PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 139/2013
ze dne 7. ledna 2013,
kterým se stanoví veterinární podmínky dovozu některých ptáků do Unie a jeho karanténní podmínky
(kodifikované znění)
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Rady 91/496/EHS ze dne 15. července 1991, kterou se stanoví zásady organizace veterinárních kontrol zvířat dovážených do Společenství ze třetích zemí a kterou se mění směrnice 89/662/EHS, 90/425/EHS a 90/675/EHS (1), a zejména na čl. 10 odst. 3 druhý pododstavec a čl. 10 odst. 4 písm. b) druhý pododstavec uvedené směrnice,
s ohledem na směrnici Rady 92/65/EHS ze dne 13. července 1992 o veterinárních předpisech pro obchod se zvířaty, spermatem, vajíčky a embryi uvnitř Společenství a jejich dovoz do Společenství, pokud se na ně nevztahují zvláštní veterinární předpisy Společenství uvedené v příloze A oddíle I směrnice 90/425/EHS (2), a zejména na čl. 17 odst. 2 písm. b), čl. 17 odst. 3 a čl. 18 odst. 1 první a čtvrtou odrážku uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Komise (ES) č. 318/2007 ze dne 23. března 2007, kterým se stanoví veterinární podmínky dovozu některých ptáků do Společenství a jeho karanténní podmínky (3) bylo několikrát podstatně změněno (4). Z důvodu srozumitelnosti a přehlednosti by mělo být uvedené nařízení kodifikováno.
(2)
V důsledku ohnisek vysoce patogenní influenzy ptáků asijského kmene v jihovýchodní Asii v roce 2004 Komise přijala několik rozhodnutí zakazujících mimo jiné dovoz ptáků kromě drůbeže z postižených třetích zemí.
(3)
V zájmu vypracování soupisu rizik spojených s dovozem ptáků chovaných v zajetí Komise dne 13. dubna 2005 požádala Evropský úřad pro bezpečnost potravin (EFSA) o vědecké stanovisko ohledně rizik spojených s dovozem ptáků odchycených ve volné přírodě a ptáků chovaných v zajetí ze třetích zemí.
(4)
Na tuto žádost přijala komise pro zdraví a dobré životní podmínky zvířat při Evropském úřadu pro bezpečnost potravin (EFSA) během zasedání ve dnech 26.-27. října 2006 vědecké stanovisko k rizikům pro zdraví a dobré životní podmínky zvířat, která souvisejí s dovozem volně žijících ptáků kromě drůbeže do Unie. Toto vědecké stanovisko určuje možné nástroje a možnosti, jimiž lze zmírnit jakékoli zjištěné veterinární riziko spojené s dovozem ptáků kromě drůbeže.
(5)
Jedno z doporučení vědeckého stanoviska EFSA se týká kontrol prováděných ve třetích zemích, které vyvážejí ptáky kromě drůbeže do Unie. Zlepšením ve fázi vývozu by se měla co nejvíce omezit možnost vstupu nakažených ptáků do Unie. Z toho důvodu by měly být v tomto nařízení stanoveny dovozní podmínky tak, aby byly umožněny pouze dovozy ze třetích zemí, které mají k dovozu dotčených ptáků do Unie povolení.
(6)
Další doporučení EFSA se týká dovozu ptáků odchycených ve volné přírodě. Ve vědeckém stanovisku se uvádí riziko týkající se těchto ptáků, kteří mohou být nakaženi od jiných infikovaných volně žijících ptáků a z kontaminovaného okolí nebo mohou být nakaženi od infikované drůbeže. S ohledem na podíl volně žijících stěhovavých ptáků na rozšíření influenzy ptáků z Asie do Evropy v roce 2005 a 2006 je vhodné omezit dovoz ptáků kromě drůbeže pouze na ptáky chované v zajetí.
(7)
Zřídkakdy je možné s jistotou od sebe odlišit ptáky, kteří byli odchyceni ve volné přírodě, a ptáky chované v zajetí. Způsoby označování se mohou používat u obou druhů ptáků, a nelze je tedy od sebe odlišit. Je tudíž vhodné omezit dovoz ptáků kromě drůbeže na chovná zařízení schválená příslušnými orgány třetí země vývozu a stanovit některé minimální podmínky pro takové schválení.
(8)
Dovezení ptáci by se měli přepravovat přímo do schváleného karanténního zařízení nebo střediska v příslušném členském státě, kde by měli zůstat, dokud se nevyloučí nákaza influenzou ptáků nebo virem newcastleské choroby.
(9)
V případě podezření na influenzu ptáků nebo newcastleskou chorobu ve schváleném karanténním zařízení nebo jednotce schváleného karanténního střediska je vhodné počkat, dokud se podezření nepotvrdí, aby byly před započetím utrácení a likvidace ptáků v postižených zařízeních vyloučeny jakékoli jiné příčiny příznaků nákazy.
(10)
Směrnice Rady 2005/94/ES ze dne 20. prosince 2005 o opatřeních Společenství pro tlumení influenzy ptáků a o zrušení směrnice 92/40/EHS (5) byla přijata, aby se zohlednily zkušenosti získané v oblasti tlumení influenzy ptáků. Na základě této směrnice bylo přijato rozhodnutí Komise 2006/437/ES ze dne 4. srpna 2006, kterým se schvaluje Diagnostická příručka pro influenzu ptáků podle směrnice Rady 2005/94/ES (6) (dále jen „diagnostická příručka“), kterým se na úrovni Unie stanoví diagnostické postupy, metody odběru vzorků a kritéria hodnocení výsledků laboratorních testů k potvrzení ohniska influenzy ptáků. K uvedenému rozhodnutí by se mělo přihlédnout v rámci režimů testování influenzy ptáků ve schválených karanténních zařízeních a střediscích.
(11)
Je vhodné stanovit další dovozní postupy pro přepravu ze stanoviště hraniční kontroly do schválených karanténních zařízení nebo středisek po vstupu do Unie, aby bylo zajištěno, že dovezení ptáci dorazí do určeného schváleného karanténního zařízení nebo střediska v přiměřené časové lhůtě.
(12)
Seznam schválených karanténních zařízení a středisek, který mají vydat členské státy by měl splňovat určité minimální podmínky.
(13)
Na některé dovozy ptáků se vztahují jiné právní předpisy Unie. Měly by tudíž být vyňaty z oblasti působnosti tohoto nařízení.
(14)
Veterinární riziko spojené s poštovními holuby, kteří jsou dovezeni do Unie za účelem vypuštění k letu zpět do jejich místa původu, je takové, že by měli být vyjmuti z oblasti působnosti tohoto nařízení.
(15)
Kromě toho veterinární podmínky některých třetích zemí jsou stejné jako podmínky stanovené právními předpisy Unie. Dovoz ptáků z těchto zemí by proto měl být vyjmut z rozsahu tohoto nařízení.
(16)
Lze rovněž uvážit některé výjimky pro ptáky, u nichž se prokáže, že byli nakaženi nízkopatogenní influenzou ptáků a newcastleskou chorobou ve schváleném karanténním zařízení nebo středisku, pokud výskyt nákazy neohrožuje nákazový status Unie.
(17)
Opatření stanovená v tomto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví veterinární podmínky dovozu některých ptáků do Unie ze třetích zemí a jejich částí uvedených v příloze I a karanténní podmínky pro takový dovoz.
Článek 2
Oblast působnosti
Toto nařízení se týká živočichů třídy ptáci.
Nevztahuje se však na:
a)
drůbež;
b)
ptáky dovezené v rámci programů ochrany přírody schválených příslušnými orgány členského státu určení;
c)
zvířata v zájmovém chovu uvedená v čl. 1 třetím pododstavci směrnice 92/65/EHS doprovázející svého majitele;
d)
ptáky určené pro ZOO, cirkusy, zábavní parky nebo pokusy;
e)
ptáky určené pro organizace, instituty nebo střediska schválená podle článku 13 směrnice 92/65/EHS;
f)
poštovní holuby, kteří jsou na území Unie dovezeni ze sousední třetí země, v níž normálně sídlí, a jsou ihned vypuštěni k letu zpět do příslušné třetí země;
g)
ptáky dovezené z Andory, Lichtenštejnska, Monaka, Norska, San Marina, Švýcarska a Vatikánského městského státu.
Článek 3
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí definice uvedené ve směrnici 2005/94/ES kromě definice drůbeže v čl. 2 bodě 4 uvedené směrnice. Pro účely tohoto nařízení se „drůbeží“ rozumí kur domácí, krocani a krůty, perličky, kachny, husy, křepelky, holubi, bažanti a koroptve a ptáci nadřádu běžci (Ratitae) chovaní nebo držení v zajetí pro reprodukci, pro produkci masa nebo konzumních vajec nebo pro dodávku k zazvěření.
Použijí se rovněž tyto definice:
a)
„ptáky“ se rozumí živočichové třídy ptáci kromě těch uvedených v čl. 2 druhém odstavci;
b)
„schváleným chovným zařízením“ se rozumí:
i)
zařízení používané výhradně k chovu ptáků a
ii)
zařízení, v němž byla provedena kontrola a které bylo příslušným orgánem vyvážející třetí země schváleno jakožto zařízení splňující podmínky stanovené v článku 4 a v příloze II;
c)
„ptáky chovanými v zajetí“ se rozumí ptáci, kteří nebyli odchyceni ve volné přírodě, ale vylíhli se a byli chováni v zajetí a pocházejí z rodičů, kteří se spářili nebo byli jinak oplodněni v zajetí;
d)
„bezešvým uzavřeným kroužkem na noze“ se rozumí kroužek nebo pásek v průběžném kruhu bez přerušení nebo skloubení, který není žádným způsobem porušen a je tak veliký, aby se nedal sejmout, až končetina plně doroste, pokud se aplikuje v prvních dnech života, a který byl pro tento účel komerčně vyroben;
e)
„schváleným karanténním zařízením“ se rozumí areál jiný než karanténní střediska:
i)
v němž se provádí karanténa dovezených ptáků,
ii)
v němž byla provedena kontrola a které bylo příslušným orgánem schváleno jakožto zařízení splňující minimální podmínky stanovené v článku 6 a v příloze IV;
f)
„schváleným karanténním střediskem“ se rozumí areál:
i)
v němž se provádí karanténa dovezených ptáků,
ii)
obsahující určitý počet jednotek, které jsou vzájemně provozně a fyzicky odděleny a kde každá jednotka obsahuje pouze ptáky ze stejné zásilky, se stejným nákazovým statusem, a tedy tvořící jednu epizootologickou jednotku,
iii)
v němž byla provedena kontrola a které bylo příslušným orgánem schváleno jakožto zařízení splňující minimální podmínky stanovené v článku 6 a příloze IV;
g)
„ověřovacími ptáky“ se rozumí drůbež, která je používána jako diagnostická pomůcka během karantény;
h)
„diagnostickou příručkou“ se rozumí Diagnostická příručka pro influenzu ptáků stanovená v příloze rozhodnutí 2006/437/ES.
Článek 4
Schválená chovná zařízení
Schválená chovná zařízení musí splňovat tyto podmínky:
a)
chovné zařízení musí byt schváleno příslušným orgánem v souladu s podmínkami stanovenými v příloze II a musí mu být přiděleno číslo schválení;
b)
číslo schválení musí tento orgán sdělit Komisi;
c)
název a číslo schválení chovného zařízení musí být uvedeny v seznamu chovných zařízení vypracovaném Komisí;
d)
schválení chovného zařízení musí příslušný orgán neprodleně odejmout nebo pozastavit, pokud toto zařízení již nesplňuje podmínky stanovené v příloze II, a musí o tom ihned informovat Komisi.
Článek 5
Podmínky dovozu
Dovoz ptáků se povolí pouze tehdy, pokud ptáci splňují tyto podmínky:
a)
jedná se o ptáky chované v zajetí;
b)
ptáci musí pocházet ze třetích zemí nebo jejich částí uvedených v příloze I;
c)
ptáci pocházejí ze schválených chovných zařízení, která splňují podmínky stanovené v článku 4;
d)
ptáci byli sedm až čtrnáct dní před zasláním podrobeni laboratornímu testu zjišťování viru s negativními výsledky pro všechny viry influenzy ptáků a newcastleské choroby;
e)
ptáci nebyli očkováni proti influenze ptáků;
f)
ptáky doprovází veterinární osvědčení v souladu se vzorem stanoveným v příloze III (dále jen „veterinární osvědčení“);
g)
ptáci jsou označeni individuálními identifikačními čísly prostřednictvím individuálně značeného bezešvého uzavřeného kroužku na noze nebo mikročipu v souladu s čl. 66 odst. 2 nařízení Komise (ES) č. 865/2006 (7);
h)
individuální identifikační čísla kroužků na noze nebo mikročipů stanovených v písmenu g) musí obsahovat alespoň:
-
kód ISO vyvážející třetí země provádějící identifikaci,
-
specifické pořadové číslo;
i)
individuální identifikační číslo stanovené v písmenu g) musí být zaznamenáno ve veterinárním osvědčení;
j)
ptáci jsou přepravováni v nových kontejnerech, které jsou na vnější straně jednotlivě označeny identifikačním číslem, které odpovídá identifikačnímu číslu uvedenému ve veterinárním osvědčení.
Článek 6
Schválená karanténní zařízení a střediska
Schválená karanténní zařízení a střediska musí splňovat minimální podmínky stanovené v příloze IV.
Každý členský stát vypracuje a průběžně aktualizuje seznam karanténních zařízení a středisek a jejich čísel schválení a zpřístupní jej Komisi, ostatním členským státům a veřejnosti.
Článek 7
Přímá přeprava ptáků do schválených karanténních zařízení nebo středisek
Ptáci se přepravují přímo ze stanoviště hraniční kontroly do schváleného karanténního zařízení nebo střediska v klecích nebo bednách.
Celková doba cesty z tohoto stanoviště do karanténního zařízení nebo střediska nesmí za normálních okolností přesáhnout devět hodin.
Používají-li se pro tuto přepravu vozidla, jsou příslušným orgánem zapečetěna neporušitelnou plombou.
Článek 8
Osvědčení
Dovozci nebo jejich zástupci poskytnou písemné osvědčení, že se ptáci přijímají ke karanténě, a to v úředním jazyce členského státu vstupu a podepsané osobou odpovědnou za karanténní zařízení nebo středisko.
Osvědčení:
a)
jasně uvádí název, adresu a číslo schválení karanténního zařízení nebo střediska;
b)
se zasílá na stanoviště hraniční kontroly e-mailem nebo faxem, dříve než tam dorazí zásilka, nebo je předloží dovozce nebo jeho zástupce, dříve než jsou ptáci ze stanoviště hraniční kontroly propuštěni.
Článek 9
Tranzit ptáků v Unii
Vstupují-li ptáci do Unie přes členský stát, který není státem určení, přijmou se veškerá opatření v zájmu zajištění toho, aby se zásilka dostala do plánovaného členského státu určení.
Článek 10
Kontrola přepravy ptáků
1. Pokud právní předpisy Unie stanoví sledování ptáků mezi stanovištěm hraniční kontroly a schváleným karanténním zařízením nebo střediskem v místě určení, zajistí se tato výměna informací:
a)
úřední veterinární lékař odpovědný za stanoviště hraniční kontroly oznámí prostřednictvím sítě TRACES příslušnému orgánu odpovědnému za schválené karanténní zařízení nebo středisko v místě určení zásilky místo původu a místo určení ptáků;
b)
osoba odpovědná za schválené karanténní zařízení nebo středisko určení oznámí do jednoho pracovního dne od doručení zásilky do karanténního zařízení nebo střediska úřednímu veterinárnímu lékaři odpovědnému za schválené karanténní zařízení nebo středisko v místě určení e-mailem nebo faxem doručení zásilky na místo určení;
c)
úřední veterinární lékař odpovědný za schválené karanténní zařízení nebo středisko v místě určení zásilky oznámí do tří pracovních dnů od doručení zásilky do karanténního zařízení nebo střediska prostřednictvím sítě TRACES úřednímu veterinárnímu lékaři odpovědnému za stanoviště hraniční kontroly, který mu oznámil odeslání zásilky, že zásilka dorazila na místo určení.
2. Pokud se příslušnému orgánu odpovědnému za stanoviště hraniční kontroly potvrdí, že ptáci, kteří měli být podle prohlášení odesláni do schváleného karanténního zařízení nebo střediska, nedorazili na místo svého určení do tří pracovních dnů od předpokládaného data doručení zásilky do karanténního zařízení nebo střediska, přijme příslušný orgán vhodná opatření vůči osobě odpovědné za zásilku.
Článek 11
Karanténní opatření
1. Ptáci se podrobí karanténě trvající nejméně 30 dní ve schváleném karanténním zařízení nebo středisku (dále jen „karanténa“).
2. Alespoň na začátku a konci karantény každé zásilky zkontroluje úřední veterinární lékař karanténní podmínky, včetně prověření záznamů o úhynu a klinického vyšetření ptáků ve schváleném karanténním zařízení nebo v každé jednotce schváleného karanténního střediska.
Úřední veterinární lékař však provádí kontroly častěji, pokud to vyžaduje nákazová situace.
Článek 12
Vyšetření, odběry vzorků a testování, které je třeba u zásilky provádět v průběhu karantény
1. Postupy vyšetření, odběru vzorků a testování influenzy ptáků a newcastleské choroby stanovené v příloze V se provádějí po doručení ptáků do karantény.
2. Využívá-li se ověřovacích ptáků, použije se ve schváleném karanténním zařízení nebo v každé jednotce schváleného karanténního střediska nejméně 10 těchto ověřovacích ptáků.
3. Ověřovací ptáci použití k vyšetření, odběru vzorků a testování:
a)
jsou nejméně tři týdny staří a pro tyto účely se použijí jen jednou;
b)
jsou pro účely identifikace kroužkovaní nebo jsou označeni jinou neodstranitelnou identifikací;
c)
nejsou očkováni a jsou v průběhu čtrnácti dní před datem začátku karantény ověřeni jako séronegativní na influenzu ptáků a newcastleskou chorobu;
d)
jsou umístěni do schváleného karanténního zařízení nebo do jednotky schváleného karanténního střediska před vypuštěním ptáků do společného vzdušného prostoru a co nejblíže těmto ptákům tak, aby byl zajištěn úzký kontakt ověřovacích ptáků a trusu ptáků v karanténě.
Článek 13
Postup v případě podezření na nákazu ve schváleném karanténním zařízení nebo středisku
1. Pokud v průběhu karantény vznikne ve schváleném karanténním zařízení podezření, že jeden nebo více ptáků a/nebo ověřovací ptáci jsou nakaženi influenzou ptáků nebo newcastleskou chorobou, přijmou se tato opatření:
a)
příslušný orgán zavede nad tímto schváleným karanténním zařízením úřední dohled;
b)
těmto ptákům a ověřovacím ptákům se odeberou vzorky pro virologické vyšetření stanovené v bodě 2 přílohy V a budou příslušným způsobem vyšetřeny;
c)
žádní ptáci se nedostanou do schváleného karanténního zařízení, ani jej neopustí, dokud se podezření nevyvrátí.
2. Pokud se podezření na influenzu nebo newcastleskou chorobu v postiženém schváleném karanténním zařízení podle odstavce 1 potvrdí, přijmou se následující opatření:
a)
všichni ptáci a ověřovací ptáci v uvedeném schváleném karanténním zařízení se utratí a zlikvidují;
b)
schválené karanténní zařízení se vyčistí a vydezinfikuje;
c)
po dobu 21 dní po závěrečném očištění a vydezinfikování se nedostanou do schváleného karanténního zařízení žádní ptáci.
3. Pokud v průběhu karantény vznikne ve schváleném karanténním středisku podezření, že jeden nebo více ptáků a/nebo ověřovacích ptáků v jednotce karanténního střediska jsou nakaženi influenzou ptáků nebo newcastleskou chorobou, přijmou se tato opatření:
a)
příslušný orgán zavede nad tímto schváleným karanténním střediskem úřední dohled;
b)
uvedeným ptákům a ověřovacím ptákům se odeberou vzorky pro virologické vyšetření stanovené v bodě 2 přílohy V a budou příslušným způsobem vyšetřeny;
c)
žádní ptáci se nedostanou do schváleného karanténního střediska, ani jej neopustí, dokud se podezření nevyvrátí.
4. Pokud se podezření na influenzu nebo newcastleskou chorobu v postižené jednotce schváleného karanténního střediska podle odstavce 3 potvrdí, přijmou se následující opatření:
a)
všichni ptáci a ověřovací ptáci v postižené jednotce uvedeného schváleného karanténního střediska se utratí a zlikvidují;
b)
dotčená jednotka se vyčistí a vydezinfikuje;
c)
odeberou se tyto vzorky:
i)
používají-li se ověřovací ptáci, musí se nejdříve po 21 dnech po závěrečném očištění a vydezinfikování dotčené jednotky odebrat ověřovacím ptákům v ostatních karanténních jednotkách vzorky pro sérologické vyšetření stanovené v příloze V, nebo
ii)
nepoužívají-li se ověřovací ptáci, musí se v průběhu 7 až 15 dnů po závěrečném očištění a vydezinfikování odebrat ptákům v ostatních karanténních jednotkách vzorky pro virologické vyšetření stanovené v bodě 2 přílohy V;
d)
žádný pták neopustí příslušné schválené karanténní středisko, dokud nejsou výsledky odběru vzorků uvedeného v písmenu c) potvrzeny jako negativní.
5. Členské státy uvědomí Komisi o všech opatřeních přijatých podle tohoto článku.
Článek 14
Výjimky týkající se pozitivního nálezu nízkopatogenní influenzy ptáků nebo newcastleské choroby ve schváleném karanténním zařízení nebo středisku
1. Pokud se v průběhu karantény prokáže, že je jeden nebo několik ptáků a/nebo ověřovacích ptáků nakaženo nízkopatogenní influenzou ptáků nebo newcastleskou chorobou, mohou příslušné orgány na základě posouzení rizik udělit výjimky z opatření stanovených v čl. 13 odst. 2 písm. a) a čl. 13 odst. 4 písm. a), pokud tyto výjimky neohrožují tlumení nákazy (dále jen „výjimka“).
Členské státy o veškerých těchto výjimkách neprodleně uvědomí Komisi.
2. Pokud úřední veterinární lékař provádí kontrolu ve schváleném karanténním zařízení nebo středisku, jemuž byla udělena výjimka, a prokáže se, že je jeden nebo více ptáků a/nebo ověřovacích ptáků nakaženo nízkopatogenní influenzou ptáků nebo newcastleskou chorobou, použijí se opatření stanovená v odstavcích 3 až 7.
Členské státy o veškerých těchto opatřeních neprodleně uvědomí Komisi.
3. V případě pozitivního nálezu nízkopatogenní influenzy ptáků se namísto standardních vzorků, jak je uvedeno v diagnostické příručce, odeberou za účelem laboratorního testu následující vzorky, a to 21 dní po datu posledního pozitivního nálezu nízkopatogenní influenzy ptáků ve schváleném karanténním zařízení nebo z každé jednotky schváleného karanténního střediska, a dále pak v intervalech 21 dní:
a)
vzorky z jakýchkoli uhynulých ověřovacích ptáků nebo jiných ptáků přítomných v době odběru vzorků;
b)
tracheální/orofaryngeální a kloakální výtěr alespoň 60 ptáků nebo všech ptáků přítomných ve schváleném karanténním zařízení nebo dotčené jednotce schváleného karanténního střediska, je-li jejich počet nižší než 60, nebo v případě, že se jedná o malé ptáky a exotické druhy, nejsou zvyklí na manipulaci, anebo pokud by manipulace s nimi byla pro člověka nebezpečná, se musí odebrat vzorky čerstvého trusu; odebírání vzorků a jejich laboratorní testování se musí provádět do té doby, než se získají dva po sobě následující negativní laboratorní výsledky, které jsou provedeny v intervalu nejméně 21 dní.
Příslušný orgán však může na základě výsledku posouzení rizik udělit výjimku, pokud jde o velikost vzorku stanovenou v tomto odstavci.
4. V případě pozitivního nálezu newcastleské choroby může příslušný orgán udělit výjimku, pouze pokud je 30 dní po posledním případu uhynutí následkem této choroby nebo klinického zotavení z ní proveden odběr vzorků podle bodů 1 a 2 přílohy V, bez ohledu na uvedenou časovou lhůtu, s negativními výsledky.
5. Ptáci by neměli být vypuštěni z karantény, dokud neuplyne alespoň doba laboratorního testování stanovená v odstavci 3.
6. Schválené karanténní zařízení nebo příslušná jednotka schváleného karanténního střediska je po vyprázdnění vyčištěna a vydezinfikována. Všechny věci nebo odpad, které mohly být kontaminovány, jakož i veškerý odpad nashromážděný v průběhu doby laboratorního testování stanovené v odstavci 3 jsou po jejím skončení odstraněny tak, aby se zajistilo, že se patogen nešíří, a jsou zlikvidovány způsobem zaručujícím zničení přítomných virů nízkopatogenní influenzy ptáků nebo newcastleské choroby.
7. Opětovné obsazení schváleného karanténního zařízení nebo střediska se provede nejdříve 21 dní po datu konečného očištění a vydezinfikování, jak je stanoveno v odstavci 6.
Článek 15
Postup v případě podezření na chlamydiózu
Pokud během karantény ve schváleném karanténním zařízení nebo středisku vznikne nebo je potvrzeno podezření, že papouškovití jsou infikováni mikroorganismem Chlamydophila psittaci, ošetří se všichni ptáci v zásilce metodou schválenou příslušným orgánem a karanténa se prodlouží na nejméně dva měsíce po posledním zaznamenaném případu.
Článek 16
Uvolnění z karantény
Ptáci mohou být uvolněni z karantény ve schváleném karanténním zařízení nebo středisku pouze na základě písemného povolení úředního veterinárního lékaře.
Článek 17
Požadavky na oznamování a podávání zpráv
1. Členské státy uvědomí Komisi do 24 hodin o všech případech influenzy ptáků nebo newcastleské choroby zjištěných ve schváleném karanténním zařízení nebo středisku.
2. Členské státy sdělují Komisi každoročně tyto informace:
a)
počet ptáků dovezených prostřednictvím schválených karanténních zařízení a středisek podle druhů a podle schválených chovných zařízení původu;
b)
informace ohledně míry úhynu dovezených ptáků v době mezi zahájením postupu pro vydání veterinárního osvědčení v zemi původu a ukončením období karantény;
c)
počet případů pozitivních nálezů influenzy ptáků, newcastleské choroby a mikroorganismu Chlamydophila psittaci ve schválených karanténních zařízeních nebo střediscích.
Článek 18
Náklady na karanténu
Veškeré náklady na karanténu vzniklé použitím tohoto nařízení nese dovozce.
Článek 19
Zrušení
Nařízení (ES) č. 318/2007 se zrušuje.
Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze VII.
Článek 20
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 7. ledna 2013.
A BIZOTTSÁG 139/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2013. január 7.)
egyes madarak Unióba történő behozatalára vonatkozó állat-egészségügyi feltételek és a karantén alá helyezésükkel kapcsolatos feltételek megállapításáról
(kodifikált szöveg)
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a harmadik országokból a Közösségbe behozott állatok állat-egészségügyi ellenőrzésére irányadó elvek megállapításáról, valamint a 89/662/EGK, 90/425/EGK és 90/675/EGK irányelvek módosításáról szóló, 1991. július 15-i 91/496/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 10. cikke (3) bekezdésé nek második albekezdésére és 10. cikke (4) bekezdése második albekezdésé nek b) pontjára,
tekintettel a 90/425/EGK irányelv A. mellékletének I. pontjában felsorolt külön közösségi szabályokban megállapított állat-egészségügyi követelmények hatálya alá nem tartozó állatok, spermák, petesejtek és embriók Közösségen belüli kereskedelmére és a Közösségbe történő behozatalára irányadó állat-egészségügyi követelmények megállapításáról szóló, 1992. július 13-i 92/65/EGK tanácsi irányelvre (2) és különösen annak 17. cikke (2) bekezdésének b) pontjára, 17. cikke (3) bekezdésére és 18. cikke (1) bekezdésének első és negyedik francia bekezdésére,
mivel:
(1)
Az egyes madarak Közösségbe történő behozatalára vonatkozó állat-egészségügyi feltételek és a karantén alá helyezésükkel kapcsolatos feltételek megállapításáról szóló, 2007. március 23-i 318/2007/EK bizottsági rendeletet (3) több alkalommal jelentősen módosították (4). Az áttekinthetőség és érthetőség érdekében ezt a rendeletet kodifikálni kell.
(2)
A magas patogenitású madárinfluenza ázsiai törzse által 2004-ben Délkelet-Ázsiában okozott megbetegedéseket követően a Bizottság számos határozatot fogadott el, melyek más áruk mellett megtiltják a baromfin kívüli egyéb madarak behozatalát is az érintett harmadik országokból.
(3)
A fogságban élő madarak behozatala által jelentett kockázatok jegyzékének elkészítése érdekében a Bizottság 2005. április 13-án felkérte az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságot, hogy adjon tudományos szakvéleményt vadon befogott, illetve fogságban tenyésztett madarak harmadik országokból történő behozatala által jelentett kockázattal kapcsolatban.
(4)
A Bizottság kérésére az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság állat-egészségügyi és állatjóléti testülete 2006. október 26-27-i ülésén elfogadott egy tudományos szakvéleményt a baromfin kívüli vadon élő madarak Unióba történő behozatalához kapcsolódó állat-egészségügyi és állatjóléti kockázatokkal kapcsolatban. Az említett szakvélemény lehetséges eszközöket és lehetőségeket nevez meg, amelyek csökkenthetik a baromfin kívüli madarak behozatalával kapcsolatos ismert állat-egészségügyi kockázatokat.
(5)
Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság tudományos szakvéleményében megfogalmazott egyik ajánlás a baromfin kívüli madarakat az Unióba exportáló harmadik országokban végzett ellenőrzésekre vonatkozik. A kivitel helyére irányuló új intézkedések leginkább abban játszhatnak szerepet, hogy kisebb valószínűséggel jelentenek be fertőzött madarakat az Unióba való belépés céljából. Emiatt a behozatali feltételeket ebben a rendeletben oly módon kell meghatározni, hogy csak az adott madarak uniós behozatalára engedéllyel rendelkező harmadik országokból legyen lehetséges a behozatal.
(6)
Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság egy másik ajánlása a vadon befogott madarak behozatalára vonatkozik. A tudományos szakvélemény meghatározza a kockázatot, amelyet az esetlegesen fertőzött madarak jelentenek, amelyek más, fertőzött vadon élő madaraktól vagy a szennyezett környezettől származó fertőzés oldalirányú terjedésével, illetve fertőzött baromfikból való átterjedés által fertőződtek meg. Figyelembe véve a vadon élő vonuló madarak szerepét a madárinfluenza Ázsiából Európába történő terjedésében 2005 és 2006 során, helyénvaló a baromfin kívüli madarak behozatalát a fogságban tenyésztett madarakéra korlátozni.
(7)
Ritkán lehetséges teljes bizonyossággal különbséget tenni a vadon befogott és a fogságban tenyészett madarak között. Vannak olyan jelölési módok, amelyeket mindkét esetben alkalmazni lehet anélkül, hogy különbséget lehetne tenni a madarak között. Ezért helyénvaló a baromfin kívüli madarak behozatalát olyan telepekre korlátozni, melyeket az exportáló harmadik ország illetékes hatósága engedélyezett, és az ilyen engedélyek minimális feltételeit meghatározni.
(8)
Az importált madarakat a tagállamokban közvetlenül az engedélyezett karanténlétesítménybe vagy karanténállomásra kell szállítani, és egészen addig ott kell tartani, amíg ki nem zárták a madárinfluenza vagy a Newcastle-betegség vírusával való fertőzöttségüket.
(9)
Amennyiben valamely engedélyezett karanténlétesítményben vagy karaténállomás egységében felmerül a madárinfluenza vagy a Newcastle-betegség előfordulásának gyanúja, a madaraknak az érintett létesítményekben való levágásának és megsemmisítésének megkezdése előtt helyénvaló a fertőzés gyanújának beigazolódásáig várni, hogy kizárható legyen, hogy a betegség tüneteit nem más vírus okozta.
(10)
A madárinfluenza elleni védekezésre irányuló közösségi intézkedésekről és a 92/40/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2005. december 20-i 2005/94/EK tanácsi irányelvet (5) azzal a célból fogadták el, hogy figyelembe vegyék a madárinfluenza elleni védekezés összegyűlt tapasztalatait. Ezen irányelv alapján elfogadták a 2005/94/EK tanácsi irányelvben előírt, a madárinfluenzára vonatkozó diagnosztikai kézikönyv elfogadásáról szóló, 2006. augusztus 4-i 2006/437/EK bizottsági határozatot (6) (diagnosztikai kézikönyv), amely meghatározza a madárinfluenza-kitörés tényének megerősítésére szolgáló, uniós szintű diagnosztikai eljárásokat, mintavételi módszereket és a laboratóriumi vizsgálati eredmények értékelési kritériumait. Figyelembe kell venni ezt a határozatot az engedélyezett karanténlétesítményekben és karanténállomásokon alkalmazott, a madárinfluenzára vonatkozó vizsgálati módszerek meghatározását illetően is.
(11)
Helyénvaló további behozatali eljárásokat meghatározni az Unióba való belépéskor az állat-egészségügyi határállomásról az engedélyezett karanténlétesítményekbe vagy karanténállomásokra történő szállítás tekintetében annak biztosítása érdekében, hogy az importált madarak ésszerű határidőn belül megérkeznek a kijelölt engedélyezett karanténlétesítménybe vagy karanténállomásra.
(12)
A jóváhagyott karanténlétesítményeknek és karanténállomásoknak, amelyek jegyzékét a tagállamoknak közzé kell tenniük, meg kell felelniük bizonyos minimális feltételeknek.
(13)
A madarak egyes behozatalaira egyéb uniós jogszabályok vonatkoznak. Ezért ezeket e rendelet alkalmazási köréből ki kell zárni.
(14)
A versenygalambok - melyeket az Unióba abból a célból hoznak be, hogy ott szabadon engedve visszaszállhassanak származási helyükre - jelentette állat-egészségügyi kockázat jellege miatt e rendelet alkalmazási köréből ki kell őket zárni.
(15)
Emellett egyes harmadik országok állat-egészségügyi feltételei megegyeznek a uniós jogszabályok által előírt feltételekkel. Ezért az ilyen országokból származó madarak behozatalára nem vonatkozik e rendelet hatálya.
(16)
Egyes eltéréseket szintén fontolóra kell venni azon madarak esetében, amelyekről egy engedélyezett karanténlétesítményben vagy karanténállomáson bebizonyosodott, hogy alacsony patogenitású madárinfluenzával és Newcastle-betegséggel fertőzöttek, azokban az esetekben, amikor a betegség előfordulása nem jelent kockázatot az Unió állat-egészségügyi helyzetére.
(17)
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Tárgy
Ez a rendelet meghatározza egyes madarak az I. mellékletben említett országokból, illetve azok részeiből az Unióba irányuló behozatalára vonatkozó állat-egészségügyi feltételeket, valamint az ilyen behozatalra vonatkozó karanténfeltételeket.
2. cikk
Alkalmazási kör
Ez a rendelet a madárfajokhoz tartozó állatokra vonatkozik.
A következő esetekben azonban a rendeletet nem kell alkalmazni:
a)
baromfi;
b)
a rendeltetés helye szerinti tagállam illetékes hatósága által jóváhagyott természetvédelmi program keretében importált madarak;
c)
a 92/65/EGK irányelv 1. cikkének harmadik bekezdésében említett, tulajdonosuk kíséretében lévő, kedvtelésből tartott állatok;
d)
állatkerteknek, cirkuszoknak, vidámparkoknak vagy kísérleti célra szánt madarak;
e)
a 92/65/EGK irányelv 13. cikke értelmében engedélyezett szervezetek, intézmények vagy központok részére szánt madarak;
f)
versenygalambok, melyek olyan szomszédos harmadik országból érkeznek az Unió területére, ahol szokásos élőhelyük található, és közvetlenül ezt követően azzal a céllal engedik őket szabadon, hogy visszarepüljenek az említett harmadik országba;
g)
Andorrából, Liechtensteinből, Monacóból, Norvégiából, San Marinóból, Svájcból és a Vatikánvárosból importált madarak.
3. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában a 2005/94/EK irányelv fogalommeghatározásait kell alkalmazni, a „baromfi” ugyanazon irányelv 2. cikkének 4. pontjában meghatározott fogalma kivételével. E rendelet alkalmazásában „baromfi”: tyúk, pulyka, gyöngytyúk, kacsa, liba, fürj, galamb, fácán, fogoly és laposmellű futómadár (Ratitae), amelyet tenyésztés, hústermelés vagy étkezésitojás-termelés vagy a szárnyasvad-állomány utánpótlása céljából fogságban nevelnek vagy tartanak.
A következő fogalommeghatározásokat szintén alkalmazni kell:
a) „madár”: a madárfajhoz tartozó, a 2. cikk második bekezdésében említettől eltérő állat;
b) „engedélyezett telep”:
i.
olyan létesítmény, amelyet kizárólag madarak céljából használnak; valamint
ii.
olyan létesítmény, melyet az exportáló harmadik ország illetékes hatósága a 4. cikk és a II. melléklet feltételeinek betartása szempontjából ellenőrzött és engedélyezett;
c) „fogságban tenyésztett madarak”: azok a madarak, amelyeket nem vadon fogtak be, hanem fogságban születtek és nevelték fel őket, és olyan szülők utódai, amelyek fogságban párosodtak vagy amelyek ivarsejtjeit fogságban más módon egyesítették;
d) „varratmentesen zárt lábgyűrű”: folyamatos kört képező gyűrű vagy szalag, amelyen nincs semmilyen megszakítás vagy illesztés, azt semmilyen módon nem változtatták meg, olyan méretű, hogy azt nem lehet eltávolítani a madár lábáról, amikor az - a gyűrűnek a madár életének első napjaiban végzett felhelyezését követően - teljesen kifejlődik, és azt kereskedelmileg e célból gyártották;
e) „engedélyezett karanténlétesítmény”: olyan karanténállomástól eltérő létesítmény:
i.
amelyben az importált madarakat karanténba helyezik;
ii.
amelyet az illetékes hatóság a 6. cikkben és a IV. mellékletben meghatározott minimális feltételek betartása szempontjából ellenőrzött és engedélyezett;
f) „engedélyezett karanténállomás”: olyan létesítmény,
i.
amelyben az importált madarakat karanténba helyezik;
ii.
amely több, egymástól a működés tekintetében és fizikailag is elkülönülő egységből áll, és amelyben minden egység kizárólag azonos szállítmányból származó, azonos egészségi állapotú madarakat tartalmaz, és így egy járványtani egységnek minősül;
iii.
amelyet az illetékes hatóság a 6. cikk ben és a IV. melléklet ben meghatározott minimális feltételek betartása szempontjából ellenőrzött és engedélyezett;
g) „jelzőmadarak”: olyan baromfi, amelyet a karanténba helyezés során diagnosztikai segítségként alkalmaznak;
h) „diagnosztikai kézikönyv”: a 2006/437/EK határozat mellékletében található, a madárinfluenzára vonatkozó diagnosztikai kézikönyv.
4. cikk
Engedélyezett telepek
Az engedélyezett telepeknek az alábbi feltételeknek kell megfelelniük:
a)
a telepet az illetékes hatóságnak a II. mellékletben foglalt feltételekkel összhangban jóvá kell hagynia és engedélyszámmal kell ellátnia;
b)
az engedélyszámot az említett hatóságnak közölnie kell a Bizottsággal;
c)
a telep nevének és engedélyszámának szerepelnie kell a telepek Bizottság által létrehozott jegyzékében;
d)
a telep engedélyét az illetékes hatóságnak azonnal vissza kell vonnia vagy fel kell függesztenie, ha az már nem tartja be a II. mellékletben előírt feltételeket, és a Bizottságot erről haladéktalanul értesíteni kell.
5. cikk
Behozatali feltételek
A madarak behozatala csak akkor engedélyezhető, ha a madarak tekintetében teljesülnek az alábbi feltételek:
a)
a madarak fogságban születtek;
b)
a madarak az I. mellékletben említett harmadik országokból vagy azok területéről származnak;
c)
a madarak olyan engedélyezett telepekről származnak, amelyek megfelelnek a 4. cikkben megállapított feltételeknek;
d)
a madarakat szállításuk előtt 7-14 nappal negatív eredményű laboratóriumi vírusvizsgálatnak vetették alá madárinfluenza és Newcastle-betegség szempontjából;
e)
a madarak nem kaptak madárinfluenza elleni védőoltást;
f)
a madarakat olyan állat-egészségügyi bizonyítvány kíséri, amely megfelel a III. mellékletben meghatározott mintának (a továbbiakban: állat-egészségügyi bizonyítvány);
g)
a madarakat egyedileg megjelölt, varratmentesen zárt lábgyűrű vagy mikrochip segítségével egyedi azonosító szám alapján lehet azonosítani, a 865/2006/EK bizottsági rendelet (7) 66. cikkének (2) bekezdésével összhangban;
h)
a g) pontban meghatározott lábgyűrű vagy mikrochip egyedi azonosító száma legalább az alábbiakat tartalmazza:
-
az azonosítást végző exportáló harmadik ország ISO kódja,
-
egyedi sorozatszám;
i)
a g) pontban meghatározott egyedi azonosító számot be kell jegyezni az állat-egészségügyi bizonyítványba;
j)
a madarakat olyan új tárolókban szállítják, amelyeket külsőleg az állat-egészségügyi bizonyítványon feltüntetett azonosító számmal megegyező azonosító szám egyedileg azonosít.
6. cikk
Engedélyezett karanténlétesítmények és karanténállomások
Az engedélyezett karanténlétesítményeknek és karanténállomásoknak meg kell felelniük a IV. mellékletben meghatározott minimális feltételeknek.
A tagállamok összeállítják és naprakészen tartják az engedélyezett karanténlétesítmények és karanténállomások, valamint azok engedélyszámának jegyzékét és elérhetővé teszik azt a Bizottság, a többi tagállam és a nyilvánosság számára.
7. cikk
Madarak közvetlen szállítása az engedélyezett karanténlétesítményekbe és karanténállomásokra
Az állat-egészségügyi határállomástól a madarakat ketrecekben vagy ládákban közvetlenül az engedélyezett karanténlétesítménybe vagy karanténállomásra szállítják.
A határállomástól a karanténlétesítménybe vagy karanténállomásra való szállítás időtartama rendes körülmények között nem haladhatja meg a kilenc órát.
A szállításhoz használt járműveket az illetékes hatóság jogosulatlan felnyitás elleni pecséttel látja el.
8. cikk
Tanúsítvány
Az importőröknek vagy megbízottaiknak a karanténlétesítményért vagy karanténállomásért felelős személy által aláírt, a belépés szerinti tagállam valamely hivatalos nyelvén kiállított írásos tanúsítványt kell benyújtaniuk, amely igazolja, hogy a madarakat a karanténlétesítmény fogadja.
A tanúsítvány:
a)
egyértelműen feltünteti a karanténlétesítmény vagy karanténállomás nevét, címét és engedélyszámát;
b)
a tanúsítványt az állat-egészségügyi határállomásra a szállítmány érkezése előtt e-mailben vagy faxon juttatják el, vagy az importőr, illetve megbízottja bemutatja azt a határállomásnál, mielőtt a madarakat az állat-egészségügyi határállomásról kiengedik.
9. cikk
Madarak szállítása az Unió területén
Ha az Unióba a madarak nem a rendeltetés helye szerinti tagállam területén lépnek be, minden lehetséges intézkedést meg kell tenni annak biztosítása érdekében, hogy a szállítmány eljusson a rendeltetés helye szerinti tagállamba.
10. cikk
A madarak szállításának ellenőrzése
(1) Ha az uniós jogszabályok előírják a madaraknak az állat-egészségügyi határállomástól a rendeltetés helye szerinti engedélyezett karanténlétesítménybe vagy karanténállomásra történő szállításának ellenőrzését, a következő információk cseréjére kerül sor:
a)
az állat-egészségügyi határállomásért felelős hatósági állatorvos a TRACES-hálózaton keresztül értesíti a szállítmány rendeltetési helye szerinti engedélyezett karanténlétesítményért vagy karanténállomásért felelős illetékes hatóságot a madarak származási és rendeletési helyéről;
b)
a rendeltetési hely szerinti engedélyezett karanténlétesítményért vagy karanténállomásért felelős személy a szállítmánynak a karanténlétesítménybe vagy karanténállomásra történő megérkezését követő egy munkanapon belül e-mailben vagy faxon értesíti a szállítmány rendeltetési helye szerinti engedélyezett karanténlétesítményért vagy karanténállomásért felelős hatósági állatorvost arról, hogy a szállítmány megérkezett rendeltetési helyére;
c)
a szállítmány rendeltetési helye szerinti engedélyezett karanténlétesítményért vagy karanténállomásért felelős hatósági állatorvos a TRACES-hálózaton keresztül a szállítmánynak a karanténlétesítménybe vagy karanténállomásra történő megérkezését követő három munkanapon belül értesíti az állat-egészségügyi határállomásért felelős hatósági állatorvost, aki értesítette őt a szállítmány elindulásáról, hogy a szállítmány megérkezett rendeltetési helyére.
(2) Ha az állat-egészségügyi határállomásért felelős illetékes hatóság megerősítést kap arra vonatkozóan, hogy az engedélyezett karanténlétesítmény vagy karanténállomás számára bejelentett maradak nem érkeztek meg rendeltetési helyükre három munkanappal a szállítmánynak a karanténlétesítménybe vagy karanténállomásra való becsült megérkezését követően, az illetékes hatóság meghozza a szükséges intézkedéseket a szállítmányért felelős személlyel szemben.
11. cikk
A karanténra vonatkozó rendelkezések
(1) A madarakat legalább 30 napon át elkülönítve kell tartani egy engedélyezett karanténlétesítményben vagy karanténállomáson (a továbbiakban: karantén).
(2) A hatósági állatorvosnak legalább az egyes szállítmányok karanténjának kezdetén és végén ellenőriznie kell a karantén körülményeit, beleértve a halálozási arány vizsgálatát, és az engedélyezett karanténlétesítményben vagy az engedélyezett karanténállomás minden egységében a madarak klinikai vizsgálatát.
Ha azonban a járványügyi helyzet úgy kívánja, a hatósági állatorvos gyakrabban végez ellenőrzéseket.
12. cikk
A karantén ideje alatt a szállítmánnyal kapcsolatosan végrehajtandó ellenőrzés, mintavétel és vizsgálat
(1) A madárinfluenzára és Newcastle-betegségre vonatkozó, az V. mellékletben meghatározott ellenőrzést, mintavételt és vizsgálatot azután kell elvégezni, hogy a madarak megérkeznek a karanténba.
(2) Ha jelzőmadarak alkalmazására kerül sor, legalább 10 jelzőmadarat kell használni az engedélyezett karanténlétesítményben vagy az engedélyezett karanténállomás minden egységében.
(3) Az ellenőrzéshez, mintavételhez és vizsgálathoz használt jelzőmadaraknak a következő feltételeknek kell megfelelniük:
a)
legalább háromhetesek, és kizárólag egyszer erre a célra használják őket;
b)
azonosítás céljából a lábra helyezett szalaggal vagy más nem eltávolítható azonosítóval vannak ellátva;
c)
nincsenek beoltva és a madárinfluenza, valamint a Newcastle-betegség tekintetében szeronegatívnak bizonyultak a karantén megkezdése előtti 14 napos időszakon belül;
d)
a madarak érkezése előtt az engedélyezett karanténlétesítményben vagy az engedélyezett karanténállomás egységében az említett madarakkal közös légtérben, azokhoz a lehető legközelebb helyezték el őket, biztosítva, hogy a jelzőmadarak szoros kapcsolatban legyenek a karanténba helyezett madarak ürülékével.
13. cikk
Intézkedések az engedélyezett karanténlétesítményben vagy karanténállomáson járvány gyanúja esetén
(1) Ha az engedélyezett karanténlétesítményben a karantén ideje alatt felmerül a gyanú, hogy egy vagy több madár és/vagy jelzőmadár madárinfluenzával vagy Newcastle-betegséggel fertőzött, intézkedéseket kell hozni:
a)
az illetékes hatóság az engedélyezett karanténlétesítményt hatósági felügyelet alá veszi;
b)
az V. melléklet 2. pontjában meghatározott virológiai vizsgálat céljából az érintett madaraktól és jelzőmadaraktól mintát vesznek, amelyet megfelelően megvizsgálnak;
c)
a gyanú kizárásáig egyetlen madár sem érkezhet az engedélyezett karanténlétesítménybe, illetve hagyhatja el azt.
(2) Amennyiben az (1) bekezdésben említettek szerint az érintett engedélyezett karanténlétesítményben a madárinfluenzával vagy Newcastle-betegséggel való fertőzöttség gyanúja beigazolódik, a következő intézkedéseket kell hozni:
a)
az engedélyezett karanténlétesítményben valamennyi madarat és jelzőmadarat levágják és megsemmisítik;
b)
az engedélyezett karanténlétesítményt kitakarítják és fertőtlenítik;
c)
a végleges takarítást és fertőtlenítést követő 21 napon belül nem érkeznek madarak az engedélyezett karanténlétesítménybe.
(3) Ha az engedélyezett karanténállomáson a karantén ideje alatt felmerül a gyanú, hogy a karanténállomás valamely egységében egy vagy több madár és/vagy jelzőmadár madárinfluenzával vagy Newcastle-betegséggel fertőzött, intézkedéseket kell hozni:
a)
az illetékes hatóság az engedélyezett karanténállomást hatósági felügyelet alá veszi;
b)
az V. melléklet 2. pontjában meghatározott virológiai vizsgálat céljából az érintett madaraktól és jelzőmadaraktól mintát vesznek, amelyet megfelelően megvizsgálnak;
c)
a gyanú kizárásáig egyetlen madár sem érkezhet az engedélyezett karanténállomásra, illetve hagyhatja el azt.
(4) Amennyiben a (3) bekezdésben említettek szerint az érintett engedélyezett karanténállomáson a madárinfluenzával vagy Newcastle-betegséggel való fertőzöttség gyanúja beigazolódik, a következő intézkedéseket kell hozni:
a)
az engedélyezett karanténállomás érintett egységében valamennyi madarat és jelzőmadarat levágják és megsemmisítik;
b)
az érintett egységet kitakarítják és fertőtlenítik;
c)
az alábbi mintákat veszik le:
i.
jelzőmadarak alkalmazása esetén az érintett egység végleges kitakarítását és fertőtlenítését követően legalább 21 nappal vehető minta a többi karanténegység jelzőmadaraitól az V. mellékletben meghatározott szerológiai vizsgálat céljából; vagy
ii.
ha jelzőmadarak alkalmazására nem került sor, a végleges kitakarítást és fertőtlenítést követő 7-15 napon belül vehető minta a többi karanténegység madaraitól az V. melléklet 2. pontjában meghatározott virológiai vizsgálat céljából;
d)
az engedélyezett karanténállomást egyetlen madár sem hagyhatja el mindaddig, amíg a c) pontban meghatározott mintavétel negatív eredményei megerősítést nem nyertek.
(5) A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot az e cikk alapján hozott intézkedésekről.
14. cikk
Az alacsony patogenitású madárinfluenza vagy Newcastle-betegség pozitív eredményéhez kapcsolódó eltérések az engedélyezett karanténlétesítményben vagy karanténállomáson
(1) Ha a karantén ideje alatt egy vagy több madár és/vagy jelzőmadár esetében kimutatják, hogy alacsony patogenitású madárinfluenzával vagy Newcastle-betegséggel fertőzött, az illetékes hatóság kockázatértékelés alapján eltérést tehet lehetővé a 13. cikk (2) bekezdésének a) pontjában és (4) bekezdésének a) pontjában meghatározott intézkedésektől, amennyiben az eltérés nem veszélyezteti a járvánnyal szembeni védekezést (a továbbiakban: eltérés).
A tagállamok minden ilyen eltérésről haladéktalanul értesítik a Bizottságot.
(2) Ha a hatósági állatorvos megvizsgálja az eltérést kapott engedélyezett karanténlétesítményt vagy karanténállomást, és bebizonyosodik, hogy egy vagy több madár és/vagy jelzőmadár alacsony patogenitású madárinfluenzával vagy Newcastle-betegséggel fertőzött, a (3)-(7) bekezdésben meghatározott intézkedések szerint kell eljárni.
A tagállamok minden ilyen intézkedésről haladéktalanul értesítik a Bizottságot.
(3) Ha az alacsony patogenitású madárinfluenza jelenléte megerősítést nyer, a diagnosztikai kézikönyvben szereplő szabványos minta helyett a következő mintákat kell levenni laboratóriumi vizsgálat céljából az engedélyezett karanténlétesítményben vagy az engedélyezett karanténállomás minden egységében, 21 nappal az alacsony patogenitású madárinfluenza utolsó pozitív eredménye után és 21 naponként:
a)
valamennyi elhullott jelzőmadárból vagy más, a mintavétel idején jelen lévő madárból származó minták;
b)
légcső-/garat- és kloákaváladék-minták legalább 60 madárból vagy amennyiben kevesebb mint 60 madár van az engedélyezett karanténlétesítményben vagy az engedélyezett karanténállomás érintett egységében minden madárból; vagy pedig ha a madár kistermetű, egzotikus és olyan, amelyhez nem szoktak kézzel hozzányúlni, illetve amelynek kézben tartása veszélyes lehet az emberre, friss bélsármintát kell gyűjteni; az ilyen minták vétele és laboratóriumi vizsgálata mindaddig folytatódik, amíg két olyan egymást követő, negatív laboratóriumi eredményt nem kapnak, amely között legalább 21 nap telt el.
A kockázatértékelés eredményei alapján azonban az illetékes hatóság eltérést engedélyezhet az e bekezdésben meghatározott mintamérettől.
(4) Newcastle-betegség pozitív eredménye esetén az illetékes hatóság csak akkor engedélyezhet eltérést, ha a betegség utolsó előfordulásából adódó elhullást vagy klinikai felépülést követő 30 napon belül az V. melléklet 1. és 2. pontjával összhangban, a meghatározott időtartamra való hivatkozás figyelmen kívül hagyásával, negatív eredményű mintavételt végeztek.
(5) A madarak karanténban maradnak legalább mindaddig, amíg a (3) bekezdésben előírt laboratóriumi vizsgálati időszak véget nem ér.
(6) Az engedélyezett karanténlétesítményt vagy az engedélyezett karanténállomás érintett egységét kiürítése után ki kell takarítani, és fertőtleníteni kell. Bármely anyagot vagy hulladékot, amely szennyeződhetett, valamint a (3) bekezdésben előírt laboratóriumi vizsgálati időszak során felhalmozódott hulladékot úgy kell eltávolítani, hogy biztosítva legyen a patogén terjedésének megakadályozása, és úgy kell megsemmisíteni, hogy garantálva legyen az alacsony patogenitású madárinfluenza vagy Newcastle-betegség jelenlévő vírusának megsemmisítése.
(7) Az engedélyezett karanténlétesítményben vagy karanténállomáson az újratelepítés nem történhet meg a (6) bekezdésben meghatározott végső takarítás és fertőtlenítés befejezését követő 21 napos időszakban.
15. cikk
Intézkedések Chlamydiosis gyanúja esetén
Ha az engedélyezett karanténlétesítményben vagy karanténállomáson a karantén időtartama során felmerül a gyanú vagy megállapítást nyer, hogy a papagájalakúak Chlamydophila psittacival fertőzöttek, a szállítmány összes madarát egy, az illetékes hatóság által engedélyezett módszerrel kell kezelni, a karantén időtartamát pedig az utolsó feljegyzett esetet követő legalább két hónappal meg kell hosszabbítani.
16. cikk
A karantén feloldása
Engedélyezett karanténlétesítményben vagy karanténállomáson a madarak csak a hatósági állatorvos írásos engedélyével hagyhatják el a karantént.
17. cikk
Értesítések és jelentési követelmények
(1) A tagállamok 24 órán belül értesítik a Bizottságot az engedélyezett karanténlétesítményben vagy karanténállomáson felfedezett madárinfluenza vagy Newcastle-betegségről.
(2) A tagállamok évente tájékoztatják a Bizottságot az alábbiakról:
a)
az engedélyezett karanténlétesítményeken vagy karanténállomásokon keresztül importált madarak száma fajonként és származási hely szerinti engedélyezett telepenként;
b)
az állat-egészségügyi eljárás keretében az importált madarak halálozási arányára vonatkozó információ a származási országban a karanténidőszak végéig;
c)
a madárinfluenza, Newcastle-betegség és Chlamydophila psittaci előfordulásának száma az engedélyezett karanténlétesítményekben vagy karanténállomásokon.
18. cikk
A karanténnal kapcsolatos költségek
Az e rendelet alkalmazásával kapcsolatban felmerülő, a karanténnal összefüggő minden költséget az importőr visel.
19. cikk
Hatályon kívül helyezés
A 318/2007/EK rendelet hatályát veszti.
A hatályon kívül helyezett rendeletre történő hivatkozásokat ezen rendeletre való hivatkozásnak kell tekinteni, és a VII. mellékletben szereplő megfelelési táblázattal összhangban kell értelmezni.
20. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2013. január 7-én.