ
Konečný stav zásob v tunách (index)
100
576
328
171
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(100)
Konečný stav zásob výrobního odvětví Unie na konci roku vykázal v roce 2011 prudký nárůst a následný pokles, přesto ale během období přezkumného šetření zůstal 71 % nad úrovní roku 2010. Na základě objemů výroby během období přezkumného šetření lze každopádně konstatovat, že konečný stav zásob představuje méně než jeden měsíc výroby.
5.3 Objem prodeje a podíl na trhu
Tabulka 8
Objem prodeje a podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
Objem prodeje v tunách (index)
100
70
97
104
Podíl na trhu v % (index)
100
66
92
92
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(101)
Oproti úrovni na začátku posuzovaného období narostl objem prodeje výrobního odvětví Unie o 4 %. V roce 2011 došlo k prudkému propadu, po kterém následoval stabilní nárůst.
(102)
Pokud jde o podíl na trhu, lze výkonnost výrobního odvětví Unie během období přezkumného šetření považovat za stabilní, ovšem s výjimkou roku 2011, kdy spolu s poklesem prodeje klesl i tržní podíl výrobního odvětví Unie. V následujících letech již jak prodej, tak tržní podíl vykázaly vzrůstající tendenci. Za zmínku stojí, že ačkoli se tržní podíl výrobce v Unii držel během období přezkumného šetření mírně pod úrovní roku 2010, výrobní odvětví Unie i přesto přispělo k růstu spotřeby v Unii a udrželo si během celého posuzovaného období významný podíl na trhu Unie.
(103)
V připomínkách podaných v návaznosti na zveřejnění informací výrobní odvětví Unie uvedlo, že jeho tržní podíl je velmi nestabilní, neboť kyselina sulfanilová je cenově závislá komodita, a uvedlo příklad z roku 2011, kdy se tržní podíl výrobního odvětví Unie prudce propadl.
(104)
V tomto ohledu je nutné zdůraznit, že ztráta tržního podílu v roce 2011 se časově kryla se zvýšením cen výrobce v Unii navzdory tehdejším trendům na trhu. Šetřením bylo totiž zjištěno, že ceny dovozu ze všech zemí se v roce 2011 snížily v rozmezí 5 % až 20 %. Za zmínku stojí, že - jak dokládají dostupné statistické údaje - tržní podíl, o který přišlo výrobní odvětví Unie, zaplnil především dovozce z USA.
5.4 Ceny a faktory ovlivňující ceny
Tabulka 9
Prodejní ceny
2010
2011
2012
OPŠ
Průměrné prodejní ceny v EUR/t (index)
100
109
108
112
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(105)
Prodejní ceny výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období zvýšily o 12 %, a to v důsledku promítnutí zvýšené ceny hlavní suroviny (anilinu).
5.5. Zaměstnanost a produktivita
Tabulka 10
Zaměstnanost a produktivita
2010
2011
2012
OPŠ
Zaměstnanost (index)
100
100
117
117
Produktivita práce (index)
100
88
85
91
Průměrné náklady práce (index)
100
105
102
116
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(106)
Zaměstnanost v ekvivalentu plného úvazku se během období přezkumného šetření zvýšila o 17 %. Průměrné náklady práce vykazovaly během posuzovaného období vzestupnou tendenci a v období přezkumného šetření byly o 16 % vyšší než v roce 2010. Poněvadž - jak je uvedeno v 96. bodě odůvodnění - produkce se zvýšila pouze o 7 %, produktivita práce se během posuzovaného období snížila o 9 %.
5.6 Ziskovost
Tabulka 11
Ziskovost
2010
2011
2012
OPŠ
Ziskovost (index)
100
96
20
65
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(107)
Ziskovost výrobního odvětví Unie, pokud jde o obdobný produkt, se během posuzovaného období snížila a pohybovala se mírně pod úrovní, kterou výrobní odvětví Unie považuje za optimální, přičemž je ale důležité uvést to, že během celého posuzovaného období zůstala ziskovost v kladných číslech.
(108)
Za poklesem ziskovosti stojí především zvýšení průměrných výrobních nákladů, které se mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření zvýšily téměř o 20 % a které 12 % nárůst prodejních cen (viz 105. bod odůvodnění) nedokázal zcela kompenzovat.
5.7 Investice, návratnost investic a peněžní tok
Tabulka 12
Investice, návratnost investic a peněžní tok
2010
2011
2012
OPŠ
Roční investice (index)
-
100
133
57
Návratnost investic (index)
100
86
30
103
Peněžní tok (index)
100
116
68
82
(109)
Šetřením bylo zjištěno, že v roce 2010 nemohlo výrobní odvětví Unie investovat. Investice do podnikání v oblasti kyseliny sulfanilové se v důsledku toho mezi rokem 2011 a koncem období přezkumného šetření snížily o 43 %, jejich výše v absolutním vyjádření byla nízká a souvisely především s údržbou. Tato zjištění jsou v souladu s návratností investic a nízkou ziskovostí během období přezkumného šetření.
(110)
Návratnost investic věrně kopírovala trend ziskovosti v letech 2011 a 2012. V období přezkumného šetření se návratnost investic zlepšila a dosáhla hodnoty roku 2010, a to díky zvýšení ziskovosti mezi rokem 2012 a obdobím přezkumného šetření (viz tabulka 11).
(111)
Peněžní tok vykazoval kolísající tendenci, ale po celé posuzované období zůstal kladný. V období přezkumného šetření peněžní tok klesl o 18 % oproti úrovni z roku 2010. Výrobní odvětví Unie nehlásilo žádné potíže se získáváním kapitálu během posuzovaného období.
5.8 Rozsah dumpingu a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(112)
Jak je uvedeno ve 41. a 57. až 60. bodě odůvodnění, nebyl během období přezkumného šetření zaznamenán žádný dumping ze strany dotčených zemí.
(113)
S přihlédnutím k absenci dumpingového dovozu z ČLR a Indie, zvýšení prodejního objemu, cen i míry využití kapacity výrobního odvětví Unie lze vyvodit závěr, že opatření byla úspěšná a že výrobní odvětví Unie v průběhu posuzovaného období překonalo účinky dřívějšího dumpingu. Během období přezkumného šetření byl pozorován jistý pokles některých ukazatelů újmy, např. ziskovosti a podílu na trhu, ten však nelze přičíst dovozu z dotčených zemí, který byl v tomto období velmi malý. Ukazatele újmy, které se vyvíjely negativně, i tak poukazují na udržitelnou situaci výrobního odvětví Unie.
5.9 Vývozní činnost výrobního odvětví Unie
(114)
V roce 2012 a v období přezkumného šetření vyvezlo výrobní odvětví Unie zanedbatelný objem, a proto lze konstatovat, že na situaci výrobního odvětví Unie neměl vývoz dopad.
6. Závěr k situaci výrobního odvětví Unie
(115)
Přestože průměrné ceny dotčeného výrobku z ČLR a Indie zjištěné během období přezkumného šetření a jejich srovnání s předchozími lety nejsou kvůli malému objemu dovozu příliš spolehlivé, šetření prokázalo, že dotčený výrobek z ČLR a Indie byl do Unie dovážen za nedumpingové ceny.
(116)
Tržní podíl výrobního odvětví Unie byl poměrně stabilní a objem, o nějž přišly dotčené země, byl nahrazen dovozem z USA za ceny podobné cenám výrobního odvětví Unie. Výrobní odvětví Unie dokázalo zvýšit objem prodeje a průměrné prodejní ceny a dosáhnout téměř optimální míry využití kapacity.
(117)
Jak je vysvětleno v 113. bodě odůvodnění, mírný pokles tržního podílu a ziskovosti výrobního odvětví Unie nelze přičíst čínskému a indickému dovozu.
(118)
Vyvozuje se tudíž závěr, že výrobní odvětví Unie neutrpělo během období přezkumného šetření podstatnou újmu.
(119)
Ačkoli výrobní odvětví Unie mělo několik připomínek k analýze újmy, jež byly řešeny výše v 89.-90., 98.-99. a 103.-104. bodě odůvodnění, souhlasilo s celkovým závěrem o neexistenci podstatné újmy zejména během období přezkumného šetření.
7. Pravděpodobnost obnovení újmy
(120)
Pro účely vyhodnocení pravděpodobnosti obnovení újmy je důležité vyzdvihnout, že při optimálním využití kapacity - jehož bylo během období přezkumného šetření dosaženo - nebylo výrobní odvětví Unie s to uspokojit celou spotřebu Unie, a tudíž významná část spotřeby Unie musela být pokryta dovozem.
(121)
Výrobní odvětví Unie vyrábí navíc jen vyčištěnou kyselinu sulfanilovou, což znamená, že uživatelům, kteří pro svou výrobu preferují technickou kyselinou sulfanilovou, nezbývá než využít dovozu.
(122)
Výrobní odvětví Unie si navíc udrželo poměrně stabilní podíl na trhu, neboť dodávalo řadě svých dlouhodobých odběratelů. Šetřením bylo zjištěno, že dodavatelé kyseliny sulfanilové musí u některých odběratelů podstoupit přísný a nákladný postup certifikace/verifikace, což ztěžuje změnu dodavatele.
(123)
V těchto souvislostech byla v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení analyzována pravděpodobnost obnovení újmy, pokud by opatření pozbyla platnosti.
7.1 ČLR
(124)
Vzhledem k tomu, že při šetření nespolupracoval žádný čínský vyvážející výrobce, musela zjištění týkající se ČLR vycházet z nejlepších dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení, zejména údajů uvedených v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti.
(125)
Jak bylo konstatováno již v 63. a 75. bodě odůvodnění, čínští výrobci disponují významnou volnou kapacitou výroby kyseliny sulfanilové a je zde pravděpodobnost obnovení dumpingu.
(126)
Jak je dále uvedeno v 64. a 87. bodě odůvodnění, dostupné informace navíc naznačují, že ČLR nedávno prodala větší množství kyseliny sulfanilové do Indie za ceny nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(127)
Získané statistické údaje o čínském dovozu na indický trh, jak je popsáno v 64. bodě odůvodnění, podle všeho poukazují na to, že Čína má zájem na prodeji převážně kyseliny sulfanilové vyčištěného stupně, která by v případě, že by prodej byl přesměrován na trh Unie, přímo konkurovala prodeji výrobce v Unii.
(128)
Všechny tyto faktory dohromady ukazují na to, že pokud by opatření pozbyla platnosti, je ČLR schopna rychle vyvézt významné množství kyseliny sulfanilové do Unie za dumpingové ceny, a to navíc bez nutnosti přesměrovat svůj prodej z jiných trhů. Trh Unie je zajímavý z hlediska cen a v případě navýšení výroby by čínským výrobcům umožnil využít úspor z rozsahu. Pokud by se tak stalo, výrobní odvětví Unie by bylo postiženo okamžitým propadem jak prodeje, tak prodejních cen, což by mělo dopad na využití kapacity a ziskovost. Pokud by se tyto ukazatele újmy zhoršily, oživení výrobního odvětví Unie by se zvrátilo a došlo by k podstatné újmě.
7.2 Indie
(129)
Pokud jde o Indii, pravděpodobnost obnovení dumpingu je nulová, jak je uvedeno již v 76. bodě odůvodnění. Vzhledem k tomuto zjištění není analýza obnovení újmy nutná.
8. Závěr o obnovení újmy
(130)
Vzhledem ke zjištěním šetření předneseným v předcházejících bodech odůvodnění, absence opatření by se vší pravděpodobnosti měla za následek významné zvýšení dovozu z ČLR za nízké ceny, což by mělo negativní dopad na finanční a hospodářskou výkonnost výrobního odvětví Unie a vedlo k obnovení újmy.
(131)
Pravděpodobnost obnovení újmy, pokud jde o Indii, nebyla analyzována z důvodu negativního zjištění o obnovení dumpingu z Indie.
E. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(132)
Pokud jde o antidumpingová opatření vůči dovozu kyseliny sulfanilové z Indie, byl učiněn závěr, že obnovení dumpingu není pravděpodobné. Není tedy nutné stanovit zájem Unie.
(133)
Pokud jde o Čínu, bylo v souladu s článkem 21 základního nařízení zkoumáno, zda by zachování opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Stanovení zájmu Unie vycházelo z vyhodnocení zájmů různých zúčastněných stran, tedy zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení předložily svá stanoviska.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(134)
Jak je uvedeno v 113. bodě odůvodnění, opatření byla úspěšná a umožnila výrobnímu odvětví Unie konsolidovat svoje postavení. Ve 130. bodě odůvodnění byl dále vyvozen závěr, že situace výrobního odvětví Unie by se pravděpodobně vážně zhoršila, pokud by antidumpingová opatření vůči Číně pozbyla platnosti. Lze tedy učinit závěr, že pokračování opatření vůči Číně by bylo ku prospěchu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem uživatelů
(135)
O zahájení přezkumu byli informováni všichni známí uživatelé. Komise od uživatelů kyseliny sulfanilové obdržela čtyři kompletně vyplněné dotazníky a tři částečně vyplněné dotazníky/poznámky. Na základě těchto údajů bylo konstatováno, že dopad nákladů dotčeného výrobku na výrobní náklady následných výrobků se u jednotlivých uživatelů výrazně liší v závislosti na typu následného výrobku.
(136)
Řada uživatelů (výrobci léčiv a zvláštních barviv) připustila, že kyselina sulfanilová hraje v jejich výrobních nákladech pouze okrajovou roli, z čehož lze usuzovat, že opatření mají vlastně nulový dopad na jejich výrobní náklady/ceny.
(137)
U jiných uživatelů (výrobci přísad do cementu a optických zjasňovačů) však kyselina sulfanilová představuje 4 % až 12 % nákladů na výrobu jejich následných výrobků. Právě tito uživatelé hlásili během období přezkumného šetření ztráty a tvrdili, že za jejich svízelnou situaci zčásti mohou v současnosti platná cla.
(138)
Pokud jde o toto tvrzení, je nutné zmínit, že dovoz z ČLR během období přezkumného šetření byl téměř nulový, takže clo vůči Číně, které by zaručilo spravedlivou cenovou hladinu na trhu Unie, nepředstavovalo pro uživatele během posuzovaného období žádné náklady navíc, a tudíž jímž nelze vysvětlit obtíže, kterým tito uživatelé čelili. Zvýšení ceny obdobného výrobku v průběhu posuzovaného období bylo způsobeno zvýšením výrobních nákladů, které bylo vyvoláno zvýšením ceny hlavní suroviny, jak je uvedeno v 105. a 108. bodě odůvodnění. Zrušení v současnosti platného cla na dovoz kyseliny sulfanilové z Indie, jak je navrhováno tímto nařízením, by mělo bezprostředně přispět k tomu, aby se na trh Unie dostal další zdroj dodávek kyseliny sulfanilové za konkurenční ceny, a bylo by tudíž v zájmu uživatelů. Má se tedy za to, že zachování opatření vůči Číně nezpůsobí uživatelům do budoucna nepřiměřené obtíže.
4. Zájem dovozců
(139)
O zahájení přezkumu byli informováni všichni známí dovozci. Jeden dovozce dotčeného výrobku odevzdal částečně vyplněný dotazník, ve kterém uvedl, že kyselina sulfanilová v jeho činnosti nehraje důležitou roli. Žádný jiný dovozce na dotazník neodpověděl ani neučinil písemné podání či připomínku. Jelikož dovozci dále nespolupracovali, byl vyvozen závěr, že zachování opatření vůči dovozu z ČLR by nebylo v rozporu s jejich zájmem.
5. Závěr
(140)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že z hlediska zájmu Unie neexistují žádné přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření vůči ČLR.
F. ZACHOVÁNÍ ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ VŮČI ČLR A UKONČENÍ ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ VŮČI INDII
(141)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se považuje za vhodné zachovat stávající antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové z Číny a zrušit stávající antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové z Indie. V návaznosti na toto zveřejnění byla zúčastněným stranám poskytnuta lhůta pro podání připomínek. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(142)
Z výše uvedeného plyne, že jak stanoví čl. 11 odst. 2 základního nařízení, antidumpingová opatření týkající se kyseliny sulfanilové pocházející z Číny by měla být zachována a antidumpingová opatření týkající se kyseliny sulfanilové pocházející z Indie by měla být zrušena. Zrušeno by mělo být také rozhodnutí Komise, kterým se přijímají v současnosti platné závazky společnosti Kokan v souvislosti s dovozem kyseliny sulfanilové.
(143)
Vzhledem k tomu, že k překonání účinků dumpingu došlo teprve v nedávné době, bude Komise dovoz dotčeného výrobku sledovat, obdrží-li v tomto ohledu žádost výrobce v Unii. Toto sledování bude probíhat po dobu dvou let od vyhlášení tohoto nařízení.
(144)
Zachování opatření podle tohoto nařízení vůči Číně a zrušení opatření vůči Indii je v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové, v současnosti kódu KN ex 2921 42 00 (kód TARIC 2921420060), pocházející z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 tato:
Země
Konečné clo (v %)
Čínská lidová republika
33,7
3. Zrušuje se konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové, v současnosti kódu KN ex 2921 42 00 (kód TARIC 2921420060), pocházející z Indie a zastavuje se řízení v souvislosti s tímto dovozem.
4. Zrušuje se rozhodnutí Komise 2006/37/ES, kterým se přijímají v současnosti platné závazky společnosti Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd. (Indie) v souvislosti s dovozem kyseliny sulfanilové.
5. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. prosince 2014.
A BIZOTTSÁG 1346/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2014. december 17.)
az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Kínai Népköztársaságból származó szulfanilsav behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és az Indiából származó szulfanilsav behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám hatályon kívül helyezéséről
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 9. cikkére, valamint 11. cikke (2) bekezdésére,
mivel:
A. ELJÁRÁS
1. HATÁLYOS INTÉZKEDÉSEK
(1)
2002 júliusában a Tanács az 1339/2002/EK rendelettel (2) 21 %-os végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó szulfanilsav behozatalára és 18,3 %-os végleges dömpingellenes vámot vetett ki az Indiából származó szulfanilsav behozatalára (a továbbiakban: eredeti vizsgálat).
(2)
A Tanács az 1338/2002/EK rendelettel (3) 7,1 %-os végleges kiegyenlítő vámot vetett ki az Indiából származó szulfanilsav behozatalára.
(3)
A Bizottság a 2002/611/EK határozattal (4) árra vonatkozó kötelezettségvállalást fogadott el az egyik indiai exportáló gyártó, nevezetesen a Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd (a továbbiakban: Kokan) részéről, tekintettel az Indiából származó behozatalra vonatkozó dömpingellenes és szubvencióellenes intézkedésekre.
(4)
2004 februárjában a Tanács a 236/2004/EK rendelettel (5) a Kínából származó szulfanilsav behozatalára alkalmazandó végleges dömpingellenes vám mértékét az abszorpcióellenes újbóli vizsgálatot követően 21 %-ról 33,7 %-ra emelte.
(5)
2004 márciusában a Bizottság a kötelezettségvállalásnak a Kokan részéről történt önkéntes visszavonását követően a 2004/255/EK bizottsági határozattal (6) hatályon kívül helyezte a 2002/611/EK határozatot.
(6)
A Bizottság a 2006/37/EK határozattal (7) új kötelezettségvállalást fogadott el a Kokan részéről, tekintettel az Indiából származó behozatalra vonatkozó dömpingellenes és szubvencióellenes intézkedésekre. Az 1338/2002/EK és az 1339/2002/EK tanácsi rendeletet a 123/2006/EK tanácsi rendelet (8) megfelelően módosította.
(7)
A Tanács az 1000/2008/EK rendelettel (9) dömpingellenes vámot vetett ki a Kínából és Indiából származó szulfanilsav behozatalára az intézkedésekre irányuló hatályvesztési felülvizsgálatot követően. Hatályvesztési és időközi felülvizsgálat nyomán a Tanács az 1010/2008/EK rendelettel (10) végleges kiegyenlítő vámot vetett ki az Indiából származó szulfanilsav behozatalára, és módosította az indiai szulfanilsav-behozatalra vonatkozó dömpingellenes vámok szintjét.
2. HATÁLYVESZTÉSI FELÜLVIZSGÁLAT IRÁNTI KÉRELEM
(8)
A Kínából és Indiából történő behozatalra vonatkozó, hatályos dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (11) közzétételét követően a Bizottsághoz 2013. július 1-jén kérelem érkezett ezen intézkedések hatályvesztési felülvizsgálata iránt az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján. A kérelmet a CUF - Quimicos Industriais (a továbbiakban: a kérelmező), a szulfanilsav egyetlen uniós gyártója nyújtotta be, amelynek termelése tehát az uniós előállítás 100 %-át teszi ki.
(9)
A kérelem alapjául az szolgált, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping folytatódását és az uniós gazdasági ágazatot ért kár megismétlődését eredményezné.
3. A HATÁLYVESZTÉSI FELÜLVIZSGÁLAT MEGINDÍTÁSA
(10)
Miután a Bizottság a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, 2013. október 16-án az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (12) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálat megindítását.
4. PÁRHUZAMOS VIZSGÁLATOK
(11)
A Bizottság egy 2013. október 16-án az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (13) az 597/2009/EK rendelet (14) 18. cikke szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot is indított az Indiából származó szulfanilsav behozatalára alkalmazandó kiegyenlítő intézkedések tekintetében.
5. VIZSGÁLAT
5.1. Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak
(12)
A dömping folytatódására vagy megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2012. október 1-jétől2013. szeptember 30-ig tartó időszakra (a továbbiakban: a felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének értékelése szempontjából fontos tendenciák vizsgálata a 2010. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig, azaz 2013. szeptember 30-ig terjedő időszakra (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak) terjedt ki.
5.2. Az érintett felek
(13)
A hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról a Bizottság hivatalosan tájékoztatta a kérelmezőt, Kína és India exportáló gyártóit, az importőröket, azokat a felhasználókat, akikről ismert, hogy érintettek, valamint az exportáló ország képviselőit. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, és meghallgatást kérjenek az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül.
(14)
Az egyedüli uniós gyártó, mint az egyetlen ez irányú kérelmet benyújtó érdekelt fél számára biztosították a meghallgatás lehetőségét.
5.3. Mintavétel
(15)
Tekintettel az érintett termék indiai és kínai exportáló gyártóinak és független uniós importőreinek nyilvánvalóan nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítésben mintavételt irányoztak elő az alaprendelet 17. cikke szerint. A Bizottság - annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát - felkérte a fenti feleket, hogy a felülvizsgálat megindítását követő 15 napon belül jelentkezzenek, és bocsássák rendelkezésére az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat.
(16)
A Bizottság a mintavételi formanyomtatványra két indiai exportálótól kapott választ, és nem kapott választ egyetlen kínai exportáló gyártótól sem. Ezért nem került sor mintavételre.
(17)
Egy független importőr válaszolt a mintavételi formanyomtatványra, amely azonban nem az érintett termék érintett országokból való behozatalával foglalkozik, továbbá nem adott választ a kérdőívre. Ezért nem került sor mintavételre.
(18)
Mivel csak egy uniós gyártó érintett, az uniós gyártók esetében nem alkalmaztak mintavételt.
5.4. Vizsgálat
(19)
A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet szükségesnek ítélt ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és a kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét és az uniós érdeket. A Bizottság kérdőíveket küldött az egyetlen uniós gyártó, a két indiai exportáló gyártó, az ismert importőrök és az uniós felhasználók számára.
(20)
A két indiai exportáló gyártó közül csak egy (Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd) nyújtott be hiánytalan választ. A felülvizsgálati időszak alatt a szóban forgó indiai gyártó képviselte az Unióba irányuló teljes indiai export jelentős részét.
(21)
A következő vállalatok telephelyén került sor ellenőrző látogatásra:
a)
Uniós gyártó:
-
CUF - Quimicos Industriais, Estarreja, Portugália
b)
Exportáló gyártó és analóg országbeli gyártó
-
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd., Khed, India
c)
Uniós felhasználók:
-
Blankophor GmbH, Leverkusen, Németország
-
Hovione Farmaciencia SA, Loures, Portugália
-
IGCAR Chemicals, S.L., Rubi, Spanyolország.
B. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK
(22)
Az érintett termék a szulfanilsav, amely jelenleg az ex 2921 42 00 KN-kód alá besorolható (TARIC-kód: 2921420060). A szulfanilsav alapvetően kétféle, a tisztaság alapján meghatározott minőségben - a technikai és a tisztított minőségben - létezik. Emellett a tisztított minőséget néha a szulfanilsav sójának formájában hozzák forgalomba. A szulfanilsav optikai fehérítők, beton adalékanyagok, élelmiszer-színezékek és színezőanyag-különlegességek előállításához használt nyersanyag. Megállapításra került, hogy korlátozott mértékben a gyógyszeripar is felhasználja. Jóllehet nem vitatott, hogy mindkét minőség ugyanazon fizikai, kémiai és műszaki jellemzőkkel rendelkezik, és ezért egyetlen termékként kezelik őket, fontos megjegyezni, hogy a vizsgálat megmutatta: a gyakorlatban a két minőség egymással való behelyettesíthetősége korlátozott. A tisztított minőségű szulfanilsavat alkalmazó felhasználók tekintetében különösen igaz ez, hiszen ők csak abban az esetben használhatják a technikai minőségű szulfanilsavat, ha azt saját maguk további tisztításnak vetik alá. A technikai szulfanilsavat igénylő vagy preferáló felhasználók elméletileg használhatják ugyan a tisztított minőséget, de ez az árkülönbség (20 %-25 %) miatt gazdaságilag nem jelent életképes alternatívát.
(23)
A szulfanilsav pusztán árucikk, alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzői pedig a származási országtól függetlenül megegyeznek. Megállapították, hogy az érintett termék és az érintett országok exportáló gyártói által gyártott és belföldi piacaikon eladott, illetve harmadik országokba exportált termékek, valamint az uniós gyártó által gyártott és az uniós piacon eladott termékek ugyanazokkal az alapvető fizikai és kémiai tulajdonságokkal rendelkeznek, és alapvetően ugyanaz a végső felhasználásuk, ezért az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló terméknek minősülnek.
C. A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
(24)
Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerint a Bizottság megvizsgálta, hogy folyamatban van-e dömping, és hogy a Kínából és Indiából származó behozatalra vonatkozó hatályos intézkedések esetleges hatályvesztése után valószínűsíthető-e a dömping folytatása vagy megismétlődése.
1. Előzetes megjegyzések
1.1. Kína
(25)
A hatályvesztési felülvizsgálat megindítását követően a Bizottság felvette a kapcsolatot 39 ismert kínai exportáló gyártóval, valamint a kínai hatóságokkal. Az említett gyártók egyike sem jelentkezett, illetve működött együtt.
(26)
A Bizottság tájékoztatta a kínai hatóságokat és az érintett exportáló gyártókat azon szándékáról, hogy megállapításait az alaprendelet 18. cikke alapján az elérhető legjobb tényekre alapozza. A felek nem nyújtottak be észrevételt e tekintetben.
(27)
Következésképpen a dömping és a dömping megismétlődésének valószínűségére vonatkozó megállapítások alapját a rendelkezésre álló tények, azaz a kérelmező által benyújtott információk, így elsősorban a felülvizsgálati kérelemben szereplő adatok és az Eurostat adatai képezték.
(28)
A felülvizsgálati időszak alatt az érintett termékből csupán kis mennyiség behozatalára került sor Kínából az Unióba.
1.2. India
(29)
A hatályvesztési felülvizsgálat megindítását követően a Bizottság felvette a kapcsolatot 25 ismert indiai exportáló gyártóval, amelyek közül csupán egy, mégpedig a Kokan válaszolt a kérdőívre és működött együtt a vizsgálatban. A felülvizsgálati időszak alatt a vállalat képviselte az Unióba irányuló indiai export túlnyomó részét.
(30)
A figyelembe vett időszak alatt az exportáló gyártóra a Bizottság által elfogadott, árra vonatkozó kötelezettségvállalás vonatkozott, amelyet az exportáló gyártó a megállapítások szerint tiszteletben tartott.
2. Dömping
2.1. Kína
2.1.1. Analóg ország
(31)
A rendes érték az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjával összhangban egy megfelelő, piacgazdasággal rendelkező harmadik ország ára vagy számtanilag képzett értéke alapján került megállapításra (a továbbiakban: analóg ország).
(32)
Az eredeti vizsgálat során a rendes érték megállapítása céljából Kína tekintetében Indiát határozták meg analóg országként. A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy Indiát határozta meg analóg országként, és felkérte az érdekelt feleket, hogy nyújtsák be ezzel kapcsolatos észrevételeiket. Észrevétel nem érkezett, és semmi nem utalt arra, hogy India már nem megfelelő erre a célra. Az uniós gazdasági ágazat a felülvizsgálati kérelemben az Amerikai Egyesült Államokat javasolta analóg országként, azonban tekintettel arra, hogy az USA-ban csupán egyetlen gyártó van, továbbá hogy az USA piacát több mint 20 éve dömpingellenes és kiegyenlítő vámok védik a Kínából és Indiából származó szulfanilsav behozatalával szemben, ezt a javaslatot elvetették. Ezért e vizsgálat tekintetében is Indiát választották analóg országként.
(33)
Ebből következően az együttműködő indiai exportáló gyártó adatai kerültek felhasználásra.
2.1.2. Rendes érték
(34)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően a rendes érték megállapítása az analóg ország együttműködő gyártójától, azaz a Kokantól kapott információk alapján történt. A rendes érték meghatározásának alapját a belföldi értékesítések képezték (lásd a (42)-(47) preambulumbekezdést).
2.1.3. Exportár
(35)
Mivel a kínai exportáló gyártók nem mutattak készséget az együttműködésre, és emiatt hiányoztak a kínai árakra vonatkozó konkrét információk, az exportár meghatározásához az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló információkat, azaz az Eurostat statisztikai forrásait használták fel. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az ebből a forrásból származó információ elég pontosan tükrözi a kínai exportőrök által az uniós vevők esetében alkalmazott tényleges árakat.
2.1.4. Összehasonlítás
(36)
A rendes érték és az exportár összehasonlítását a gyártelepi ár alapján végezték el.
(37)
Összhangban az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével, az exportárat szükség esetén kellő mértékben kiigazították. Annak érdekében, hogy az exportár kifejezhető legyen a gyártelepi ár szintjén, a Bizottság - a felülvizsgálati kérelemben benyújtott információk alapján - kiigazította az Eurostat adatain alapuló CIF-árat a szállítási, biztosítási, anyagmozgatási és hitelköltségek vonatkozásában. Ezek a kiigazítások a CIF-ár 5 %-10 %-ának feleltek meg.
2.1.5. Dömping
(38)
Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének megfelelően a dömpingkülönbözetet a súlyozott átlaggal számított rendes érték és a súlyozott átlaggal számított exportár összehasonlítása alapján állapították meg.
(39)
Mivel a kínai exportőrök nem voltak készek együttműködni, nem áll rendelkezésre információ a behozatal termékösszetételéről. A behozott tisztított és technikai szulfanilsav mennyiségét illetően nem áll rendelkezésre információ, mindazonáltal úgy ítélték meg, hogy még abban az esetben is, ha feltételezzük, hogy valamennyi import tisztított minőségű szulfanilsavat tartalmazott, amely átlagosan 20 %-kal drágább a technikai minőségűnél, a behozatali árak Eurostat által kimutatott szintje, összevetve az analóg ország rendes értékeivel, nem mutatta ki a dömping meglétét.
(40)
Továbbá a Kínából származó behozatal volumene, a (28) preambulumbekezdésben említettek szerint nagyon alacsony volt a felülvizsgálati időszak alatt. Az érintett gazdasági ágazatokban általánosan elfogadott, hogy a kis mennyiségű, alkalmi szulfanilsav-szállítmányok esetében az egységárak lényegesen magasabbak, mint a nagyobb mennyiségekre vonatkozó rendszeres megrendelések esetében, ami magyarázatul szolgálhat az Eurostat által jelentett magasabb behozatali árszintre.
(41)
Ezért bár a rendelkezésre álló adatokból negatív dömping állapítható meg, egy ilyen következtetés korlátozott jelentőséggel bírna tekintettel a behozott mennyiségek alacsony mértékére, valamint az importált termékek összetételére vonatkozó, a tisztított és a technikai minőség közötti jelentős árkülönbség miatt lényegesnek minősülő információk hiányára.
2.2. India
2.2.1. Rendes érték
(42)
Az érintett termék minden egyes típusának az egyedüli együttműködő exportáló gyártó általi belföldi értékesítése reprezentatív mennyiségben és a rendes kereskedelmi forgalomban történt az alaprendelet 2. cikk (4) bekezdésének értelmében.
(43)
Minden egyes terméktípus esetében megállapításra került, hogy a felülvizsgálati időszak során mekkora volt a részaránya a független vevők részére a belföldi piacon történő nyereséges értékesítéseknek.
(44)
Az összes hazai eladás a kiszámított előállítási költségnek megfelelő vagy azt meghaladó nettó eladási áron történt, így a nyereséges belföldi értékesítés minden egyes terméktípus esetében a teljes értékesítési mennyiség több mint 80 %-át tette ki. Ennek következtében a rendes érték alapjául minden egyes terméktípus esetében a tényleges belföldi ár szolgált, amelyet az adott terméktípus felülvizsgálati időszak alatt történt összes belföldi értékesítésének súlyozott átlagából számították ki.
(45)
A kérelmező azt állította, hogy az indiai piacon megjelenő kínai import nyomásának hatására torzultak az indiai belföldi árak, ami így torzító hatással bírt a rendes érték meghatározása is.
(46)
A (44) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a nyereséges belföldi értékesítés minden egyes terméktípus esetében a teljes értékesítési mennyiség több mint 80 %-át tette ki, és így a rendes érték meghatározása során a tényleges belföldi árat kellett alapul venni. A rendes értéket mindenesetre - függetlenül attól, hogy a kínai behozatal lefelé irányuló nyomást gyakorolt az indiai belföldi piacra - úgy állapították meg, hogy az esetleges nyomás ne befolyásolja az értékelést. Ha ugyanis egy bizonyos terméktípus értékesítésének legfeljebb 80 %-a nyereséges lenne, a rendes értéket kizárólag a nyereséges értékesítés alapján határoznák meg. Másfelől, amennyiben valamely terméktípus összes értékesítése veszteségessé válna, a rendes érték meghatározásához a teljes előállítási költséget, valamint egy ésszerű haszonkulcsot vennének alapul.
(47)
A Bizottság ezért úgy véli, hogy a kérelmező állítása a rendes érték kiszámítása tekintetében lényegtelen.
2.2.2. Exportár
(48)
Az érintett terméket független fogyasztók számára exportálták az Unióba, és az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban, azaz a ténylegesen fizetett vagy fizetendő exportárak alapján állapították meg.
(49)
A kérelmező azt állította, hogy ellentmondás van a benzol árának alakulása és az Unióba irányuló indiai kivitel árainak alakulása között. Ez annál is figyelemreméltóbb, mivel a megállapítás értelmében a Bizottság által elfogadott, a minimális árra vonatkozó kötelezettségvállalás indexálása során a benzol árának alakulását vették alapul. A kérelmező azt is állította, hogy az árra vonatkozó kötelezettségvállalás miatt a legnagyobb indiai exportáló gyártó exportárai nem tekinthetők reprezentatívnak.
(50)
A Bizottság megállapításai szerint a benzol, mint a szulfanilsav fő nyersanyagaként használatos anilin előállításához szükséges nyersanyag, nem teheti ki az érintett termék előállítási költségeinek több, mint 50 %-60 %-át. Emellett az árra vonatkozó kötelezettségvállalás indexálási záradéka korlátozza a benzolár alakulásának a minimális árra gyakorolt hatását. A minimális árra vonatkozó kötelezettségvállalás betartását emellett helyszíni vizsgálat során ellenőrizték, és megállapították, hogy az exportárak folyamatosan jóval magasabbak voltak, mint a kötelezettségvállalásban előírt minimálárak, ami korlátozza a kötelezettségvállalás hatását.
(51)
A kérelmező azt állította továbbá, hogy az indiai exportáló gyártók minden valószínűség szerint kis mennyiséget tartalmazó szállítmányokat juttattak az Unióba, amelyek magas azonnali árakat eredményeztek és így mesterségesen növelték az exportárak szintjét.
(52)
A vizsgálat azonban egyáltalán nem tárt fel ilyen, a Kokan, azaz a legnagyobb indiai exportáló gyártó által lebonyolított értékesítést. Az egyéb indiai exportőrök Unióba irányuló értékesítéseinek túlnyomó része (több mint 99 %-a) a megállapítások szerint szintén olyan mennyiségeket tartalmazott, amelyek esetében nem lehet azonnali ügyletekről beszélni.
(53)
E megállapítások alapján vissza kell utasítani a kérelmezőnek azon állításait, miszerint az Indiából az Unióba irányuló export árai nem tekinthetők reprezentatívnak.
2.2.3. Összehasonlítás
(54)
A rendes érték és az exportár összehasonlítása a gyártelepi ár alapján történt. A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlításának érdekében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően kiigazítások formájában biztosították az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek figyelembevételét.
(55)
Ez alapján kiigazításokat végeztek a fuvarozási és biztosítási, anyagmozgatási, rakodási és mellék-, csomagolási, hitelköltségek, árengedmények és jutalékok tekintetében, amennyiben bebizonyosodott, hogy azok befolyásolják az árak összehasonlíthatóságát. A kiigazítások az uniós határparitáson számított CIF-ár 6 %-10 %-a között mozognak.
2.2.4. Dömping
(56)
Az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésében meghatározottak szerint a hasonló termékre megállapított rendes érték súlyozott átlagát összehasonlították az érintett termék exportárának súlyozott átlagával.
(57)
Ennek alapján az együttműködő exportáló gyártó esetében kiszámított dömpingkülönbözet negatív volt. Ebből következik, hogy a felülvizsgálati időszak során nem került sor dömpingre.
(58)
A kérelmező azt állította, hogy az a következtetés, miszerint a fő exportáló gyártó nem dömpingelt, nem terjeszthető ki az egyéb indiai exportáló gyártókra, tekintve, hogy a fő exportáló gyártó exportárainak alapját a minimális importárra vonatkozó kötelezettségvállalás képezi.
(59)
Azonban a legnagyobb indiai exportáló gyártó exportárait jóval a kötelezettségvállalásában foglalt minimális ár felett állapították meg. Ezen túlmenően az egyéb indiai gyártók exportárai - az Eurostat adatai alapján - lényegesen magasabbak voltak a legfőbb exportáló gyártó exportárainál. Végül a vizsgálat rámutatott, hogy az együttműködő exportáló gyártó harmadik országokba irányuló értékesítéseinek exportárai, amelyekre nem vonatkoznak kötelezettségvállalások vagy dömpingellenes vámok, az említett exportáló gyártó Unióba irányuló exportértékesítéseivel megegyező, azaz nem dömpingelt szinten kerültek megállapításra. Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az indiai exportárakat az árra vonatkozó kötelezettségvállalástól függetlenül és a piaci feltételek szerint állapították meg.
(60)
Ezért a kérelmező állítását, amely szerint az egyéb indiai exportáló gyártók esetében dömpingelésre került sor, vissza kell utasítani.
3. A dömping megismétlődésének valószínűsége
3.1. Előzetes megjegyzések
(61)
Az Egyesült Államokban 1992 óta vannak hatályban dömpingellenes intézkedések az Indiából és Kínából származó szulfanilsav behozatalára, valamint kiegyenlítő intézkedések India vonatkozásában. 2011-ben az Egyesült Államok Kereskedelmi Minisztériuma meghosszabbította az Indiából származó behozatal tekintetében hatályos, 43,7 %-os kiegyenlítő vámot, valamint az Indiából és Kínából származó behozatal tekintetében hatályos, 19,1 %-114,8 % közötti dömpingellenes intézkedéseket. Az intézkedések szintje ténylegesen lezárta az amerikai piacot az indiai és kínai behozatallal szemben.
3.2. Kína
(62)
A Kínában rendelkezésre álló termelési kapacitás megbecsülésére az uniós gyártó és az egyetlen egyesült államokbeli gyártó, a Nation Ford Chemical Company (a továbbiakban: NFC) által a Kínából származó szulfanilsavra vonatkozó dömpingellenes intézkedések egyesült államokbeli hatályvesztési felülvizsgálatában (4270 sz. USITC közlemény) benyújtott adatok alapján került sor.
(63)
Az NFC jelezte, hogy a Kínában rendelkezésre álló kapacitás évi 65 500 tonna szulfanilsav előállítását tenné lehetővé, ami összhangban áll a kérelmezőnek a kínai gazdasági ágazat által készített tanulmányra alapozott becsléseivel, miszerint a Kínában elérhető kapacitás 65 500-82 000 tonna szulfanilsav előállításához elegendő. A szabad kapacitást 20 %-ra becsülték, ami 13 100-16 400 tonna közötti mennyiségnek felel meg. Ez több mint kétszerese a felülvizsgálati időszakra eső uniós felhasználási szintnek.
(64)
A kérelmező továbbá azt állítja, hogy a kínai exportőrök be tudtak lépni az indiai piacra, és ezt az állítását az indiai kormány indiai exportra és importra vonatkozó adatbázisából származó statisztikai adatokkal támasztotta alá. Az adatok alapján a tisztított szulfanilsav Kínából Indiába irányuló behozatala a felülvizsgálati időszak alatt jelentős mértékben megnőtt a korábbi időszakokhoz képest, és a behozatalok az együttműködő indiai gyártó tisztított minőségű szulfanilsavra vonatkozó belföldi eladási árainál alacsonyabb árszinten valósultak meg. Mivel a szulfanilsav tisztított minősége esetében a szállítási és biztosítási költségeket kellően figyelembe vevő rendes értéket az egyetlen együttműködő indiai gyártó tisztított minőségű szulfanilsavra vonatkozó, reprezentatív mennyiségű belföldi értékesítései alapján 92 500 INR-112 500 INR között (titoktartási megfontolásból tartomány szerepel) határozták meg, az adatok megerősítik, hogy a kínai tisztított szulfanilsavat tartalmazó import 82 500 INR-92 500 INR közötti dömpingelt áron (titoktartási megfontolásból tartomány szerepel) jelent meg az indiai piacon. Az Indiába irányuló behozatal során megfigyelt dömping segített megítélni a kínai exportáló gyártók várható magatartását abban az esetben, ha a jelenlegi intézkedések hatályukat vesztenék.
(65)
Figyelembe véve a Kínában rendelkezésre álló jelentős szabad kapacitást és az említett exportáló gyártók valamely, kereskedelmi védelmi intézkedések által nem védett harmadik piacon megnyilvánuló árképzési magatartására vonatkozó információkat, az intézkedések hatályvesztése esetén valószínű a dömping megismétlődése.
3.3. India
(66)
Az Indiában rendelkezésre álló teljes kapacitás megbecsülésére ugyancsak az NFC, valamint az egyedüli uniós gyártó által szolgáltatott adatok alapján került sor.
(67)
A kérelmező becslése szerint a teljes indiai kapacitás körülbelül 13 500 tonna, amelyből 2 700 tonna kihasználatlannak tekinthető. E számadatok teljes mértékben összhangban állnak az egyedüli amerikai gyártó, az NFC által az USA-ban folytatott vizsgálat során szolgáltatott adatokkal.
(68)
A kérelmező azt állította, hogy a 2 700 tonnás szabad kapacitás fenyegetést jelent értékesítéseire nézve, mivel az megfelel az uniós felhasználás jelentős részének, továbbá várható, hogy az említett szabad kapacitás emelkedni fog a kínai termékeknek az indiai piacon való növekvő jelenléte miatt, és így az export ösztönzése tovább erősödik majd.
(69)
A Bizottság e tekintetben megjegyzi, hogy a legnagyobb indiai exportáló gyártó 2013-ban lemondott exportorientált egység státuszáról, mivel tervei szerint növelni fogja értékesítési volumenét a belföldi piacon. Ezeket az értékesítéseket súlyosan korlátozzák az EOU-rendszer feltételei. A vállalat megerősítette, hogy a kínai import növekvő mértéke ellenére nem tapasztalt jelentős nyomást a kínai versenytársak részéről a technikai minőségű szulfanilsav tekintetében (amely termékben a Kokan főképp érdekelt), továbbá, hogy értékelése alapján az indiai piacnak jók a fejlődési kilátásai. Ezért nincs ok feltételezni, hogy az indiai gyártók szabad kapacitása az indiai piacra gyakorolt állítólagos kínai nyomás miatt átirányítódik az uniós piac felé.
(70)
A becslések szerinti indiai szabad kapacitás ellenére a dömping megismétlődése nem tűnik valószínűnek, tekintettel arra, hogy sem az Unióba, sem a harmadik országokba irányuló exportokat nem dömpingelték.
(71)
A vizsgálat nem mutatta ki, hogy az együttműködő exportáló gyártó eltérő árazási magatartást tanúsított volna a harmadik országokban történő értékesítés során, mint az Unióba irányuló exportértékesítések alkalmával. A harmadik országokba irányuló, jelentős mennyiséget érintő kivitel árai olyan szintet mutattak, amely megfelel az uniós gazdasági ágazat független vevőkkel szemben alkalmazott eladási árainak.
(72)
A nyilvánosságra hozatalt követő beadványában a kérelmező új statisztikai adatokat nyújtott be, amelyek alapján azt állította, hogy a Törökországba irányuló indiai exportokat dömpingelték.
(73)
A Bizottság vizsgálatai során hasonló mennyiséget érintő, Törökországba irányuló indiai exportokat azonosított, amelyeket hozzá tudott rendelni az együttműködő exportáló gyártóhoz. Így a Bizottság számításait mind a termékösszetétel, mind pedig az árszint tekintetében pontosabb és részletesebb adatokra tudta alapozni. A Bizottság megerősíti, hogy az exportált mennyiség nem volt dömpingelt.
3.4. Következtetés a dömping folytatódásának megismétlődéséről
(74)
Kína tekintetében a megállapításokat a rendelkezésre álló tényekre alapozták, mivel nem került sor együttműködésre, és így nem állnak rendelkezésre vállalatspecifikus adatok a kínai szabad kapacitás, valamint a harmadik országokban tanúsított árazási magatartás tekintetében.
(75)
Tekintettel arra, hogy a rendelkezésre álló tények Kína esetében jelentős mértékű szabad kapacitásra, valamint a harmadik országok piacán megvalósult dömpingre engednek következtetni, a dömping megismétlődése - figyelembe véve az uniós piac vonzó árszintjeit - valószínűsíthető.
(76)
India tekintetében ugyanakkor nem valószínű a dömping megismétlődése, figyelembe véve, hogy a felülvizsgálati időszak során nem került sor dömpingre, a szabad kapacitás mértéke jelentősen a kínai alatt marad, továbbá India magas exportárszinteket alkalmaz az Unió és a világ többi része vonatkozásában.
D. A KÁR FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
1. Az uniós gyártás és az uniós gazdasági ágazat meghatározása
(77)
A felülvizsgálati időszak során a hasonló terméket az Unióban egyetlen uniós gyártó állította elő, amely így az uniós előállítás 100 %-át képviseli, továbbá az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében az említett gyártó alkotja az uniós gazdasági ágazatot.
2. Uniós felhasználás
(78)
Az uniós felhasználás meghatározása a következők alapján történt:
-
a hasonló terméknek az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon értékesített volumene,
-
a szulfanilsav uniós piacra behozott, az Eurostat felé bejelentett volumene (TARIC-szint).
(79)
Tekintettel arra a tényre, hogy az uniós gazdasági ágazatot csupán egy gyártó alkotja, és az Egyesült Államokban csak egyetlen exportáló gyártó van, a bizalmas üzleti információk védelme érdekében az információkat az alábbi táblázatokban indexált formában kell ismertetni.
1. táblázat
Felhasználás az uniós piacon
Mennyiség (indexálva)
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Uniós felhasználás (2010=100)
100
106
106
114
Forrás: Eurostat és a kérdőívre adott válaszok.
(80)
A vizsgálat kimutatta, hogy a szulfanilsav piaca fokozatosan bővült a figyelembe vett időszak során, és a felülvizsgálati időszak végére 14 %-kal emelkedett.
3. Az érintett országokból érkező behozatal
a) Behozatali volumen és piaci részesedés
2. táblázat
Az érintett országokból érkező behozatal
Importvolumen (indexálva)
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Kína
100
77
14
1
India
100
422
187
52
Az érintett országok összesen
100
110
30
6
Forrás: Eurostat.
2a. táblázat
Az érintett országokból érkező behozatal
Importvolumen (tartományok) (15)
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Kína
650-1 000
500-800
90-250
10-60
India
50-200
250-550
100-250
10-80
Az érintett országok összesen
700-1 200
750-1 350
190-500
20-140
Forrás: Eurostat.
3. táblázat
Az érintett országok piaci részesedése
Piaci részesedés (indexálva)
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
A kínai behozatal piaci részesedése
100
73
13
1
Az Indiából származó behozatal piaci részesedése
100
397
177
46
Az érintett országok összesen
100
103
28
5
(81)
Ha külön-külön vizsgálják az országokat, a Kínából származó behozatal mennyisége 99 %-kal csökkent 2010 és a felülvizsgálati időszak között, Kína piaci részesedése pedig 99 %-kal csökkent ugyanebben az időszakban.
(82)
Az Indiából származó behozatal volumene 48 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak során, a piaci részesedése pedig 54 %-kal esett vissza ugyanebben az időszakban.
(83)
Az érintett országokból származó szulfanilsav behozatalának összesített volumene 94 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak során, és igen alacsony szintre esett vissza a felülvizsgálati időszak alatt. Hasonlóképpen, az érintett országokból származó szulfanilsav behozatalának piaci részesedése 95 %-kal zsugorodott a figyelembe vett időszak során, és igen alacsony szintre esett vissza a felülvizsgálati időszak alatt.
b) Importárak
4. táblázat
Az érintett országokból származó szulfanilsav-behozatalok átlagárai
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Kínai importár - indexálva (2010=100)
100
92
104
164
Indiai importár - indexálva (2010=100)
100
79
84
92
Az érintett országok átlagos importárai - indexálva (2010=100)
100
93
104
126
Forrás: Eurostat.
4a. táblázat
Az érintett országokból származó szulfanilsav-behozatalok átlagárai
Ártartományok (16)
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Kínai importár
1 000-1 400
950-1 350
1 000-1 400
1 700-2 500
Indiai importár
1 200-1 800
1 000-1 400
1 100-1 500
1 300-1 700
Az érintett országok átlagos importárai
1 000-1 800
950-1 400
1 000-1 500
1 300-2 500
Forrás: Eurostat.
(84)
A Kínából származó szulfanilsav átlagos importára 2011-ben enyhe mértékben, 8 %-kal csökkent, majd ezt követően növekvő tendenciát mutatott egy igen meredek, a felülvizsgálati időszakra eső, 64 %-os emelkedéssel.
(85)
Az Indiából származó érintett termék átlagárai is csökkentek 2011-ben (21 %-kal), majd azt követően fokozatosan emelkedtek, azonban továbbra is 8 %-kal a 2010-es árszint alatt maradtak.
c) Az áralákínálás és az áron aluli értékesítés
(86)
Mivel a kínai exportáló gyártók kis mennyiségeket értékesítettek, továbbá nem állt rendelkezésre információ az importált termékek összetételéről, nem lehetett érdemi számításokat végezni az áralákínálás és áron aluli értékesítés tekintetében. A (39) preambulumbekezdésben foglalt, a kínai behozatalra vonatkozó Eurostat-adatokon alapuló feltételezés szerint a felülvizsgálati időszak tekintetében nem állapítottak meg áralákínálást vagy áron aluli értékesítést.
(87)
Az uniós gazdasági ágazat által rendelkezésre bocsátott, a (64) preambulumbekezdésben ismertetett importstatisztikák alapján a Kínából származó tisztított minőségű szulfanilsav indiai piacon alkalmazott árai, kiigazítva az érintett termékre vonatkozó 6,5 %-os uniós importvám és a 2 %-os behozatal utáni költségek (vámkezelési költségek) tekintetében, 5 %-15 % közötti áralákínálást és áron aluli értékesítést jelentenek az uniós gazdasági ágazat eladási áraihoz képest.
(88)
India esetében nem állapítottak meg alákínálást és áron aluli értékesítést. Tekintettel arra, hogy a számítás alapjául az egyetlen együttműködő exportáló gyártó értékesítési adatai szolgálnak, a pontos számadatokat az üzleti titok védelme érdekében nem lehet nyilvánosságra hozni. Az alákínálás és az áron aluli értékesítés mértékét - 20 % és - 40 % között állapították meg.
(89)
A nyilvánosságra hozatalt és az uniós gyártó észrevételeit követően a Bizottság az Eurostat adatai alapján kiszámította az áralákínálást és az áron aluli értékesítést az indiai import fennmaradó része tekintetében. A kapott számok alapján az említett importok vonatkozásában nem állapítottak meg áralákínálást és áron aluli értékesítést. Ezért megerősítették a (88) preambulumbekezdésben megállapított következtetéseket. Továbbá összehasonlították az uniós gazdasági ágazat által előállított és értékesített, illetőleg az indiai exportőrök által értékesített érintett terméknek a világ többi része felé alkalmazott árait. Az említett összehasonlítás nem utalt áralákínálásra vagy áron aluli értékesítésre.
(90)
Emellett az uniós gyártó újabb számításokat bocsátott rendelkezésre, amelyek arról tanúskodtak, hogy az indiai importok és az uniós gyártó értékesítéseinek átlagos árszintje 2012-ben csupán jelentéktelen mértékben tért el. Ez a számítás a Bizottság számára azonban nem volt elfogadható, mivel nem vette figyelembe azt a tényt, hogy az indiai import döntően technikai minőségű szulfanilsavból állt, míg az uniós gyártó kizárólag tisztított minőségű szulfanilsavat értékesített, amely nagyjából 20 %-kal drágább.
4. EGYÉB HARMADIK ORSZÁGOKBÓL SZÁRMAZÓ BEHOZATAL
(91)
Három elhanyagolható ügylet kivételével (2010-ben és 2011-ben Svájcból és 2012-ben Malajziából) a figyelembe vett időszakban az egyéb harmadik országokból származó, szulfanilsavra vonatkozó valamennyi behozatal az Egyesült Államokból érkezett.
5. táblázat
Az egyéb harmadik országokból származó, szulfanilsavra vonatkozó behozatalok (USA)
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Az USA-ból származó behozatal volumene (indexálva)
100
267
253
299
Az USA-ból származó behozatal piaci részesedése (indexálva)
100
180
171
188
Az USA-ból származó behozatal átlagos árai (indexálva)
100
95
101
102
Forrás: Eurostat.
(92)
Az USA-ból származó szulfanilsav-behozatal volumene és piaci részesedése egyaránt jelentősen, 199 %-kal, illetőleg 88 %-kal emelkedett a figyelembe vett időszakban. Minthogy az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése viszonylag állandó maradt ugyanebben az időszakban, az USA-ból származó behozatal szerezte meg a piacot, amelyet a kínai és indiai exportőrök elveszítettek.
(93)
Az USA-ból származó behozatal árszínvonala a figyelembe vett időszakban meglehetősen stabil maradt, és az uniós gyártókéval azonos tartományon belül volt. A felülvizsgálati időszak alatt az USA-ból származó import nem vezetett áralákínáláshoz.
5. Az uniós gazdasági ágazat helyzete
(94)
A kár folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének vizsgálata az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően magában foglalta valamennyi olyan gazdasági tényező értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére.
(95)
A bizalmas üzleti adatok védelme érdekében az egyedüli uniós gyártóra vonatkozó adatokat indexált formában kell bemutatni.
5.1. Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás
6. táblázat
Termelés, kapacitás és kapacitáskihasználás
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Előállítás tonnában (indexálva)
100
87
99
107
Kapacitás tonnában (indexálva)
100
100
100
100
Kapacitáskihasználás (indexálva)
100
87
99
107
Forrás: Kérdőívre adott válasz.
(96)
Az uniós gazdasági ágazat termelése 7 %-kal volt magasabb a felülvizsgálati időszakban, mint a figyelembe vett időszak elején. Az uniós gazdasági ágazat kapacitása változatlan maradt a figyelembe vett időszak során, és ennek következtében a kapacitáskihasználás a termeléssel párhuzamosan változott, és 7 %-kal nőtt a felülvizsgálati időszakban.
(97)
Meg kell jegyezni, hogy az uniós gazdasági ágazat kapacitáskihasználása a figyelembe vett időszak alatt a 2011. év kivételével továbbra is kielégítő volt, és optimális szintet ért el a felülvizsgálati időszak során.
(98)
A nyilvánosságra hozatalt követően az uniós gazdasági ágazat azt állította, hogy a kapacitáskihasználás a figyelembe vett időszak során csak a felülvizsgálati időszak alatt ért el optimális szintet, ami azt mutatja, hogy az élénkülés csak a közelmúlt fejleménye és elég törékeny.
(99)
Ez az észrevétel a Bizottság értékelése szerint nem változtat a (97) preambulumbekezdés következtetésein, amelyek egyébként sem mondanak ellent az uniós gazdasági ágazat észrevételeinek.
5.2. Zárókészletek
7. táblázat
Zárókészletek volumene
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Zárókészletek tonnában (indexálva)
100
576
328
171
Forrás: Kérdőívre adott válasz.
(100)
Az uniós gazdasági ágazat év végi készletszintje ugrásszerűen megnövekedett 2011-ben, majd azt követően csökkenő tendenciát mutatott, de 71 %-kal még így is túllépte a 2010-es szintet a felülvizsgálati időszakban. Mindenesetre a felülvizsgálati időszak alatti termelési volumen alapján a zárókészlet szintje kevesebb, mint egy gyártási hónapnak felel meg.
5.3. Értékesítési volumen és piaci részesedés
8. táblázat
Értékesítési volumen és piaci részesedés
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Értékesítési mennyiség tonnában (indexálva)
100
70
97
104
Piaci részesedés %-ban (indexálva)
100
66
92
92
Forrás: Kérdőívre adott válasz.
(101)
Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene 4 %-kal növekedett a figyelembe vett időszak kezdetéhez képest. A 2011-es rendkívüli mélypontot folyamatos emelkedés követte.
(102)
A piaci részesedés tekintetében az uniós gazdasági ágazat teljesítménye a figyelembe vett időszak alatt stabilnak tekinthető 2011 kivételével, amikor az eladások visszaeséséhez hasonlóan az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése is csökkent. A következő években az értékesítés és a piaci részesedés növekvő tendenciát mutatott. Annak ellenére, hogy az uniós gyártó piaci részesedése a felülvizsgálati időszak alatt továbbra is kevéssel a 2010-es szint alatt maradt, említést érdemel, hogy az uniós gazdasági ágazatnak még így is sikerült kivennie részét az uniós felhasználás növekedéséből, és jelentős piaci részesedéssel rendelkezett az uniós piacon a figyelembe vett időszak egészében.
(103)
A nyilvánosságra hozatalt követő beadványában az uniós gazdasági ágazat azt állította, hogy piaci részesedése igen bizonytalan annak köszönhetően, hogy a szulfanilsav árvezérelt árucikk, és példaként 2011-re hivatkozott, amikor az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése erősen visszaesett.
(104)
E tekintetben ki kell emelni, hogy a piaci részesedés 2011-ben tapasztalt visszaesése egybeesett az uniós gyártó által az akkori piaci tendenciákkal szembemenve alkalmazott áremeléssel. A vizsgálat ugyanis kimutatta, hogy 2011-ben az importárak nagyságrendileg 5 %-20 % közötti visszaesést mutattak függetlenül attól, hogy az import mely országból származott. Megjegyzendő továbbá, hogy a rendelkezésre álló statisztikai adatok alapján elsősorban az Egyesült Államok vette át az uniós gazdasági ágazat által elveszített piaci részesedést.
5.4. Árak és az árakat befolyásoló tényezők
9. táblázat
Eladási árak
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Átlagos eladási ár - EUR/tonna (indexálva)
100
109
108
112
Forrás: Kérdőívre adott válasz.
(105)
Az uniós gazdasági ágazat uniós piacon alkalmazott eladási árai a figyelembe vett időszakban 12 %-kal emelkedtek, ami a fő nyersanyag (anilin) megnövekedett költségeinek áthárítására vezethető vissza.
5.5. Foglalkoztatás és termelékenység
10. táblázat
Foglalkoztatás és termelékenység
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Foglalkoztatás (indexálva)
100
100
117
117
Munkatermelékenység (indexálva)
100
88
85
91
Átlagos munkaerőköltség (indexálva)
100
105
102
116
Forrás: Kérdőívre adott válasz.
(106)
A foglalkoztatás teljes munkaidős egyenértékben kifejezve 17 %-kal nőtt a felülvizsgálati időszak alatt. Az átlagos munkaerőköltség növekvő tendenciát mutatott a figyelembe vett időszakban, és 2010-hez képest 16 %-kal emelkedett a felülvizsgálati időszak során. Mivel a termelés - amint azt a (96) preambulumbekezdés mutatja - csak 7 %-kal emelkedett, a munkatermelékenység 9 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban.
5.6. Nyereségesség
11. táblázat
Nyereségesség
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Nyereségesség (indexálva)
100
96
20
65
Forrás: Kérdőívre adott válasz.
(107)
Az uniós gazdasági ágazatnak a hasonló termékre vonatkozó nyereségessége csökkent a figyelembe vett időszakban, és valamivel alacsonyabb volt az uniós gazdasági ágazat által optimálisnak tartott szintnél, ugyanakkor fontos megjegyezni, hogy a figyelembe vett időszak során végig pozitív maradt.
(108)
A nyereségesség csökkenése főként annak köszönhető, hogy - 2010 és a felülvizsgálati időszak között közel 20 %-kal - növekedett az átlagos előállítási költség, amit nem tudott teljes mértékben ellensúlyozni az eladási áraknak a (105) preambulumbekezdésben említett 12 %-os emelkedése.
5.7. Beruházások, a beruházások megtérülése és a pénzforgalom
12. táblázat
Beruházások, a beruházások megtérülése és a pénzforgalom
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Éves beruházások (indexálva)
-
100
133
57
Beruházás megtérülése (indexálva)
100
86
30
103
Pénzforgalom (indexálva)
100
116
68
82
(109)
A vizsgálat kimutatta, hogy az uniós gazdasági ágazat nem tudott beruházást eszközölni 2010-ben. Ezt követően a szulfanilsavra vonatkozó üzleti beruházások 2011-től a felülvizsgálati időszak végéig 43 %-kal estek vissza; abszolút értelemben vett összegük alacsonynak tekinthető, és főleg a karbantartási tevékenységekkel álltak összefüggésben. Ezek a megállapítások összhangban vannak a beruházások megtérülésével és a felülvizsgálati időszak alatti alacsony nyereségességgel.
(110)
A beruházások megtérülése 2011-ben és 2012-ben szorosan követte a nyereségesség tendenciáját. A beruházások megtérülése javult a felülvizsgálati időszak alatt, és a nyereségesség 2012 és a felülvizsgálati időszak közötti növekedésének köszönhetően elérte a 2010-es szintet (lásd a 11. táblázatot).
(111)
A pénzforgalom a figyelembe vett időszak során ingadozó tendenciát mutatott, de pozitív maradt, a felülvizsgálati időszak során ugyanakkor 18 %-kal csökkent az 2010-es szinthez képest. Az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak tekintetében nem számolt be a tőkebevonást érintő nehézségekről.
5.8. A dömping nagysága és a korábbi dömping hatásaiból való kilábalás
(112)
Amint azt a (41) és az (57)-(60) preambulumbekezdés megállapítja, a felülvizsgálati időszak alatt nem állapítottak meg dömpinget az érintett országokból származó behozatalok esetében.
(113)
Figyelembe véve, hogy a Kínából és Indiából származó behozatalt nem dömpingelték, valamint hogy nőtt az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene, árai és a kapacitáskihasználása, levonható az a következtetés, hogy az intézkedések sikeresek voltak, és hogy az uniós gazdasági ágazat kiheverte a figyelembe vett időszak során korábban előforduló dömping hatásait. Egyes - például a nyereségességet és a piaci részesedést érintő - kármutatók némileg csökkentek ugyan a felülvizsgálati időszak alatt, ez azonban nem tulajdonítható az érintett országokból származó behozatalnak, hiszen azok szintje az említett időszakban nagyon alacsony volt. Mindenesetre a negatív tendenciát mutató kármutatók továbbra is arra engednek következtetni, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzete fenntartható.
5.9. Az uniós gazdasági ágazat exporttevékenysége
(114)
Az uniós gazdasági ágazat csupán elhanyagolható mennyiségeket exportált 2012-ben és a felülvizsgálati időszakban, ami arra engedett következtetni, hogy a kivitel nem befolyásolta az uniós gazdasági ágazat helyzetét.
6. Az uniós gazdasági ágazat helyzetére vonatkozó következtetés
(115)
Annak ellenére, hogy a Kínából és Indiából származó érintett termék tekintetében a felülvizsgálati időszak alatt megállapított átlagos árszintek, valamint ezek összehasonlítása a korábbi évekkel csak korlátozottan megbízható az alacsony volumenű behozatal miatt, a vizsgálat kimutatta, hogy a Kínából és Indiából származó érintett termék nem dömpingelt áron érkezett az Unióba.
(116)
Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése viszonylag állandó maradt, és a korábban az érintett országokra jutó mennyiség helyére az USA-ból származó behozatal lépett az uniós gazdasági ágazatéhoz hasonló áron. Az uniós gazdasági ágazat növelni tudta értékesítési volumenét és átlagos eladási árait, továbbá közel optimális kapacitáskihasználást tudott elérni.
(117)
A piaci részesedés és az unió gazdasági ágazat jövedelmezőségének mérsékelt csökkenése nem tulajdonítható a kínai és indiai behozatalnak a (113) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint.
(118)
Ezért megállapítást nyert, hogy a felülvizsgálati időszak alatt az uniós gazdasági ágazatot nem érte jelentős kár.
(119)
Jóllehet, az uniós gazdasági ágazat tett néhány a kár meghatározására vonatkozó észrevételt, amelyekkel a (89)-(90), (98)-(99) és (103)-(104) preambulumbekezdések foglalkoztak, a jelentős kár elmaradására vonatkozó végső következtetéssel, különösen a felülvizsgálati időszak vonatkozásában, egyetértett.
7. A kár megismétlődésének valószínűsége
(120)
A kár megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés kapcsán fontos rámutatni, hogy az uniós gazdasági ágazat optimális kapacitáskihasználás mellett - amely megvalósult a felülvizsgálati időszak során - nem volt képes a teljes uniós felhasználás kielégítésére, és ennek következtében az uniós felhasználás jelentős részét importból kellett fedezni.
(121)
Ezen túlmenően az uniós gazdasági ágazat csupán tisztított szulfanilsavat állít elő, ami azt jelenti, hogy azok a felhasználók, amelyek gyártási tevékenységükhöz a technikai minőségű szulfanilsavat részesítik előnyben, rá vannak utalva a behozatalra.
(122)
Ezenfelül az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése viszonylag állandó volt a számos hosszú távú vevő számára végzett értékesítések miatt. A vizsgálat azt is feltárta, hogy egyes felhasználók megkövetelték, hogy a szulfanilsav szállítói szigorú és költséges tanúsítási/hitelesítési eljárásnak vessék alá magukat, ami megnehezíti az egyik szállítóról a másikra való áttérést.
(123)
E kontextusban vizsgáljuk az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésével összhangban annak valószínűségét, hogy a kár megismétlődik az intézkedések hatályvesztése esetén.
7.1. Kína
(124)
Mivel egyetlen kínai exportáló gyártó sem működött együtt a vizsgálatban, a Kína tekintetében tett megállapítások az alaprendelet 18. cikke értelmében a rendelkezésre álló tényeken és különösen a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelmen alapulnak.
(125)
A (63) és (75) preambulumbekezdés megállapította, hogy a kínai gyártók jelentős szabad kapacitással rendelkeznek a szulfanilsav-termelés terén, és a dömping megismétlődése valószínűnek tekinthető.
(126)
Ezenfelül, amint azt a (64) és a (87) preambulumbekezdés jelzi, a rendelkezésre álló információk arra utalnak, hogy Kína a közelmúltban nagyobb mennyiségű szulfanilsavat adott el India számára az uniós gazdasági ágazat árainál alacsonyabb áron.
(127)
Végezetül az indiai piacra behozott kínai import kapcsán megszerzett statisztikák a (64) preambulumbekezdésben ismertetettek szerint azt jelezhetik, hogy Kína döntően a tisztított minőségű szulfanilsav értékesítésében érdekelt, ami, amennyiben az értékesítés az uniós piacra irányul, közvetlen versenyt idézne elő az uniós gyártó értékesítéseivel.
(128)
Az említett tényezők együttesen azt jelzik, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén Kína rövid időn belül jelentős mennyiségű szulfanilsavat exportálhatna dömpingelt áron az uniós piacra anélkül, hogy átirányítaná a más piacokat érintő értékesítéseit. Az uniós piac az árak tekintetében vonzó, és lehetővé tenné a kínai exportőrök számára, hogy méretgazdaságosságra tegyenek szert a termelés növelése által. Amennyiben ez a helyzet állna elő, az uniós gazdasági ágazat eladásai és eladási árai azonnal csökkennének, ami kihatna a kapacitáskihasználtságra és a nyereségességre. Az említett kármutatók romlása gyorsan véget vetne az uniós gazdasági ágazat élénkülésének és jelentős kárt idézne elő.
7.2. India
(129)
India tekintetében a (76) preambulumbekezdésben megállapítottak szerint nem áll fenn a dömping megismétlődésének valószínűsége az intézkedések hatályvesztése esetén. E megállapítás fényében nincs szükség a kár megismétlődésének elemzésére.
8. A kár megismétlődésével kapcsolatos következtetések
(130)
A vizsgálatnak a fenti preambulumbekezdésekben ismertetett eredményeire tekintettel valószínűsíthető, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése jelentősen megnövelné a Kínából származó, alacsony árú export mértékét, ami negatívan befolyásolná az uniós gazdasági ágazat pénzügyi és gazdasági teljesítményét, továbbá a kár megismétlődéséhez vezetne.
(131)
A kár megismétlődésének valószínűségét India tekintetében nem elemezték, mivel az Indiából származó dömpingelt behozatal megismétlődésére vonatkozó vizsgálat negatív eredménnyel zárult.
E. AZ UNIÓS ÉRDEK
1. Bevezetés
(132)
Az Indiából származó szulfanilsav behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedésekkel kapcsolatban megállapítást nyert, hogy a dömping megismétlődése nem valószínű. Ezért nincs szükség az uniós érdekekkel kapcsolatos megállapításokra.
(133)
Kína esetében az alaprendelet 21. cikkének megfelelően megvizsgálták, hogy az intézkedések fenntartása összességében véve ellentétes lenne-e az Unió érdekeivel. Az uniós érdek meghatározása a különböző érintett érdekek - vagyis az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeinek - értékelésén alapult. Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt félnek lehetőséget biztosítottak álláspontja ismertetésére.
2. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
(134)
A (113) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint az intézkedések sikeresnek bizonyultak, és lehetővé tették az uniós gazdasági ágazat számára, hogy megerősítse pozícióját. A (130) preambulumbekezdésben ugyanakkor az is megállapítást nyert, hogy a Kínával szemben hozott dömpingellenes intézkedések hatályon kívül helyezése esetén valószínű az uniós gazdasági ágazat helyzetének jelentős romlása. Ezért az a következtetés vonható le, hogy a Kína elleni intézkedések fenntartása előnyös lenne az uniós gazdasági ágazat számára.
3. A felhasználók érdeke
(135)
Minden ismert felhasználót tájékoztattak a felülvizsgálat megindításáról. A Bizottság kérdőívét négy esetben teljesen, három esetben pedig részlegesen töltötték ki, illetőleg észrevételezték a szulfanilsav felhasználói. Az így kapott adatok alapján megállapították, hogy az érintett termék költségeinek a feldolgozott termékek előállítási költségeire gyakorolt hatásai a feldolgozott termékek típusától függően jelentős eltérést mutatnak a felhasználók között.
(136)
Számos felhasználó (gyógyszeripari termékek és speciális festék gyártói) elismerte, hogy a szulfanilsavnak csak alárendelt szerepe van az előállítási költségek között, és ezért úgy véli, hogy az intézkedések gyakorlatilag nincsenek hatással az előállítási költségekre/árakra.
(137)
Más felhasználók (cement adalékanyagok és optikai fehérítők gyártói) számára ugyanakkor a szulfanilsav a feldogozott termékek előállítási költségeinek 4 %-12 %-át teszi ki. Ezek a felhasználók is veszteségről számoltak be a felülvizsgálati időszak során, és azt állították, hogy a jelenleg hatályban lévő vámok részben felelősek nehéz helyzetükért.
(138)
Ezen állítás tekintetében megjegyzendő, hogy a Kínából származó behozatal mértéke gyakorlatilag elenyésző volt a felülvizsgálati időszak alatt, ezért a Kínával szemben a tisztességes uniós piaci árszint biztosítására alkalmazott vámok nem eredményeztek többletköltséget a felhasználók számára a figyelembe vett időszak során, és így nem indokolhatják a felhasználók által tapasztalt nehézségeket. A hasonló termék árnövekedését a figyelembe vett időszak alatt az eredményezte, hogy a legfontosabb nyersanyag árának emelkedése a (105) és (108) preambulumbekezdésében jelzettek szerint növelte az előállítási költségeket. Az Indiából származó szulfanilsav behozatalára jelenleg hatályban lévő vámok e rendelet által javasolt eltörlése azonnal megkönnyítené a versenyképes árakon való hozzáférést egy további szulfanilsav-forráshoz az uniós piacon, és ezáltal a felhasználók érdekeit is szolgálná. Ebből következően úgy kell tekinteni, hogy az intézkedések fenntartása Kína tekintetében nem okoz indokolatlan nehézségeket a felhasználók számára a jövőben.
4. Az importőrök érdeke
(139)
Minden ismert importőrt tájékoztattak a felülvizsgálat megindításáról. Az érintett termék egyik importőre csak részben válaszolt a kérdőívre, és azt állította, hogy a szulfanilsav nem játszik fontos szerepet tevékenységében. Más importőrök nem válaszoltak a kérdőívre, és nem nyújtottak be írásbeli beadványt, illetőleg észrevételt. Abból, hogy az importőrök nem voltak készek együttműködni, azt a következtetést lehet levonni, hogy a Kínából származó behozatallal szemben érvényesített intézkedések fenntartása nem mond ellent érdekeiknek.
5. Következtetés
(140)
A fentiekre tekintettel megállapítást nyert, hogy nem szólt uniós érdekből fakadó kényszerítő ok a Kínával szemben alkalmazott dömpingellenes intézkedések fenntartása ellen.
F. A KÍNÁVAL SZEMBENI DÖMPINGELLENE INTÉZKEDÉSEK FENNTARTÁSA, VALAMINT AZ INDIÁVAL SZEMBENI DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK MEGSZÜNTETÉSE
(141)
Minden felet értesítettek azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján helyénvalónak ítélték meg a Kínából származó szulfanilsav behozatalára kivetett meglévő dömpingellenes vámok fenntartását, és az Indiából származó szulfanilsav behozatalára kivetett meglévő dömpingellenes vámok hatályon kívül helyezését. Az érdekelt feleknek lehetőségében állt továbbá, hogy a nyilvánosságra hozatalt követően benyújtsák észrevételeiket. A benyújtott információkat és észrevételeket a Bizottság indokolt esetben megfelelően figyelembe vette.
(142)
A fentiekből következik, hogy az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Kínából származó szulfanilsavra alkalmazandó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani, és az Indiából származó szulfanilsavra alkalmazandó dömpingellenes intézkedéseket hatályon kívül kell helyezni. A Kokan szulfanilsav-behozatalára vonatkozó kötelezettségvállalás elfogadásáról szóló jelenleg hatályos bizottsági határozatot szintén hatályon kívül kell helyezni.
(143)
Figyelembe véve, hogy az uniós gazdasági ágazat élénkülése a közelmúlt fejleménye, a Bizottság - az uniós gyártó erre irányuló kérésének esetén - nyomon követi az érintett termék behozatalát. A figyelemmel kísérés időszaka az e rendelet kihirdetését követő két évre korlátozódik.
(144)
Az e rendeletben Kínával szemben meghatározott intézkedések fenntartása és az Indiával szemben meghatározott intézkedések hatályon kívül helyezése összhangban áll az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) A Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 2921 42 00 KN-kód (TARIC-kód: 2921420060) alá besorolt szulfanilsav behozatalára végleges dömpingellenes vámot vetnek ki.
(2) Az (1) bekezdésben ismertetett termékek vámkezelés előtti, uniós határparitáson számított nettó árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vám mértéke a következő:
Ország
Végleges vám (%)
Kínai Népköztársaság
33,7
(3) A jelenleg az ex 2921 42 00 KN-kód (TARIC-kód: 2921420060) alá tartozó, Indiából származó szulfanilsav behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámot hatályon kívül helyezik, és az említett behozatalra vonatkozó eljárásokat megszüntetik.
(4) A Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd. (India) vállalkozástól származó szulfanilsav behozatalára vonatkozó jelenleg hatályos kötelezettségvállalás elfogadásáról szóló 2006/37/EK bizottsági határozatot hatályon kívül helyezik.
(5) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezések alkalmazandók.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2014. december 17-én.