PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 484/2014
ze dne 12. května 2014,
kterým se stanoví prováděcí technické normy, pokud jde o hypotetický kapitál centrální protistrany podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 ze dne 4. července 2012 o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů (1), a zejména na čl. 50a odst. 4 třetí pododstavec a čl. 50c odst. 3 třetí pododstavec uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (2) podávají instituce usazené v Unii v současné době informace o dodržování kapitálových požadavků jednou za čtvrtletí. Aby se minimalizovaly nesrovnalosti mezi referenčními dny stanovenými pro instituce a referenčními dny stanovenými pro centrální protistrany pro výpočet a podávání informací týkajících se hypotetického kapitálu, měly by referenční dny stanovené pro centrální protistrany pokrývat přinejmenším referenční dny, které již byly stanoveny pro instituce. Vyšší četnost podávání informací o hypotetickém kapitálu by však rovněž umožnila zohlednit skutečnost, že členové clearingového systému usazení ve třetích zemích mohou mít pro podávání informací stanovena jiná data. Kromě toho, pokud by u kapitálových požadavků existovaly značné odchylky, mohli by členové clearingového systému a jejich příslušné orgány z důvodu získání aktualizovaného přehledu o těchto požadavcích požadovat, aby tyto expozice byly monitorovány častěji než jednou za čtvrtletí.
(2)
Obvykle by neměly lhůty pro podávání informací centrálními protistranami překročit lhůty pro výpočet o více než jeden týden. Jeden týden poskytuje centrálním protistranám dostatek času, aby před tím, než oznámí požadované údaje, provedly všechny vnitřní kontroly a dokončily nezbytné schvalovací procesy. Pokud má centrální protistrana vypracován plně automatizovaný systém, může lhůta pro podávání informací těsně navazovat na lhůtu pro výpočet. V současné době však centrální protistrany nemusí být schopny dokončit celý postup v této lhůtě, a za tímto účelem by proto mohlo být nutné, aby zlepšily své vnitřní postupy a infrastrukturu. V této souvislosti by mělo být zavedeno přechodné ustanovení, které poskytne centrálním protistranám dostatek času pro rozvoj nezbytných vnitřních procesů a infrastruktury, a souběžně s tím možní, aby centrální protistrany začaly podávat informace o hypotetickém kapitálu členům svého clearingového systému.
(3)
Podle nařízení (EU) č. 648/2012 jsou ztráty v důsledku selhání člena clearingového systému kryty nejprve jeho vlastní počáteční marží a příspěvkem do fondu pro riziko selhání. Pokud se ukáže, že tyto prostředky nejsou dostatečné, budou ztráty pokryty z předfinancovaných finančních prostředků, které poskytly centrální protistrany ve prospěch postupné ochrany proti selhání, a z příspěvků členů, kteří neselhali, do fondu pro riziko selhání. Během tohoto období by měla být četnost podávání informací zvýšena, aby měli ostatní členové clearingového systému, kteří nejsou v selhání, a příslušné orgány k dispozici veškeré aktualizované informace týkající se hypotetického kapitálu, jež jsou zapotřebí pro výpočet kapitálových požadavků členů clearingového systému. Centrální protistrany by měly disponovat technickými prostředky a vnitřními postupy, které jim umožní, aby za takových zátěžových situací vypočítaly a poskytovaly informace o hypotetickém kapitálu.
(4)
Podle nařízení (EU) č. 648/2012 je centrální protistrana povinna doplnit své předfinancované finanční prostředky ve prospěch postupné ochrany proti selhání do jednoho měsíce. Z tohoto důvodu by měla být četnost provádění výpočtů a podávání informací oproti standardu vyšší. Vzhledem k tomu, že si stanovení celkových ztrát vzniklých z důvodu selhání člena clearingového sytému může vyžádat více času, nemuselo by být denní podávání informací o hypotetickém kapitálu zcela opodstatněné. Vzhledem k tomu, že příslušné orgány mohou být vystaveny nejrůznějším situacím, měly by mít možnost, aby v zátěžových obdobích požádaly o zvýšení četnosti podávání informací, a to na základě posouzení situace, které by mělo zohlednit míru stávajícího či předpokládaného vyčerpání předfinancovaných finančních prostředků, jež má centrální protistrana k dispozici (zdrojů z příspěvků centrální protistrany a zdrojů z příspěvků členů clearingového systému). Vyšší četnost by se měla uplatnit až do doby, než bude u těchto zdrojů dosaženo úrovně požadované příslušnými právní předpisy.
(5)
Vysoká četnost podávání informací v zátěžových obdobích může být velmi náročná vzhledem k nově zavedeným požadavkům ohledně podávání informací. To může vyvolávat přinejmenším u některých centrálních protistran problémy, pokud jde o technické provedení. Aby se tento stav zmírnil, je vhodné, aby se požadavek na zvýšení četnosti podávání informací použil od pozdějšího data. To umožní centrálním protistranám zlepšit jejich vnitřní postupy a modernizovat jejich systémy.
(6)
Ustanovení tohoto nařízení jsou úzce provázána, neboť upravují výpočet hypotetického kapitálu a podávání informací o něm centrální protistranou. Pro zajištění souladu mezi uvedenými ustanoveními, která by měla vstoupit v platnost současně, a usnadnění komplexního pohledu a jednoduchého přístupu k nim osobám, na něž se vztahují tyto povinnosti, je žádoucí zařadit všechny příslušné prováděcí technické normy požadované nařízením (EU) č. 648/2012 do jediného nařízení.
(7)
Toto nařízení vychází z návrhů prováděcích technických norem, které Komisi předložil Evropský orgán pro bankovnictví.
(8)
Evropský orgán pro bankovnictví uskutečnil otevřené veřejné konzultace o návrzích prováděcích technických norem, z nichž toto nařízení vychází, analyzoval potenciální související náklady a přínosy a požádal o stanovisko skupinu subjektů působících v bankovnictví zřízenou podle článku 37 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 (3),
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Četnost a lhůty výpočtu podle čl. 50a odst. 3 nařízení (EU) č. 648/2012
1. Četnost výpočtu uvedeného v čl. 50a odst. 3 nařízení (EU) č. 648/2012 je měsíční s výjimkou případů, kdy je uplatněna diskreční pravomoc stanovená v čl. 3 odst. 1 tohoto nařízení, přičemž v takovém případě se stanoví četnost jako týdenní nebo denní.
2. Pokud je četnost výpočtu podle odstavce 1 měsíční, centrální protistrana použije obě z následujících ustanovení:
a)
referenční dny pro tento výpočet jsou tyto:
31. leden, 28. únor (nebo 29. únor v přechodném roce), 31. březen, 30. duben, 31. květen, 30. červen, 31. červenec, 31. srpen, 30. září, 31. říjen, 30. listopad, 31. prosinec;
b)
dnem, kdy centrální protistrana provádí výpočet („den výpočtu“), je příslušně:
1. únor, 1. březen, 1. duben, 1. květen, 1. červen, 1. červenec, 1. srpen, 1. září, 1. říjen, 1. listopad, 1. prosinec, 1. leden.
3. Pokud je četnost uvedená v odstavci 1 týdenní nebo denní, připadá den prvního výpočtu na den následující po dni žádosti příslušného orgánu. Prvním referenčním dnem je den žádosti příslušného orgánu. Pro následné výpočty se za referenční den považuje den přede dnem výpočtu. V případě týdenního výpočtu se časové rozpětí mezi dny výpočtu stanovuje na pět pracovních dní.
4. Připadne-li den výpočtu na státní svátek, sobotu nebo neděli, výpočet se provede následující pracovní den.
Článek 2
Četnost, lhůty a jednotný formát podávání informací vyžadovaných podle čl. 50c odst. 2 a čl. 89 odst. 5a nařízení (EU) č. 648/2012
1. Četnost podávání informací vyžadovaných podle čl. 50c odst. 2 nařízení (EU) č. 648/2012 a případně podle čl. 89 odst. 5a třetího pododstavce uvedeného nařízení je měsíční s výjimkou případů, kdy je uplatněna diskreční pravomoc stanovená v čl. 3 odst. 1 tohoto nařízení, přičemž v takovém případě se stanoví četnost jako týdenní nebo denní.
2. Pokud je četnost podávání informací podle odstavce 1 měsíční, je lhůta pro podávání informací stanovena do pěti pracovních dnů od dne výpočtu stanoveného v článku 1 nebo dříve, bude-li to možné.
3. Pokud je četnost podávání informací podle odstavce 1 denní nebo týdenní, připadne den podání informací na den následující po výpočtu.
4. Připadne-li den podání informací na státní svátek, sobotu nebo neděli, informace se podávají v následující pracovní den.
5. Centrální protistrany podávají informace uvedené v odstavci 1 s použitím formuláře uvedeného v příloze I (Informace týkající se hypotetického kapitálu), který se vyplní v souladu s pokyny uvedenými v příloze II (Pokyny pro podávání informací týkajících se hypotetického kapitálu).
Článek 3
Podmínky pro vyšší četnost provádění výpočtu a podávání informací v souladu s čl. 50a odst. 3 a čl. 50c odst. 2 nařízení (EU) č. 648/2012
1. Příslušné orgány instituce, která působí jako člen clearingového systému, mohou v kterémkoli z následujících případů od jakékoli centrální protistrany, v níž instituce působí jako člen clearingového systému, požadovat, aby provedla výpočet podle čl. 1 odst. 1 a poskytla informace uvedené v čl. 2 odst. 1 s denní nebo týdenní četností:
a)
je-li centrální protistrana po selhání jednoho z členů clearingového systému povinna využít část předfinancovaných finančních prostředků, které poskytla jako příspěvek ve prospěch postupné ochrany proti selhání v souladu s článkem 43 nařízení (EU) č. 648/2012;
b)
je-li centrální protistrana po selhání jednoho z členů clearingového systému povinna využít příspěvky ve prospěch fondu pro riziko selhání od členů clearingového systému, kteří nejsou v selhání, v souladu s článkem 42 nařízení (EU) č. 648/2012.
2. Příslušné orgány rozhodují o denní nebo týdenní četnosti stanovené v odstavci 1 na základě míry skutečného nebo předpokládaného snížení stavu předfinancovaných finančních prostředků.
3. Pokud příslušné orgány požadují od centrální protistrany vyšší četnost provádění výpočtu a podávání informací podle odst. 1 písm. a), vyšší četnost se použije až do okamžiku, kdy dosáhne úroveň předfinancovaných finančních prostředků, které centrální protistrana poskytla jako příspěvek ve prospěch postupné ochrany proti selhání, výše stanovené podle článku 35 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 153/2013 (4).
4. Pokud příslušné orgány požadují od centrální protistrany vyšší četnost provádění výpočtu a podávání informací podle odst. 1 písm. b), vyšší četnost se použije až do okamžiku, kdy dosáhne úroveň příspěvků do fondu pro riziko selhání poskytovaných členy centrální protistrany, kteří nejsou v selhání, výše stanovené podle článku 42 nařízení (EU) č. 648/2012.
Článek 4
Přechodná ustanovení
Odchylně od čl. 2 odst. 2 podávají centrální protistrany informace podle uvedeného odstavce během období ode dne použitelnosti tohoto nařízení do 31. prosince 2014 nejpozději patnáct pracovních dnů po referenčním dnu nebo dříve, bude-li to možné.
Článek 5
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 2. června 2014, s výjimkou čl. 1 odst. 3, čl. 2 odst. 3 a článku 3, které se použijí ode dne 1. ledna 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 12. května 2014.
A BIZOTTSÁG 484/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2014. május 12.)
a központi szerződő fél feltételezett tőkéjére vonatkozó, a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelő végrehajtás-technikai standardok megállapításáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló, 2012. július 4-i 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 50a. cikke (4) bekezdésének harmadik albekezdésére és 50c. cikke (3) bekezdésének harmadik albekezdésére,
mivel:
(1)
Az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (2) megfelelően az Unióban letelepedett intézmények a szavatolótőke-követelményeknek való megfelelésükről jelenleg negyedévente tesznek jelentést. Annak érdekében, hogy minimális legyen a következetlenség az intézmények számára megállapított vonatkozási időpontok, illetve a központi szerződő felek számára a feltételezett tőke kiszámításához és a kapcsolódó adatszolgáltatáshoz megállapított időpontok között, a központi szerződő felek számára előírt vonatkozási időpontoknak indokolt tartalmazniuk legalább az intézmények számára már megállapított vonatkozási időpontokat. A feltételezett tőkéhez kapcsolódó adatszolgáltatás nagyobb gyakorisága azonban figyelembe venné azt a tényt is, hogy a harmadik országokban letelepedett klíringtagok adatszolgáltatási időpontjai esetleg eltérőek. Emellett nagyok lehetnek a különbségek a szavatolótőke-követelmények között, így a klíringtagok és illetékes hatóságaik - az említett követelmények naprakész áttekintése céljából - esetleg a negyedévinél gyakrabban szándékoznak ellenőrizni a szóban forgó kitettségeket.
(2)
Szokásos körülmények között helyénvaló, hogy a központi szerződő felek számára megállapított adatszolgáltatási időpont legfeljebb egy héttel haladja meg a kiszámítás időpontját. Egy hét elegendő idő a központi szerződő felek számára ahhoz, hogy az előírt adatok bejelentését megelőzően végrehajtsák a belső ellenőrzéseket, és lezárják a szükséges jóváhagyási eljárást. Amennyiben a központi szerződő fél teljes mértékben automatizált rendszert fejleszt ki, az adatszolgáltatás időpontja megközelítheti a kiszámítás időpontját. Jelenleg azonban a központi szerződő feleknek esetleg nincs kapacitásuk arra, hogy a teljes folyamatot ezen az időn belül lezárják, következésképpen ki kell dolgozniuk belső eljárásaikat, és meg kell teremteniük a szükséges infrastruktúrát, hogy erre képesek legyenek. Ennek ismeretében átmeneti rendelkezést kell bevezetni, hogy a központi szerződő feleknek elegendő idejük legyen a szükséges belső eljárások és infrastruktúra kialakítására, ugyanakkor meg tudják kezdeni a feltételezett tőkére vonatkozó adatszolgáltatást klíringtagjaik felé.
(3)
A 648/2012/EU rendelet szerint egy klíringtag nemteljesítése esetén a veszteségeket elsődlegesen az alapletét, valamint magának a nemteljesítő tagnak a garanciaalapba befizetett hozzájárulása fedezné. Amennyiben ezek nem bizonyulnak elegendőnek, a veszteségeket a központi szerződő felek által a megfelelő többlépcsős veszteségfedezéshez biztosított előfinanszírozott pénzügyi forrásból, valamint a teljesítő tagok előfinanszírozott garanciaalaphoz való hozzájárulásaiból kell fedezni. Ebben az időszakban fokozni kell az adatszolgáltatás gyakoriságát, hogy a többi teljesítő klíringtag és az illetékes hatóságok naprakész információval rendelkezzenek a klíringtagok szavatolótőke-követelményeinek kiszámításához szükséges feltételezett tőkéről. A központi szerződő feleknek rendelkezniük kell a megfelelő technikai kapacitással és belső eljárásokkal, hogy az említett stresszhelyzetekben ki tudják számítani a feltételezett tőkére vonatkozó adatokat, és továbbítsák azokat.
(4)
A 648/2012/EU rendeletnek megfelelően a központi szerződő félnek egy hónapon belül újra fel kell töltenie a többlépcsős veszteségfedezéshez biztosított előfinanszírozott saját pénzügyi forrásait. Ezért az említett helyzetekben a számítás és az adatszolgáltatás gyakoriságának nagyobbnak kell lennie a szokásosnál. A feltételezett tőkéhez kapcsolódó napi szintű adatszolgáltatás kevésbé lenne mérvadó, mivel egy klíringtag nemteljesítése esetén a teljes veszteség megállapításához időre lehet szükség. Tekintettel arra, hogy az illetékes hatóságok különböző forgatókönyvek széles körével kerülhetnek szembe, lehetőséget kell biztosítani számukra ahhoz, hogy stresszhelyzetben - a központi szerződő fél rendelkezésére álló (mind maga a központi szerződő fél, mind a klíringtagok által biztosított) előre finanszírozott pénzügyi források tényleges vagy előre jelzett kimerülésének mértékét figyelembe vevő helyzetelemzés alapján - nagyobb gyakoriságú adatszolgáltatást írjanak elő. A nagyobb gyakoriságot indokolt addig alkalmazni, amíg az említett pénzügyi források újra el nem érik a megfelelő jogszabályokban előírt szintet.
(5)
Az újonnan bevezetett adatszolgáltatási követelményekre tekintettel a nagyobb gyakoriságú adatszolgáltatás stresszhelyzetben komoly terhekkel járhat. A technikai megvalósítás szempontjából ez legalábbis egyes központi szerződő felek számára kihívást jelenthet. Ennek enyhítése érdekében helyénvaló későbbi kezdő időpontot megállapítani a nagyobb gyakoriságú adatszolgáltatási követelmény alkalmazására. Ez lehetővé teszi a központi szerződő felek számára, hogy fejlesszék belső eljárásaikat, és korszerűsítsék rendszereiket.
(6)
E rendelet előírásai szorosan összekapcsolódnak, mivel a központi szerződő fél feltételezett tőkéjének kiszámítására és a megfelelő adatszolgáltatásra vonatkoznak. Annak érdekében, hogy biztosítsuk ezen, egy időben hatályba léptetendő rendelkezések koherenciáját, és elősegítsük, hogy a betartásukra kötelezett személyek átfogóan szemlélhessék őket és könnyen hozzájuk férhessenek, célszerű a 648/2012/EU rendelet által előírt, minden erre vonatkozó végrehajtás-technikai standardot egyetlen rendeletbe foglalni.
(7)
Ez a rendelet az Európai Bankhatóság (EBH) által a Bizottságnak benyújtott végrehajtás-technikai standardtervezeteken alapul.
(8)
Az Európai Bankhatóság nyilvános konzultációkat bonyolított le az e rendelet alapját képező végrehajtás-technikai standardtervezetekről, elemezte az esetleges kapcsolódó költségeket és hasznot, továbbá kikérte az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 37. cikkével összhangban létrehozott banki érdekképviseleti csoport véleményét,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A 648/2012/EU rendelet 50a. cikkének (3) bekezdésében előírt számítás gyakorisága és időpontjai
(1) A 648/2012/EU rendelet 50a. cikke (3) bekezdésében meghatározottaknak megfelelően a számítást havi gyakorisággal kell elvégezni, kivéve az e rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében előírt mérlegelési jogkör gyakorlása esetén, ebben az esetben a számítást heti vagy napi gyakorisággal kell elvégezni.
(2) Amennyiben a számítás (1) bekezdésben említett gyakorisága havi, a központi szerződő fél a következők mindegyikét alkalmazza:
a)
a számítás vonatkozási napjai a következők:
január 31., február 28. (szökőévben február 29.), március 31., április 30., május 31., június 30., július 31., augusztus 31., szeptember 30., október 31., november 30., december 31.;
b)
azok a napok, amikor a központi szerződő fél elvégzi a számítást (számítási nap) a következők:
február 1., március 1., április 1., május 1., június 1., július 1., augusztus 1., szeptember 1., október 1., november 1., december 1., január 1..
(3) Amennyiben az (1) bekezdésben említett gyakoriság heti vagy napi, az első számítás napja az illetékes hatóság általi megkeresés napját követő nap. Az első vonatkozási nap az illetékes hatóság általi megkeresés napja. Az ezt követő számítások esetében a vonatkozási nap a számítás napját megelőző nap. Heti gyakoriságú számítás esetén a számítás napjai között 5 munkanapnak kell eltelnie.
(4) Amennyiben a számítási nap munkaszüneti nap, szombat vagy vasárnap, a számítást a következő munkanapon kell elvégezni.
2. cikk
A 648/2012/EU rendelet 50c. cikkének (2) bekezdésében és 89. cikkének (5a) bekezdésében előírt adatszolgáltatás gyakorisága, időpontjai és egységes formátuma
(1) A 648/2012/EU rendelet 50c. cikkének (2) bekezdésében és adott esetben a 648/2012/EU rendelet 89. cikke (5a) bekezdésének harmadik albekezdésében előírt adatszolgáltatást havi gyakorisággal kell elvégezni, kivéve az e rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében előírt mérlegelési jogkör gyakorlása esetén, ebben az esetben az adatszolgáltatás heti vagy napi gyakoriságú.
(2) Amennyiben az adatszolgáltatásra az (1) bekezdésnek megfelelően havonta kerül sor, az adatszolgáltatást a számítás 1. cikkben megállapított időpontjától számítva a lehető leghamarabb, de legkésőbb öt munkanapon belül kell teljesíteni.
(3) Amennyiben az adatszolgáltatás (1) bekezdésben említett gyakorisága napi vagy heti, az adatszolgáltatás időpontja a számítási napot követő nap.
(4) Amennyiben az adatszolgáltatás időpontja munkaszüneti nap, szombat vagy vasárnap, az adatszolgáltatást a következő munkanapon kell elvégezni.
(5) A központi szerződő felek az (1) bekezdésben említett adatszolgáltatásra az I. mellékletben található táblát (A feltételezett tőkére vonatkozó adatok) használják, amelyet a II. mellékletben található útmutatónak (Útmutató a feltételezett tőkéhez kapcsolódó adatszolgáltatáshoz) megfelelően töltenek ki.
3. cikk
A 648/2012/EU rendelet 50a. cikkének (3) bekezdése szerinti számítás és az 50c. cikkének (2) bekezdése szerinti adatszolgáltatás nagyobb gyakoriságának feltételei
(1) A klíringtagként eljáró intézmény illetékes hatósága előírhatja azon központi szerződő fél számára, amelyben az említett intézmény klíringtag, hogy a következő helyzetek bármelyikének fennállása esetén az 1. cikk (1) bekezdésében említett számítást és a 2. cikk (1) bekezdésében említett adatszolgáltatást napi vagy heti gyakorisággal hajtsa végre:
a)
amennyiben egy klíringtag nemteljesítését követően a központi szerződő félnek fel kell használnia azon előre finanszírozott pénzügyi források egy részét, amelyekkel a 648/2012/EU rendelet 43. cikkének megfelelően hozzájárult a többlépcsős veszteségfedezéshez;
b)
amennyiben egy klíringtag nemteljesítését követően a központi szerződő félnek a 648/2012/EU rendelet 42. cikkének megfelelően fel kell használnia a teljesítő klíringtagok garanciaalaphoz nyújtott hozzájárulásait.
(2) Az illetékes hatóságok az előre finanszírozott pénzügyi források tényleges vagy előre jelzett kimerülésének mértéke alapján döntenek az (1) bekezdésben előírt napi vagy heti gyakoriság mellett.
(3) Amennyiben az illetékes hatóságok az (1) bekezdés a) pontjának megfelelően a központi szerződő fél számára a számítás és adatszolgáltatás tekintetében nagyobb gyakoriságot írnak elő, az addig alkalmazandó, amíg a központi szerződő fél által a többlépcsős veszteségfedezéshez biztosított előfinanszírozott pénzügyi források újra el nem érik a 153/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (4) 35. cikkében meghatározott szintet.
(4) Amennyiben az illetékes hatóságok az (1) bekezdés b) pontjának megfelelően a központi szerződő fél számára a számítás és adatszolgáltatás tekintetében nagyobb gyakoriságot írnak elő, az addig alkalmazandó, amíg a központi szerződő fél teljesítő tagjai által a garanciaalaphoz biztosított hozzájárulások újra el nem érik a 648/2012/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 42. cikkében meghatározott szintet.
4. cikk
Átmeneti rendelkezés
A 2. cikk (2) bekezdésétől eltérve az e rendelet alkalmazásának kezdetétől 2014. december 31-ig tartó időszakban a központi szerződő feleknek a szóban forgó bekezdésben említett adatszolgáltatást a lehető legkorábban, de legkésőbb a vonatkozási napot követően tizenöt munkanappal kell teljesíteniük.
5. cikk
Hatálybalépés és alkalmazás
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
A rendelet 2014. június 2-től alkalmazandó, kivéve az 1. cikk (3) bekezdését, a 2. cikk (3) bekezdését és a 3. cikket, amelyeket 2015. január 1-jétől kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2014. május 12-én.