NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 312/2014
ze dne 26. března 2014,
kterým se stanoví kodex sítě pro vyrovnávání plynu v přepravních sítích
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 715/2009 ze dne 13. července 2009 o podmínkách přístupu k plynárenským přepravním soustavám a o zrušení nařízení (ES) č. 1775/2005 (1), a zejména na čl. 6 odst. 11 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Má-li být zvýšena konkurenceschopnost a zaručeno, že si všichni spotřebitelé mohou pořídit energii za ty nejpříznivější ceny, je naléhavě nutné dokončit plně funkční a navzájem propojený vnitřní trh s energií, který přispívá k zaručení dodávky dostupné a udržitelné energie pro hospodářství Unie.
(2)
Aby bylo možné trh hlouběji integrovat, je důležité, aby pravidla vyrovnávání v plynárenských přepravních soustavách usnadňovala obchod s plynem mezi vyrovnávacími zónami, a tím přispívala k rozvoji tržní likvidity. Toto nařízení proto stanoví harmonizovaná pravidla vyrovnávání platná v celé Unii, jejichž cílem je poskytnout uživatelům sítě jistotu, že mohou ekonomicky efektivně a nediskriminačně řídit své bilance v různých vyrovnávacích zónách v celé Unii.
(3)
Toto nařízení podporuje rozvoj konkurenčního krátkodobého velkoobchodního trhu s plynem v Evropské unii, který umožní poskytování plynové flexibility, ať je její zdroj jakýkoli, a nabídne ji k nákupu a prodeji prostřednictvím tržních mechanismů, aby uživatelé sítě mohli účinně vyrovnávat svá vyrovnávací portfolia nebo aby provozovatelé přepravní soustavy využili plynovou flexibilitu při vyrovnávání přepravní soustavy.
(4)
Nařízení (ES) č. 715/2009 stanoví nediskriminační pravidla pro podmínky přístupu k plynárenským přepravním soustavám, aby bylo zajištěno řádné fungování vnitřního trhu se zemním plynem. Tržní pravidla vyrovnávání poskytují uživatelům sítě finanční pobídky v podobě vyrovnávacích poplatků, které odrážejí náklady, aby uživatelé sítě vyrovnávali svá vyrovnávací portfolia.
(5)
Uživatelé sítě mají nést odpovědnost za vyrovnávání svých dodávek a odběrů, a to na základě pravidel vyrovnávání, která jsou koncipována tak, aby podporovala krátkodobý velkoobchodní trh s plynem, přičemž by byly zřízeny obchodní platformy, aby uživatelé sítě a provozovatel přepravní soustavy mohli s plynem obchodovat snadněji. Provozovatelé přepravní soustavy provádějí případně nezbytné zbytkové vyrovnávání přepravních sítí. Přitom by provozovatelé přepravní soustavy měli respektovat pořadí priorit. Pořadí priorit je sestaveno tak, aby provozovatelé přepravní soustavy pořizovali plyn s ohledem jak na ekonomické, tak provozní aspekty a využívali přitom produkty, které lze dodat z co nejširší škály zdrojů, včetně produktů pocházejících ze zařízení LNG a skladovacích zařízení. Provozovatelé přepravní soustavy by se měli snažit své potřeby týkající se vyrovnávání plynu co nejvíce pokrývat prostřednictvím nákupu a prodeje krátkodobých standardizovaných produktů na velkoobchodním trhu.
(6)
Aby uživatelé sítě mohli vyrovnávat svá vyrovnávací portfolia, stanoví toto nařízení i minimální požadavky na poskytování informací pro účely tržního režimu vyrovnávání. Toky informací stanovené tímto nařízením mají tudíž podpořit režim denního vyrovnávání a zajistit soubor informací, o které se uživatel sítě bude moci opřít, aby mohl nákladově efektivním způsobem řídit rizika a příležitosti.
(7)
Kromě ochrany informací, které mají z obchodního hlediska citlivou povahu, by provozovatelé přepravní soustavy měli v souladu s tímto nařízením zachovávat důvěrnost informací a údajů, které jim byly předloženy pro účely provádění tohoto nařízení, a neměli by třetím stranám poskytovat žádné z těchto informací či údajů ani jejich část, nemají-li na to právní nárok, a pokud je poskytnou, měli by tak učinit pouze v rozsahu tohoto právního nároku.
(8)
Toto nařízení bylo přijato na základě nařízení (ES) č. 715/2009, které doplňuje a tvoří jeho nedílnou součást. Odkazy na nařízení (ES) č. 715/2009 v jiných právních aktech jsou chápány také jako odkazy na toto nařízení. Toto nařízení se vztahuje na kapacity nepodléhající výjimce ve větších nových infrastrukturách, na které se vztahuje výjimka z článku 32 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/73/ES (2) nebo z původního článku 18 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/55/ES (3), a to v rozsahu, v němž uplatnění tohoto nařízení toto osvobození neohrožuje. Toto nařízení se použije s ohledem na specifickou povahu propojovacího vedení.
(9)
Toto nařízení bylo stanoveno postupem podle článku 6 nařízení (ES) č. 715/2009. Hlouběji harmonizuje pravidla vyrovnávání vymezená v článku 21 nařízení (ES) č. 715/2009 s cílem usnadnit obchodování s plynem.
(10)
Toto nařízení obsahuje ustanovení, která se vztahují na provozovatele distribuční soustavy a mají harmonizovat jejich úlohy, avšak pouze v souvislosti s prováděním uvedených ustanovení a v rozsahu nezbytném k jejich provedení.
(11)
Vnitrostátní regulační orgány a provozovatelé přepravní soustavy by měli zohledňovat osvědčené postupy a snahy o harmonizaci procesů v souvislosti s prováděním tohoto nařízení. V souladu s článkem 7 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 713/2009 (4), by agentura a vnitrostátní regulační orgány měly zaručit, že jsou pravidla vyrovnávání co nejúčinněji prováděna v celé Unii.
(12)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle článku 51 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/73/ES,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví kodex sítě, který vymezuje pravidla vyrovnávání plynu, včetně pravidel pro postupy nominace souvisejících se sítí, vyrovnávací poplatky, postupy vypořádání, které jsou spojeny s denním vyrovnávacím poplatkem, a pravidel provozního vyrovnávání mezi sítěmi provozovatelů přepravní soustavy.
Článek 2
Oblast působnosti
1. Toto nařízení se vztahuje na vyrovnávací zóny v rámci Unie.
2. Toto nařízení se nevztahuje na vyrovnávací zóny v členských státech, které mají výjimku na základě článku 49 směrnice 2009/73/ES.
3. Toto nařízení se nevztahuje na případy nezbytného sesouhlasení přídělů a skutečné spotřeby následně odvozené z odečtů obdržených z měřicího přístroje konečného zákazníka.
4. Toto nařízení se nevztahuje na stavy nouze, kdy provozovatel přepravní soustavy provádí zvláštní opatření definovaná v použitelných vnitrostátních předpisech a na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 994/2010 ze dne 20. října 2010 o opatřeních na zajištění bezpečnosti dodávek zemního plynu (5), podle toho, co je vhodné.
5. Příslušná práva a povinnosti, jež se podle tohoto nařízení vztahují na uživatele sítě, se použijí pouze na ty uživatele sítě, kteří uzavřeli právně závaznou dohodu, ať smlouvu o přepravě, či jinou smlouvu, jež jim umožňuje předkládat obchodní oznámení v souladu s článkem 5.
Článek 3
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí definice stanovené v článku 2 nařízení (ES) č. 715/2009, v článku 3 nařízení Komise (EU) č. 984/2013 ze dne 14. října 2013, kterým se zavádí kodex sítě pro mechanismy přidělování kapacity v plynárenských přepravních soustavách a kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 715/2009 (6), jakož i v článku 2 směrnice 2009/73/ES. Kromě toho se použijí tyto definice:
1)
„vyrovnávací zónou“ se rozumí vstupně-výstupní systém, pro nějž platí specifický vyrovnávací režim a který může zahrnovat distribuční soustavy nebo jejich část;
2)
„vyrovnávací akcí“ se rozumí akce provozovatele přepravní soustavy, která má změnit toky plynu a odklonit je do přepravní sítě nebo z ní, kromě případů, kdy se takové akce týkají plynu, který není zaúčtován jako odebraný ze systému, a plynu, který provozovatel přepravní soustavy používá k provozu soustavy;
3)
„poplatkem za neutralitu vyrovnávání“ se rozumí poplatek odpovídající rozdílu mezi částkami, které byly nebo mají být přijaty provozovatelem přepravní soustavy, a částkami, které provozovatel přepravní soustavy uhradil nebo má uhradit v důsledku svých vyrovnávacích činností, jež mají být zaplaceny příslušným uživatelům sítě nebo od nich mají být získány zpět;
4)
„obchodní platformou“ se rozumí elektronická platforma zřízená a spravovaná provozovatelem obchodní platformy, jejímž prostřednictvím mohou obchodující účastníci v souladu s podmínkami použitelnými v rámci obchodní platformy předkládat a přijímat cenové nabídky ohledně plynu nutného k vyrovnání krátkodobých výkyvů v poptávce po plynu či jeho nabídce a rovněž mají právo tyto nabídky přezkoumat a odstoupit od nich a v jejímž rámci provozovatel přepravní soustavy obchoduje za účelem provedení vyrovnávacích akcí;
5)
„obchodujícím účastníkem“ se rozumí uživatel sítě nebo provozovatel přepravní soustavy, který má uzavřenou smlouvu s provozovatelem obchodní platformy a splňuje podmínky nezbytné pro obchodování na obchodní platformě;
6)
„vyrovnávací platformou“ se rozumí obchodní platforma, v jejímž rámci je provozovatel přepravní soustavy obchodujícím účastníkem všech obchodních transakcí;
7)
„vyrovnávací službou“ se rozumí služba poskytovaná provozovateli přepravní soustavy na základě smlouvy na plynovou kapacitu nutnou k vyrovnání krátkodobých výkyvů v poptávce po plynu či jeho nabídce, která není krátkodobým standardizovaným produktem;
8)
„potvrzeným množstvím“ se rozumí množství plynu, které provozovatel přepravní soustavy potvrdil a jehož tok v plynárenském dni D má být naplánován či přeplánován;
9)
„denním vyrovnávacím poplatkem“ se rozumí částka, kterou uživatel sítě uhradí či obdrží za denní vyrovnávací množství;
10)
„měřeným denně“ se rozumí, že množství plynu je změřeno a shromážděno jednou za plynárenský den;
11)
„měřeným v průběhu dne“ se rozumí, že množství plynu je změřeno a shromážděno alespoň dvakrát za plynárenský den;
12)
„neměřeným denně“ se rozumí, že množství plynu je změřeno a shromážděno méně často než jednou za plynárenský den;
13)
„vyrovnávacím portfoliem“ se rozumí seskupení dodávek a odběrů daného uživatele sítě;
14)
„oznámeným množstvím“ se rozumí množství plynu přepraveného mezi provozovatelem přepravní soustavy a uživatelem sítě nebo případně uživateli sítě nebo vyrovnávacími portfolii;
15)
„přídělem“ se rozumní množství plynu, které provozovatel přepravní soustavy přidělil uživateli sítě jako dodávku nebo odběr, vyjádřené v kWh pro účely stanovení denního vyrovnávacího množství;
16)
„cyklem renominace“ se rozumí proces prováděný provozovatelem přepravní soustavy s cílem poskytnout uživateli sítě po obdržení renominace zprávu o potvrzených množstvích;
17)
„vnitrodenním poplatkem“ se rozumí poplatek vybraný provozovatelem přepravní soustavy od uživatele sítě nebo platba zaslaná tímto provozovatelem uživateli sítě na základě vnitrodenních závazků;
18)
„vnitrodenním závazkem“ se rozumí soubor pravidel pro dodávky a odběry prováděné uživateli sítě během plynárenského dne, která uživatelům sítě uložil provozovatel přepravní soustavy.
19)
„základním scénářem“ se rozumí model poskytování informací, v němž informace o odběrech neměřených denně sestávají z předpovědí o den dříve a denních předpovědí;
20)
„variantou 1“ se rozumí model poskytování informací, v němž jsou informace o odběrech neměřených denně a odběrech měřených denně založeny na rozdělení měřených toků během plynárenského dne;
21)
„variantou 2“ se rozumí model poskytování informací, v němž jsou informace o odběrech neměřených denně poskytovány v rámci předpovědi den předem.
KAPITOLA II
SYSTÉM VYROVNÁVÁNÍ
Článek 4
Obecné zásady
1. Uživatelé sítě odpovídají za vyrovnávání svých vyrovnávacích portfolií s cílem minimalizovat potřebu toho, aby provozovatelé přepravní soustavy prováděli vyrovnávací akce stanovené tímto nařízením.
2. Pravidla vyrovnávání stanovená v souladu s tímto nařízením musí odrážet skutečné potřeby soustavy s přihlédnutím ke zdrojům, které mají provozovatelé přepravní soustavy k dispozici, a poskytovat uživatelům sítě pobídky k účinnému vyrovnávání jejich vyrovnávacích portfolií.
3. Uživatelé sítě mají možnost uzavřít právně závaznou dohodu s provozovatelem přepravní soustavy, která jim umožní předkládat obchodní oznámení bez ohledu na to, zda mají přepravní kapacitu zajištěnou na základě smlouvy, či nikoli.
4. Ve vyrovnávací zóně, kde působí několik provozovatelů přepravní soustavy, se toto nařízení vztahuje na všechny provozovatele přepravní soustavy v dané vyrovnávací zóně. V případě, že odpovědnost za vyrovnávání jejich přepravních soustav byla přenesena na určitý subjekt, se toto nařízení vztahuje na tento subjekt v rozsahu definovaném v použitelných vnitrostátních předpisech.
Článek 5
Obchodní oznámení a příděly
1. Převod plynu mezi dvěma vyrovnávacími portfolii v rámci jedné vyrovnávací zóny se provede prostřednictvím obchodních oznámení o odevzdání a získání, která se předloží provozovateli přepravní soustavy pro daný plynárenský den.
2. Lhůty pro předkládání, stažení a změny obchodních oznámení definuje provozovatel přepravní soustavy v přepravní smlouvě nebo jiné právně závazné dohodě s uživateli sítě, přičemž zohlední případnou dobu nutnou ke zpracování obchodních oznámení. Provozovatel přepravní soustavy umožní uživatelům sítě, aby předkládali obchodní oznámení těsně před okamžikem, kdy má obchodní oznámení nabýt účinku.
3. Provozovatel přepravní soustavy dobu zpracování obchodních oznámení co nejvíce zkrátí. Kromě případů, kdy okamžik, v němž oznámení nabude účinku, umožňuje prodloužit dobu zpracování na dvě hodiny, doba zpracování nepřesáhne třicet minut.
4. Obchodní oznámení obsahuje alespoň tyto informace:
a)
plynárenský den, pro nějž je plyn převáděn;
b)
identifikaci dotčených vyrovnávacích portfolií;
c)
zda jde o obchodní oznámení o odevzdání nebo získání;
d)
oznámené množství vyjádřené v kWh/d pro denní oznámené množství nebo v kWh/h pro hodinové oznámené množství podle toho, jak to vyžaduje provozovatel přepravní soustavy.
5. Pokud provozovatel přepravní soustavy obdrží odpovídající soubor obchodních oznámení o odevzdání a získání a oznámená množství jsou stejná, přidělí oznámené množství dotčeným vyrovnávacím portfoliím:
a)
jako odběr vyrovnávacímu portfoliu uživatele sítě, který podává obchodní oznámení o odevzdání, a
b)
jako dodávku vyrovnávacímu portfoliu uživatele sítě, který podává obchodní oznámení o získání.
6. Pokud oznámená množství uvedená v odstavci 5 nejsou stejná, provozovatel přepravní soustavy buď přidělí nižší oznámené množství uvedené v příslušném obchodním oznámení, nebo obě obchodní oznámení zamítne. Pravidlo, které se použije, definuje provozovatel přepravní soustavy v přepravní smlouvě nebo jiné právně závazné dohodě.
7. Poskytovateli služby se nebrání v tom, aby pro účely odstavce 5 jednal jménem uživatele sítě, a to pod podmínkou předchozího souhlasu provozovatele přepravní soustavy.
8. Uživatel sítě může učinit obchodní oznámení v plynárenský den bez ohledu na to, zda tento uživatel sítě pro daný plynárenský den učinil nominaci.
9. Odstavce 1 až 8 se obdobně vztahují na provozovatele přepravní soustavy, kteří obchodují v souladu s čl. 6 odst. 3 písm. a).
KAPITOLA III
PROVOZNÍ VYROVNÁVÁNÍ
Článek 6
Obecná ustanovení
1. Provozovatel přepravní soustavy provádí vyrovnávací akce, aby:
a)
udržoval přepravní soustavu v provozních mezích;
b)
dosáhl jiné konečné denní pozice skladování v potrubí v rámci přepravní sítě, než jaká byla předpokládána na základě očekávaných dodávek a odběrů pro tento plynárenský den, a to v souladu s úsporným a účinným provozem přepravní sítě.
2. Při provádění vyrovnávacích akcí provozovatel přepravní soustavy vezme ve vztahu k vyrovnávací zóně v úvahu alespoň následující:
a)
vlastní odhady provozovatele přepravní soustavy týkající se poptávky po plynu během plynárenského dne, pro který se uvažuje o vyrovnávací akci (vyrovnávacích akcích);
b)
informace o nominaci a přidělení a měřených tocích plynu;
c)
tlak plynu v celé přepravní síti (celých přepravních sítích).
3. Provozovatel přepravní soustavy provádí vyrovnávací akce:
a)
nákupem nebo prodejem krátkodobých standardizovaných produktů v rámci obchodní platformy a/nebo
b)
využitím vyrovnávacích služeb.
4. Při provádění vyrovnávacích akcí provozovatel přepravní soustavy zohlední tyto zásady:
a)
vyrovnávací akce se provádějí nediskriminačně;
b)
vyrovnávací akce zohledňují závazek provozovatelů přepravní soustavy, podle nějž budou provozovat úspornou a účinnou přepravní síť.
Článek 7
Krátkodobé standardizované produkty
1. S krátkodobými standardizovanými produkty se obchoduje sedm dní v týdnu tak, aby byly doručeny během dne nebo den předem v souladu s použitelnými pravidly obchodní platformy, která definují provozovatel obchodní platformy a provozovatel přepravní soustavy.
2. Počáteční obchodující účastník je obchodující účastník, který předloží nabídku k obchodování v rámci obchodní platformy, a přijímající obchodující účastník je obchodující účastník, který ji přijme.
3. Je-li předmětem obchodu základní produkt:
a)
jeden obchodující účastník učiní obchodní oznámení o získání a druhý účastník učiní obchodní oznámení o odevzdání;
b)
obě obchodní oznámení uvádějí množství plynu, které je převáděno od obchodujícího účastníka, který učiní obchodní oznámení o odevzdání, k obchodujícímu účastníkovi, který učiní obchodní oznámení o získání;
c)
pokud je použito hodinové oznámené množství, uplatní se toto množství paušálně na všechny zbývající hodiny daného plynárenského dne od uvedeného počátečního okamžiku a pro všechny hodiny před tímto počátečním okamžikem se bude rovnat nule.
4. Je-li předmětem obchodu místně omezený produkt:
a)
provozovatel přepravní soustavy určí příslušné místo vstupu a výstupu nebo skupiny těchto míst, které lze použít;
b)
musí být splněny všechny podmínky stanovené v odstavci 3;
c)
počáteční obchodující účastník upraví množství plynu, které má být v daném místě vstupu dodáno do přepravní sítě nebo z ní má být v daném místě výstupu odebráno, o množství rovnající se oznámenému množství a poskytne provozovateli přepravní soustavy důkaz o tom, že množství bylo patřičně upraveno.
5. Je-li předmětem obchodu časově omezený produkt:
a)
musí být splněny podmínky stanovené v odst. 3 písm. a) a b);
b)
na hodiny v plynárenském dni od uvedeného počátečního okamžiku do uvedeného koncového okamžiku se uplatní hodinové oznámené množství a pro všechny hodiny před počátečním okamžikem a po koncovém okamžiku se množství bude rovnat nule.
6. Je-li předmětem obchodu časově i místně omezený produkt, musí být splněny podmínky stanovené v odst. 4 písm. a) a c) a v odstavci 5.
7. Při vymezování krátkodobých standardizovaných produktů provozovatelé přepravní soustavy ze sousedních vyrovnávacích zón spolupracují, aby určili příslušné produkty. O výsledku takové spolupráce informuje každý provozovatel přepravní soustavy bez zbytečného prodlení příslušné provozovatele obchodní platformy.
Článek 8
Vyrovnávací služby
1. Provozovatel přepravní soustavy je oprávněn pořídit si vyrovnávací služby pro situace, kdy krátkodobé standardizované produkty nezajistí nebo pravděpodobně nebudou schopny zajistit reakci nutnou k udržení přepravní sítě v provozních mezích, nebo pokud v obchodování s krátkodobými standardizovanými produkty chybí likvidita.
2. Pro účely provádění vyrovnávacích akcí prostřednictvím vyrovnávacích služeb provozovatel přepravní soustavy při pořizování těchto vyrovnávacích služeb zváží alespoň tyto body:
a)
jakým způsobem udrží vyrovnávací služby přepravní síť v provozních mezích;
b)
doba reakce vyrovnávacích služeb ve srovnání s dobami reakce dostupných krátkodobých standardizovaných produktů;
c)
odhadované náklady na pořízení a využití vyrovnávacích služeb ve srovnání s odhadovanými náklady na využití dostupných krátkodobých standardizovaných produktů;
d)
oblast, do které je třeba plyn dodat;
e)
požadavky provozovatele přepravní soustavy na kvalitu plynu;
f)
v jakém rozsahu může pořízení a využití vyrovnávacích služeb ovlivnit likviditu krátkodobého velkoobchodního trhu s plynem.
3. Vyrovnávací služby se pořizují tržním způsobem prostřednictvím transparentního a nediskriminačního veřejného nabídkového řízení v souladu s použitelnými vnitrostátními pravidly, zejména se dodrží tyto body:
a)
než se provozovatel přepravní soustavy zaváže uzavřít smlouvu o vyrovnávací službě, zveřejní nerestriktivní výzvu k předkládání nabídek, v níž uvede účel, rozsah a související pokyny pro účastníky nabídkového řízení, aby jim umožnil zúčastnit se nabídkového řízení;
b)
výsledky se zveřejní, aniž je tím dotčena ochrana citlivých informací obchodní povahy, a jednotlivé výsledky se sdělí každému účastníku nabídkového řízení.
4. Za zvláštních okolností může vnitrostátní regulační orgán schválit jiný transparentní a nediskriminační postup než nabídkové řízení.
5. Pokud rozhodnutí vnitrostátního regulačního orgánu neumožňuje, aby vyrovnávací služba byla poskytována déle, nepřesáhne doba trvání vyrovnávací služby jeden rok a její počátek nastane do dvanácti měsíců od okamžiku, kdy smluvní strany přijmou daný závazek.
6. Provozovatel přepravní soustavy každoročně přezkoumá, jak jsou vyrovnávací služby využívány, aby posoudil, zda by dostupné krátkodobé standardizované produkty nesplnily provozní požadavky provozovatele přepravní soustavy lépe a zda by nebylo možné v následujícím roce využití vyrovnávacích služeb omezit.
7. Provozovatel přepravní soustavy každý rok zveřejňuje informace o pořízených vyrovnávacích službách a souvisejících vzniklých nákladech.
Článek 9
Pořadí priorit
1. Při rozhodování o tom, jakou vyrovnávací akci provede, dodržuje provozovatel přepravní soustavy zásady stanovené v čl. 6 odst. 4 a:
a)
upřednostňuje základní produkty před ostatními dostupnými krátkodobými standardizovanými produkty, kdykoli je to možné a vhodné;
b)
ostatní krátkodobé standardizované produkty využije za následujících okolností:
1)
místně omezené produkty, když je nutné změnit tok plynu v určitém místě vstupu nebo výstupu a/nebo začít od určitého období v rámci plynárenského dne, aby udržel přepravní síť v provozních mezích;
2)
časově omezené produkty, když je nutné změnit toky plynu v určitém období v rámci plynárenského dne, aby udržel přepravní síť v provozních mezích. Provozovatel přepravní soustavy využívá časově omezený produkt pouze tehdy, pokud je to úspornější a účinnější než nákup a prodej kombinace základních nebo místně omezených produktů;
3)
časově i místně omezené produkty, když je nutné změnit tok plynu v určitém místě vstupu nebo výstupu a v určitém období v rámci plynárenského dne, aby udržel přepravní síť v provozních mezích. Provozovatel přepravní soustavy využívá časově i místně omezený produkt pouze tehdy, pokud je to úspornější a účinnější než nákup a prodej kombinace místně omezených produktů;
c)
využívá vyrovnávací služby pouze tehdy, pokud krátkodobé standardizované produkty na základě posouzení dotčeného provozovatele přepravní soustavy nezajistí nebo pravděpodobně nebudou schopny zajistit reakci nutnou k tomu, aby se přepravní síť udržela v provozních mezích.
V rámci příslušných mezí daných pořadím priorit pod písmeny a) až c) zohlední provozovatel přepravní soustavy nákladovou efektivnost.
2. Kdykoli je to možné a vhodné, provozovatel přepravní soustavy při obchodování s krátkodobými standardizovanými produkty upřednostní využití vnitrodenních produktů před produkty, které jsou dostupné den předem.
3. Provozovatel přepravní soustavy může požádat vnitrostátní regulační orgán o schválení, aby mohl obchodovat v sousední vyrovnávací zóně a nechat plyn přepravovat z této vyrovnávací zóny nebo do ní, jako alternativu k obchodování se základními produkty a/nebo místně omezenými produkty ve vlastní vyrovnávací zóně (zónách). Při rozhodování o tom, zda udělí schválení, může vnitrostátní regulační orgán zvážit alternativní řešení, jak zlepšit fungování domácího trhu. Provozovatel přepravní soustavy a vnitrostátní regulační orgán každý rok znovu zváží použitelné podmínky. Využitím této vyrovnávací akce nesmí být v dotčeném místě propojení omezen přístup uživatelů sítě ke kapacitě ani možnost, aby ji využily.
4. Provozovatel přepravní soustavy každoročně zveřejňuje informace o ceně, četnosti a počtu vyrovnávacích akcí provedených v souladu se všemi požadavky stanovenými v odstavci 1 a vyrovnávacích akcí provedených v souladu s odstavcem 3.
Článek 10
Obchodní platforma
1. Za účelem pořízení krátkodobých standardizovaných produktů provozovatel přepravní soustavy obchoduje na obchodní platformě, která splňuje všechna následující kritéria:
a)
poskytuje po celý plynárenský den dostatečnou podporu jak uživatelům sítě při obchodování, tak provozovatelům přepravních soustav při vhodných vyrovnávacích akcích prostřednictvím obchodu s relevantními krátkodobými standardizovanými produkty;
b)
zajišťuje transparentní a nediskriminační přístup;
c)
poskytuje služby na základě rovného zacházení;
d)
zaručuje anonymní obchodování alespoň do okamžiku, kdy je uzavřena transakce;
e)
poskytuje podrobný přehled o stávajících nabídkách všem obchodujícím účastníkům;
f)
zaručuje, že všechny obchodní transakce jsou řádně oznámeny provozovateli přepravní soustavy.
2. Provozovatel přepravní soustavy se snaží zaručit, aby kritéria vymezená v odstavci 1 splňovala alespoň jedna obchodní platforma. Nebyl-li provozovatel přepravní soustavy schopen zajistit, aby tato kritéria splňovala alespoň jedna obchodní platforma, přijme nezbytná opatření, aby zřídil vyrovnávací platformu nebo společnou vyrovnávací platformu, jak stanoví článek 47.
3. Po uzavření každé obchodní transakce provozovatel obchodní platformy zpřístupní obchodujícím účastníkům dostatečné údaje k potvrzení obchodu.
4. Obchodující účastníci nesou odpovědnost za předkládání obchodních oznámení provozovateli přepravní soustavy, jak je to vymezeno v článku 5, pokud není odpovědnost v souladu s použitelnými pravidly obchodní platformy přidělena provozovateli obchodní platformy nebo třetí straně.
5. Provozovatel obchodní platformy:
a)
po každé obchodní transakci zveřejňuje bez zbytečného prodlení vývoj marginální prodejní nebo kupní ceny nebo
b)
poskytne informace provozovateli přepravní soustavy, pokud se provozovatel přepravní soustavy rozhodne, že zveřejní vývoj marginální prodejní nebo kupní ceny. Provozovatel přepravní soustavy tyto informace zveřejní bez zbytečného prodlení.
Pokud je v jedné vyrovnávací zóně více provozovatelů obchodních platforem, použije se písmeno b).
6. Provozovatel obchodní platformy povolí uživatelům sítě obchodovat na své obchodní platformě, pouze jsou-li oprávněni předkládat obchodní oznámení.
7. Provozovatel přepravní soustavy bez zbytečného prodlení informuje provozovatele obchodní platformy o tom, že uživatel sítě pozbyl právo činit obchodní oznámení v souladu s použitelným smluvním ujednáním, v důsledku čehož se pozastaví právo uživatele sítě obchodovat na dané obchodní platformě, aniž jsou tím dotčena jiná nápravná opatření, která by mohl mít provozovatel obchodní platformy v takovém případě podle použitelných pravidel obchodní platformy k dispozici.
Článek 11
Pobídky
1. S cílem podpořit likviditu krátkodobého velkoobchodního trhu s plynem může vnitrostátní regulační orgán poskytovat provozovateli přepravní soustavy pobídky, aby prováděl vyrovnávací akce účinně nebo maximalizoval provádění vyrovnávacích akcí obchodováním s krátkodobými standardizovanými produkty.
2. Provozovatel přepravní soustavy může vnitrostátnímu regulačnímu orgánu předložit ke schválení pobídkový mechanismus, který musí být v souladu s obecnými zásadami stanovenými v tomto nařízení.
3. Před předložením návrhu uvedeného v odstavci 2 může provozovatel přepravní soustavy z vlastní iniciativy nebo na žádost vnitrostátního regulačního orgánu konzultovat zúčastněné subjekty.
4. Pobídkový mechanismus:
a)
je založen na výsledcích provozovatele přepravního systému a využívá platby s vymezenou horní hranicí vyplácené provozovateli přepravní soustavy za lepší než stanovené výsledky a platby vyplácené provozovatelem za horší než stanovené výsledky, přičemž tyto výsledky se měří podle předem určených cílů, které mohou zahrnovat mimo jiné také cíle týkající se nákladů;
b)
zohledňuje prostředky, které má provozovatel přepravní soustavy k dispozici k ovlivnění výsledků;
c)
zaručuje, že jeho uplatnění přesně odráží rozdělení povinností mezi dotčenými stranami;
d)
je přizpůsoben stavu vývoje relevantního trhu s plynem, v němž má být proveden;
e)
je vnitrostátním regulačním orgánem v úzké spolupráci s provozovatelem přepravní soustavy pravidelně podrobován přezkumu, aby bylo možné vyhodnotit, kde a do jaké míry je v tomto mechanismu nutné provést změny.
KAPITOLA IV
NOMINACE
Článek 12
Obecná ustanovení
1. Množství plynu, které má být uvedeno v nominaci či renominaci, se vyjádří buď v kWh/d u denních nominací či denních renominací, nebo v kWh/h u hodinových nominací či hodinových renominací.
2. Provozovatel přepravní soustavy může od uživatelů sítě vyžadovat, aby kromě požadavků stanovených tímto nařízením poskytly další informace o nominacích a renominacích, mimo jiné včetně přesné, aktualizované a dostatečně podrobné předpovědi očekávaných dodávek a odběrů, a to podle specifických potřeb provozovatele přepravní soustavy.
3. Články 13 až 16 o nominaci a renominaci pro produkty nekoordinované kapacity se vztahují obdobně na jednotlivé nominace a renominace pro produkty koordinované kapacity. Provozovatelé přepravní soustavy spolupracují, aby v místech propojení provedli pravidla nominace a renominace pro produkty koordinované kapacity.
4. Ustanoveními čl. 15 odst. 3 a čl. 17 odst. 1 nejsou dotčena pravidla pro počáteční a koncový okamžik minimálního přerušení uvedená v článku 22 nařízení (EU) č. 984/2013.
Článek 13
Informace o nominacích a renominacích v místech propojení
Nominace a renominace poskytované uživateli sítě provozovatelům přepravních soustav ve vztahu k místům propojení obsahují alespoň tyto informace:
1)
identifikaci místa propojení;
2)
směr toku plynu;
3)
identifikaci uživatele sítě nebo popřípadě jeho vyrovnávacího portfolia;
4)
identifikaci protistrany uživatele sítě nebo popřípadě jejího vyrovnávacího portfolia;
5)
počátek a konec doby toku plynu, pro kterou se nominace či renominace překládá;
6)
plynárenský den D;
7)
množství plynu, o jehož přepravu se žádá.
Článek 14
Postup nominace v místech propojení
1. Uživatel sítě je oprávněn předložit provozovateli přepravní soustavy nominaci pro plynárenský den D nejpozději ve lhůtě pro nominaci v plynárenský den D-1. Lhůta pro nominaci je 13:00 koordinovaného světového času (UTC) (zimní čas) nebo 12:00 (letní čas) UTC v plynárenský den D-1.
2. Provozovatel přepravní soustavy zohlední poslední nominaci, kterou obdrží od uživatele sítě před uplynutím lhůty pro nominaci.
3. Provozovatel přepravní soustavy zašle příslušným uživatelům sítě zprávu o potvrzeném množství, a to nejpozději ve lhůtě pro potvrzení v plynárenský den D-1. Lhůta pro potvrzení je 15:00 UTC (zimní čas) nebo 14:00 UTC (letní čas) v plynárenský den D-1.
4. Provozovatelé přepravní soustavy na obou stranách místa propojení se mohou dohodnout, že nabídnou cyklus předběžné nominace, v němž:
a)
uživatelé sítě nejsou povinni předkládat oznámení;
b)
uživatelé sítě mohou předkládat provozovatelům přepravní soustavy nominace pro plynárenský den D nejpozději ve 12:00 UTC (zimní čas) nebo v 11:00 UTC (letní čas) v plynárenský den D-1;
c)
provozovatel přepravní soustavy zašle příslušným uživatelům sítě zprávu o zpracovaných množstvích, a to nejpozději do 12:30 UTC (zimní čas) nebo do 11:30 UTC (letní čas) v plynárenský den D-1.
5. Pokud uživatel sítě ve lhůtě pro nominace nezašle platnou nominaci, příslušní provozovatelé přepravní soustavy použijí pravidlo standardní nominace, na němž se dohodnou. Platné pravidlo standardní nominace v místě propojení se zpřístupní uživatelům sítě daných provozovatelů přepravní soustavy.
Článek 15
Postup renominace v místech propojení
1. Uživatel sítě je oprávněn předkládat renominace ve lhůtě pro renominaci, která začíná bezprostředně po lhůtě pro potvrzení a končí nejdříve tři hodiny před koncem plynárenského dne D. Provozovatel přepravní soustavy zahájí cyklus renominace na začátku každé hodiny v období pro renominaci.
2. Provozovatel přepravní soustavy zohlední v cyklu renominace poslední renominaci, kterou obdrží od uživatele sítě před začátkem cyklu renominace.
3. Provozovatel přepravní soustavy zašle příslušným uživatelům sítě do dvou hodin po začátku každého cyklu renominace zprávu o potvrzených množstvích. Začátek účinné změny toku plynu nastane dvě hodiny po spuštění cyklu renominace, pokud:
a)
uživatel sítě nepožádá o pozdější začátek nebo
b)
provozovatel přepravní soustavy nepovolí dřívější začátek.
4. Má se za to, že ke změně toku plynu dochází vždy na začátku každé hodiny.
Článek 16
Zvláštní ustanovení v místech propojení
1. Pokud v místě propojení existují současně denní a hodinové nominace a renominace, mohou provozovatelé přepravní soustavy nebo vnitrostátní regulační orgány (podle toho, co je vhodné) konzultovat zúčastněné strany, aby bylo možné určit, zda by měly být harmonizované nominace a renominace předkládány na obou stranách tohoto místa propojení. Při této konzultaci se vezmou v úvahu alespoň tyto body:
a)
finanční dopad na provozovatele přepravní soustavy a uživatele sítě;
b)
dopad na přeshraniční obchod;
c)
dopad na režim denního vyrovnávání v místě (místech) propojení.
2. Po této konzultaci schválí případné navržené změny vnitrostátní regulační orgány. Jakmile budou navržené změny schváleny, provozovatelé přepravní soustavy odpovídajícím způsobem pozmění stávající dohody o propojení a přepravní smlouvy či jiné právně závazné dohody a tyto změny zveřejní.
Článek 17
Zamítnutí nominace a renominace nebo změna požadovaného množství plynu v místech propojení
1. Provozovatel přepravní soustavy může zamítnout:
a)
nominaci nebo renominaci nejpozději dvě hodiny po lhůtě pro nominaci nebo začátku cyklu renominace v těchto případech:
i)
nominace/renominace nesplňuje požadavky ohledně obsahu,
ii)
je předložena jiným subjektem než uživatelem sítě,
iii)
přijetí denních nominací či renominací by vedlo k zápornému implicitnímu nominačnímu průtoku,
iv)
je překročena kapacita, která byla uživateli sítě přidělena;
b)
renominaci nejpozději dvě hodiny po začátku cyklu renominace v těchto dalších případech:
i)
renominace přesahuje kapacitu, která byla uživateli sítě přidělena pro zbývající hodiny, není-li tato renominace předložena s cílem požádat o přerušitelnou kapacitu, pokud ji provozovatel přepravní soustavy nabízí,
ii)
přijetí hodinové renominace by způsobilo očekávané změny toku plynu před koncem cyklu renominace.
2. Provozovatel přepravní soustavy nezamítne nominaci ani renominaci uživatele sítě pouze kvůli tomu, že se plánované dodávky tohoto uživatele sítě nerovnají jeho plánovaným odběrům.
3. V případě zamítnutí renominace provozovatel přepravní soustavy použije poslední potvrzené množství uživatele sítě, je-li k dispozici.
4. Aniž jsou dotčeny zvláštní podmínky vztahující se na přerušitelnou kapacitu a kapacitu podléhající pravidlům pro řízení překročení kapacity, může provozovatel přepravní soustavy v zásadě změnit množství plynu požadované v nominaci nebo renominaci pouze za mimořádných okolností a nouzového stavu, kdy je zjevně ohrožena bezpečnost a stabilita systému. Provozovatelé přepravní soustavy o takové provedené akci informují vnitrostátní regulační orgán.
Článek 18
Postup nominace a renominace v místech, kde nedochází k propojení
1. Vnitrostátní regulační orgán po konzultaci s provozovatelem přepravní soustavy určí, v kterých místech jiných než místech propojení jsou požadovány nominace a renominace, není-li to již určeno.
2. Jsou-li v místech jiných než místech propojení požadovány nominace a renominace, uplatní se tyto zásady:
a)
uživatelé sítě jsou oprávněni podávat renominace pro plynárenský den;
b)
provozovatel přepravní soustavy předložené nominace či renominace potvrdí nebo zamítne, přičemž zohlední lhůty uvedené v článku 17.
KAPITOLA V
DENNÍ VYROVNÁVACÍ POPLATKY
Článek 19
Obecná ustanovení
1. Uživatelé sítě jsou povinni uhradit denní vyrovnávací poplatky ve vztahu k jejich dennímu vyrovnávacímu množství za každý plynárenský den nebo mají nárok tyto poplatky obdržet (podle toho, co je na místě).
2. Denní vyrovnávací poplatky se ve fakturách, které provozovatel přepravní soustavy zasílá uživatelům sítě, uvedou odděleně.
3. Denní vyrovnávací poplatek odráží náklady a zohledňuje případné ceny související s vyrovnávacími akcemi provozovatele přepravní soustavy a malou cenovou úpravu uvedenou v čl. 22 odst. 6.
Článek 20
Metodika výpočtu denního vyrovnávacího poplatku
1. Provozovatel přepravní soustavy předloží metodiku výpočtu denního vyrovnávacího poplatku, která bude použita v jeho vyrovnávací zóně, ke schválení vnitrostátnímu regulačnímu orgánu.
2. Po schválení se metodika výpočtu denního vyrovnávacího poplatku zveřejní na příslušných internetových stránkách. Každá aktualizace této metodiky se včas zveřejní.
3. Metodika výpočtu denního vyrovnávacího poplatku definuje:
a)
výpočet denního vyrovnávacího množství uvedeného v článku 21;
b)
odvození použitelné ceny uvedené v článku 22 a
c)
všechny ostatní nezbytné parametry.
Článek 21
Výpočet denního vyrovnávacího množství
1. Provozovatel přepravní soustavy vypočte pro vyrovnávací portfolio každého uživatele sítě pro každý plynárenský den denní vyrovnávací množství, přičemž použije tento vzorec:
denní vyrovnávací množství = dodávky - odběry
2. Výpočet denního vyrovnávacího množství se odpovídajícím způsobem upraví, je-li:
a)
nabízena služba flexibility prostřednictvím akumulace a/nebo
b)
zavedeno ujednání, na jehož základě uživatelé sítě poskytují plyn, včetně plynu jako věcného plnění, k pokrytí:
i)
plynu, který není zaúčtován jako odebraný ze systému, jako jsou například ztráty, chyby měření a/nebo
ii)
plyn používaný provozovatelem přepravní soustavy k provozu soustavy, například topný plyn.
3. Je-li součet dodávek provedených uživatelem sítě v plynárenském dni rovný součtu jeho odběrů v tomto plynárenském dni, je pozice uživatele sítě pro tento plynárenský den považována za vyrovnanou.
4. Pokud se součet dodávek provedených uživatelem sítě v plynárenském dni nerovná součtu jeho odběrů v tomto plynárenském dni, je pozice uživatele sítě pro tento plynárenský den považována za nevyrovnanou a uplatní se denní vyrovnávací poplatky v souladu s článkem 23.
5. Provozovatel přepravní soustavy poskytne uživateli sítě jeho počáteční a konečné denní vyrovnávací množství v souladu s článkem 37.
6. Denní vyrovnávací poplatek je založen na konečném denním vyrovnávacím množství.
Článek 22
Použitelná cena
1. Pro účely výpočtu denního vyrovnávacího poplatku stanoveného v článku 23 se použitelná cena určí takto:
a)
marginální prodejní cena, pokud je denní vyrovnávací množství kladné (tj. dodávky uživatele sítě v daném plynárenském dni přesahují jeho odběry v daný plynárenský den), nebo
b)
marginální kupní cena, pokud je denní vyrovnávací množství záporné (tj. odběry uživatele sítě v daném plynárenském dni přesahují jeho dodávky v daný plynárenský den).
2. Marginální prodejní cena a marginální kupní cena se pro každý plynárenský den vypočtou podle těchto bodů:
a)
marginální prodejní cena je nižší z těchto dvou cen:
i)
nejnižší cena při prodejích základních produktů pro daný plynárenský den, jichž se provozovatel přepravní soustavy účastní, nebo
ii)
vážená průměrná cena plynu pro daný plynárenský den snížená o malou cenovou úpravu;
b)
marginální kupní cena je vyšší z těchto dvou cen:
i)
nejvyšší cena při nákupech základních produktů pro daný plynárenský den, jichž se provozovatel přepravní soustavy účastní, nebo
ii)
vážená průměrná cena plynu pro daný plynárenský den zvýšená o malou cenovou úpravu.
3. Pro účely stanovení marginální prodejní ceny, marginální kupní ceny a vážené průměrné ceny se související obchodní transakce provádějí v rámci obchodních platforem, které jsou předem identifikovány provozovatelem přepravní soustavy a schváleny vnitrostátním regulačním orgánem. Vážená průměrná cena je vážená průměrná cena energie při obchodování se základními produkty na virtuálním obchodním bodě během jednoho plynárenského dne.
4. V případě, že ustanovení odst. 2 písm. a) a b) neumožňují odvodit marginální prodejní cenu a/nebo marginální kupní cenu, definuje se standardní pravidlo.
5. Pokud to schválí vnitrostátní regulační orgán, lze pro účely stanovení marginální prodejní ceny, marginální kupní ceny a vážené průměrné ceny zohlednit cenu místně omezených produktů, pokud to provozovatel přepravní soustavy navrhne, přičemž se náležitě zváží rozsah, v němž provozovatel přepravní soustavy místně omezené produkty využívá.
6. Malá cenová úprava:
a)
slouží jako pobídka pro uživatele sítě, aby vyrovnali své dodávky a odběry;
b)
je koncipována a uplatňována nediskriminačně, aby:
i)
neodrazovala od vstupu na trh,
ii)
nebránila rozvoji konkurenčních trhů;
c)
nepoškozuje přeshraniční obchod;
d)
nevede k tomu, že je uživatel sítě nadměrně vystaven finanční zátěži spojené s denními vyrovnávacími poplatky.
7. Hodnota malé cenové úpravy se při stanovení marginální kupní ceny a marginální prodejní ceny může lišit. Hodnota malé cenové úpravy nepřesáhne deset procent vážené průměrné ceny, pokud dotčený provozovatel přepravní soustavy nezdůvodní vnitrostátnímu regulačnímu orgánu jinou hodnotu a tato hodnota mu není schválena v souladu s článkem 20.
Článek 23
Denní vyrovnávací poplatek
1. Provozovatel přepravní soustavy vypočte denní vyrovnávací poplatky pro každého uživatele sítě vynásobením denního vyrovnávacího množství uživatele sítě použitelnou cenou stanovenou v souladu s článkem 22.
2. Denní vyrovnávací poplatky se použijí takto:
a)
pokud je denní vyrovnávací množství uživatele sítě za daný plynárenský den kladné, má se za to, že tento uživatel sítě prodal provozovateli přepravní soustavy množství plynu rovnající se dennímu vyrovnávacímu množství, a tudíž má nárok obdržet od provozovatele přepravní soustavy kredit za denní vyrovnávací poplatky, a
b)
pokud je denní vyrovnávací množství uživatele sítě za daný plynárenský den záporné, má se za to, že tento uživatel sítě koupil od provozovatele přepravní soustavy množství plynu rovnající se dennímu vyrovnávacímu množství, a tudíž je povinen zaplatit provozovateli přepravní soustavy denní vyrovnávací poplatky.
KAPITOLA VI
VNITRODENNÍ ZÁVAZKY
Článek 24
Obecná ustanovení
1. Provozovatel přepravní soustavy je oprávněn uplatnit vnitrodenní závazky pouze proto, aby uživatelům sítě poskytl pobídku k řízení jejich vnitrodenních pozic tak, aby byla zaručena systémová integrita jeho přepravní sítě a aby se minimalizovala potřeba provádět vyrovnávací akce.
2. Pokud se od provozovatele přepravní soustavy požaduje, aby uživatelům sítě poskytl informace, a umožnil jim tak řídit jejich expozice související s vnitrodenními pozicemi, poskytuje jim je pravidelně. Je-li to vhodné, poskytují se tyto informace na žádost, kterou každý uživatel sítě podá jednou.
Článek 25
Typy vnitrodenních závazků
Existují tři typy vnitrodenních závazků, každý z nich slouží jako pobídka pro uživatele sítě, aby dosáhl specifického cíle stanoveného v tomto článku:
1.
Celosystémový vnitrodenní závazek
je koncipován jako pobídka pro uživatele sítě, aby udržovali přepravní síť v provozních mezích, a stanoví:
a)
provozní meze přepravní sítě, v nichž musí síť zůstat;
b)
akce, které mohou uživatelé sítě provádět, aby přepravní síť udrželi v provozních mezích;
c)
následné vyrovnávací akce prováděné provozovatelem přepravní soustavy v případech, kdy se hodnoty blíží k provozním mezím přepravní sítě nebo tyto meze překročily;
d)
rozdělení nákladů a/nebo příjmů mezi uživatele sítě a/nebo důsledky vyrovnávacích akcí prováděných provozovatelem přepravní soustavy pro vnitrodenní pozici těchto uživatelů sítě;
e)
související poplatek, který je založen na individuální vnitrodenní pozici uživatele sítě.
2.
Vnitrodenní závazek ohledně vyrovnávacího portfolia
je koncipován jako pobídka pro uživatele sítě, aby udržovali svoji individuální pozici v průběhu plynárenského dne v předem definovaném rozmezí, a stanoví:
a)
u každého vyrovnávacího portfolia rozmezí, v němž musí toto vyrovnávací portfolio zůstat;
b)
způsob, jímž je výše uvedené rozmezí určováno;
c)
důsledky případů, kdy uživatelé sítě nezůstanou v definovaném rozmezí, a ve vhodných případech podrobnosti o tom, jak je odvozen odpovídající poplatek;
d)
související poplatek, který je založen na individuální vnitrodenní pozici uživatele sítě.
3.
Vnitrodenní závazek týkající se místa vstupu-výstupu
je koncipován jako pobídka pro uživatele sítě, aby omezili tok plynu nebo kolísání toku plynu za určitých podmínek v konkrétních místech vstupu-výstupu, a stanoví:
a)
omezení toku plynu a/nebo kolísání toku plynu;
b)
místo vstupu a/nebo výstupu nebo skupiny míst vstupu a/nebo výstupu, na které se takováto omezení vztahují;
c)
podmínky, za nichž se takováto omezení uplatní;
d)
důsledky nedodržení těchto omezení.
Tento závazek doplňuje všechny ostatní dohody s konečnými zákazníky, které mimo jiné obsahují lokalizovaná specifická omezení a závazky týkající se fyzického toku plynu.
Článek 26
Požadavky na vnitrodenní závazky
1. Provozovatel přepravní soustavy může vnitrostátnímu regulačnímu orgánu navrhnout vnitrodenní závazek nebo jeho změnu. Může kombinovat prvky různých typů uvedených v článku 25 za podmínky, že návrh splňuje kritéria stanovená v odstavci 2. Právem provozovatele přepravní soustavy závazek navrhnout není dotčeno právo vnitrostátního regulačního orgánu rozhodnout z vlastního podnětu.
2. Každý vnitrodenní závazek splňuje tato kritéria:
a)
vnitrodenní závazek a související vnitrodenní poplatek, pokud existuje, zbytečně nebrání přeshraničnímu obchodu a nebrání novým uživatelům sítě ve vstupu na příslušný trh;
b)
vnitrodenní závazek se uplatní pouze v případě, kdy jsou uživatelům sítě poskytnuty odpovídající informace předtím, než je v souvislosti s jejich dodávkami a/nebo odběry uplatněn potenciální vnitrodenní poplatek, a pokud mají přiměřené prostředky k tomu, aby mohli řídit svoji expozici;
c)
hlavní náklady, které uživatelům sítě vzniknou v souvislosti s vyrovnávacími závazky, se týkají jejich pozice na konci plynárenského dne;
d)
vnitrodenní poplatky co nejvíce odrážejí náklady, které vzniknou provozovateli přepravní soustavy při provádění souvisejících vyrovnávacích akcí;
e)
vnitrodenní závazek nevede k tomu, že se uživatelé sítě během plynárenského dne na základě finančního vypořádání dostanou na nulovou pozici;
f)
přínosy plynoucí ze zavedení vnitrodenního závazku z hlediska úsporného a účinného provozu přepravní sítě převažují nad potenciálními negativními dopady tohoto závazku včetně dopadů na likviditu obchodů na virtuálním obchodním bodě.
3. Provozovatel přepravní soustavy může pro různé kategorie míst vstupu nebo výstupu navrhnout různé vnitrodenní závazky, aby různým kategoriím uživatelů sítě poskytl lepší pobídky, a zabránil tak křížovým subvencím. Právem provozovatele přepravní soustavy závazek navrhnout není dotčeno právo vnitrostátního regulačního orgánu rozhodnout z vlastního podnětu.
4. Provozovatel přepravní soustavy konzultuje zúčastněné strany včetně vnitrostátních regulačních orgánů, dotčených provozovatelů distribuční soustavy a provozovatelů přepravní soustavy v sousedních vyrovnávacích zónách v otázce vnitrodenního závazku, který hodlá zavést, včetně metodiky a předpokladů použitých k dosažení závěru, že závazek splňuje kritéria stanovená v odstavci 2.
5. Na základě konzultací vypracuje provozovatel přepravní soustavy doporučení, které obsahuje dokončený návrh a analýzu:
a)
nezbytnosti vnitrodenního závazku, přičemž se zohlední vlastnosti přepravní sítě a flexibilita, kterou má provozovatel přepravní soustavy k dispozici prostřednictvím nákupu či prodeje krátkodobých standardizovaných produktů nebo využití vyrovnávacích služeb v souladu s kapitolou III;
b)
dostupných informací, které uživatelům sítě umožňují včasným způsobem řídit své vnitrodenní pozice;
c)
očekávaného finančního dopadu na uživatele sítě;
d)
vlivu na vstup nových uživatelů sítě na relevantní trh včetně jakéhokoli zbytečného nepříznivého dopadu na tento vstup;
e)
vlivu na přeshraniční obchod včetně potenciálního dopadu na vyrovnávání v sousedních vyrovnávacích zónách;
f)
dopadu na krátkodobý velkoobchodní trh s plynem a na jeho likviditu;
g)
nediskriminační povahy vnitrodenního závazku.
6. Provozovatel přepravní soustavy předloží doporučení vnitrostátnímu regulačnímu orgánu, aby tento orgán mohl návrh postupem podle článku 27 schválit. Provozovatel přepravní soustavy tento dokument s doporučením současně zveřejní, přičemž dodrží veškeré závazky ohledně důvěrnosti, jimiž je vázán, a zašle jej pro informaci síti ENTSOG.
Článek 27
Rozhodování vnitrostátních regulačních orgánů
1. Do šesti měsíců po obdržení úplného dokumentu s doporučením vnitrostátní regulační orgán přijme a zveřejní odůvodněné rozhodnutí. Při rozhodování o tom, zda navržený vnitrodenní závazek schválí, vnitrostátní regulační orgán posoudí, zda tento vnitrodenní závazek splňuje kritéria stanovená v čl. 26 odst. 2.
2. Než vnitrostátní regulační orgán odůvodněné rozhodnutí přijme, vede konzultace s vnitrostátními regulačními orgány v sousedních členských státech a zohlední jejich stanoviska. Vnitrostátní regulační orgány v sousedních členských státech si mohou v souladu s čl. 7 odst. 4 nařízení (ES) č. 713/2009 k rozhodnutí uvedenému v odstavci 1 vyžádat stanovisko od agentury.
Článek 28
Stávající vnitrodenní závazky
Pokud má provozovatel přepravní soustavy ke dni vstupu tohoto nařízení v platnost vnitrodenní závazek (závazky), tento provozovatel přepravní soustavy do šesti měsíců od tohoto data provede postup stanovený v čl. 26 odst. 5 až 7 a předloží vnitrodenní závazek (závazky) vnitrostátnímu regulačnímu orgánu ke schválení v souladu s článkem 27, aby jej (je) mohl nadále využívat.
KAPITOLA VII
UJEDNÁNÍ OHLEDNĚ NEUTRALITY
Článek 29
Zásady neutrality
1. Provozovateli přepravní soustavy nevzniknou platbou a přijetím denních vyrovnávacích poplatků, vnitrodenních poplatků, poplatků za vyrovnávací akce a jiných poplatků týkajících se jeho vyrovnávacích činností, kterými se rozumí všechny činnosti prováděné provozovatelem přepravní soustavy za účelem splnění povinností stanovených v tomto nařízení, žádné zisky ani ztráty.
2. Provozovatel přepravní soustavy přenese na uživatele sítě:
a)
jakékoli náklady a příjmy spojené s denními vyrovnávacími poplatky a vnitrodenními poplatky;
b)
jakékoli náklady a příjmy plynoucí z vyrovnávacích akcí provedených v souladu s článkem 9, pokud vnitrostátní regulační orgán nemá na základě použitelných vnitrostátních předpisů za to, že tyto náklady a příjmy vznikly neefektivním způsobem. Tato úvaha je založena na posouzení, které:
i)
prokazuje, do jaké míry mohl provozovatel přepravní soustavy rozumně zmírnit náklady, které mu vznikly při provádění vyrovnávací akce, a
ii)
se provádí s ohledem na informace, čas a nástroje, které měl provozovatel přepravní soustavy k dispozici v okamžiku, kdy se rozhodl provést vyrovnávací akci;
c)
jakékoli další náklady a příjmy související s vyrovnávacími činnostmi provedenými provozovatelem přepravní soustavy, pokud vnitrostátní regulační orgán nepovažuje na základě použitelných vnitrostátních předpisů tyto náklady a příjmy za vzniklé neefektivně.
3. Pokud je poskytnuta pobídka k účinnému provádění vyrovnávacích akcí, souhrnná finanční ztráta se omezí na neefektivně vzniklé náklady a příjmy provozovatele přepravní soustavy.
4. Provozovatelé přepravní soustavy zveřejňují příslušné údaje o souhrnných poplatcích uvedených v odstavci 1 a souhrnné poplatky za neutralitu vyrovnávání alespoň stejně často, jako jsou tyto poplatky fakturovány uživatelům sítě, ale ne méně než jednou za měsíc.
5. Bez ohledu na odstavce 1 a 2 se na provozovatele přepravní soustavy může při vyrovnávání vztahovat pobídkový mechanismus uvedený v článku 11.
Článek 30
Peněžní toky týkající se neutrality vyrovnávání
1. Poplatek za neutralitu vyrovnávání je hrazen dotčeným uživatelem sítě nebo dotčenému uživateli sítě.
2. Vnitrostátní regulační orgán stanoví nebo schválí a zveřejní metodiku výpočtu poplatků za neutralitu vyrovnávání a jejich rozdělení mezi uživatele sítě a pravidla řízení úvěrového rizika.
3. Poplatek za neutralitu vyrovnávání je úměrný rozsahu, v němž uživatel sítě využívá relevantní místa vstupu nebo výstupu nebo přepravní síť.
4. Poplatek za neutralitu vyrovnávání se ve faktuře pro uživatele sítě uvede odděleně a k faktuře se připojí dostatečné podpůrné informace definované v metodice uvedené v odstavci 2.
5. Použije-li se informační model podle varianty 2 a poplatek za neutralitu vyrovnávání se tedy může zakládat na předpovědi nákladů a příjmů, provozovatel přepravní soustavy v metodice výpočtu poplatků za neutralitu vyrovnávání stanoví pravidla pro oddělený poplatek za neutralitu vyrovnávání ve vztahu k odběrům neměřeným denně.
6. Je-li to vhodné, může metodika provozovatele přepravní soustavy pro výpočet poplatků za neutralitu vyrovnávání stanovit pravidla pro rozdělení složek poplatku za neutralitu vyrovnávání a následné rozdělení odpovídajících částek mezi uživatele sítě, aby se snížily křížové subvence.
Článek 31
Opatření pro řízení úvěrového rizika
1. Provozovatel přepravní soustavy je oprávněn přijmout nezbytná opatření a uložit uživatelům sítě patřičné smluvní požadavky, včetně záruk finanční bezpečnosti, aby zmírnil dopady v případě, kdy uživatel sítě neuhradí poplatky uvedené v článcích 29 a 30.
2. Smluvní požadavky vycházejí ze zásady transparentnosti a rovného zacházení, jsou úměrné účelu a definované v metodice uvedené v čl. 30 odst. 2.
3. V případě, že uživatel sítě poplatky nezaplatí, provozovatel přepravní soustavy nenese odpovědnost za vzniklou ztrátu, pokud byla řádně provedena opatření a požadavky uvedené v odstavcích 1 a 2, a takováto ztráta se získá zpět v souladu s metodikou uvedenou v čl. 30 odst. 2.
KAPITOLA VIII
POSKYTOVÁNÍ INFORMACÍ
Článek 32
Informační závazky provozovatelů přepravní soustavy vůči uživatelům sítě
Informace, které provozovatelé přepravní soustavy poskytují uživatelům sítě, odkazují na:
1)
celkový stav přepravní sítě v souladu s bodem 3.4 odst. 5 přílohy I nařízení (ES) č. 715/2009;
2)
vyrovnávací akce provozovatele přepravní soustavy uvedené v kapitole III;
3)
dodávky a odběry uživatele sítě pro plynárenský den uvedené v článcích 33 až 42.
Článek 33
Obecná ustanovení
1. Neposkytuje-li již provozovatel přepravní soustavy informace podle bodu 3.1.2. přílohy I nařízení (ES) č. 715/2009, poskytuje provozovatel přepravní soustavy veškeré informace uvedené v článku 32 následujícím způsobem:
a)
na internetových stránkách provozovatele přepravní soustavy nebo v jiném systému, který poskytuje informace v elektronickém formátu;
b)
bezplatně k dispozici uživatelům sítě;
c)
snadno použitelné;
d)
jasné, kvantifikovatelné a snadno dostupné;
e)
poskytované nediskriminačně;
f)
uvedené v konzistentních jednotkách, a to buď v kWh nebo kWh/d a kWh/h;
g)
v úředním jazyce (jazycích) členského státu a v angličtině.
2. Pokud nelze z měřicího přístroje získat změřené množství, lze použít zástupnou hodnotu. Tato zástupná hodnota se použije jako alternativní reference bez jakékoli další záruky ze strany provozovatele přepravní soustavy.
3. Poskytnutí přístupu k informacím není vykládáno tak, že je tím poskytnuta jiná specifická záruka než záruka ohledně dostupnosti těchto informací v definovaném formátu a s využitím definovaného nástroje, například internetové stránky či adresy, a záruka ohledně souvisejícího přístupu uživatelů sítě k těmto informacím za běžných podmínek užívání. Provozovatelé přepravní soustavy nejsou za žádných okolností povinni poskytovat další záruku, zejména pokud jde o informační systém uživatelů sítě.
4. Vnitrostátní regulační orgán rozhodne o jednom informačním modelu pro každou zónu vyrovnávání. Pro poskytování informací o dodávkách a výstupech měřených v průběhu dne se uplatní stejná pravidla na všechny modely.
5. Ve vyrovnávacích zónách, u nichž se po vstupu tohoto nařízení v platnost žádá o použití informačního modelu podle varianty 2, provede provozovatel přepravní soustavy nebo vnitrostátní regulační orgán, podle toho, co je na místě, předběžnou tržní konzultaci.
Článek 34
Dodávky a odběry měřené v průběhu dne
1. U dodávek do vyrovnávací zóny a odběrů z vyrovnávací zóny měřených v průběhu dne, u nichž se množství přidělené uživateli sítě rovná jeho potvrzenému množství, není provozovatel přepravní soustavy povinen poskytnout jiné informace než potvrzené množství.
2. U dodávek do vyrovnávací zóny a odběrů z vyrovnávací zóny měřených v průběhu dne, u nichž se množství přidělené uživateli sítě nerovná jeho potvrzenému množství, poskytne provozovatel přepravní soustavy v plynárenský den D uživatelům sítě přinejmenším dvě aktualizace jejich měřených toků alespoň pro souhrnné dodávky a odběry měřené v průběhu dne, přičemž si zvolí jednu z následujících dvou možností:
a)
každá aktualizace se vztahuje na toky plynu od počátku tohoto plynárenského dne D nebo
b)
každá aktualizace se vztahuje na přírůstkové plynárenské toky po toku, který byl vykázán v předchozí aktualizaci.
3. První aktualizace pokrývají alespoň čtyři hodiny toku plynu v plynárenském dni D. Tyto aktualizace budou poskytnuty bez zbytečného prodlení, nejdéle však do čtyř hodin po toku plynu a nejpozději do 17:00 UTC (zimní čas) nebo do 16:00 UTC (letní čas).
4. Doba poskytnutí druhé aktualizace se definuje po schválení vnitrostátním regulačním orgánem a provozovatel přepravní soustavy ji zveřejní.
5. Provozovatel přepravní soustavy může uživatele sítě požádat, aby uvedli, ke kterým informacím uvedeným v odstavci 2 mají přístup. Na základě obdržených odpovědí tento provozovatel přepravní soustavy poskytne uživateli sítě v souladu s odstavci 2 až 4 tu část informací, ke které nemá přístup.
6. Pokud není provozovatel přepravní soustavy odpovědný za přidělení množství plynu uživatelům sítě v rámci procesu přidělování, poskytne odchylně od odstavce 2 v daný plynárenský den D nejméně dvakrát za plynárenský den D alespoň informace o souhrnných dodávkách a odběrech.
Článek 35
Odběry měřené denně
1. Je-li uplatněn informační model podle varianty 1, provozovatel přepravní soustavy v plynárenský den D poskytne uživateli sítě přinejmenším dvě aktualizace jejich přídělů měřených toků alespoň pro souhrnné odběry měřené denně, přičemž si zvolí jednu z následujících dvou možností:
a)
každá aktualizace se vztahuje na toky plynu od počátku tohoto plynárenského dne D nebo
b)
každá aktualizace se vztahuje na přírůstkové plynárenské toky po toku, který byl vykázán v předchozí aktualizaci.
2. Každá aktualizace je poskytnuta do dvou hodin po konci závěrečné hodiny toků plynu.
Článek 36
Odběry neměřené denně
1. Použije-li se informační model podle základního scénáře:
a)
v plynárenský den D-1 poskytne provozovatel přepravní soustavy uživatelům sítě předpověď jejich odběrů neměřených denně pro plynárenský den D, a to nejpozději do 12:00 UTC (zimní čas) nebo 11:00 UTC (letní čas);
b)
v plynárenský den D poskytne provozovatel přepravní soustavy uživatelům sítě alespoň dvě aktualizace předpovědi jejich odběrů neměřených denně.
2. První aktualizace se poskytne nejpozději do 13:00 UTC (zimní čas) nebo 12:00 UTC (letní čas).
3. Doba poskytnutí druhé aktualizace se definuje po schválení vnitrostátním regulačním orgánem a provozovatel přepravní soustavy ji zveřejní. Tato aktualizace vezme v úvahu:
a)
přístup ke krátkodobým standardizovaným produktům na obchodní platformě;
b)
přesnost předpovědi odběrů prováděných uživatelem sítě neměřených denně ve srovnání s dobou jejího poskytnutí;
c)
dobu, kdy končí období renominace stanovené v čl. 15 odst. 1;
d)
dobu první aktualizace předpovědi odběrů prováděných uživatelem sítě neměřených denně.
4. Použije-li se informační model podle varianty 1, provozovatel přepravní soustavy v plynárenský den D poskytne uživatelům sítě alespoň dvě aktualizace jejich přídělů měřených toků alespoň pro souhrnné odběry neměřené denně, jak to uvádí článek 35.
5. Použije-li se informační model podle varianty 2, provozovatel přepravní soustavy v plynárenský den D-1 poskytne uživatelům sítě předpověď jejich odběrů neměřených denně pro plynárenský den D uvedenou v odst. 1 písm. a).
Článek 37
Dodávky a odběry po plynárenském dni
1. Nejpozději do konce plynárenského dne D + 1 poskytne provozovatel přepravní soustavy každému uživateli sítě počáteční příděl pro jeho dodávky a odběry na plynárenský den D a počáteční denní vyrovnávací množství.
a)
Pro informační modely podle základního scénáře a varianty 1 se přidělí všechen plyn dodaný do distribuční soustavy;
b)
pro informační model podle varianty 2 se odběry neměřené denně rovnají předpovědi odběrů prováděných uživatelem sítě neměřených denně poskytnuté den předem;
c)
pro informační model podle varianty 1 se počáteční příděl a počáteční denní vyrovnávací množství považuje za konečný příděl a konečné denní vyrovnávací množství.
2. Pokud se uplatní prozatímní opatření uvedené v článcích 47 až 51, lze v případě, že není technicky a provozně možné splnit odstavec 1, poskytnout počáteční příděl a počáteční denní vyrovnávací množství do tří plynárenských dnů po plynárenském dni D.
3. Ve lhůtě definované v použitelných vnitrostátních předpisech poskytne provozovatel přepravní soustavy každému uživateli sítě konečný příděl pro jeho dodávky a odběry a konečné denní vyrovnávací množství.
Článek 38
Analýza přínosů a nákladů
1. Do dvou let od vstupu tohoto nařízení v platnost provozovatel přepravní soustavy posoudí náklady a přínosy spojené se:
a)
zvýšením četnosti poskytování informací uživatelům sítě;
b)
zkrácením souvisejících lhůt pro poskytování informací;
c)
zlepšením přesnosti poskytovaných informací.
Tato analýza nákladů a přínosů uvádí rozdělení nákladů a přínosů mezi jednotlivé kategorie dotčených stran.
2. Provozovatel přepravní soustavy konzultuje toto posouzení se zúčastněnými stranami ve spolupráci s provozovateli distribuční soustavy, pokud se posouzení těchto provozovatelů týká.
3. Na základě výsledků konzultace vnitrostátní regulační orgán rozhodne o relevantních změnách v poskytování informací.
Článek 39
Informační závazky provozovatelů distribuční soustavy a stran provádějících předpověď vůči provozovateli přepravní soustavy
1. Každý provozovatel distribuční soustavy související s vyrovnávací zónou a každá strana provádějící předpověď poskytnou provozovateli přepravní soustavy v příslušné vyrovnávací zóně informace nezbytné pro poskytování informací uživatelům sítě podle tohoto nařízení. Tyto informace zahrnují dodávky do distribuční soustavy a odběry z ní bez ohledu na to, zda je daná soustava součástí uvedené vyrovnávací zóny, či nikoli.
2. Informace, jejich formát a postup jejich poskytování definují společně provozovatel přepravní soustavy, provozovatel distribuční soustavy a strana provádějící předpověď, podle toho, co je vhodné, aby zaručili, že provozovatel přepravní soustavy poskytuje uživatelům sítě informace náležitě a v souladu s touto kapitolou, a zejména s kritérii stanovenými v čl. 33 odst. 1.
3. Tyto informace jsou provozovateli přepravní soustavy poskytovány ve stejném formátu, jaký vymezují použitelné vnitrostátní předpisy, a musí být v souladu s formátem, který provozovatel přepravní soustavy používá k poskytování informací uživatelům sítě.
4. Vnitrostátním regulační orgán může požádat provozovatele přepravní soustavy, provozovatele distribuční soustavy a stranu provádějící předpověď, aby navrhli pobídkový mechanismus pro poskytování přesné předpovědi odběrů prováděných uživatelem sítě neměřených denně, který bude splňovat kritéria stanovená pro provozovatele přepravní soustavy v čl. 11 odst. 4.
5. Po předchozí konzultaci s dotčenými provozovateli přepravní soustavy a provozovateli distribuční soustavy vnitrostátní regulační orgán jmenuje stranu provádějící předpověď ve vyrovnávací zóně. Strana provádějící předpověď odpovídá za vytváření předpovědí denně neměřených odběrů uživatele sítě a případně následného přidělení přepravujícímu subjektu. Může se jednat o provozovatele přepravní soustavy, provozovatele distribuční soustavy nebo o třetí stranu.
Článek 40
Informační závazky provozovatele distribuční soustavy vůči provozovateli přepravní soustavy
Provozovatel distribuční soustavy poskytuje provozovateli přepravní soustavy informace o dodávkách do distribuční soustavy a odběrech z ní měřených v průběhu dne a měřených denně v souladu s požadavky na informace stanovenými v čl. 34 odst. 2 až 6 a článcích 35 a 37. Tyto informace se poskytují provozovateli přepravní soustavy tak, aby měl tento provozovatel dostatek času na to, aby je poskytl uživatelům sítě.
Článek 41
Informační závazky provozovatele distribuční soustavy vůči straně provádějící předpověď
1. Provozovatelé distribuční soustavy jsou odpovědní za to, aby byly straně provádějící předpověď poskytovány dostatečné a aktualizované informace pro účely uplatnění metodiky pro předpověď odběrů prováděných uživatelem sítě neměřených denně stanovené v čl. 42 odst. 2. Tyto informace se poskytují včas v souladu se lhůtami definovanými stranou provádějící předpověď podle jejích potřeb.
2. Odstavec 1 se obdobně vztahuje na variantu 1.
Článek 42
Informační závazky strany provádějící předpověď vůči provozovateli přepravní soustavy
1. Strana provádějící předpověď poskytuje provozovateli přepravní soustavy předpovědi denně neměřených odběrů uživatele sítě a následných přídělů v souladu s požadavky na informace stanovenými v článcích 36 a 37. Tyto informace se poskytují provozovateli přepravní soustavy tak, aby měl tento provozovatel dostatek času na to, aby je poskytl uživatelům sítě, a v případě předpovědí denně neměřených odběrů prováděných uživatelem sítě, jež jsou poskytovány den předem a v průběhu dne, nejpozději hodinu před uplynutím lhůt uvedených v čl. 36 odst. 1 písm. a) a b), pokud se provozovatel přepravní soustavy a strana provádějící předpověď nedohodnou na pozdějším termínu, který poskytne provozovateli přepravní soustavy dostatek času na to, aby tyto informace předal uživatelům sítě.
2. Metodika předpovědi odběrů provedených uživatelem sítě neměřených denně je založena na statistickém modelu poptávky, v němž je každému odběru neměřenému denně přidělen zátěžový profil a který sestává ze vzorce pro kolísání poptávky po plynu v závislosti na proměnných, např. teplotě, dni v týdnu, typu zákazníka a období dovolených a prázdnin. Metodika je před přijetím předmětem konzultací.
3. Strana provádějící předpověď zveřejňuje alespoň každé dva roky zprávu o přesnosti předpovědi odběrů prováděných uživatelem sítě neměřených denně.
4. Je-li to vhodné, provozovatelé přepravní soustavy poskytují údaje o tocích plynu tak, aby strana provádějící předpověď měla dostatek času na splnění svých závazků podle tohoto článku.
5. Odstavce 2 až 4 se obdobně vztahují na variantu 1.
KAPITOLA IX
SLUŽBA FLEXIBILITY PROSTŘEDNICTVÍM AKUMULACE
Článek 43
Obecná ustanovení
1. Provozovatel přepravní soustavy může uživatelům sítě nabízet službu flexibility prostřednictvím akumulace poté, co vnitrostátní regulační orgán schválí příslušné podmínky.
2. Podmínky vztahující se na službu flexibility prostřednictvím akumulace jsou v souladu s odpovědností uživatele sítě spočívající ve vyrovnávání jeho dodávek a odběrů během plynárenského dne.
3. Služba flexibility prostřednictvím akumulace se omezí na úroveň flexibility prostřednictvím akumulace, která je v přepravní síti k dispozici a u které se má podle hodnocení vypracovaného dotčeným provozovatelem přepravní soustavy za to, že není požadována k provádění vlastní přepravní funkce potrubí.
4. Plyn, který uživatelé sítě v rámci této služby dodávají do přepravní sítě nebo který z ní odebírají, se zohlední při výpočtu jejich denního vyrovnávacího množství.
5. Mechanismus pro neutralitu stanovený v kapitole VII se na službu flexibility prostřednictvím akumulace nevztahuje, pokud vnitrostátní regulační orgán nerozhodne jinak.
6. Uživatelé sítě informují dotčeného provozovatele přepravní soustavy o využití služby flexibility prostřednictvím akumulace tím, že předloží nominace a renominace.
7. Provozovatel přepravní soustavy nemusí od uživatelů sítě vyžadovat, aby předložili nominace a renominace uvedené v odstavci 6 v případě, že absence takového oznámení neomezuje rozvoj krátkodobého velkoobchodního trhu s plynem a provozovatel přepravní soustavy má dostatek informací, aby zajistil přesný příděl pro využití služby flexibility prostřednictvím akumulace následující plynárenský den.
Článek 44
Podmínky poskytování služby flexibility prostřednictvím akumulace
1. Službu flexibility prostřednictvím akumulace lze poskytovat pouze tehdy, jsou-li splněna všechna tato kritéria:
a)
provozovatel přepravní soustavy nepotřebuje pro účely poskytování služby flexibility prostřednictvím akumulace uzavřít žádnou smlouvu s jakýmkoli dalším provozovatelem infrastruktury, např. provozovatelem skladovacího zařízení nebo provozovatelem zařízení LNG;
b)
příjmy, které provozovateli přepravní soustavy plynou z poskytování služby flexibility prostřednictvím akumulace, se přinejmenším rovnají nákladům, které vznikly nebo mají při poskytování této služby vzniknout;
c)
služba flexibility prostřednictvím akumulace je nabízena transparentním a nediskriminačním způsobem a může být nabízena prostřednictvím mechanismů hospodářské soutěže;
d)
provozovatel přepravní soustavy neúčtuje uživateli sítě přímé ani nepřímé poplatky za jakékoli náklady, které při poskytování služby flexibility prostřednictvím akumulace vzniknou, pokud tak není uvedeno ve smlouvě uzavřené s tímto uživatelem sítě, a
e)
poskytování služby flexibility prostřednictvím akumulace nemá nepříznivý vliv na přeshraniční obchod.
2. Provozovatel přepravní soustavy dá před poskytováním služby flexibility prostřednictvím akumulace přednost snížení vnitrodenních závazků.
KAPITOLA X
PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
Článek 45
Prozatímní opatření: obecná ustanovení
1. Pokud krátkodobý velkoobchodní trh s plynem postrádá dostatečnou likviditu, provozovatelé přepravní soustavy provedou vhodná prozatímní opatření uvedená v článcích 47 až 50. Vyrovnávací akce prováděné provozovatelem přepravní soustavy v případě prozatímních opatření v co největší míře podporují likviditu krátkodobého velkoobchodního trhu s plynem.
2. Využitím prozatímního opatření není dotčeno provádění jiných prozatímních opatření, ať alternativně, nebo dodatečně, a to za předpokladu, že cílem těchto opatření je podpora hospodářské soutěže a likvidity krátkodobého velkoobchodního trhu s plynem a že jsou tato opatření v souladu s obecnými zásadami stanovenými v tomto nařízení.
3. Prozatímní opatření uvedená v odstavcích 1 a 2 vypracuje a provádí každý provozovatel přepravní soustavy v souladu se zprávou uvedenou v čl. 46 odst. 1 schválenou vnitrostátním regulačním orgánem v souladu s postupem stanoveným v článku 46.
4. Zpráva stanoví ukončení prozatímních opatření nejpozději do pěti let od vstupu tohoto nařízení v platnost.
Článek 46
Prozatímní opatření: výroční zpráva
1. Pokud provozovatel přepravní soustavy předpokládá, že provede prozatímní opatření nebo bude pokračovat v jejich provádění, vypracuje zprávu, v níž upřesní:
a)
popis stavu vývoje a likvidity krátkodobého velkoobchodního trhu s plynem v době vypracování zprávy, a to mimo jiné včetně následujících informací, má-li je provozovatel přepravní soustavy k dispozici:
i)
počet transakcí uzavřených na virtuálním obchodním bodě a počet transakcí obecně,
ii)
rozpětí nabídek k prodeji a koupi a objemy nabídek,
iii)
počet účastníků, kteří mají přístup ke krátkodobému velkoobchodnímu trhu s plynem,
iv)
počet účastníků, kteří byli v určitém období aktivní na krátkodobém velkoobchodním trhu s plynem;
b)
prozatímní opatření, která mají být uplatněna;
c)
důvody uplatnění prozatímních opatření:
i)
vysvětlení, proč jsou prozatímní opatření nutná kvůli stavu vývoje krátkodobého velkoobchodního trhu s plynem uvedeného v písmeni b),
ii)
posouzení, jak prozatímní opatření zvýší likviditu krátkodobého velkoobchodního trhu s plynem.
d)
identifikaci kroků, které budou přijaty k odstranění prozatímních opatření, včetně kritérií pro provedení těchto kroků a posouzení souvisejícího harmonogramu.
2. Provozovatel přepravní soustavy konzultuje návrh zprávy se zúčastněnými subjekty.
3. Po konzultaci předloží provozovatel přepravní soustavy zprávu vnitrostátnímu regulačnímu orgánu ke schválení. První zpráva se předloží do šesti měsíců po vstupu tohoto nařízení v platnost a následné zprávy, které ji v případě nutnosti aktualizují, se předkládají ročně.
4. Vnitrostátní regulační orgán přijme a zveřejní odůvodněné rozhodnutí do šesti měsíců po obdržení kompletní zprávy. Toto rozhodnutí se neprodleně oznámí agentuře a Komisi. Při rozhodování o tom, zda zprávu schválí, posoudí vnitrostátní regulační orgán její dopad na harmonizaci vyrovnávacích režimů, usnadnění integrace trhu, zaručení nediskriminace, účinné hospodářské soutěže a efektivního fungování trhu s plynem.
5. Použije se postup podle čl. 27 odst. 2.
Článek 47
Vyrovnávací platforma
1. Pokud krátkodobý velkoobchodní trh s plynem postrádá nebo podle očekávání bude postrádat dostatečnou likviditu nebo nelze-li na tomto trhu rozumným způsobem pořídit časově omezené a místně omezené produkty požadované provozovatelem přepravní soustavy, zřídí se vyrovnávací platforma, aby mohl provozovatel přepravní soustavy provádět vyrovnávání.
2. Provozovatelé přepravní soustavy zváží, zda lze zřídit společnou vyrovnávací platformu pro sousední vyrovnávací zóny v rámci spolupráce mezi provozovateli přepravní soustavy nebo v případech, kdy je k dispozici dostatečná kapacita pro propojení a takováto společná vyrovnávací platforma je považována za účinnou. Je-li zřízena společná vyrovnávací platforma, provozují ji dotčení provozovatelé přepravní soustavy.
3. Pokud se situace popsaná v odstavci 1 po pěti letech zásadně nezměnila, může vnitrostátní regulační orgán, aniž je dotčen čl. 45 odst. 4 a poté, co je předložena příslušná změna zprávy, rozhodnout, že vyrovnávací platforma bude nadále v provozu po další období nejvýše pěti let.
Článek 48
Alternativa k vyrovnávací platformě
Pokud může provozovatel přepravní soustavy prokázat, že v důsledku nedostatečné kapacity pro propojení dvou vyrovnávacích zón nemůže vyrovnávací platforma zvýšit likviditu krátkodobého velkoobchodního trhu s plynem a provozovateli přepravní soustavy neumožňuje, aby prováděl účinné vyrovnávací akce, může se schválením vnitrostátního regulačního orgánu použít alternativu, například vyrovnávací služby. Je-li taková alternativa použita, určí se podmínky následných smluvních ujednání, použitelné ceny a doba trvání.
Článek 49
Prozatímní vyrovnávací poplatek
1. Je-li nutné provést prozatímní opatření uvedená v článku 45, lze odvozenou cenu vypočítat v souladu se zprávou uvedenou v článku 46, která nahradí metodiku výpočtu denního vyrovnávacího poplatku.
2. V takovém případě lze odvozenou cenu založit na regulované ceně, zástupné tržní ceně nebo ceně odvozené z obchodů v rámci vyrovnávací platformy.
3. Zástupná tržní cena co možná nejvíce splňuje podmínky stanovené v čl. 22 odst. 6. Při koncipování této zástupné tržní ceny se zváží možná rizika manipulace s trhem.
Článek 50
Přípustná odchylka
1. Přípustné odchylky lze uplatnit pouze v případě, že uživatelé sítě nemají přístup:
a)
ke krátkodobému velkoobchodnímu trhu s plynem, jenž má dostatečnou likviditu;
b)
k plynové kapacitě nutné k vyrovnání krátkodobých výkyvů v poptávce po plynu či jeho nabídce nebo
c)
k dostatečným informacím o svých dodávkách a odběrech.
2. Přípustné odchylky se uplatní:
a)
ve vztahu k dennímu vyrovnávacímu množství uživatelů sítě;
b)
transparentně a nediskriminačně;
c)
pouze v nezbytném rozsahu a po minimální nutnou dobu.
3. Uplatnění přípustných odchylek může snížit finanční expozici uživatele sítě marginální prodejní ceně nebo marginální kupní ceně ve vztahu k celému dennímu vyrovnávacímu množství uživatele sítě za plynárenský den nebo k jeho části.
4. Úrovní přípustné odchylky je maximální množství plynu, které má každý uživatel sítě koupit nebo prodat za váženou průměrnou cenu. Pokud existuje zbývající množství plynu, které představuje denní vyrovnávací množství každého uživatele sítě, jež přesahuje úroveň přípustné odchylky, prodá se nebo koupí za marginální prodejní nebo marginální kupní cenu.
5. Koncepce úrovně přípustné odchylky:
a)
odráží flexibilitu přepravní sítě a potřeby uživatele sítě;
b)
odráží úroveň rizika, jemuž je uživatel sítě vystaven při vyrovnávání svých dodávek a odběrů;
c)
nebrzdí rozvoj krátkodobého velkoobchodního trhu s plynem;
d)
nevede ke zbytečně nadměrnému zvýšení nákladů provozovatele přepravní soustavy na vyrovnávací akce.
6. Úroveň přípustné odchylky se vypočte na základě dodávek a odběrů každého uživatele sítě pro každý plynárenský den, přičemž se vyloučí obchody na virtuálním obchodním bodě. Dílčí kategorie se definují podle použitelných vnitrostátních předpisů.
7. Úroveň přípustné odchylky použitelná na odběr neměřený denně definovaná podle použitelných vnitrostátních předpisů je založena na rozdílu mezi relevantní předpovědí odběrů provedených uživatelem sítě neměřených denně a přídělem pro odběr neměřený denně.
8. Úroveň přípustné odchylky může zahrnovat složku vypočtenou s ohledem na uplatnění odchylky v předpovědi odběrů provedených uživatelem sítě neměřených denně, jež představuje množství, o které příslušná předpověď:
a)
přesahuje příděl pro odběr neměřený denně v případě, že je denní vyrovnávací množství kladné;
b)
je nižší než příděl pro odběr neměřený denně v případě, že je denní vyrovnávací množství záporné.
KAPITOLA XI
ZÁVĚREČNÁ A PŘECHODNÁ USTANOVENÍ
Článek 51
Uvolnění nadbytečné flexibility provozovatele přepravní soustavy
1. Pokud dlouhodobé smlouvy o pořizování flexibility platné v den vstupu tohoto nařízení v platnost udělují provozovateli přepravní soustavy právo odebírat či dodávat konkrétní objemy plynu, snaží se provozovatel přepravní soustavy tato množství flexibility snížit.
2. Při určování množství nadbytečné flexibility, která je k dispozici pro dodávku a odběr na základě platné dlouhodobé smlouvy, zohlední provozovatel přepravní soustavy využití krátkodobých standardizovaných produktů.
3. Nadbytečnou flexibilitu lze uvolnit buď:
a)
podle podmínek stávající smlouvy, pokud obsahuje ustanovení, která povolují snížit množství plynu, k němuž se vztahuje závazek, a/nebo stávající smlouvu ukončit, nebo
b)
pokud takováto smluvní práva neexistují:
i)
smlouva zůstává v platnosti, dokud není ukončena podle použitelných podmínek,
ii)
smluvní strany zváží dodatečná ujednání, aby bylo možné uvolnit zpět na trh nadbytečný plyn, který není požadován pro vyrovnávací účely, čímž by se ostatním uživatelům sítě zpřístupnilo větší množství flexibility.
4. Pokud platná smlouva stanoví snížení flexibility o množství, která jsou v souladu s dostupným nadbytečným množstvím, provozovatel přepravní soustavy sníží tuto flexibilitu, jakmile je to po vstupu tohoto nařízení v platnost rozumně možné nebo jakmile lze stanovit, že existuje nadbytečné množství.
5. Provozovatel přepravní soustavy konzultuje se zúčastněnými stranami konkrétní návrhy, které mají být provedeny jako prozatímní opatření pro uvolnění nadbytečné flexibility na základě platné dlouhodobé smlouvy.
6. Provozovatelé přepravní soustavy zveřejní informace o vyrovnávacích akcích, které podnikli na základě platné dlouhodobé smlouvy.
7. Vnitrostátní regulační orgán může stanovit cíle pro podíl, o nějž by se tyto dlouhodobé smlouvy měly snížit, aby se zvýšila likvidita krátkodobého velkoobchodního trhu s plynem.
Článek 52
Přechodná ustanovení
1. Vnitrostátní regulační orgán může provozovateli přepravní soustavy na základě odůvodněné žádosti povolit, aby ustanovení tohoto nařízení splnil do dvaceti čtyř měsíců od 1. října 2014, pokud tento provozovatel přepravní soustavy neprovádí žádné prozatímní opatření uvedené v kapitole X. V případě, že vnitrostátní regulační orgán tuto možnost využije, toto nařízení se na vyrovnávací zónu daného provozovatele přepravní soustavy nepoužije v rozsahu a po přechodnou dobu, které vnitrostátní regulační orgán ve svém rozhodnutí stanovil.
2. Vnitrostátní regulační orgán přijme a zveřejní odůvodněné rozhodnutí v souladu s odstavcem 1 do tří měsíců po obdržení takové žádosti. Toto rozhodnutí se neprodleně oznámí agentuře a Komisi.
Článek 53
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Aniž je dotčen článek 28, čl. 33 odst. 5, čl. 38 odst. 1, čl. 45 odst. 4, čl. 46 odst. 3, článek 51 a 52, použije se toto nařízení ode dne 1. října 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 26. března 2014.
A BIZOTTSÁG 312/2014/EU RENDELETE
(2014. március 26.)
a gázszállításirendszer-üzemeltetők közötti rendszeregyensúlyozásra vonatkozó üzemi és kereskedelmi szabályzat létrehozásáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a földgázszállító hálózatokhoz való hozzáférés feltételeiről szóló és az 1775/2005/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. július 13-i 715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 6. cikke (11) bekezdésére,
mivel:
(1)
A versenyképesség fokozásához és a fogyasztók számára legkedvezőbb energiaárak biztosításához elengedhetetlen egy olyan, teljes mértékben működőképes és összekapcsolt belső energiapiac mielőbbi létrehozása, amely elősegíti az uniós gazdaság megfizethető és fenntartható energiával való ellátását.
(2)
Az erősebb piaci integráció felé való elmozdulás érdekében fontos, hogy a gázszállító-hálózatokra vonatkozó rendszeregyensúlyozási szabályok lehetővé tegyék az egyensúlytartási zónák közötti gázkereskedelmet, így járulva hozzá a piaci likviditás növeléséhez. Ezért e rendelet uniós szintű, harmonizált kiegyensúlyozási szabályokat állapít meg, amelyek a rendszerhasználók számára garantálják, hogy azok az Unió különböző egyensúlytartási zónáiban gazdaságilag hatékonyan és megkülönböztetésmentesen tudják végezni egyensúlytartási tevékenységüket.
(3)
E rendelet elősegíti a versenyző európai uniós rövid távú gáz-nagykereskedelmi piac kialakulását, bárminemű forrásból lehetővé téve a rugalmassági szolgáltatások biztosítását, amelyek megfelelő piaci mechanizmusok révén úgy kerülnek megvételre és értékesítésre, hogy a rendszerhasználók hatékonyan ki tudják egyensúlyozni egyensúlyozási portfólióikat, vagy a szállításirendszer-üzemeltető ezen rugalmassági szolgáltatások segítségével fenntarthassa az egyensúlyt a szállítórendszeren.
(4)
A 715/2009/EK rendelet megkülönböztetésmentes szabályokat fogalmaz meg a földgázszállító hálózatokhoz való hozzáférés feltételeivel kapcsolatban annak érdekében, hogy biztosítsa a belső gázpiac megfelelő működését. A piaci alapú kiegyensúlyozási szabályok költségalapú kiegyensúlyozási díjakkal pénzügyileg ösztönzik a rendszerhasználókat egyensúlyozási portfóliójuk kiegyensúlyozására.
(5)
A rendszerhasználók felelősséget viselnek betáplálásaik és vételezéseik egyensúlyban tartásáért, a kiegyensúlyozási szabályok célja pedig a rövid távú gáz-nagykereskedelmi piac előmozdítása kereskedési platformok létrehozásával, amelyek hatékonyabbá teszik a rendszerhasználók és a szállításirendszer-üzemeltető közötti gázkereskedelmet. A szállítóhálózatok reziduális egyensúlytalanságát a szállításirendszer-üzemeltetők kezelik. Ennek során a szállításirendszer-üzemeltetők meghatározott sorrendben veszik igénybe a rendelkezésre álló kiegyensúlyozási eszközöket. Ez a sorrend úgy van kialakítva, hogy a szállításirendszer-üzemeltetők gazdasági és műszaki szempontokat is figyelembe véve szerezzék be a gázt, olyan termékek igénybevételével, amelyek a legkülönbözőbb forrásokból biztosíthatók, beleértve a cseppfolyósított földgázt és a tároló létesítményeket is. A szállításirendszer-üzemeltetőknek arra kell törekedniük, hogy a lehető legnagyobb mértékben rövid távú szabványtermékek rövid távú gáz-nagykereskedelmi piacon való vásárlásával és értékesítésével elégítsék ki rendszeregyensúlyozási igényeiket.
(6)
Annak érdekében, hogy a rendszerhasználók ki tudják egyensúlyozni egyensúlyozási portfólióikat, ez a rendelet minimális adatszolgáltatási követelményeket is meghatároz a piaci alapú egyensúlyozási rendszer megvalósításához. Ezért az e rendelet által megkövetelt információáramlás célja a napi egyensúlyozási rendszer támogatása és egy olyan adatállomány biztosítása, amely segíti a rendszerhasználót kockázatai és lehetőségei költséghatékony kezelésében.
(7)
A kereskedelmileg érzékeny információk védelmén kívül e rendelet értelmében a szállításirendszer-üzemeltetőknek bizalmasan kell kezelniük a rendelet végrehajtása céljából nekik átadott információkat és adatokat, és nem adhatják át azokat - sem részben, sem teljes egészükben - harmadik feleknek, kivéve, ha erre jogosultak, és csak jogosultságuk mértékében.
(8)
E rendelet elfogadása a 715/2009/EK rendelet alapján történt, és azt kiegészíti, illetve annak szerves részét képezi. A 715/2009/EK rendeletre történő, más jogi aktusokban található hivatkozásokat úgy kell érteni, hogy egyben e rendeletre is hivatkoznak. A rendelet ugyanakkor vonatkozik azokra a mentességben nem részesült, nagyobb volumenű új infrastruktúrákban található kapacitásokra, amelyek a 2009/73/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) 32. cikke, illetve a 2003/55/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) korábbi 18. cikke alól mentességet kaptak, amennyiben e rendelet alkalmazása nem teszi lehetetlenné a mentességet. E rendeletet az összekötő vezetékek specifikus jellemzőinek figyelembevételével kell alkalmazni.
(9)
Ennek a rendeletnek a megalkotása a 715/2009/EK rendelet 6. cikkében meghatározott eljárás szerint történt. A rendelet biztosítja a 715/2009/EK rendelet 21. cikkében meghatározott kiegyensúlyozási szabályok további harmonizációját a gázkereskedelem előmozdítása érdekében.
(10)
E rendelet az elosztórendszer-üzemeltetőkre vonatkozóan is tartalmaz rendelkezéseket, amelyek csak akkor és csak olyan mértékben törekszenek ezek szerepének harmonizálására, amennyire az e rendelkezések végrehajtásához szükséges.
(11)
E rendelet végrehajtása érdekében a nemzeti szabályozó hatóságoknak és szállításirendszer-üzemeltetőknek a bevált gyakorlatok és törekvések figyelembevételével harmonizálniuk kell folyamataikat. A 713/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 7. cikkével összhangban az Ügynökségnek és a nemzeti szabályozó hatóságoknak biztosítaniuk kell, hogy a kiegyensúlyozási szabályokat Unió-szerte a lehető leghatékonyabban bevezessék.
(12)
Az ebben a rendeletben meghatározott intézkedések összhangban vannak a 2009/73/EK irányelv 51. cikke alapján létrehozott bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
1. cikk
Tárgy
E rendelet üzemi és kereskedelmi szabályzatot hoz létre a rendszeregyensúlyozásra vonatkozóan, ideértve a hálózatokra vonatkozó nominálási eljárásokkal, az egyensúlyozási díjakkal, a napi kiegyensúlyozási díjhoz kapcsolódó elszámolási folyamatokkal és a szállításirendszer-üzemeltetők hálózatai közötti operatív egyensúlyozással kapcsolatos szabályokat.
2. cikk
Hatály
(1) Ez a rendelet az Unió határain belül működő egyensúlytartási zónákra alkalmazandó.
(2) Ez a rendelet nem alkalmazandó a tagállamok azon egyensúlytartási zónáira, amelyek a 2009/73/EK irányelv 49. cikke alapján eltérésre jogosultak.
(3) Ez a rendelet nem alkalmazandó az allokálások és a később a fogyasztói mérőóra-leolvasások alapján meghatározott tényleges fogyasztás közötti különbség elszámolása során.
(4) Ez a rendelet nem alkalmazandó olyan vészhelyzetekben, amikor a szállításirendszer-üzemeltetőnek a vonatkozó nemzeti előírások, illetve a földgázellátás biztonságának megőrzését szolgáló intézkedésekről szóló, 2010. október 20-i 994/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) alapján különleges intézkedéseket kell hoznia.
(5) Az e rendeletből fakadó rendszerhasználói jogok és kötelezettségek csak azon rendszerhasználókra vonatkoznak, akik kötelező érvényű megállapodást kötöttek - akár szállítási, akár egyéb szerződést -, amely lehetővé teszi számukra tranzakciós értesítések benyújtását az 5. cikknek megfelelően.
3. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában a 715/2009/EK rendelet 2. cikkében, a földgázszállító rendszerekben alkalmazott kapacitásallokációs mechanizmusokat szabályozó üzemi és kereskedelmi szabályzat létrehozásáról és a 715/2009/EK rendelet kiegészítéséről szóló, 984/2013/EU bizottsági rendelet (6) 3. cikkében, valamint a 2009/73/EK irányelv 2. cikkében található fogalommeghatározások érvényesek. Ezeken túlmenően e rendelet alkalmazásában:
1. „egyensúlytartási zóna”: olyan betáplálási/kiadási rendszer, amely egy adott egyensúlyozási rendszer hatálya alá tartozik, és amely elosztórendszereket vagy azok egyes részeit is tartalmazhatja;
2. „egyensúlyozó intézkedés”: a szállításirendszer-üzemeltető által a szállítóhálózatba betáplálásra kerülő vagy onnan kilépő gázforgalom megváltoztatására hozott intézkedés, kivéve, ha az intézkedés a rendszerből való vételezésként nem elszámolható gázhoz vagy a szállításirendszer-üzemeltető által a rendszer működtetésére használt gázhoz kapcsolódik;
3. „egyensúlyozási költségsemlegességet biztosító díj”: a szállításirendszer-üzemeltető részére kifizetett vagy kifizetendő és az általa kifizetett vagy kifizetendő összegek közötti különbségnek megfelelő, a rendszer-egyensúlyozási tevékenységek végrehajtásából adódó díj, amelyet az érintett rendszerhasználók részére kell megfizetni, illetve tőlük kell behajtani;
4. „kereskedési platform”: egy kereskedésiplatform-üzemeltető által működtetett elektronikus felület, amelynek segítségével a kereskedő résztvevők eladási és vételi ajánlatokat tehetnek vagy fogadhatnak el (beleértve a módosítás és a visszavonás jogát is) a gázkeresletben vagy -kínálatban jelentkező rövid távú ingadozások kezeléséhez szükséges gázra vonatkozóan a kereskedési platform felhasználási feltételei szerint, és amelyen a szállításirendszer-üzemeltető az egyensúlyozó intézkedések végrehajtása érdekében kereskedik;
5. „kereskedő résztvevő”: olyan rendszerhasználó vagy szállításirendszer-üzemeltető, aki a kereskedésiplatform-üzemeltetőel szerződésben áll és megfelel a tranzakciók kereskedési platformon történő végrehajtásához szükséges feltételeknek;
6. „egyensúlyozó platform”: olyan kereskedési platform, amelyen minden ügyletben a szállításirendszer-üzemeltető a kereskedelmi partner;
7. „kiegyensúlyozási szolgáltatás”: a szállításirendszer-üzemeltető részére nyújtott gázkereskedelmi szolgáltatás, amely során a gázkeresletben vagy -kínálatban jelentkező rövid távú ingadozások kezeléséhez szükséges gáz értékesítése nem rövid távú szabványtermék formájában történik;
8. „visszaigazolt mennyiség”: D gáznapra vonatkozóan a szállításirendszer-üzemeltető által visszaigazolt nominált vagy újranominált földgázmennyiség;
9. „napi kiegyensúlyozási díj”: az a pénzösszeg, amelyet a rendszerhasználó a napi kiegyenlítő gázmennyiségért kifizet vagy kézhez kap;
10. „naponta mért”: a gázmennyiséget gáznaponként egyszer mérik és rögzítik;
11. „napon belül mért”: a gázmennyiséget egy gáznapon belül legalább kétszer mérik és rögzítik;
12. „nem naponta mért”: a gázmennyiséget egy gáznapnál ritkábban mérik és rögzítik;
13. „egyensúlyozási portfólió”: egy rendszerhasználó betáplálásainak és vételezéseinek az együttese;
14. „értesítési mennyiség”: a szállításirendszer-üzemeltető és a rendszerhasználó(k), illetve adott esetben az egyensúlyozási portfóliók között átadott gázmennyiség;
15. „allokálás”: a szállításirendszer-üzemeltető által valamely rendszerhasználónak a napi kiegyenlítőenergia-mennyiség meghatározása céljából betáplálásként vagy vételezésként kiosztott gázmennyiség kWh-ban kifejezve;
16. „újranominálási ciklus”: a szállításirendszer-üzemeltető által végrehajtott folyamat, amelynek célja, hogy az újranominálás beérkezését követően a rendszerhasználó megkapja a visszaigazolt mennyiségekről szóló értesítést;
17. „napon belüli díj”: a szállításirendszer-üzemeltető által a rendszerhasználóra kivetett vagy a rendszerhasználó részére kifizetett, napon belüli kötelezettségek teljesítéséhez kötődő díj;
18. „napon belüli kötelezettség”: a rendszerhasználók gáznapon belüli betáplálásainak és vételezéseinek szabályozására a szállításirendszer-üzemeltető által felállított, rendszerhasználókra vonatkozó szabályrendszer;
19. „alapeset”: adatszolgáltatási modell, amelynek esetében a napi méréssel nem rendelkező kiadási pontokra vonatkozó adatok előző napi és napon belüli előrejelzéseket tartalmaznak;
20. „1. változat”: adatszolgáltatási modell, amelynek esetében a napi méréssel nem rendelkező és a napi méréssel rendelkező kiadási pontokra vonatkozó adatok a gáznap során mért gázforgalom felosztásán alapulnak;
21. „2. változat”: adatszolgáltatási modell, amelynek esetében a napi méréssel nem rendelkező kiadási pontokra vonatkozó adatok előző napi előrejelzések.
II. FEJEZET
EGYENSÚLYOZÁSI RENDSZER
4. cikk
Általános alapelvek
(1) A rendszerhasználók felelősek egyensúlyozási portfólióik kiegyensúlyozásáért annak érdekében, hogy a szállításirendszer-üzemeltetőknek a lehető legritkábban kelljen e rendelet szerinti egyensúlyozó intézkedéseket hoznia.
(2) Az e rendelettel összhangban kialakított kiegyensúlyozási szabályoknak a valós igényeket kell tükrözniük a szállításirendszer-üzemeltetők rendelkezésére álló erőforrások figyelembevételével, és ösztönözniük kell a rendszerhasználókat egyensúlyozási portfóliójuk hatékony kiegyensúlyozására.
(3) A rendszerhasználók részére lehetőséget kell biztosítani olyan kötelező érvényű megállapodás megkötésére egy szállításirendszer-üzemeltetővel, amely alapján a rendszerhasználók földgáz feletti rendelkezési jog átadására és átvételére vonatkozó tranzakciós értesítéseket adhatnak, függetlenül attól, hogy rendelkeznek-e szerződéses szállítási kapacitással.
(4) Amennyiben egy egyensúlytartási zónában több szállításirendszer-üzemeltető is tevékenykedik, e rendelet az adott egyensúlytartási zóna valamennyi szállításirendszer-üzemeltetőjére vonatkozik. Ha azok a szállítóhálózataik egyensúlyban tartásáért viselt felelősséget átruházzák egy másik szervezetre, e rendelet a vonatkozó nemzeti előírásokban meghatározott mértékben alkalmazandó a szóban forgó szervezetre.
5. cikk
Tranzakciós értesítések és allokálás
(1) Az egy egyensúlytartási zóna két egyensúlyozási portfóliója közötti gázátadásra a szállításirendszer-üzemeltető részére az adott gáznapra vonatkozóan benyújtott, átadásra és átvételre vonatkozó tranzakciós értesítések útján kerülhet sor.
(2) A tranzakciós értesítések benyújtásának, visszavonásának és módosításának ütemezését a szállításirendszer-üzemeltető határozza meg a rendszerhasználókkal kötött szállítási szerződésben vagy más kötelező érvényű megállapodásban, szükség esetén figyelembe véve a tranzakciós értesítések feldolgozásához szükséges időt is. A szállításirendszer-üzemeltetőnek lehetővé kell tennie a rendszerhasználók számára, hogy az értesítéseket a rendelkezési jog átadásának időpontjához közeli időpontban nyújtsák be.
(3) A szállításirendszer-üzemeltetőnek a lehető legrövidebb idő alatt fel kell dolgoznia a tranzakciós értesítéseket. A feldolgozási idő nem haladhatja meg a harminc percet, kivéve, ha a rendelkezési jog átadásának időpontja lehetővé teszi a feldolgozási idő legfeljebb két órára való meghosszabbítását.
(4) A tranzakciós értesítésnek legalább a következő információkat kell tartalmaznia:
a)
a gázátadás által érintett gáznap;
b)
az érintett egyensúlyozási portfóliók megjelölése;
c)
hogy átadási vagy átvételi értesítésről van-e szó;
d)
értesítési mennyiség kWh/napban kifejezve a napi, illetve kWh/órában kifejezve az óránkénti értesítési mennyiség esetében, a szállításirendszer-üzemeltető követelményeinek megfelelően.
(5) Ha a szállításirendszer-üzemeltetőhöz olyan, egymáshoz társítható átadási és átvételi értesítések csoportja érkezik be, amelyeknél az értesítési mennyiségek azonosak, a szállításirendszer-üzemeltető a következőképpen allokálja az értesítési mennyiségeket az érintett egyensúlyozási portfóliókhoz:
a)
az átadási értesítést benyújtó rendszerhasználó egyensúlyozási portfóliójához vételezésként; és
b)
az átvételi értesítést benyújtó rendszerhasználó egyensúlyozási portfóliójához betáplálásként.
(6) Amennyiben az (5) bekezdésben említett értesítési mennyiségek nem egyenlőek, akkor a szállításirendszer-üzemeltető vagy a tranzakciós értesítésekben feltüntetett kisebb mennyiséget allokálja, vagy mindkét tranzakciós értesítést elutasítja. Az erre vonatkozó szabályt a szállításirendszer-üzemeltető határozza meg a megfelelő szállítási szerződésben vagy más kötelező érvényű megállapodásban.
(7) Nem akadályozható meg, hogy egy szolgáltató egy rendszerhasználó nevében az (5) bekezdés szerinti eljárás szerint járjon el, amennyiben ezt a szállításirendszer-üzemeltető előzetesen jóváhagyta.
(8) A rendszerhasználók attól függetlenül benyújthatnak tranzakciós értesítéseket egy gáznapra vonatkozóan, hogy az adott gáznapra vonatkozóan rendelkeznek-e nominálással.
(9) Az (1)-(8) bekezdés rendelkezései értelemszerűen vonatkoznak a 6. cikk (3) bekezdésének a) pontja szerint kereskedő szállításirendszer-üzemeltetőkre.
III. FEJEZET
OPERATÍV EGYENSÚLYTARTÁS
6. cikk
Általános rendelkezések
(1) A szállításirendszer-üzemeltető egyensúlyozó intézkedéseket hoz a következők érdekében:
a)
a szállítóhálózat üzemeltetési korlátainak betartása;
b)
olyan nap végi vezetékkészletszint elérése, amely eltér a várt betáplálások és vételezések alapján az adott gáznapra előre jelzett szinttől, összhangban a szállítóhálózat hatékony és gazdaságos üzemeltetésével.
(2) Az egyensúlyozó intézkedések végrehajtásakor a szállításirendszer-üzemeltetőnek legalább a következőket kell figyelembe vennie az egyensúlytartási zóna kapcsán:
a)
saját becslése a tervezett egyensúlyozó intézkedés(ek) által érintett gáznap során és azon belül jelentkező gázigényre vonatkozóan;
b)
nominálási és allokálási információk és mért gázáramlások;
c)
a szállítóhálózat(ok) egészében mért gáznyomás.
(3) A szállításirendszer-üzemeltető egyensúlyozó intézkedéseket hoz a következő módokon:
a)
rövid távú szabványtermékek vásárlása vagy értékesítése kereskedési platformon; és/vagy
b)
kiegyensúlyozási szolgáltatások igénybevétele.
(4) Az egyensúlyozó intézkedések végrehajtásakor a szállításirendszer-üzemeltetőnek a következő szempontokat kell figyelembe vennie:
a)
az egyensúlyozó intézkedéseket megkülönböztetésmentesen kell végrehajtani;
b)
az egyensúlyozó intézkedéseknek tekintetbe kell venniük a szállításirendszer-üzemeltetők azon kötelezettségét, hogy gazdaságos és hatékony szállítóhálózatot kell működtetniük.
7. cikk
Rövid távú szabványtermékek
(1) A rövid távú szabványtermékekkel a hét összes napján napon belüli vagy napon túli kereskedelmet kell folytatni a kereskedési platform vonatkozó szabályai szerint a kereskedési platform üzemeltetője és a szállításirendszer-üzemeltető közötti megállapodásnak megfelelően.
(2) Az ajánlattevő kereskedő résztvevő az, aki a kereskedési platformon eladási vagy vételi árajánlatot tesz közzé, míg az elfogadó kereskedő résztvevő az, aki az ajánlatot elfogadja.
(3) Jogcímalapú termékekkel folytatott kereskedelem esetén:
a)
az egyik kereskedő résztvevő átvételi értesítést, a másik átadási értesítést nyújt be;
b)
mindkét tranzakciós értesítésnek meg kell határoznia azt a gázmennyiséget, amely az átadási értesítést benyújtó kereskedő résztvevőtől átadásra kerül az átvételi értesítést benyújtó kereskedő résztvevő részére;
c)
óránkénti értesítési mennyiség alkalmazása esetén azt egy adott kezdő időponttól a gáznap összes hátralévő órájára vonatkozóan egyenletesen kell szétosztani, és a kezdő időpont előtti valamennyi órára vonatkozóan az átadott mennyiség nulla.
(4) Hálózati pontra vonatkozó termékekkel folytatott kereskedelem esetén:
a)
a szállításirendszer-üzemeltetőnek meg kell határoznia a használható betáplálási és kiadási pontokat vagy azok csoportjait;
b)
teljesülnie kell a (3) bekezdésben meghatározott valamennyi követelménynek;
c)
a kezdeményező kereskedő résztvevőnek az értesítési mennyiségnek megfelelően módosítania kell az adott betáplálási vagy kiadási ponton a szállítóhálózatba betáplálandó, illetve onnan vételezendő gázmennyiséget, és igazolnia kell a szállításirendszer-üzemeltető felé a mennyiség ennek megfelelően történt módosítását;
(5) Időszakos termékekkel folytatott kereskedelem esetén:
a)
teljesülniük kell a (3) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott követelményeknek;
b)
óránkénti értesítési mennyiséget kell alkalmazni a gáznap azon óráira vonatkozóan, amelyek egy adott kezdő időponttól egy adott befejező időpontig eltelnek, és nulla értéket kell alkalmazni a kezdő időpont előtti és a befejező időpont utáni valamennyi órára.
(6) Hálózati pontra vonatkozó időszakos termékkel folytatott kereskedelem esetén teljesülnie kell a (4) bekezdés a) és c) pontjában, illetve az (5) bekezdésben meghatározott követelményeknek.
(7) A rövid távú szabványtermékek meghatározásakor a szomszédos egyensúlytartási zónákban tevékenykedő szállításirendszer-üzemeltetőknek együtt kell működniük a megfelelő termékek meghatározásában. Valamennyi szállításirendszer-üzemeltető indokolatlan késedelem nélkül tájékoztatja az érintett kereskedésiplatform-üzemeltetőket az ilyen együttműködés eredményeiről.
8. cikk
Kiegyensúlyozási szolgáltatás(ok)
(1) A szállításirendszer-üzemeltető jogosult kiegyensúlyozási szolgáltatásokat igénybe venni olyan esetekben, amikor a rövid távú szabványtermékek nem vagy valószínűleg nem hozzák meg azt az eredményt, amely a szállítóhálózat üzemi határértékeinek betartásához szükséges, illetve ha nincs megfelelő kereskedelmi likviditás a rövid távú szabványtermékek piacán.
(2) Az egyensúlyozó intézkedések kiegyensúlyozási szolgáltatások segítségével történő végrehajtásakor a szállításirendszer-üzemeltetőnek a kiegyensúlyozási szolgáltatások beszerzése során legalább a következő szempontokat kell figyelembe vennie:
a)
az a mód, ahogyan a kiegyensúlyozási szolgáltatások a szállítóhálózat üzemeltetési korlátainak betartását biztosítják;
b)
a kiegyensúlyozási szolgáltatások reakcióideje bármely rendelkezésre álló rövid távú szabványtermék válaszidejéhez képest;
c)
a kiegyensúlyozási szolgáltatások beszerzésének és igénybevételének becsült költsége bármely rendelkezésre álló rövid távú szabványtermék becsült költségéhez képest;
d)
a gázszállítás célterülete, ahova a gázt el kell szállítani;
e)
a szállításirendszer-üzemeltető gázminőséggel kapcsolatos követelményei;
f)
mennyiben befolyásolhatja a kiegyensúlyozási szolgáltatások beszerzése és igénybevétele a rövid távú gáz-nagykereskedelmi piac likviditását.
(3) A kiegyensúlyozási szolgáltatások piaci alapon szerezhetők be átlátható és megkülönböztetésmentes nyilvános pályázati eljárással a vonatkozó nemzeti előírásoknak megfelelően, különösen az alábbiak betartásával:
a)
a kiegyensúlyozási szolgáltatásra vonatkozó szerződéshez kapcsolódó bármely kötelezettségvállalás előtt a szállításirendszer-üzemeltetőnek nyílt pályázati felhívást kell közzétennie, és abban meg kell határoznia a pályázók számára a célt, a hatókört és a betartandó utasításokat, lehetővé téve ezáltal, hogy azok részt vehessenek a pályázatban;
b)
az eredmények közzétételekor be kell tartani a kereskedelmileg érzékeny információk védelmére vonatkozó követelményeket, és az eredményeket minden pályázónak külön-külön meg kell küldeni.
(4) Különleges körülmények között a nemzeti szabályozó hatóság jóváhagyhat olyan átlátható és megkülönböztetésmentes eljárást is, amely eltér a nyilvános pályázattól.
(5) A kiegyensúlyozási szolgáltatás időtartama a nemzeti szabályozó hatóság hosszabb időtartamra vonatkozó engedélye hiányában nem haladhatja meg az egy évet, és a kezdő dátumnak a szerződő felek vonatkozó kötelezettségvállalásától számított tizenkét hónapon belülre kell esnie.
(6) A szállításirendszer-üzemeltetőnek évente felül kell vizsgálnia a kiegyensúlyozási szolgáltatások igénybevételét annak felmérésére, hogy a rendelkezésre álló rövid távú szabványtermékek nem felelnének-e meg jobban a szállításirendszer-üzemeltető üzemi követelményeinek, illetve hogy a következő évre nem csökkenthető-e a kiegyensúlyozási szolgáltatások igénybevétele.
(7) A szállításirendszer-üzemeltető köteles évente közzétenni az igénybe vett kiegyensúlyozási szolgáltatásokra és a kapcsolódó költségekre vonatkozó információkat.
9. cikk
Lehívási sorrend
(1) A megfelelő egyensúlyozó intézkedésről hozott döntések alkalmával a szállításirendszer-üzemeltető a 6. cikk (4) bekezdése szerinti alapelveknek megfelelően köteles:
a)
amikor és amilyen mértékben lehetséges, prioritásként kezelni a jogcímalapú termékeket minden más rendelkezésre álló rövid távú szabványtermékkel szemben;
b)
más rövid távú szabványtermékeket alkalmazni, az alábbi feltételek szerint:
1.
hálózati pontra vonatkozó termékeket, ha a szállítóhálózat üzemi határértékeinek betartása érdekében adott betáplálási és/vagy kiadási pontokon és/vagy a gáznapon belül egy bizonyos időponttól kezdődően a gázáramlás megváltoztatására van szükség;
2.
időszakos termékeket, ha a szállítóhálózat üzemi határértékeinek betartása érdekében a gáznapon belül egy bizonyos időszakban a gázáramlás megváltoztatására van szükség. A szállításirendszer-üzemeltető csak akkor alkalmazhat időszakos terméket, ha az gazdaságosabb és hatékonyabb, mint a különböző jogcímalapú és hálózati pontra vonatkozó termékek együttes vásárlása és értékesítése lenne;
3.
hálózati pontra vonatkozó időszakos termékeket, ha a szállítóhálózat üzemi határértékeinek betartása érdekében adott betáplálási és/vagy kiadási pontokon és a gáznapon belül egy bizonyos időszakban a gázáramlás megváltoztatására van szükség. A szállításirendszer-üzemeltető csak akkor alkalmazhat hálózati pontra vonatkozó időszakos terméket, ha az gazdaságosabb és hatékonyabb, mint különböző hálózati pontra vonatkozó termékek együttes vásárlása és értékesítése lenne;
c)
kiegyensúlyozási szolgáltatásokat csak akkor igénybe venni, ha a rövid távú szabványtermékek az adott szállításirendszer-üzemeltető értékelése szerint nem vagy valószínűleg nem hozzák meg azt az eredményt, amely a szállítóhálózat üzemi határértékeinek betartásához szükséges.
A szállításirendszer-üzemeltető figyelmbe veszi a lehívási sorrend a)-c) pontban említett egyes szintjeinek költséghatékonyságát.
(2) A rövid távú szabványtermékekkel való kereskedelem során a szállításirendszer-üzemeltető köteles - amikor és amilyen mértékben lehetséges - prioritásként kezelni a napon belüli termékeket a napon túli termékekkel szemben.
(3) A szállításirendszer-üzemeltető kérheti a nemzeti szabályozó hatóság arra vonatkozó jóváhagyását, hogy a jogcímalapú és/vagy hálózati pontra vonatkozó termékek saját egyensúlytartási zónáján (zónáin) belüli forgalmazásának alternatívájaként kereskedelmi tevékenységet folytasson egy szomszédos egyensúlytartási zónán belül, és ezen zónába irányuló vagy onnan származó gázt szállítson. A jóváhagyással kapcsolatos döntés meghozatalakor a nemzeti szabályozó hatóságnak alternatív megoldásokat kell mérlegelnie a helyi piac működésének javítására. A vonatkozó feltételeket a szállításirendszer-üzemeltetőnek és a nemzeti szabályozó hatóságnak évente felül kell vizsgálnia. Az egyensúlyozó intézkedések alkalmazása nem korlátozhatja a kapacitások rendszerhasználók általi elérhetőségét és használatát az adott rendszer-összekötési ponton.
(4) A szállításirendszer-üzemeltető köteles évente közzétenni az (1) bekezdésben foglalt követelmények alapján meghozott egyes egyensúlyozó intézkedések, valamint a (3) bekezdésnek megfelelően meghozott egyensúlyozó intézkedések költségeire, gyakoriságára és számára vonatkozó információkat.
10. cikk
Kereskedési platform
(1) A rövid távú szabványtermékek beszerzése érdekében a szállításirendszer-üzemeltetőnek olyan kereskedési platformon kell kereskednie, amely megfelel az alábbi feltételeknek:
a)
elegendő támogatást biztosít a gáznap egészében úgy a rendszerhasználóknak a rövid távú szabványtermékekkel való kereskedelemhez, mint a szállításirendszer-üzemeltetőknek a megfelelő egyensúlyozó intézkedések rövid távú szabványtermékekkel való kereskedelem útján történő meghozatalához;
b)
átlátható és megkülönböztetésmentes hozzáférést biztosít;
c)
a szolgáltatásokat az egyenlő bánásmód elve szerint nyújtja;
d)
anonim kereskedelmet biztosít, legalább az ügylet megkötéséig;
e)
részletes áttekintést nyújt a kereskedő résztvevőknek az aktuális eladási és vételi árajánlatokról;
f)
biztosítja, hogy a szállításirendszer-üzemeltető időben tájékoztatást kapjon minden ügyletről.
(2) A szállításirendszer-üzemeltető köteles arra törekedni, hogy legalább egy kereskedési platformon teljesüljenek az (1) bekezdésben meghatározott feltételek. Amennyiben a szállításirendszer-üzemeltető nem tudja biztosítani, hogy ezek a feltételek teljesüljenek legalább egy kereskedési platformon, köteles intézkedéseket hozni egy egyensúlyozó platform vagy a 47. cikkben meghatározott közös egyensúlyozó platform létrehozása érdekében.
(3) Az egyes ügyletek lezárása után a kereskedési platform üzemeltetőjének elegendő részletet kell a kereskedő résztvevők rendelkezésére bocsátania az ügylet visszaigazolásához.
(4) A kereskedő résztvevő köteles benyújtani a szállításirendszer-üzemeltetőnek az 5. cikk szerinti tranzakciós értesítést, kivéve, ha ezt a felelősséget a kereskedési platform vonatkozó szabályai átruházzák a kereskedési platform üzemeltetőjére vagy egy harmadik félre.
(5) A kereskedési platform üzemeltetője köteles:
a)
minden ügylet után indokolatlan késedelem nélkül közzétenni a marginális vételi ár és a marginális eladási ár alakulását; vagy
b)
megfelelő információkkal ellátni a szállításirendszer-üzemeltetőt abban az esetben, ha a szállításirendszer-üzemeltető úgy dönt, hogy közzéteszi a marginális vételi ár és a marginális eladási ár alakulását. Kézhezvétel után a szállításirendszer-üzemeltető indokolatlan késedelem nélkül közzéteszi az adatokat.
Ha egy egyensúlytartási zónában egynél több kereskedésiplatform-üzemeltető működik, a b) pont az irányadó.
(6) A kereskedési platform üzemeltetője csak akkor engedélyezi rendszerhasználóknak a kereskedési platformján való kereskedelmet, ha azok jogosultak tranzakciós értesítések benyújtására.
(7) A szállításirendszer-üzemeltető köteles indokolatlan késedelem nélkül tájékoztatni a kereskedési platform üzemeltetőjét arról, hogy a rendszerhasználó a hatályos szerződéses feltételek alapján elvesztette a tranzakciós értesítések benyújtására vonatkozó jogát, aminek eredményeképpen felfüggesztésre kerül a rendszerhasználó kereskedelmi joga a kereskedési platformon; mindez nem érinti a kereskedési platform vonatkozó szabályai szerint a kereskedési platform üzemeltetőjét ilyen esetben megillető egyéb jogorvoslati lehetőségeket.
11. cikk
Ösztönzők
(1) A rövid távú gáz-nagykereskedelmi piac likviditásának növelése érdekében a nemzeti szabályozó hatóság arra ösztönözheti a szállításirendszer-üzemeltetőt, hogy hatékony egyensúlyozó intézkedéseket hozzon, illetve hogy a rövid távú szabványtermékekkel folytatott kereskedelemmel adjanak nagyobb teret az egyensúlyozó intézkedések alkalmazásának.
(2) A szállításirendszer-üzemeltető az e rendeletben meghatározott általános alapelveknek megfelelő ösztönző rendszert nyújthat be jóváhagyásra a nemzeti szabályozó hatóságnak.
(3) A (2) bekezdésben említett javaslat benyújtása előtt a szállításirendszer-üzemeltető konzultálhat az érdekelt felekkel a szállításirendszer-üzemeltető saját javaslatáról vagy a nemzeti szabályozó hatóság kéréséről.
(4) Az ösztönző rendszernek:
a)
a szállításirendszer-üzemeltető teljesítményén kell alapulnia oly módon, hogy túlteljesítés esetén a szállításirendszer-üzemeltető részére kell maximált összegű kifizetést teljesíteni, alulteljesítés esetén pedig a szállításirendszer-üzemeltetőnek keletkezik maximált összegű fizetési kötelezettsége, mely összegeket az előre meghatározott teljesítménycélokhoz, így egyebek mellett a költségcélokhoz kell viszonyítani;
b)
tekintetbe kell vennie a teljesítmény felügyeletére a szállításirendszer-üzemeltető rendelkezésére álló eszközöket;
c)
szavatolnia kell, hogy alkalmazása pontosan tükrözi az érintett felek közötti felelősségeloszlást;
d)
azon gázpiac fejlettségi állapotához kell igazítani, ahol életbe léptetik;
e)
rendszeres felülvizsgálat tárgyát kell képeznie, amelynek során a nemzeti szabályozó hatóság a szállításirendszer-üzemeltetővel szoros együttműködésben értékeli, hogy miben és milyen mértékben lenne érdemes megváltoztatni az ösztönző rendszert.
IV. FEJEZET
NOMINÁLÁS
12. cikk
Általános rendelkezések
(1) A nominálásban és az újranominálásban megadandó gázmennyiséget kWh/napban kell megadni napi nominálás és újranominálás esetén, illetve kWh/órában óránkénti nominálás és újranominálás esetén.
(2) A szállításirendszer-üzemeltető felkérheti a rendszerhasználókat arra, hogy az e rendeletben meghatározott követelményeken túlmenően további nominálási és újranominálási információkat adjanak meg, így egyebek mellett a várható betáplálások és vételezések pontos, friss és kellően részletes előrejelzését, a szállításirendszer-üzemeltetőnek az érintett rendszer-egyensúlyozási tevékenységekkel kapcsolatos konkrét igényének (igényeinek) megfelelően.
(3) A nem kapcsolt kapacitástermékek nominálására és újranominálására vonatkozó 13-16. cikk értelemszerűen vonatkozik a kapcsolt kapacitástermékek egyszeri nominálására és újranominálására is. A szállításirendszer-üzemeltetőknek együtt kell működniük a kapcsolt kapacitástermékek rendszer-összekötési pontokon való nominálására és újranominálására vonatkozó szabályok bevezetésében.
(4) A 15. cikk (3) bekezdése és a 17. cikk (1) bekezdése nem érinti a gázszállító rendszereken belüli kapacitásallokációra vonatkozó üzemi és kereskedelmi szabályzat létrehozásáról szóló és a 715/2009/EK rendeletet kiegészítő, 2013. október 14-i 984/2013/EU bizottsági rendelet 22. cikkében meghatározott, a minimális megszakítási időtartamokra vonatkozó szabályt (7).
13. cikk
A rendszer-összekötési pontokon való nominálással és újranominálással kapcsolatos információk
A rendszerhasználók által a szállításirendszer-üzemeltetők felé benyújtott, rendszer-összekötési pontokra vonatkozó nominálásoknak és újranominálásoknak legalább az alábbi információkat kell tartalmazniuk:
1.
a rendszer-összekötési pont azonosítása;
2.
a gázáramlás iránya;
3.
a rendszerhasználó azonosítása, illetve adott esetben az egyensúlyozási portfóliójának az azonosítása;
4.
a rendszerhasználó partnerének azonosítása, illetve adott esetben az egyensúlyozási portfóliójának az azonosítása;
5.
a nominálás vagy újranominálás által érintett gázáramlás kezdő és befejező időpontja;
6.
D gáznap;
7.
a szállítani kívánt gázmennyiség.
14. cikk
Nominálási eljárás a rendszer-összekötési pontokon
(1) A rendszerhasználó legkésőbb D-1 gáznap nominálási határidejének lejártakor jogosult benyújtani D gáznapra vonatkozó nominálását a szállításirendszer-üzemeltetőnek. A nominálási határidő 13.00 óra UTC (téli időszámítás esetén), illetve 12.00 óra UTC (nyári időszámítás esetén) D-1 gáznapon.
(2) A szállításirendszer-üzemeltetőnek a rendszerhasználótól a nominálási határidő lejárta előtt kapott legutóbbi nominálást kell figyelembe vennie.
(3) A szállításirendszer-üzemeltető legkésőbb D-1 gáznap visszaigazolási határidejének lejártakor elküldi a visszaigazolt mennyiségekről szóló értesítést az érintett rendszerhasználóknak. A visszaigazolási határidő 15.00 óra UTC (téli időszámítás esetén), illetve 14.00 óra UTC (nyári időszámítás esetén) D-1 gáznapon.
(4) A rendszer-összekötési pont két oldalán működő szállításirendszer-üzemeltetők megállapodhatnak abban, hogy előnominálási ciklust biztosítanak, amelynek során:
a)
a rendszerhasználók nem kötelesek nominálást benyújtani;
b)
a rendszerhasználók legkésőbb D-1 gáznap 12.00 óra UTC (téli időszámítás esetén), illetve 11.00 óra UTC (nyári időszámítás esetén) időpontjában nyújthatják be a szállításirendszer-üzemeltetőknek D gáznapra vonatkozó nominálásaikat;
c)
a szállításirendszer-üzemeltető legkésőbb D-1 gáznap 12.30 óra UTC (téli időszámítás esetén), illetve 11.30 óra UTC (nyári időszámítás esetén) időpontjában elküldi az érintett rendszerhasználóknak a feldolgozott mennyiségekre vonatkozó értesítést.
(5) Amennyiben a rendszerhasználóktól a nominálási határidő lejártáig nem érkezik érvényes nominálás, az érintett szállításirendszer-üzemeltetők az általuk közösen meghatározott nominálási alapszabályt alkalmazzák. A rendszer-összekötési ponton érvényes nominálási alapszabályt közzé kell tenni a szállításirendszer-üzemeltetők rendszerhasználói részére.
15. cikk
Újranominálási eljárás rendszer-összekötési pontokon
(1) A rendszerhasználók jogosultak újranominálást benyújtani az újranominálási időszakban, amely közvetlenül a visszaigazolási határidő időpontjában kezdődik és leghamarabb három órával D gáznap vége előtt ér véget. A szállításirendszer-üzemeltető az újranominálási időszakon belül minden óra kezdetekor elindít egy újranominálási ciklust.
(2) A szállításirendszer-üzemeltetőnek a rendszerhasználótól az újranominálási ciklus kezdete előtt kapott legutóbbi újranominálást kell figyelembe vennie az újranominálási ciklus során.
(3) A szállításirendszer-üzemeltető minden újranominálási ciklus kezdetétől számítva két órán belül elküldi az érintett rendszerhasználóknak a visszaigazolt mennyiségekről szóló értesítést. Az érvénybe lépő gázáramlás-módosítás kezdő időpontjának két órával az újranominálási ciklus után kell lennie, kivéve, ha
a)
a rendszerhasználó későbbi időpontot kér; vagy
b)
a szállításirendszer-üzemeltető korábbi időpontot tesz lehetővé.
(4) Azt kell feltételezni, hogy a gázáramlás módosítására minden esetben az órák kezdetekor kerül sor.
16. cikk
Különleges rendelkezések rendszer-összekötési pontokon
(1) Amennyiben egy rendszer-összekötési ponton együttesen vannak érvényben napi és óránkénti nominálások és újranominálások, a szállításirendszer-üzemeltetők, illetve adott esetben a nemzeti szabályozó hatóságok konzultálhatnak az érdekelt felekkel annak meghatározására, hogy szükség van-e harmonizált nominálások és újranominálások benyújtására a rendszer-összekötési pont két oldalán. Ennek a konzultációnak ki kell térnie legalább a következőkre:
a)
a szállításirendszer-üzemeltetőket és a rendszerhasználókat érő pénzügyi hatások;
b)
a határokon átnyúló kereskedelmet érő hatások;
c)
a rendszer-összekötési ponto(ko)n a napi egyensúlyozási rendszert érő hatások.
(2) A konzultációt követően az esetlegesen javasolt változtatásokat a nemzeti szabályozó hatóságoknak jóvá kell hagyniuk. A javasolt változtatások jóváhagyása után a szállításirendszer-üzemeltetők megfelelően módosítják aktuális összekapcsolási megállapodásaikat, szállítási szerződéseiket és más kötelező érvényű megállapodásaikat, továbbá közzéteszik ezeket a módosításokat.
17. cikk
A nominálások és újranominálások elutasítása vagy az igényelt gázmennyiség módosítása a rendszer-összekötési pontokon
(1) A szállításirendszer-üzemeltető elutasíthat
a)
egy nominálást vagy egy újranominálást legkésőbb a nominálási határidő lejártától vagy az újranominálási ciklus kezdetétől számított két órán belül az alábbi esetekben:
i.
ha az tartalmilag nem felel meg a követelményeknek;
ii.
ha azt a rendszerhasználótól eltérő fél adja be;
iii.
a napi nominálás vagy újranominálás elfogadása negatív implicit nominálási áramlási sebességgel járna;
iv.
ha az meghaladja a rendszerhasználó allokált kapacitását;
b)
egy újranominálást legkésőbb az újranominálási ciklus kezdetétől számított két órán belül a fentieken kívül az alábbi esetekben:
i.
ha az meghaladja a rendszerhasználó hátralévő órákra vonatkozó allokált kapacitását, kivéve, ha az újranominálást megszakítható kapacitás igénylése céljából nyújtották be, amennyiben a szállításirendszer-üzemeltető ilyet felajánl;
ii.
ha az óránkénti újranominálás elfogadása várható gázáramlás-változással járna az újranominálási ciklus vége előtt.
(2) A szállításirendszer-üzemeltető nem utasíthatja el egy rendszerhasználó nominálását vagy újranominálását pusztán abból az okból, hogy az illető rendszerhasználó tervezett betáplálásai nem egyenlők a tervezett vételezésekkel.
(3) Egy újranominálás elutasítása esetén a szállításirendszer-üzemeltető a rendszerhasználó legutóbbi visszaigazolt mennyiségét veszi alapul, ha van ilyen.
(4) A megszakítható kapacitásra és a szűk keresztmetszetek kezelésének szabályai alá tartozó kapacitásra vonatkozó speciális feltételek sérelme nélkül, a szállításirendszer-üzemeltető elvben csak kivételes esetekben és olyan veszélyhelyzetekben módosíthatja a nominálás és újranominálás útján igényelt mennyiségeket, amikor nyilvánvalóan veszélyben van a rendszer biztonsága és stabilitása. A szállításirendszer-üzemeltető értesíti a nemzeti szabályozó hatóságot az ilyen intézkedésekről.
18. cikk
Nominálási és újranominálási eljárás a rendszer-összekötési pontoktól eltérő hálózati pontokon
(1) A nemzeti szabályozó hatóság a szállításirendszer-üzemeltetővel folytatott konzultációt követően meghatározza, hogy mely, rendszer-összekötési pontoktól eltérő hálózati pontokon van szükség nominálásra és újranominálásra, amennyiben ezt még nem határozták meg.
(2) Amennyiben a rendszer-összekötési pontoktól eltérő hálózati pontokon nominálásra és újranominálásra van szükség, a következő alapelvek érvényesek:
a)
a rendszerhasználók jogosultak újranominálást benyújtani a gáznapra vonatkozóan;
b)
a szállításirendszer-üzemeltető a 17. cikkben említett határidők figyelembevételével visszaigazolja vagy elutasítja a benyújtott nominálásokat és újranominálásokat.
V. FEJEZET
NAPI KIEGYENSÚLYOZÁSI DÍJAK
19. cikk
Általános rendelkezések
(1) A rendszerhasználók kötelesek napi kiegyensúlyozási díjakat fizetni, illetve jogosultak ilyen díjakat kapni az egyes gáznapokon fennálló napi kiegyensúlyozó földgázmennyiségüknek megfelelően.
(2) A napi kiegyensúlyozási díjakat külön kell feltüntetni a szállításirendszer-üzemeltető által a rendszerhasználók részére kiállított számlákon.
(3) A napi kiegyensúlyozási díjnak költségalapúnak kell lennie, és tekintetbe kell vennie a szállításirendszer-üzemeltető esetleges egyensúlyozó intézkedéseiből adódó árakat, valamint a 22. cikk (6) bekezdésében említett kismértékű korrekciót.
20. cikk
A napi kiegyensúlyozási díj számítási módszertana
(1) A szállításirendszer-üzemeltető köteles jóváhagyásra benyújtani az egyensúlytartási zónájában alkalmazandó napi kiegyensúlyozási díj számítási módszertanát a nemzeti szabályozó hatóságnak.
(2) Jóváhagyása után a napi kiegyensúlyozási díj számítási módszertanát a megfelelő weboldalon közzé kell tenni. A módszertan esetleges frissítéseit időben rendelkezésre kell bocsátani.
(3) A napi kiegyensúlyozási díj számítási módszertanának ki kell térnie az alábbiakra:
a)
a 21. cikkben említett napi kiegyensúlyozó földgázmennyiség kiszámítása;
b)
a 22. cikkben említett alkalmazandó ár származtatása; és
c)
egyéb szükséges paraméterek.
21. cikk
A napi kiegyensúlyozó földgázmennyiség kiszámítása
(1) A szállításirendszer-üzemeltető minden rendszerhasználó gáznaponkénti egyensúlyozási portfóliójához napi kiegyensúlyozó földgázmennyiséget számol ki az alábbi képlet alapján:
napi kiegyensúlyozó földgázmennyiség = betáplálások - vételezések
(2) A napi kiegyensúlyozó földgázmennyiség kiszámítását megfelelően módosítani kell, amennyiben:
a)
vezetékkészletből nyújtott rugalmassági szolgáltatás vehető igénybe, és/vagy
b)
olyan megállapodás van érvényben, amelynek alapján rendszerhasználók gázt - ideértve a természetbeni gázt is - biztosítanak a következők kompenzálására:
i.
rendszerhasználói vételezésként nem elszámolt gáz - például hálózati veszteség, mérési pontatlanságok -, és/vagy
ii.
a szállításirendszer-üzemeltető által a rendszer működtetésére használt gáz, például fűtőgáz.
(3) Ha egy adott gáznapra vonatkozóan egy rendszerhasználó betáplálásainak összege egyenlő vételezéseinek összegével, úgy tekintendő, hogy az adott rendszerhasználó az adott gáznapon egyensúlyi pozícióban van.
(4) Ha egy adott gáznapra vonatkozóan egy rendszerhasználó betáplálásainak összege nem egyenlő vételezéseinek összegével, úgy tekintendő, hogy az adott rendszerhasználó az adott gáznapon nincs egyensúlyi pozícióban, így a 23. cikkben meghatározottaknak megfelelően napi kiegyensúlyozási díjak merülnek fel.
(5) A szállításirendszer-üzemeltető a 37. cikknek megfelelően megadja a rendszerhasználóknak az előzetes és a végleges napi kiegyensúlyozó földgázmennyiségeit.
(6) A napi kiegyensúlyozási díj alapja a végleges napi kiegyensúlyozó földgázmennyiség.
22. cikk
Alkalmazandó ár
(1) A 23. cikkben említett napi kiegyensúlyozási díj kiszámításához alkalmazandó árat a következőképpen kell meghatározni:
a)
marginális eladási ár, ha a napi kiegyensúlyozó földgázmennyiség pozitív (vagyis a rendszerhasználó adott napi betáplálásai meghaladják az adott napi vételezéseit); vagy
b)
marginális vételi ár, ha a napi kiegyensúlyozó földgázmennyiség negatív (vagyis a rendszerhasználó adott napi vételezései meghaladják az adott napi betáplálásait).
(2) Minden gáznapra ki kell számítani a marginális eladási árat és a marginális vételi árat a következők szerint:
a)
a marginális eladási ár a következők közül az alacsonyabb érték:
i.
a jogcímalapú termékeket érintő, a szállításirendszer-üzemeltető részvételével zajló eladások során alkalmazott legalacsonyabb ár az adott gáznapon; vagy
ii.
a gáz súlyozott átlagára az adott gáznapon mínusz egy kismértékű korrekció.
b)
a marginális vételi ár a következők közül a magasabb érték:
i.
a jogcímalapú termékeket érintő, a szállításirendszer-üzemeltető részvételével zajló vételek során alkalmazott legmagasabb ár az adott gáznapon; vagy
ii.
a gáz súlyozott átlagára az adott gáznapon plusz egy kismértékű korrekció.
(3) A marginális eladási ár, a marginális vételi ár és a súlyozott átlagár meghatározásához a kapcsolódó ügyleteket a szállításirendszer-üzemeltető által előzetesen azonosított és a nemzeti szabályozó hatóság által jóváhagyott kereskedési platformokon kell megkötni. A súlyozott átlagár a jogcímalapú termékek adott virtuális kereskedelmi ponton bonyolított ügyleteinek energia szerint súlyozott átlagos ára egy gáznapra vonatkozóan.
(4) Amennyiben a (2) bekezdés a) és b) pontja nem teszi lehetővé a marginális eladási ár és/vagy a marginális vételi ár származtatását, kiegészítő szabályt kell meghatározni.
(5) A nemzeti szabályozó hatóság jóváhagyásával a hálózati pontra vonatkozó termékek ára vehető figyelembe a marginális eladási ár, a marginális vételi ár és a súlyozott átlagár meghatározásához, amennyiben a szállításirendszer-üzemeltető ezt javasolja, megfelelően figyelembe véve a hálózati pontra vonatkozó termékek szállításirendszer-üzemeltető általi használatának mértékét.
(6) A kismértékű korrekciónak
a)
ösztönöznie kell a rendszerhasználókat betáplálásaik és vételezéseik kiegyensúlyozására;
b)
megkülönböztetésmentesen kell felépülnie és működnie a következők érdekében:
i.
hogy ne akadályozza a piaci belépést;
ii.
hogy ne akadályozza a versenyző piacok fejlődését;
c)
nem lehet káros hatással a határokon átnyúló kereskedelemre;
d)
nem okozhatja a rendszerhasználók túlzott pénzügyi kitettségét a napi kiegyensúlyozási díjak tekintetében.
(7) A kismértékű korrekció értéke a marginális vételi ár és a marginális eladási ár meghatározásakor eltérhet. A korrekció értéke nem haladhatja meg a súlyozott átlagár tíz százalékát, kivéve, ha az érintett szállításirendszer-üzemeltető indokolni tudja az ettől való eltérést a nemzeti szabályozó hatóság számára és az eltéréshez a 20. cikk szerint jóváhagyást szerzett.
23. cikk
Napi kiegyensúlyozási díj
(1) Az egyes rendszerhasználók napi kiegyensúlyozási díjának kiszámításához a szállításirendszer-üzemeltető megszorozza a rendszerhasználó napi kiegyensúlyozó földgázmennyiségét a 22. cikk szerint meghatározott árral.
(2) A napi kiegyensúlyozási díjakat a következőképpen kell alkalmazni:
a)
ha egy rendszerhasználó adott gáznapi kiegyensúlyozó földgázmennyisége pozitív, akkor úgy tekintendő, hogy a szóban forgó rendszerhasználó a napi kiegyensúlyozó földgázmennyiségnek megfelelő gázt adott el a szállításirendszer-üzemeltetőnek, ezért a szállításirendszer-üzemeltető részéről jóváírás illeti meg a napi kiegyensúlyozási díj vonatkozásában; és
b)
ha egy rendszerhasználó adott gáznapi kiegyensúlyozó földgázmennyisége negatív, akkor úgy tekintendő, hogy a szóban forgó rendszerhasználó a napi kiegyensúlyozó földgázmennyiségnek megfelelő gázt vásárolt a szállításirendszer-üzemeltetőtől, ezért napi kiegyensúlyozási díjat köteles fizetni a szállításirendszer-üzemeltető részére.
VI. FEJEZET
NAPON BELÜLI KÖTELEZETTSÉGEK
24. cikk
Általános rendelkezések
(1) A szállításirendszer-üzemeltető csak abban az esetben jogosult napon belüli kötelezettségeket alkalmazni, ha ezekkel ösztönzi a rendszerhasználókat napon belüli egyenlegük kezelésére a szállítóhálózat rendszerintegritásának fenntartása és az egyensúlyozó intézkedések számának csökkentése érdekében.
(2) Amennyiben a szállításirendszer-üzemeltetőnek tájékoztatást kell adnia a rendszerhasználók részére ahhoz, hogy a napon belüli pozíciókkal kapcsolatos kitettségüket kezeljék, azt rendszeresen biztosítani kell. Adott esetben ezt a tájékoztatást minden rendszerhasználó esetében egyszer kérésre is meg kell adni.
25. cikk
A napon belüli kötelezettségek típusai
Háromféle napon belüli kötelezettség létezik, amelyek mindegyike egy-egy konkrét cél érdekében ösztönzi a rendszerhasználót az e cikkben meghatározottak szerint:
1.
Rendszerszintű napon belüli kötelezettség
Arra ösztönzi a rendszerhasználókat, hogy a szállítóhálózatot az üzemeltetési korlátok között tartsák, meghatározva az alábbiakat:
a)
a szállítóhálózat üzemeltetési korlátai, amelyek között annak üzemelnie kell;
b)
a rendszerhasználók által meghozható intézkedések a szállítóhálózat üzemeltetési korlátainak betartása érdekében;
c)
a szállításirendszer-üzemeltető által hozott egyensúlyozó intézkedések abban az esetben, ha a szállítóhálózat megközelíti vagy eléri üzemi korlátait;
d)
a költségek és/vagy bevételek rendszerhasználókhoz való hozzárendelése és/vagy az ezen rendszerhasználók napon belüli pozícióira kifejtett hatások a szállításirendszer-üzemeltető egyensúlyozó intézkedései nyomán;
e)
a megfelelő díj, amelynek a rendszerhasználó napon belüli pozícióján kell alapulnia.
2.
Egyensúlyozási portfólióra vonatkozó napon belüli kötelezettség
Arra ösztönzi a rendszerhasználókat, hogy egyéni gáznapi pozíciójukat egy előre meghatározott tartományban tartsák, meghatározva az alábbiakat:
a)
minden egyensúlyozási portfólió esetében az a tartomány, amelyen belül kell tartani az egyensúlyozási portfóliót;
b)
az említett tartomány meghatározásának módja;
c)
a rendszerhasználókat érintő következmények a tartomány elhagyása esetén és adott esetben a felmerülő díjak származtatásának részletei;
d)
a megfelelő díj, amelynek a rendszerhasználó napon belüli pozícióján kell alapulnia.
3.
Betáplálási/kiadási pont alapú napon belüli kötelezettség
Arra ösztönzi a rendszerhasználókat, hogy egyes betáplálási/kiadási pontokon bizonyos feltételek fennállása esetén korlátozzák a gázáramlást vagy annak ingadozását, meghatározva az alábbiakat:
a)
a gázáramlás és/vagy a gázáramlás-ingadozás határértékei;
b)
a korlátozások által érintett betáplálási és/vagy kiadási pont vagy ezek csoportjai;
c)
azok a feltételek, melyek fennállása esetén a szóban forgó korlátozásokat be kell tartani;
d)
a korlátozások be nem tartásának következményei.
Ez a kötelezettség kiegészíti a végfelhasználókkal kötött többi megállapodást, ideértve egyebek mellett a helyspecifikus korlátozásokat és a fizikai gázáramláshoz kapcsolódó kötelezettségeket is.
26. cikk
A napon belüli kötelezettségekre vonatkozó követelmények
(1) A szállításirendszer-üzemeltető napon belüli kötelezettség bevezetésére vagy módosítására vonatkozó javaslatot tehet a nemzeti szabályozó hatóságnak. A 25. cikkben meghatározott különböző típusok jellemzői kombinálhatók, amennyiben a javaslat megfelel (2) bekezdés szerinti feltételeknek. A szállításirendszer-üzemeltető javaslattételi joga nem sérti a nemzeti szabályozó hatóság azon jogát, hogy saját kezdeményezésére határozatot hozzon.
(2) Minden napon belüli kötelezettségnek meg kell felelnie az alábbi feltételeknek:
a)
a napon belüli kötelezettség és a kapcsolódó napon belüli díj semmi esetre sem akadályozhatja indokolatlanul a határokon átnyúló kereskedelmet és az új rendszerhasználók adott piacra való belépését;
b)
napon belüli kötelezettség csak abban az esetben alkalmazható, ha a rendszerhasználókat a betáplálásaikra és/vagy vételezéseikre vonatkozó esetleges napon belüli díjak kivetése előtt megfelelően tájékoztatják, és azok ésszerű eszközökkel módosítani tudják kitettségüket;
c)
a rendszerhasználókat a kiegyensúlyozási kötelezettségek kapcsán terhelő költségeknek a gáznap végén fennálló pozíciójukon kell alapulnia;
d)
amennyire lehetséges, a napon belüli díjaknak tükrözniük kell a szállításirendszer-üzemeltető azon költségeit, amelyek a megfelelő egyensúlyozó intézkedések kapcsán keletkeztek;
e)
a napon belüli kötelezettség nem eredményezi a rendszerhasználók pénzügyi értelemben nullszaldós pozícióját;
f)
a napon belüli kötelezettség bevezetésének a szállítóhálózat gazdaságos és hatékony működésével kapcsolatos előnyei felülmúlják az esetleges negatív hatásokat, ideértve a virtuális kereskedelmi pontokon bonyolított ügyletek likviditására gyakorolt hatást.
(3) A szállításirendszer-üzemeltető eltérő napon belüli kötelezettségeket javasolhat a betáplálási és kiadási pontok különféle kategóriáira abból a célból, hogy jobban ösztönözze a rendszerhasználók különböző kategóriáit és elkerülje a keresztfinanszírozást. A szállításirendszer-üzemeltető javaslattételi joga nem sérti a nemzeti szabályozó hatóság azon jogát, hogy saját kezdeményezésére határozatot hozzon.
(4) A szállításirendszer-üzemeltető konzultál az érdekelt felekkel - ideértve az illetékes nemzeti szabályozó hatóságokat, az érintett elosztórendszer-üzemeltetőket, valamint a szomszédos egyensúlytartási zónák szállításirendszer-üzemeltetőit - minden általa bevezetni tervezett, napon belüli kötelezettségről, beleértve a módszertant és mindazokat a feltételezéseket is, amelyek alapján azt a következtetést vonta le, hogy az megfelel a (2) bekezdés szerinti feltételeknek.
(5) A konzultációs folyamatot követően a szállításirendszer-üzemeltető ajánlási dokumentumot készít, amely tartalmazza a véglegesített javaslatot és a következők elemzését:
a)
a napon belüli kötelezettség szükségessége, figyelembe véve a szállítóhálózat jellemzőit és a szállításirendszer-üzemeltető rugalmasságát a rövid távú szabványtermékek vásárlása és értékesítése, illetve a kiegyensúlyozási szolgáltatások III. fejezet szerinti igénybevétele révén;
b)
mindazon rendelkezésre álló információk, amelyek lehetővé teszik a rendszerhasználóknak, hogy időben kezeljék napon belüli pozícióikat;
c)
a rendszerhasználókat érő várható pénzügyi hatás;
d)
az adott piacra belépő új rendszerhasználókat érő hatások, ideértve az indokolatlan negatív hatásokat;
e)
a határokon átnyúló kereskedelmet érő hatások, ideértve a szomszédos egyensúlytartási zónákban történő kiegyensúlyozásra gyakorolt esetleges hatásokat;
f)
a rövid távú gáz-nagykereskedelmi piacra gyakorolt hatások, ideértve annak likviditását;
g)
a napon belüli kötelezettség megkülönböztetésmentes jellege.
(6) A szállításirendszer-üzemeltető az ajánlási dokumentumot a 27. cikkben meghatározott eljárásnak megfelelően megküldi a nemzeti szabályozó hatóságnak a jóváhagyására. Ezzel egyidejűleg a szállításirendszer-üzemeltető közzéteszi ezt az ajánlási dokumentumot, figyelembe véve az őt esetlegesen terhelő titoktartási kötelezettségeket, illetve tájékoztatásképpen elküldi azt az ENTSOG-nak.
27. cikk
A nemzeti szabályozó hatóság döntéshozatala
(1) A nemzeti szabályozó hatóság a teljes ajánlási dokumentum kézhezvétele után hat hónapon belül indokolással ellátott határozatot hoz és azt közzéteszi. Annak eldöntéséhez, hogy a javasolt napon belüli kötelezettség jóváhagyható-e, a nemzeti szabályozó hatóság felméri, hogy a napon belüli kötelezettség megfelel-e a 26. cikk (2) bekezdése szerinti feltételeknek.
(2) Az indokolással ellátott határozat meghozatala előtt a nemzeti szabályozó hatóság konzultációt folytat a szomszédos tagállamok nemzeti szabályozó hatóságaival, és figyelembe veszi azok véleményét. A szomszédos országok nemzeti szabályozó hatóságai a 713/2009/EK rendelet 7. cikke (4) bekezdésének megfelelően kikérhetik az Ügynökség véleményét az (1) bekezdésben említett határozattal kapcsolatban.
28. cikk
Érvényben lévő napon belüli kötelezettség(ek)
Amennyiben a szállításirendszer-üzemeltető e rendelet hatálybalépésekor napon belüli kötelezettsége(ke)t alkalmaz, köteles a hatálybalépéstől számított hat hónapon belül a 26. cikk (5)-(7) bekezdésében meghatározott folyamat szerint eljárni, és a további alkalmazáshoz jóváhagyásra benyújtani a szóban forgó napon belüli kötelezettsége(ke)t a nemzeti szabályozó hatóságnak a 27. cikknek megfelelően.
VII. FEJEZET
KÖLTSÉGSEMLEGESSÉGET BIZTOSÍTÓ INTÉZKEDÉSEK
29. cikk
A költségsemlegesség alapelvei
(1) A szállításirendszer-üzemeltető nem tehet szert nyereségre vagy veszteségre a napi kiegyensúlyozási díjak, a napon belüli díjak, az egyensúlyozó intézkedések díjai és más, a rendszer-egyensúlyozási tevékenységekhez kapcsolódó díjak megfizetése, illetve átvétele által; rendszer-egyensúlyozási tevékenységnek tekinthető minden, a szállításirendszer-üzemeltető által e rendeletben meghatározott kötelezettségek teljesítése érdekében végzett tevékenység.
(2) A szállításirendszer-üzemeltető áthárítja a rendszerhasználókra a következőket:
a)
a napi kiegyensúlyozási díjakból és napon belüli díjakból származó költségek és bevételek;
b)
minden olyan költség és bevétel, amely a 9. cikk szerinti egyensúlyozó intézkedésekből származik, kivéve, ha a nemzeti szabályozó hatóság úgy ítéli meg, hogy a költségek és bevételek nem megfelelően hatékony működés során keletkeztek a vonatkozó nemzeti előírások szerint. Ennek megítélésekor olyan értékelést kell végezni, amely:
i.
meghatározza, hogy a szállításirendszer-üzemeltető ésszerűen milyen mértékben csökkenthette volna az egyensúlyozó intézkedések végrehajtása során felmerülő költségeket; és
ii.
figyelembe veszi az egyensúlyozó intézkedés meghozatalának pillanatában a szállításirendszer-üzemeltető rendelkezésére álló információkat, időt és eszközöket;
c)
a szállításirendszer-üzemeltető által végrehajtott egyensúlyozó intézkedésekből származó minden más költség és bevétel, kivéve, ha a nemzeti szabályozó hatóság úgy ítéli meg, hogy a költségek és bevételek nem megfelelően hatékony működés során keletkeztek a vonatkozó nemzeti előírások szerint.
(3) Amennyiben ösztönzőket léptetnek életbe az egyensúlyozó intézkedések hatékonysága érdekében, a teljes pénzügyi veszteség nem haladhatja meg a szállításirendszer-üzemeltető azon költségeit és bevételeit, amelyek nem megfelelően hatékony működés során keletkeztek.
(4) A szállításirendszer-üzemeltetők kötelesek az (1) bekezdésben említett összesített díjakra és az összesített egyensúlyozási költségsemlegességet biztosító díjakra vonatkozó megfelelő adatokat legalább ugyanolyan gyakorisággal közzétenni, mint ahogy azokat a rendszerhasználók felé számlázzák, de legalább havonta egyszer.
(5) Az (1) és (2) bekezdéstől függetlenül a szállításirendszer-üzemeltető kiegyensúlyozó szerepkörében a 11. cikkben említett ösztönző rendszer hatálya alá tartozhat.
30. cikk
Az egyensúlyozási költségsemlegességgel kapcsolatos pénzforgalom
(1) Az egyensúlyozási költségsemlegességet biztosító díjak kifizetője vagy kedvezményezettje az érintett rendszerhasználó.
(2) A nemzeti szabályozó hatóság meghatározza vagy jóváhagyja és közzéteszi az egyensúlyozási költségsemlegességet biztosító díjak számításának módszertanát, beleértve azok rendszerhasználók közötti felosztását, valamint a hitelkockázat kezelésére vonatkozó szabályokat is.
(3) Az egyensúlyozási költségsemlegességet biztosító díjnak arányosnak kell lennie annak mértékével, ahogy a rendszerhasználó igénybe veszi a megfelelő betáplálási vagy kiadási pontokat vagy a szállítóhálózatot.
(4) Az egyensúlyozási költségsemlegességet biztosító díjat külön kell feltüntetni a rendszerhasználóknak küldött számlákon, és a számlához elegendő alátámasztó információt kell mellékelni a (2) bekezdésben említett módszertanban leírtak szerint.
(5) Amennyiben a 2. változatú adatszolgáltatási modell kerül alkalmazásra, és ezért az egyensúlyozási költségsemlegességet biztosító díj költség- és bevétel-előrejelzéseken alapulhat, a szállításirendszer-üzemeltető egyensúlyozási költségsemlegességi díjszámítással kapcsolatos módszertanának külön, egyensúlyozási költségsemlegességet biztosító díjat kell meghatároznia a nem naponta mért vételezésekre vonatkozóan.
(6) Adott esetben a szállításirendszer-üzemeltető egyensúlyozási költségsemlegességi díjszámítással kapcsolatos módszertana szabályokat tartalmazhat az egyensúlyozási költségsemlegességet biztosító díj felépítésére vonatkozóan az egyes kiegyensúlyozó intézkedésekhez kapcsolódóan, valamint a megfelelő értékesítési különbözet ezt követő, a keresztfinanszírozás csökkentése érdekében történő, rendszerhasználók közötti felosztására.
31. cikk
Hitelkockázat-kezelési intézkedések
(1) A szállításirendszer-üzemeltetőnek jogában áll megfelelő intézkedéseket hozni és szerződéses követelményeket meghatározni - ideértve a pénzügyi biztosíték előírását is - a rendszerhasználókra vonatkozóan annak érdekében, hogy azok fizetésképtelenségének lehetőségét csökkentse a 29. és a 30. cikk szerint esedékes díjaik tekintetében.
(2) A szerződéses követelményeknek az átlátható és egyenlő bánásmód elvén kell alapulnia, a céllal arányosnak kell lenniük, és azokat a 30. cikk (2) bekezdésében említett módszertanban is meg kell határozni.
(3) A valamely rendszerhasználónak felróható fizetési késedelem esetén a szállításirendszer-üzemeltető nem visel felelősséget semmiféle veszteségért, feltéve, hogy az (1) és (2) bekezdésben említett intézkedések és követelmények megfelelően teljesültek; az ilyen veszteségeket a 30. cikk (2) bekezdésében említett módszertan szerint kell kiegyenlíteni.
VIII. FEJEZET
ADATSZOLGÁLTATÁS
32. cikk
A szállításirendszer-üzemeltetők tájékoztatási kötelezettsége a rendszerhasználók felé
A szállításirendszer-üzemeltetők által a rendszerhasználóknak átadott információk a következőkre vonatkoznak:
1.
a szállítóhálózat általános állapota a 715/2009/EK rendelet I. melléklete 3.4. pontjának (5) bekezdése szerint;
2.
a szállításirendszer-üzemeltető III. fejezetben említett egyensúlyozó intézkedései;
3.
a rendszerhasználó adott gáznapi betáplálásai és vételezései a 33-42. cikkben meghatározottak szerint.
33. cikk
Általános rendelkezések
(1) A szállításirendszer-üzemeltető az alábbiak szerint elérhetővé teszi a 32. cikkben említett valamennyi információt, amennyiben még nem adta át az említett információkat a 715/2009/EK rendelet I. melléklete 3.1.2. pontjának megfelelően:
a)
a szállításirendszer-üzemeltető weboldalán vagy más, elektronikus információkat szolgáltató rendszerben;
b)
a rendszerhasználók számára ingyenesen;
c)
felhasználóbarát módon;
d)
világos, számszerűsíthető és könnyen hozzáférhető módon;
e)
megkülönböztetésmentesen;
f)
egységes mértékegységben: kWh-ban vagy kWh/napban és kWh/órában;
g)
a tagállamok hivatalos nyelvén (nyelvein) és angolul.
(2) Ha egy mért mennyiség nem állapítható meg egy mérőóráról, helyettesítő értéket kell használni. Ez a helyettesítő érték alternatív referenciaként alkalmazandó a szállításirendszer-üzemeltető minden további garanciája nélkül.
(3) Az információkhoz való hozzáférés biztosítása nem értelmezhető úgy, hogy az információk meghatározott formátumban és meghatározott módon (például weboldal vagy internetes cím) való elérhetővé tételén és az információk rendszerhasználók általi, normál használati feltételek melletti hozzáférhetőségén kívül bármilyen más konkrét garancia lenne érvényben. A szállításirendszer-üzemeltető semmilyen körülmények között nem köteles további garanciákat nyújtani, különösen nem a rendszerhasználók informatikai rendszerére vonatkozóan.
(4) A nemzeti szabályozó hatóság egyensúlytartási zónánként egy adatszolgáltatási modell alkalmazásáról határoz. A napon belül mért betáplálásokkal és vételezésekkel kapcsolatos adatszolgáltatás tekintetében ugyanazok a szabályok vonatkoznak valamennyi modellre.
(5) Azokban az egyensúlytartási zónákban, amelyekben e rendelet hatálybalépése után a 2. változatú adatszolgáltatási modellt kívánják alkalmazni, a szállításirendszer-üzemeltetőnek, illetve a nemzeti szabályozó hatóságnak előzetes piaci konzultációt kell folytatnia.
34. cikk
Napon belül mért betáplálások és vételezések
(1) A napon belül mért, az egyensúlytartási zónához kapcsolódó azon betáplálások és vételezések esetében, amelyeknél a rendszerhasználó allokált mennyisége egyenlő a visszaigazolt mennyiséggel, a szállításirendszer-üzemeltető csak a visszaigazolt mennyiségről köteles nyilatkozni.
(2) A napon belül mért, az egyensúlytartási zónához kapcsolódó azon betáplálások és vételezések vonatkozásában, amelyeknél valamely rendszerhasználó allokált mennyisége nem egyenlő a visszaigazolt mennyiséggel, D gáznapon a szállításirendszer-üzemeltető legalább kétszer szolgáltat friss adatokat a rendszerhasználóknak azok mért áramlásával kapcsolatban, legalább az összesített napon belül mért betáplálások és vételezések vonatkozásában a szállításirendszer-üzemeltető döntése alapján az alábbi két lehetőség bármelyike szerint:
a)
mindegyik frissítés az aktuális D gáznap kezdetétől érvényes gázáramlásra vonatkozik; vagy
b)
mindegyik frissítés a gázáramlás változására vonatkozik az előző frissítésben jelzett adathoz képest.
(3) Az első frissítéseknek legalább négyórányi gázáramlásra kell vonatkoznia D gáznapon belül. Ezeket a frissítéseket indokolatlan késedelem nélkül szolgáltatni kell, de mindenképpen a gázáramlást követő négy órán belül, és semmi esetre sem később, mint 17.00 óra UTC (téli időszámítás esetén), illetve 16.00 óra UTC (nyári időszámítás esetén).
(4) A második frissített adatszolgáltatás időpontját a nemzeti szabályozó hatóság jóváhagyásával kell meghatározni és azt a szállításirendszer-üzemeltetőnek közzé kell tennie.
(5) A szállításirendszer-üzemeltető felkérheti a rendszerhasználókat arra, hogy jelezzék, mely, a (2) bekezdésben említett információkhoz férnek hozzá. Az így kapott válaszok alapján a szállításirendszer-üzemeltető köteles megadni a rendszerhasználónak az információk azon részét, amelyhez az nem fér hozzá a (2)-(4) bekezdésnek megfelelően.
(6) Amennyiben a szállításirendszer-üzemeltető az allokálási eljárás keretében nem felelős a gázmennyiségek rendszerhasználók közötti felosztásáért, a (2) bekezdéstől eltérve - D gáznaponként legalább kétszer az adott D gáznapon - legalább az összesített betáplálásokra és vételezésekre vonatkozó adatokat közli.
35. cikk
Naponta mért vételezések
(1) Az 1. változatú adatszolgáltatási modell alkalmazása esetén D gáznapon a szállításirendszer-üzemeltető legalább kétszer szolgáltat friss adatokat a rendszerhasználóknak a mért áramlásból való részesedésükkel kapcsolatban, legalább az összesített naponta mért vételezések vonatkozásában a szállításirendszer-üzemeltető döntése alapján az alábbi két lehetőség bármelyike szerint:
a)
mindegyik frissítés az aktuális D gáznap kezdetétől érvényes gázáramlásra vonatkozik; vagy
b)
mindegyik frissítés a gázáramlás változására vonatkozik az előző frissítésben jelzett adathoz képest.
(2) Minden frissítést a gázáramlás utolsó órájának végétől mért két órán belül kell szolgáltatni.
36. cikk
Nem naponta mért vételezések
(1) Az adatszolgáltatási modell alapesetének alkalmazása esetén:
a)
D-1 gáznapon a szállításirendszer-üzemeltető legkésőbb 12.00 óra UTC (téli időszámítás esetén), illetve 11.00 óra UTC (nyári időszámítás esetén) időpontban megadja a rendszerhasználóknak a nem naponta mért vételezéseikkel kapcsolatos előrejelzést D gáznapra vonatkozóan;
b)
D gáznapon a szállításirendszer-üzemeltető legalább két frissítést bocsát a rendszerhasználók rendelkezésére a nem naponta mért vételezéseikkel kapcsolatos előrejelzésre vonatkozóan.
(2) Az első frissítést legkésőbb 13.00 óra UTC (téli időszámítás esetén), illetve 12.00 óra UTC (nyári időszámítás esetén) időpontban kell rendelkezésre bocsátani.
(3) A második frissített adatszolgáltatás időpontját a nemzeti szabályozó hatóság jóváhagyásával kell meghatározni és azt a szállításirendszer-üzemeltetőnek közzé kell tennie. Ennek során a következőket kell figyelembe venni:
a)
rövid távú szabványtermékekhez való hozzáférés kereskedési platformon;
b)
a rendszerhasználó nem naponta mért vételezéseivel kapcsolatos előrejelzés pontossága a készítésének időpontjához képest;
c)
az újranominálási időszak lezárultának időpontja a 15. cikk (1) bekezdése szerint;
d)
a rendszerhasználó nem naponta mért vételezéseivel kapcsolatos előrejelzés első frissítésének időpontja.
(4) Az 1. változatú adatszolgáltatási modell alkalmazása esetén D gáznapon a szállításirendszer-üzemeltető legalább két alkalommal szolgáltat friss adatokat a rendszerhasználóknak a mért áramlásból való részesedésükkel kapcsolatban, legalább az összesített nem naponta mért vételezések vonatkozásában a 35. cikkben meghatározottak szerint.
(5) A 2. változatú adatszolgáltatási modell alkalmazása esetén D-1 gáznapon a szállításirendszer-üzemeltető az (1) bekezdés a) pontjában meghatározottak szerint adja meg a rendszerhasználóknak a nem naponta mért vételezéseikkel kapcsolatos előrejelzést D gáznapra vonatkozóan.
37. cikk
Betáplálások és vételezések a gáznap után
(1) Legkésőbb a D+1 gáznap végén a szállításirendszer-üzemeltető minden rendszerhasználónak megadja a D napra vonatkozó betáplálásai és vételezései előzetes allokálását és előzetes napi kiegyensúlyozó földgázmennyiségét az alábbiak szerint:
a)
az adatszolgáltatási modell alapesete és 1. változata esetén az elosztórendszerbe bekerülő minden gázt allokálni kell;
b)
az adatszolgáltatási modell 2. változata esetén a nem naponta mért vételezéseknek egyenlőnek kell lennie a rendszerhasználó napon túl megadott, nem naponta mért vételezéseivel kapcsolatos előrejelzéssel.
c)
az adatszolgáltatási modell 1. változata esetén az előzetes allokálást és az előzetes napi kiegyensúlyozó földgázmennyiséget a végleges allokálásnak és a végleges napi kiegyensúlyozó földgázmennyiségnek kell tekinteni.
(2) Amennyiben a 47-51. cikkben említett ideiglenes intézkedésre kerül sor, az előzetes allokálás és az előzetes napi kiegyensúlyozó földgázmennyiség a D gáznaptól számított három gáznapon belül adható meg, amennyiben technikai vagy operatív okokból megoldhatatlan az (1) bekezdés betartása.
(3) A szállításirendszer-üzemeltető a vonatkozó nemzeti előírásokban megadott időn belül adja meg minden rendszerhasználó számára betáplálásai és vételezései végleges allokálását és a végleges napi kiegyensúlyozó földgázmennyiséget.
38. cikk
Költség-haszon elemzés
(1) A szállításirendszer-üzemeltetők e rendelet hatálybalépésétől számított két éven belül kötelesek értékelni az alábbiakból származó költségeket és hasznot:
a)
a rendszerhasználók felé irányuló adatszolgáltatás gyakoriságának növelése;
b)
az adatszolgáltatáshoz kapcsolódó időtartamok csökkentése;
c)
a közölt információk pontosságának javítása.
A költség-haszon elemzésnek meg kell határoznia a költségek és haszon megoszlását az érintett felek között.
(2) A szállításirendszer-üzemeltető konzultál az érdekelt felekkel az elemzéssel kapcsolatban, érintettségük esetén együttműködve az elosztórendszer-üzemeltetőkkel is.
(3) A konzultáció eredményétől függően a nemzeti szabályozó hatóság dönt az adatszolgáltatást érintő bármilyen változtatásról.
39. cikk
Az elosztórendszer-üzemeltető(k) és az előrejelző fél (felek) tájékoztatási kötelezettsége a szállításirendszer-üzemeltető felé
(1) Az adott egyensúlytartási zónán belül működő valamennyi elosztórendszer-üzemeltető és a valamennyi előrejelző fél biztosítja az adott egyensúlytartási zóna szállításirendszer-üzemeltetője részére mindazokat az információkat, amelyekre annak az e rendelet alapján a rendszerhasználók felé teljesítendő adatszolgáltatáshoz szüksége van. Ebbe beleértendők az elosztórendszerhez kapcsolódó betáplálások és vételezések, függetlenül attól, hogy az adott rendszer az egyensúlytartási zóna részét képezi-e vagy sem.
(2) Az információkat, azok formátumát és az adatszolgáltatási eljárást a szállításirendszer-üzemeltető, az elosztórendszer-üzemeltető és az előrejelző fél közösen határozza meg az adott körülményeknek megfelelően annak érdekében, hogy a szállításirendszer-üzemeltető az e fejezetben és különösen a 33. cikk (1) bekezdésében meghatározottak szerint szolgáltathassa az adatokat a rendszerhasználók részére.
(3) Mindezeket az információkat a vonatkozó nemzeti előírásokban meghatározott formátumban kell biztosítani a szállításirendszer-üzemeltető részére, és azoknak összhangban kell lenniük azzal a formátummal, amelyet a szállításirendszer-üzemeltető a rendszerhasználók felé irányuló adatszolgáltatás során alkalmaz.
(4) A nemzeti szabályozó hatóság felkérheti a szállításirendszer-üzemeltetőt, az elosztórendszer-üzemeltetőt és az előrejelző felet arra, hogy javasoljon olyan ösztönző rendszert a rendszerhasználók nem naponta mért vételezéseivel kapcsolatos pontos előrejelzés tekintetében, amely teljesíti a 11. cikk (4) bekezdésében a szállításirendszer-üzemeltető számára előírt feltételeket.
(5) A nemzeti szabályozó hatóság az érintett szállításirendszer-üzemeltetőkkel és elosztórendszer-üzemeltetőkkel folytatott előzetes konzultáció után jelöli ki az egyes egyensúlytartási zónák előrejelzőjét. Az előrejelző fél felelős a rendszerhasználó nem naponta mért vételezésével kapcsolatos előrejelzésnek, illetve adott esetben az azt követő allokálásnak a meghatározásáért. Előrejelző fél lehet a szállításirendszer-üzemeltető, az elosztórendszer-üzemeltető vagy egy harmadik fél is.
40. cikk
Az elosztórendszer-üzemeltető(k) tájékoztatási kötelezettsége a szállításirendszer-üzemeltető felé
Az elosztórendszer-üzemeltető köteles tájékoztatni a szállításirendszer-üzemeltetőt az elosztórendszerhez kapcsolódó, napon belül és naponta mért betáplálásokról és vételezésekről a 34. cikk (2)-(6) bekezdésében, valamint a 35. és 37. cikkben meghatározott tájékoztatási követelményeknek megfelelően. Ezeket az információkat olyan határidővel kell megadni a szállításirendszer-üzemeltető részére, hogy annak elegendő ideje legyen tájékoztatni a rendszerhasználókat.
41. cikk
Az elosztórendszer-üzemeltető(k) tájékoztatási kötelezettsége az előrejelző fél felé
(1) Az elosztórendszer-üzemeltetők kötelesek elegendő és időszerű információval ellátni az előrejelző felet annak érdekében, hogy az alkalmazni tudja a rendszerhasználó nem naponta mért vételezéseivel kapcsolatos előrejelzés módszertanát a 42. cikk (2) bekezdése szerint. Ezeket az információkat az előrejelző fél által megadott, az igényeinek megfelelő ütemezés szerint kell biztosítani.
(2) Az (1) bekezdés értelemszerűen az 1. változatra is vonatkozik.
42. cikk
Az előrejelző fél tájékoztatási kötelezettsége a szállításirendszer-üzemeltető felé
(1) Az előrejelző fél köteles megadni a szállításirendszer-üzemeltető számára a rendszerhasználó nem naponta mért vételezéseivel kapcsolatos előrejelzéseket és a későbbi allokálásokat a 36. és 37. cikk szerinti tájékoztatási követelményeknek megfelelően. Ezeket az információkat olyan határidővel kell megadni a szállításirendszer-üzemeltető részére, hogy annak elegendő ideje legyen tájékoztatni a rendszerhasználókat, illetve a rendszerhasználó napon túli és napon belüli, nem naponta mért vételezéseivel kapcsolatos előrejelzések esetében legkésőbb egy órával a 36. cikk (1) bekezdésének a) és b) pontjában meghatározott határidők előtt, kivéve, ha a szállításirendszer-üzemeltető és az előrejelző fél olyan, ennél későbbi időpontban állapodik meg, amely elegendő a szállításirendszer-üzemeltető számára a rendszerhasználók tájékoztatásához.
(2) A rendszerhasználók nem naponta mért vételezéseivel kapcsolatos előrejelzés módszertanának statisztikai keresleti modellen kell alapulnia oly módon, hogy minden nem naponta mért vételezéshez egy terhelési profil tartozik, amely a gázkereslet változásainak képletét és olyan változókat tartalmaz, mint a hőmérséklet, a nap, az ügyféltípus vagy a turisztikai szezon. A módszertan bevezetése előtt arról konzultációt kell folytatni.
(3) A rendszerhasználók nem naponta mért vételezéseivel kapcsolatos előrejelzés pontosságáról az előrejelző félnek legalább kétévente jelentést kell közzétennie.
(4) Adott esetben a szállításirendszer-üzemeltetők kötelesek kellő időben megadni a gázáramlással kapcsolatos adatokat ahhoz, hogy az előrejelző fél teljesíthesse e cikk szerinti kötelezettségeit.
(5) A (2)-(4) bekezdés értelemszerűen az 1. változatra is vonatkozik.
IX. FEJEZET
VEZETÉKKÉSZLETBŐL NYÚJTOTT RUGALMASSÁGI SZOLGÁLTATÁS
43. cikk
Általános rendelkezések
(1) A szállításirendszer-üzemeltető vezetékkészletből nyújtott rugalmassági szolgáltatást biztosíthat a rendszerhasználóknak azt követően, hogy a nemzeti szabályozó hatóság jóváhagyta a vonatkozó feltételeket.
(2) A vezetékkészletből nyújtott rugalmassági szolgáltatásra vonatkozó feltételeknek összhangban kell lenniük a rendszerhasználók azon kötelezettségével, hogy egyensúlyban tartsák betáplálásaikat és vételezéseiket a gáznap során.
(3) A vezetékkészletből nyújtott rugalmassági szolgáltatás a szállítóhálózatban rendelkezésre álló és az érintett szállításirendszer-üzemeltető értékelése szerint a szállítási funkció végrehajtásához nem szükséges csővezetéki gáz szintjétől függ.
(4) A rendszerhasználók által e szolgáltatás keretében a szállítóhálózatba betáplált vagy onnan kivett gázt figyelembe kell venni a napi kiegyensúlyozó földgázmennyiség kiszámításakor.
(5) A VII. fejezetben ismertetett semlegességi mechanizmus nem vonatkozik a vezetékkészletből nyújtott rugalmassági szolgáltatásra, kivéve, ha erről a nemzeti szabályozó hatóság másképp határoz.
(6) A rendszerhasználók nominálások és újranominálások benyújtásával tájékoztatják az érintett szállításirendszer-üzemeltetőt vezetékkészletből nyújtott rugalmassági szolgáltatás igénybevételéről.
(7) A szállításirendszer-üzemeltető eltekinthet attól, hogy a rendszerhasználók számára előírja a (6) bekezdésben említett nominálások és újranominálások benyújtását, amennyiben az ilyen értesítés hiánya nem ássa alá a rövid távú gáz-nagykereskedelmi piac fejlődését, és a szállításirendszer-üzemeltető elegendő információval rendelkezik ahhoz, hogy pontosan allokálja a vezetékkészletből nyújtott rugalmassági szolgáltatás következő gáznapi igénybevételét.
44. cikk
A vezetékkészletből nyújtott rugalmassági szolgáltatás biztosításának feltételei
(1) Vezetékkészletből nyújtott rugalmassági szolgáltatás csak akkor biztosítható, ha a következő feltételek közül mindegyik teljesül:
a)
a szállításirendszer-üzemeltetőnek nem kell a vezetékkészletből nyújtott rugalmassági szolgáltatás biztosítása érdekében szerződést kötnie valamely más infrastruktúraszolgáltatóval, például tárolórendszer üzemeltetőjével vagy LNG-létesítmények rendszerüzemeltetőjével;
b)
a szállításirendszer-üzemeltetőnél a vezetékkészletből nyújtott rugalmassági szolgáltatás biztosítása nyomán keletkező bevételeknek legalább egyenlőnek kell lennie a szolgáltatás nyújtásával kapcsolatban felmerült vagy később felmerülő költségekkel;
c)
a vezetékkészletből nyújtott rugalmassági szolgáltatást átlátható és megkülönböztetésmentes módon kell biztosítani, és az versenymechanizmusok segítségével is nyújtható;
d)
a szállításirendszer-üzemeltető nem számíthat fel semmiféle közvetlen vagy közvetett díjat a rendszerhasználóknak a vezetékkészletből nyújtott rugalmassági szolgáltatás biztosításával kapcsolatban felmerülő költségekért, ha arra az adott rendszerhasználó nem köt szerződést; és
e)
a vezetékkészletből nyújtott rugalmassági szolgáltatás biztosítása nem lehet káros hatással a határokon átnyúló kereskedelemre.
(2) A szállításirendszer-üzemeltetőnek prioritásként kell kezelnie a napon belüli kötelezettségek csökkentését a vezetékkészletből nyújtott rugalmassági szolgáltatás biztosításával szemben.
X. FEJEZET
IDEIGLENES INTÉZKEDÉSEK
45. cikk
Ideiglenes intézkedések: általános rendelkezések
(1) Amennyiben a rövid távú gáz-nagykereskedelmi piac likviditása nem elegendő, a szállításirendszer-üzemeltetők a 47-50. cikk szerinti megfelelő ideiglenes intézkedéseket hoznak. A szállításirendszer-üzemeltető által az ideiglenes intézkedések keretében tett kiegyensúlyozási lépéseknek lehetőség szerint segíteniük kell a rövid távú gáz-nagykereskedelmi piac likviditását.
(2) Egy-egy ideiglenes intézkedés alkalmazása nem érinti az egyéb alternatív vagy kiegészítő ideiglenes intézkedések végrehajtását, feltéve, hogy a szóban forgó intézkedések célja a rövid távú gáz-nagykereskedelmi piac versenyszerűségének és likviditásának a fokozása, valamint hogy azok megfelelnek az e rendeletben meghatározott általános alapelveknek.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben említett ideiglenes intézkedéseket az egyes szállításirendszer-üzemeltetőknek a 46. cikk (1) bekezdésében említett jelentéssel összhangban kell kidolgozniuk és végrehajtaniuk, mely jelentést a nemzeti szabályozó hatóság a 46. cikkben ismertetett eljárás szerint hagy jóvá.
(4) A jelentésben rögzíteni kell, hogy az ideiglenes intézkedések legkésőbb e rendelet hatálybalépésétől számított öt éven belül véget érnek.
46. cikk
Ideiglenes intézkedések: éves jelentés
(1) Amennyiben a szállításirendszer-üzemeltető ideiglenes intézkedések végrehajtását vagy azok végrehajtásának folytatását tervezi, jelentést kell készítenie, amely kitér a következőkre:
a)
a rövid távú gáz-nagykereskedelmi piac jelentés készítésének időpontjában tapasztalt fejlettségi állapotának és likviditásának bemutatása, beleértve egyebek mellett az alábbiakat, ha azok a szállításirendszer-üzemeltető rendelkezésére állnak:
i.
a virtuális kereskedelmi ponton kötött tranzakciók száma és általában a tranzakciók száma;
ii.
az eladási/vételi árajánlatok közötti különbségek és az eladási/vételi ajánlatok volumene;
iii.
a rövid távú gáz-nagykereskedelmi piachoz hozzáférő résztvevők száma;
iv.
a rövid távú gáz-nagykereskedelmi piacon egy adott időszakban aktív résztvevők száma;
b)
az alkalmazandó ideiglenes intézkedések;
c)
az ideiglenes intézkedések alkalmazásának okai:
i.
magyarázat arra vonatkozóan, hogy miért van szükség az intézkedésekre a rövid távú gáz-nagykereskedelmi piac b) pontban említett aktuális fejlettségi állapotának figyelembevételével;
ii.
annak értékelése, hogy az intézkedések hogyan fogják javítani a rövid távú gáz-nagykereskedelmi piac likviditását;
d)
az ideiglenes intézkedések megszüntetésére irányuló lépések azonosítása, beleértve e lépések megtételének kritériumait és a kapcsolódó határidők mérlegelését is.
(2) A szállításirendszer-üzemeltető konzultál az érdekelt felekkel a javasolt jelentésről.
(3) A konzultációs folyamatot követően a szállításirendszer-üzemeltető benyújtja a jelentést a nemzeti szabályozó hatóságnak jóváhagyásra. Az első jelentést e rendelet hatálybalépésétől számított hat hónapon belül, az azt adott esetben frissítő későbbi jelentéseket pedig évente kell benyújtani.
(4) A nemzeti szabályozó hatóság a hiánytalan jelentés kézhezvétele után hat hónapon belül indokolással eláttott határozatot hoz és azt közzéteszi. Az Ügynökséget és a Bizottságot haladéktalanul értesíteni kell az említett határozatról. A jelentés jóváhagyásával kapcsolatos határozat meghozatala során a nemzeti szabályozó hatóság felméri, hogy milyen hatást gyakorol az ütemterv a kiegyensúlyozási rendszerek harmonizációjára és a piaci integráció elősegítésére, valamint a megkülönböztetésmentesség, a valódi verseny és a gázpiac hatékony működésének biztosítására.
(5) A 27. cikk (2) bekezdésében meghatározott eljárás alkalmazandó.
47. cikk
Egyensúlyozó platform
(1) Amennyiben a rövid távú gáz-nagykereskedelmi piacon nincs vagy a várakozások szerint nem lesz elegendő likviditás, illetve amennyiben a szállításirendszer-üzemeltető számára szükséges időszakos és hálózati pontra vonatkozó termékek nem szerezhetők be kellő hatékonysággal a piacon, egyensúlyozó platformot kell létrehozni a szállítási rendszer kiegyensúlyozása érdekében.
(2) A szállításirendszer-üzemeltetőknek mérlegelniük kell, hogy egy közöttük létesítendő együttműködés keretében létrehozható-e közös egyensúlyozó platform a szomszédos egyensúlytartási zónákban, illetve hogy hol áll rendelkezésre elegendő rendszer-összekötési kapacitás, amelynek segítségével egy ilyen közös egyensúlyozó platform hatékonyan megvalósítható lenne. Közös egyensúlyozó platform megléte esetén azt az érintett szállításirendszer-üzemeltetőknek kell működtetniük.
(3) Abban az esetben, ha az (1) bekezdésben leírt helyzet öt év múltán sem változik meg alapvetően, a 45. cikk (4) bekezdésének sérelme nélkül és a jelentés megfelelő módosításának benyújtását követően a nemzeti szabályozó hatóság dönthet úgy, hogy az egyensúlyozó platform működése további, legfeljebb öt éves időszakon át folytatódjon.
48. cikk
Az egyensúlyozó platform alternatívája
Amennyiben a szállításirendszer-üzemeltető bizonyítani tudja, hogy az egyensúlytartási zónák közötti elégtelen rendszer-összekötési kapacitás következtében egyensúlyozó platformmal nem növelhető a rövid távú gáz-nagykereskedelmi piac likviditása, és az nem teszi lehetővé a szállításirendszer-üzemeltető számára, hogy hatékony egyensúlyozó intézkedéseket hozzon, a nemzeti szabályozó hatóság jóváhagyásával helyettesítő megoldást alkalmazhat, pl. kiegyensúlyozási szolgáltatásokat. Ilyen alternatíva alkalmazása esetén meg kell határozni a későbbi szerződéses megállapodások feltételeit, valamint az alkalmazandó árakat és az érvényességi időtartamot.
49. cikk
Átmeneti kiegyensúlyozási díj
(1) Amennyiben a 45. cikkben említett ideiglenes intézkedésekre van szükség, az ár a 46. cikkben említett jelentéssel összhangban számítható ki; ez a módszer a napi kiegyensúlyozási díj számítási módszertanának helyébe lép.
(2) Ebben az esetben az ár származtatása egy szabályozott ár alapján történhet, amely helyettesíti a piaci árat vagy az egyensúlyozó platformon kötött ügyletekből levezetett árat.
(3) A piaci árat helyettesítő árnak teljesítenie kell a 22. cikk (6) bekezdése szerinti feltételeket. A helyettesítő ár kialakításakor figyelembe kell venni a piaci manipuláció esetleges kockázatát.
50. cikk
Tűréshatár
(1) Tűréshatár alkalmazása csak akkor megengedett, ha a rendszerhasználók nem férnek hozzá az alábbiakhoz:
a)
kellően likvid rövid távú gáz-nagykereskedelmi piac;
b)
a gázkeresletben vagy -kínálatban jelentkező rövid távú fluktuációk kezeléséhez szükséges gáz; vagy
c)
a betáplálásaikkal és vételezéseikkel kapcsolatos elegendő információ.
(2) A tűréshatárt:
a)
a rendszerhasználók napi kiegyensúlyozó földgázmennyiségére kell alkalmazni;
b)
átláthatóan és megkülönböztetésmentesen kell alkalmazni;
c)
csak a szükséges mértékben és a lehető legrövidebb ideig szabad alkalmazni.
(3) A tűréshatár alkalmazása csökkentheti a rendszerhasználó marginális vételi ártól vagy marginális eladási ártól való pénzügyi függőségét a rendszerhasználó napi kiegyensúlyozó földgázmennyiségének egy része vagy egésze vonatkozásában az adott gáznapon.
(4) A tűréshatár az a maximális gázmennyiség, amelyet egy-egy rendszerhasználó a súlyozott átlagáron vásárolhat meg vagy értékesíthet. Ha további, a rendszerhasználó napi kiegyensúlyozó földgázmennyiségének részét képező, a tűréshatáron felüli gázmennyiség marad, azt a marginális eladási áron vagy a marginális vételi áron kell értékesíteni vagy megvásárolni.
(5) A tűréshatárt úgy kell meghatározni, hogy az:
a)
tükrözze a szállítóhálózat rugalmasságát és a rendszerhasználó igényeit;
b)
tükrözze a rendszerhasználó által a betáplálásai és vételezései egyensúlyának felügyelete terén vállalt kockázatot;
c)
ne ássa alá a rövid távú gáz-nagykereskedelmi piac fejlődését;
d)
ne okozza a szállításirendszer-üzemeltető egyensúlyozó intézkedéseihez kapcsolódó költségek indokolatlan mértékű megemelkedését.
(6) A tűréshatárt az egyes rendszerhasználók egyes gáznapokon megvalósult betáplálásai és vételezései alapján kell kiszámítani, nem számítva a virtuális kereskedelmi pontokon megvalósult ügyleteket. Az alkategóriákat a vonatkozó nemzeti előírások alapján kell meghatározni.
(7) A nem naponta mért vételezésre alkalmazandó, a vonatkozó nemzeti előírásokban meghatározott tűréshatárnak a rendszerhasználó nem naponta mért vételezéseivel kapcsolatos előrejelzés és a nem naponta mért vételezés allokált mennyisége közötti különbségen kell alapulnia.
(8) A tűréshatár tartalmazhat egy olyan összetevőt, amely tekintetbe veszi a rendszerhasználó nem naponta mért vételezéseivel kapcsolatos előrejelzés eltérését, ami az a mennyiség, amellyel az adott, a rendszerhasználó nem naponta mért vételezéseivel kapcsolatos előrejelzés:
a)
meghaladja a nem naponta mért vételezés allokált mennyiségét, ha a napi kiegyensúlyozó földgázmennyiség pozitív;
b)
elmarad a nem naponta mért vételezés allokált mennyiségétől, ha a napi kiegyensúlyozó földgázmennyiség negatív.
XI. FEJEZET
ZÁRÓ ÉS ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK
51. cikk
A szállításirendszer-üzemeltető rugalmassági többletének felszabadítása
(1) Amennyiben a rugalmassági szolgáltatások igénybevételére kötött hosszú távú, érvényben lévő szerződések jogot biztosítanak a szállításirendszer-üzemeltető számára adott gázmennyiségek vételezésére vagy betáplálására, a szállításirendszer-üzemeltető törekszik e rugalmassági mennyiségek csökkentésére.
(2) Az érvényes hosszú távú szerződés alapján betáplálásra és vételezésre felhasználható rugalmassági többlet meghatározásakor a szállításirendszer-üzemeltető figyelembe veszi a rövid távú szabványtermékek igénybevételét.
(3) A rugalmassági többlet felszabadítása a következő módokon történhet:
a)
a meglévő szerződés feltételeinek megfelelően, amennyiben az a lekötött gázmennyiség csökkentését vagy a meglévő szerződés felbontását lehetővé tevő rendelkezéseket tartalmaz; vagy
b)
ilyen szerződéses jogok hiányában a következőképpen:
i.
a szerződés a megszűnéséig hatályban marad az abban leírt feltételeknek megfelelően;
ii.
a szerződő felek további megállapodások lehetőségét mérlegelik annak érdekében, hogy a kiegyensúlyozási célokra nem szükséges többletgázt visszajuttassák a piacra, és ezáltal más rendszerhasználóknak rugalmasabb szolgáltatások álljanak rendelkezésére.
(4) Amennyiben az érvényben lévő szerződés lehetővé teszi a rugalmassági többletnek a rendelkezésre álló többletmennyiségnek megfelelő csökkentését, a szállításirendszer-üzemeltető köteles e rendelet hatálybalépése után a lehető legkorábbi időpontban vagy a többlet megállapításakor csökkenteni a rugalmassági többletmennyiséget.
(5) A szállításirendszer-üzemeltető konzultál az érdekelt felekkel azokról az ideiglenes intézkedésként megvalósítandó konkrét javaslatokról, amelyek a rugalmassági többlet érvényben lévő hosszú távú szerződés szerinti felszabadítását célozzák.
(6) A szállításirendszer-üzemeltető közzéteszi az érvényben lévő hosszú távú szerződés alapján hozott kiegyensúlyozó intézkedéseik részleteit.
(7) A nemzeti szabályozó hatóság meghatározhatja, hogy a rövid távú gáz-nagykereskedelmi piac likviditásának növelése érdekében milyen arányban kell lerövidíteni az ilyen hosszú távú szerződések érvényességi időtartamát.
52. cikk
Átmeneti rendelkezések
(1) A nemzeti szabályozó hatóság engedélyezheti a szállításirendszer-üzemeltető számára, annak indokolt kérelme alapján, hogy 2014. október 1-jétől számított huszonnégy hónapon belül teljesítse a rendeletben meghatározott rendelkezéseket, amennyiben a szállításirendszer-üzemeltető nem hozott a X. fejezet szerinti ideiglenes intézkedést. Amennyiben a nemzeti szabályozó hatóság él ezzel a lehetőséggel, e rendelet az említett szállításirendszer-üzemeltető egyensúlytartási zónájában a nemzeti szabályozó hatóság határozatában megállapított átmeneti időszak alatt nem alkalmazandó.
(2) Az (1) bekezdéssel összhangban, a nemzeti szabályozó hatóság az említett kérelem kézhezvételétől számított három hónapon belül indokolással ellátott határozatot hoz és azt közzéteszi. Az Ügynökséget és a Bizottságot haladéktalanul tájékoztatni kell az említett határozatról.
53. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ezt a rendeletet 28. cikkének, 33. cikke (5) bekezdésének, 38. cikke (1) bekezdésének, 45. cikke (4) bekezdésének, 46. cikke (3) bekezdésének, 51. cikkének és 52. cikkének sérelme nélkül 2015. október 1-jétől kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2014. március 26-án.