PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 265/2014
ze dne 14. března 2014,
kterým se mění nařízení (ES) č. 642/2010, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007, pokud jde o dovozní cla v odvětví obilovin
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1), a zejména na článek 180 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle seznamu ústupků v příloze Všeobecné dohody o clech a obchodu z roku 1994, kterou uzavřela Rada rozhodnutím 94/800/ES (2), se Evropská unie v případě některých obilovin zavázala stanovit dovozní clo na úrovni, jež zaručí, aby dovozní cena těchto obilovin po zaplacení cla nepřevýšila skutečnou intervenční cenu zvýšenou o 55 %.
(2)
S cílem naplnit tento závazek bylo v článku 136 nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 (3) stanoveno, že dovozní clo na určité množství obilovin se rovná intervenční ceně platné v době dovozu zvýšené o 55 % a snížené o dovozní cenu CIF platnou pro dotyčnou zásilku. Prováděcí pravidla k uvedenému článku jsou stanovena v nařízení Komise (EU) č. 642/2010 (4).
(3)
Nařízení (EU) č. 1308/2013, které zrušuje a nahrazuje nařízení (ES) č. 1234/2007, neobsahuje ustanovení podobné článku 136 nařízení (ES) č. 1234/2007. Pokud jde o výpočet dovozních cel na zemědělské produkty, může Komise na základě článku 180 nařízení (EU) č. 1308/2013 přijmout prováděcí akty, jejichž prostřednictvím stanoví opatření k dosažení souladu s požadavky stanovenými mimo jiné v mezinárodních dohodách uzavřených v souladu se Smlouvou.
(4)
Aby byly dodrženy mezinárodní závazky Unie, je třeba do nařízení (EU) č. 642/2010 zahrnout metodu výpočtu dovozního cla, která by byla v souladu se seznamem ústupků Evropské unie.
(5)
V čl. 2 odst. 1 nařízení (EU) č. 642/2010 se stanoví, že dovozní cla se určují vždy k patnáctému dni v měsíci a k poslednímu pracovnímu dni v měsíci, přičemž se uplatní během následujícího patnáctidenního období, a že se během každého takového období může provést případná úprava. S cílem zjednodušit v současnosti používané metody by měla být zrušena zásada automatického stanovení cel uplatňovaná na začátku každého patnáctidenního období a přistupovat k takovému stanovení by se mělo pouze v takovém případě, pokud se výsledek výpočtu odlišuje o určitou částku od výsledku, na jehož základě se určilo clo pro předchozí období, nebo pokud je výsledek výpočtu roven nule.
(6)
S cílem vyhnout se spekulacím a zajistit účinné řízení opatření je vhodné stanovit, aby se stanovení dovozních cel vždy uplatňovalo ode dne zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
(7)
V čl. 2 odst. 2 prvním pododstavci nařízení (EU) č. 642/2010 se stanoví, že pro stanovení a případné úpravy se neberou v úvahu denní dovozní cla užívaná pro předchozí období. Počet použitých dnů se proto postupně mění v závislosti na vývoji patnáctidenního období uplatňování. Aby se zajistilo, že počet použitých pracovních dní bude vždy roven deseti, je vhodné uvedené ustanovení zrušit.
(8)
V čl. 2 odst. 2 druhém pododstavci nařízení (EU) č. 642/2010 se stanoví, že intervenční cena, která se použije pro výpočet cel, je cena použitelná v měsíci, ve kterém se dovozní clo použije. Vzhledem k tomu, že měsíční zvýšení intervenční ceny již od hospodářského roku 2009/2010 neplatí pro tvrdou pšenici a od hospodářského roku 2010/2011 pro pšenici obyčejnou, ječmen, kukuřici a čirok, a vzhledem k tomu, že intervenční cena, která se má použít, je pevně stanovená, je třeba toto ustanovení změnit.
(9)
V čl. 2 odst. 3 druhém pododstavci nařízení (EU) č. 642/2010 se stanoví, že při každém stanovení nebo při úpravě jsou dovozní cla zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie. Vzhledem ke zrušení úprav je třeba toto ustanovení změnit.
(10)
V článku 5 nařízení (EU) č. 642/2010 se stanoví, že reprezentativní dovozní ceny CIF pro pšenici tvrdou se určují zejména podle údajů z referenční burzy uvedené v příloze III nařízení, tj. Minneapolis Grain Exchange. Z důvodu vývoje podílu produkce pšenice tvrdé ze Spojených států na světovém trhu již tato burza neposkytuje reprezentativní a spolehlivý odhad situace na trhu s pšenicí tvrdou. Jiné zdroje informací na světovém trhu s pšenicí tvrdou jsou navíc nyní velmi nedostatečné či velmi málo spolehlivé, aby se mohly použít jako základ pro stanovení dovozního cla na tento produkt. Z dostupných zdrojů dále vyplývá, že ceny pšenice tvrdé a pšenice obyčejné vysoké kvality vyvážené ze Spojených států procházejí srovnatelným vývojem. Proto je třeba, aby se na pšenici tvrdou vysoké jakosti uplatňovalo clo vypočítané pro pšenici obyčejnou vysoké kvality. Kromě toho by se v případě pšenice tvrdé střední a nízké jakosti měla zohlednit snížení spojená s jakostí krupice.
(11)
Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1006/2011 (5) stanovilo s účinkem od 1. ledna 2012 změny v kódech KN pro obiloviny. Je tedy nutné upravit odkazy na kódy KN uvedené v nařízení (EU) č. 642/2010 v souladu s těmito změnami.
(12)
Nařízení (EU) č. 642/2010 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(13)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (EU) č. 642/2010 se mění takto:
1)
Článek 1 se nahrazuje tímto:
„Článek 1
1. Bez ohledu na sazby dovozního cla podle společného celního sazebníku se dovozní clo na produkty kódů KN 1001 11 00, 1001 19 00, ex 1001 91 20 (pšenice obyčejná, osivo), ex 1001 99 00 (pšenice obyčejná vysoké jakosti, jiná než osivo), 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 a 1007 90 00 rovná intervenční ceně platné při dovozu zvýšené o 55 % a následně snížené o dovozní cenu CIF použitelnou pro dotyčnou zásilku. Toto clo však nesmí překročit smluvní celní sazbu společného celního sazebníku stanovenou na základě kombinované nomenklatury.
2. Pro účely výpočtu dovozního cla podle odstavce 1 se pro produkty ve zmíněném odstavci pravidelně stanoví reprezentativní dovozní ceny CIF.
3. Celní sazby společného celního sazebníku uvedené v odstavci 1 jsou celní sazby platné k datu stanovenému podle článku 112 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 450/2008 (6).
2)
Článek 2 se mění takto:
a)
odstavce 1 a 2 se nahrazují tímto:
„1. Komise vypočítává dovozní clo uvedené v čl. 1 odst. 1 denně.
Intervenční cena, která se použije pro výpočet dovozního cla, je 101,31 EUR na tunu.
Dovozní cena, která se použije pro výpočet dovozního cla, je denní reprezentativní dovozní cena CIF určená postupem podle článku 5 tohoto nařízení.
2. Dovozní clo stanovené Komisí se rovná průměru dovozních cel vypočítaných během předchozích deseti pracovních dní.
Komise stanoví dovozní clo, pokud průměr dovozních cel vypočítaných během předchozích deseti pracovních dní se liší o více než 5 EUR na tunu vzhledem ke stanovenému clu nebo pokud je průměr roven nule.
Při každém stanovení jsou dovozní cla a údaje použité pro jejich výpočet zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie. (7)
Stanovené dovozní clo se použije ode dne jeho zveřejnění.
Dovozní clo stanovené v souladu s tímto nařízením se použije, dokud nenabude účinnosti nové stanovení.
b)
odstavec 3 se zrušuje.
3)
Článek 5 se mění takto:
a)
odstavec 1 se nahrazuje tímto:
„1. Pro určení reprezentativních dovozních cen CIF uvedených v čl. 1 odst. 2 se použijí v případě pšenice obecné vysoké jakosti a kukuřice, jiné než osivo, uvedených v čl. 1 odst. 1 tohoto nařízení tyto složky:
a)
reprezentativní burzovní kotace na trhu Spojených států amerických;
b)
známé obchodní prémie a snížení spojené s touto kotací na trhu Spojených států amerických v den kotace;
c)
náklady na námořní dopravu a související náklady mezi Spojenými státy americkými (Mexický záliv nebo Duluth) a přístavem v Rotterdamu pro plavidlo o kapacitě nejméně 25 000 tun.“;
b)
odstavce 3 a 4 se nahrazují tímto:
„3. V případě pšenice obyčejné vysoké jakosti se pro výpočet složky uvedené v odst. 1 písm. b) nebo příslušné kotace FOB použije prémie ve výši 14 EUR na tunu.
4. Reprezentativní dovozní ceny CIF za pšenici obyčejnou vysoké jakosti a kukuřici jinou než osivo jsou souhrnem složek uvedených v odst. 1 písm. a), b) a c).
Reprezentativní dovozní cena CIF v případě pšenice tvrdé vysoké kvality, osiva pšenice tvrdé a osiva pšenice obyčejné se rovná ceně vypočtené pro pšenici obyčejnou vysoké jakosti.
Reprezentativní dovozní cena CIF v případě pšenice tvrdé střední jakosti a pšenice tvrdé nízké jakosti se rovná ceně vypočtené pro pšenici obyčejnou vysoké jakosti, na kterou se použije snížení o 10 EUR na tunu pšenice tvrdé střední jakosti a 30 EUR na tunu pšenice tvrdé nízké jakosti.
Reprezentativní dovozní cena CIF pro čirok jiný než osivo, osivo čiroku kódu KN 1007 10 90, žito jiné než osivo, osivo žita a osivo kukuřice kódu KN 1005 10 90 se rovná ceně vypočtené pro kukuřici jinou než osivo.“;
c)
odstavec 5 se zrušuje.
4)
Přílohy II a III se nahrazují zněním uvedeným v příloze tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 14. března 2014.
A BIZOTTSÁG 265/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2014. március 14.)
az 1234/2007/EK tanácsi rendelet alkalmazásának szabályairól szóló 642/2010/EU rendeletnek a gabonaágazatban alkalmazott behozatali vámok tekintetében való módosításáról
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 180. cikkére,
mivel:
(1)
A 94/800/EK tanácsi határozattal (2) a Tanács által megkötött 1994-es Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezményhez csatolt engedmények listája értelmében az Európai Unió egyes gabonák tekintetében kötelezettséget vállalt arra, hogy az ilyen gabonafélékre vonatkozóan úgy állapítja meg a behozatali vámot, hogy a behozatali ár a vámok megfizetése után ne lehessen magasabb, mint a tényleges intervenciós ár 55 %-kal megnövelt összege.
(2)
E kötelezettségvállalás teljesítése érdekében az 1234/2007/EK rendelet (3) 136. cikke előírja, hogy egyes gabonák behozatali vámja megegyezik az adott szállítmányra alkalmazandó CIF-importárnak az e termékekre behozataluk esetén érvényes, 55 %-kal megnövelt intervenciós árból történő kivonásával kapott összeggel. A 642/2010/EU bizottsági rendelet (4) részletes végrehajtási szabályokat állapít meg az említett cikkre vonatkozóan.
(3)
Az 1234/2007/EK rendeletet hatályon kívül helyező és felváltó 1308/2013/EU rendelet nem tartalmaz az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkéhez hasonló rendelkezést. A mezőgazdasági termékekre vonatkozó behozatali vámok kiszámítása tekintetében az 1308/2013/EU rendelet 180. cikke lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy az egyebek mellett a Szerződésnek megfelelően kötött nemzetközi megállapodásokban foglalt követelményeknek való megfelelést célzó intézkedéseket meghatározó végrehajtási jogi aktusokat fogadjon el.
(4)
Az Unió nemzetközi kötelezettségvállalásainak tiszteletben tartása érdekében a 642/2010/EU rendeletbe bele kell foglalni az uniós engedmények jegyzékének megfelelő, a behozatali vámok kiszámítására vonatkozó módszert.
(5)
A 642/2010/EU rendelet 2. cikkének (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a behozatali vámokat minden hónap 15. napján és utolsó munkanapján kell rögzíteni a következő tizenöt napos időszakban történő alkalmazás céljából, valamint rendelkezik az egyes alkalmazási időszakok alatt történő esetleges kiigazításokról is. A jelenlegi módszer egyszerűsítése érdekében célszerű az alkalmazandó vámok automatikusan kéthetente történő megállapításának elvét megszüntetni, és kizárólag akkor folyamodni az említett megállapításhoz, amikor a számítási eredmény az előző megállapításhoz felhasznált eredménytől egy bizonyos mértékben eltér, vagy ha a számítási eredmény ismét nulla lesz.
(6)
A spekuláció megelőzése és az intézkedés hatékony kezelésének biztosítása érdekében célszerű úgy rendelkezni, hogy a behozatali vámok rögzítését az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételének napjától kell alkalmazni.
(7)
A 642/2010/EU rendelet 2. cikke (2) bekezdésének első albekezdése úgy rendelkezik, hogy a rögzítéshez és az esetleges kiigazításokhoz az előző időszakhoz használt napi behozatali vámok nem veendők figyelembe. A használt napok száma tehát a tizenöt napos alkalmazási időszak során történő változások arányában változik. Annak érdekében, hogy a tíz munkanapnak megfelelő mennyiségű alkalmazott napok száma állandó legyen, helyénvaló e rendelkezést törölni.
(8)
A 642/2010/EU rendelet 2. cikke (2) bekezdésének második albekezdése előírja, hogy a vám kiszámításához használt intervenciós ár a behozatali vám alkalmazásának hónapjában érvényes intervenciós ár. Tekintettel arra, hogy az intervenciós ár havi emelései a durumbúza esetében a 2009/2010. gazdasági év óta, a közönséges búza, az árpa, a kukorica és a cirok esetében pedig a 2010/2011. gazdasági év óta már nincsenek hatályban, valamint hogy az alkalmazandó intervenciós ár rögzített, e rendelkezést indokolt módosítani.
(9)
A 642/2010/EU rendelet 2. cikke (3) bekezdésének második albekezdése értelmében a vámokat minden rögzítés vagy kiigazítás alkalmával közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában. A kiigazítás eltörlésére tekintettel ezt a rendelkezést indokolt módosítani.
(10)
A 642/2010/EU rendelet 5. cikke értelmében a durumbúza reprezentatív CIF-importárát a rendelet III. mellékletében említett referenciatőzsde, vagyis a Minneapolisi Gabonatőzsde árai alapján határozzák meg. Mivel a durumbúza világpiacán változott az Egyesült Államok durumbúza-termelésének jelentősége, ez a tőzsde már nem nyújt reprezentatív és megbízható becslést a durumbúza piacáról. Ugyanakkor a durumbúza világpiacára vonatkozó információk egyéb forrásainak száma túl csekély, illetve e források túlságosan megbízhatatlanok ahhoz, hogy alapul szolgálhatnának az említett termék behozatali vámjának meghatározásához. Végezetül a rendelkezésre álló források szerint az Egyesült Államokból exportált jó minőségű durumbúza és közönséges búza ára hasonlóan alakul. Következésképpen a jó minőségű durumbúza esetében a jó minőségű közönséges búzára megállapított vámot kell alkalmazni. Ezenkívül a közepes és gyenge minőségű durumbúzánál figyelembe kell venni a gabonaőrlemény minőségéhez kötött engedményeket.
(11)
Az 1006/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (5)2012. január 1-jei hatállyal módosításokat irányozott elő a gabonafélékre vonatkozó KN-kódokban. A 642/2010/EU rendeletben található, KN-kódokra való hivatkozásokat tehát indokolt ezekhez a módosításokhoz igazítani.
(12)
A 642/2010/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.
(13)
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A 642/2010/EU rendelet a következőképpen módosul:
1.
Az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:
„1. cikk
(1) A közös vámtarifa behozatali vámtételeitől eltérően az 1001 11 00, 1001 19 00, ex 1001 91 20 (közönséges búza, vetőmag), ex 1001 99 00 (közönséges búza, kiváló minőségű, a vetőmag kivételével), 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 és 1007 90 00 KN-kód alá tartozó termékek behozatali vámja megegyezik az adott szállítmányra alkalmazandó CIF-importárnak az e termékekre behozataluk esetén érvényes, 55 %-kal megnövelt intervenciós árból történő kivonásával kapott összeggel. Az említett vám azonban nem haladhatja meg a közös vámtarifában szereplő, a Kombinált Nómenklatúra alapján meghatározott szokásos vámtételt.
(2) Az (1) bekezdésben említett behozatali vám kiszámítása céljából a szóban forgó bekezdésben említett termékek behozatalára szabályos időközönként reprezentatív CIF-importárat kell megállapítani.
(3) Az (1) bekezdésben megjelölt, Közös Vámtarifa szerinti vámtételek a 450/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) 112. cikkében megállapított időpontban alkalmazott vámtételekkel azonosak.
2.
A 2. cikk a következőképpen módosul:
a)
az (1) és (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
„(1) Az 1. cikk (1) bekezdésében megjelölt behozatali vámot a Bizottság naponta kiszámítja.
A behozatali vám kiszámításához alkalmazandó intervenciós ár tonnánként 101,31 EUR.
A behozatali vám kiszámításához használt importár az e rendelet 5. cikkében leírtak alapján meghatározott napi reprezentatív CIF-importár.
(2) A Bizottság által megállapított behozatali vám az előző 10 munkanapon számított behozatali vámok átlaga.
A Bizottság megállapítja a behozatali vámot, ha az előző 10 munkanapon számított behozatali vámok átlaga tonnánként 5 EUR-t meghaladó összeggel eltér a rögzítettől, vagy ha az átlag ismét nulla.
A behozatali vámok és a kiszámításukhoz felhasznált adatok minden rögzítés alkalmával közzétételre kerülnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában (7).
A megállapított behozatali vám közzététele napjától érvényes.
Az ezen rendelet rendelkezéseivel összhangban rögzített behozatali vám az újabb rögzítés hatálybalépéséig alkalmazandó.
b)
A (3) bekezdést el kell hagyni.
3.
Az 5. cikk a következőképpen módosul:
a)
az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
„(1) Az e rendelet 1. cikkének (1) bekezdésében említett jó minőségű közönséges búza és a (vetőmag kivétel) a kukorica esetében az 1. cikk (2) bekezdésében szereplő reprezentatív CIF-importárat meghatározó összetevők a következők:
a)
az Amerikai Egyesült Államok piacának reprezentatív tőzsdei árfolyama;
b)
az árfolyam értéknapján érvényes, az Egyesült Államok piacán ehhez az árfolyamhoz kötött ismert kereskedelmi felárak és engedmények;
c)
az Amerikai Egyesült Államok (a Mexikói-öböl vagy Duluth) és a rotterdami kikötő között egy legalább 25 000 tonnás teherhajó tengeri fuvardíja és járulékos költségek.”;
b)
az (3) és (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
„(3) Az (1) bekezdés b) pontjában említett összetevő vagy a vonatkozó FOB-árfolyam kiszámítására a jó minőségű közönséges búzára tonnánként 14 EUR felárat kell alkalmazni.
(4) A jó minőségű közönséges búza és a (vetőmagok kivétel) a kukorica reprezentatív CIF-importára az (1) bekezdés a), b) és c) pontjában említett összetevők összege.
A jó minőségű durumbúza, a durumbúza (vetőmag) és a közönséges búza (vetőmag) reprezentatív CIF-importára megegyezik a jó minőségű közönséges búza reprezentatív CIF-importárával.
A közepes és alacsony minőségű durumbúza reprezentatív CIF-importárát a jó minőségű közönséges búza reprezentatív CIF-importára alapján kell kiszámítani, a közepes minőségű durumbúza esetén tonnánként 10 EUR, az alacsony minőségű durumbúza esetén pedig tonnánként 30 EUR levonásával.
A cirok (vetőmag kivételével), a cirok 1007 10 90 KN-kód alá tartozó vetőmagja, a rozs (vetőmag kivételével), a rozs (vetőmag) és a kukorica 1005 10 90 KN-kód alá tartozó vetőmagjának reprezentatív CIF-importára megegyezik a kukorica (vetőmag kivételével) reprezentatív CIF-importárával.”
c)
Az (5) bekezdést el kell hagyni.
4.
A II. és a III. melléklet helyébe e rendelet mellékletének szövege lép.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2014. március 14-én.