PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 570/2014
ze dne 26. května 2014,
kterým se ukončuje částečné opětovné zahájení antidumpingového šetření týkajícího se dovozu některých mastných alkoholů a jejich směsí pocházejících z Indie, Indonésie a Malajsie
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
A. STÁVAJÍCÍ OPATŘENÍ
(1)
Prováděcím nařízením (EU) č. 1138/2011 (2) Rada uložila konečné antidumpingové clo na dovoz některých mastných alkoholů a jejich směsí pocházejících z Indie, Indonésie a Malajsie (dále jen „konečné nařízení“). Přijetí konečného nařízení předcházelo nařízení Komise (EU) č. 446/2011 (3) o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz mastných alkoholů pocházejících z Indie, Indonésie a Malajsie (dále jen „prozatímní nařízení“). Zjištění, jež vedla k uložení konečného antidumpingového cla, budou dále uváděna jako „zjištění původního šetření“.
(2)
Dne 21. ledna 2012 společnost P. T. Ecogreen Oleochemicals, indonéský vyvážející výrobce mastných alkoholů, společnost Ecogreen Oleochemicals (Singapore) Pte. Ltd a společnost Ecogreen Oleochemicals GmbH (dále společně označené jako „skupina Ecogreen“) podaly u Tribunálu žalobu (věc T-28/12) na zrušení konečného nařízení, pokud jde o uložení antidumpingového cla ve vztahu ke skupině Ecogreen. Skupina Ecogreen napadla úpravu své vývozní ceny provedenou na základě čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení za účelem srovnání této vývozní ceny s běžnou hodnotou.
(3)
Ve věci T-249/06 (Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ZAT (Interpipe Niko Tube ZAT) a Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant VAT (Interpipe NTRP VAT) v. Rada Evropské unie) Tribunál zrušil článek 1 nařízení (ES) č. 954/2006, pokud jde o společnost Interpipe NTRP VAT, mimo jiné z důvodu zjevně nesprávného posouzení při provádění úpravy na základě čl. 2 odst. 10 písm. i), a pokud jde o společnost Interpipe Niko Tube ZAT, na základě jiných důvodů. Dne 16. února 2012 Soudní dvůr zamítl odvolání podané Radou a Komisí (spojené věci C-191/09 P a C-200/09 P).
(4)
Vzhledem k tomu, že faktické okolnosti, pokud jde o úpravu provedenou podle čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení, byly v případě skupiny Ecogreen podobné jako v případě společnosti Interpipe NTRP VAT, bylo považováno za vhodné znovu vypočítat dumpingové rozpětí pro skupinu Ecogreen, aniž by byla provedena úprava podle čl. 2 odst. 10 písm. i).
(5)
Dne 21. prosince 2012 bylo proto zveřejněno prováděcí nařízení Rady (EU) č. 1241/2012 ze dne 11. prosince 2012, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 1138/2011 o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímního cla z dovozu některých mastných alkoholů a jejich směsí pocházejících z Indie, Indonésie a Malajsie (4), se zpětnou působností ode dne 12. listopadu 2011 (dále jen „pozměňující nařízení“).
(6)
Dumpingové rozpětí, které v něm bylo zjištěno u skupiny Ecogreen, bylo v souladu s čl. 9 odst. 3 základního nařízení nepatrné. Šetření týkající se skupiny Ecogreen bylo proto zastaveno, aniž byla uložena jakákoli opatření. Tribunál následně dne 9. dubna 2013 rozhodl, že není třeba rozhodovat o žalobě podané ve věci T-28/12.
(7)
I přesto, že na všechny ostatní vyvážející výrobce v Indii, Indonésii a Malajsii se uložená antidumpingová cla nadále vztahují, měla by s ohledem na revidovaná zjištění týkající se dumpingu, jež obsahuje pozměňující nařízení, být přezkoumána zjištění původního šetření, zejména pokud jde o účinky dumpingového dovozu působící újmu.
B. PŘEZKUM ZJIŠTĚNÍ PŮVODNÍHO ŠETŘENÍ
1. Rámec přezkumu
(8)
Dne 28. února 2013 bylo zveřejněno oznámení o částečném opětovném zahájení antidumpingového šetření týkajícího se dovozu některých mastných alkoholů a jejich směsí pocházejících z Indie, Indonésie a Malajsie (dále jen „dotčené země“) (5) (dále jen „opětovné zahájení“). V oznámení bylo uvedeno, že opětovné zahájení šetření je ve svém rozsahu omezeno na zkoumání možných dopadů nově zjištěných dumpingových rozpětí, pokud jde o zjištění týkající se zejména újmy a příčinné souvislosti zjištěné v původním šetření (dále jen „nové šetření“).
(9)
Komise o částečném opětovném zahájení šetření oficiálně uvědomila známé dotčené vyvážející výrobce, dovozce a uživatele, jakož i výrobní odvětví Unie. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a ke slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení.
(10)
Některé strany tvrdily, že nebylo jasné, na jakém právním základě Komise opětovně zahájila původní šetření a jaké údaje bude Komise shromažďovat pro zjištění faktů a vyvození závěrů v tomto novém šetření.
(11)
Strany rovněž tvrdily, že nebylo jasné, jaký druh šetření se zahajuje a jaký by mohl být konečný výsledek, pokud jde o úroveň konečných opatření, jaké období bude šetření zahrnovat a které aspekty původního šetření se budou přezkoumávat.
(12)
Připomíná se, že toto opětovné zahájení šetření je nevyhnutelným důsledkem přijetí pozměňujícího nařízení, jež samo bylo výsledkem zjištění Tribunálu ve věci T-249/06 (Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ZAT (Interpipe Niko Tube ZAT) a Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant VAT (Interpipe NTRP VAT) v. Rada Evropské unie.
(13)
Připomíná se, že při původním šetření bylo takzvaným obdobím šetření (OŠ) období od 1. července 2009 do 30. června 2010. Posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2007 do konce období šetření a bylo označeno jako „posuzované období“.
(14)
Toto nové šetření se zaměřuje na stejné období šetření a stejné posuzované období. Zjištění, pokud jde o újmu a příčinnou souvislost, učiněná za tato období během původního šetření, jsou přezkoumávána s ohledem na dumpingová rozpětí, která byla pro indonéské dovozce nově stanovena v pozměňujícím nařízení.
(15)
Konkrétněji, a jak je uvedeno v oznámení o opětovném zahájení, je cílem tohoto nového šetření určit, zda „zanedbatelné“ dumpingové rozpětí, zjištěné u jednoho vyvážejícího výrobce v Indonésii, a změna úrovně dumpingových rozpětí ostatních indonéských společností, kterou stanovilo pozměňující nařízení, mohou mít dopad na zjištění původního šetření, pokud jde o újmu a příčinnou souvislost.
(16)
Výsledky nového šetření jsou uvedeny dále. Stejně jako v případě původního šetření jsou v zájmu zachování důvěrnosti původně předložených údajů určité údaje a informace poskytnuty v podobě indexu.
2. Dotčený výrobek a obdobný výrobek
(17)
Připomíná se, že dotčeným výrobkem je výrobek vymezený v původním šetření, a sice nasycené mastné alkoholy s uhlíkovým řetězcem C8, C10, C12, C14, C16 nebo C18 (nezahrnuje rozvětvené isomery) včetně jednotlivých nasycených mastných alkoholů (zvané rovněž „čisté frakce“) a směsi převážně obsahující kombinaci uhlíkových řetězců C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (běžně zařazované jako C8-C10), směsi převážně obsahující kombinaci uhlíkových řetězců C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (běžně zařazované jako C12-C14) a směsi převážně obsahující kombinaci uhlíkových řetězců C16-C18, pocházející z Indie, Indonésie a Malajsie, v současnosti kódů KN ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 a ex 3823 70 00 (dále jen „mastné alkoholy“).
(18)
Zjištění pozměňujícího nařízení se nedotýkají zjištění učiněných v původním šetření, která se týkají posuzovaného výrobku a obdobných výrobků.
3. Dumping
(19)
Jak bylo uvedeno v 7. bodě odůvodnění pozměňujícího nařízení, dumpingová rozpětí pro všechny společnosti v Indonésii jiná než pro vyvážejícího výrobce s individuálním rozpětím, stanovená na základě největšího dumpingového rozpětí spolupracujícího indonéského vyvážejícího výrobce, byla přezkoumána s přihlédnutím k nově vypočtenému dumpingovému rozpětí pro skupinu Ecogreen.
(20)
Dumpingová rozpětí stanovená v 23. bodě odůvodnění konečného nařízení pro indické vyvážející výrobce a dumpingová rozpětí stanovená v 55. bodě odůvodnění pro malajské vyvážející výrobce nebyla pozměňujícím nařízením dotčena.
(21)
Jak bylo uvedeno v 6. bodě odůvodnění pozměňujícího nařízení, dumpingové rozpětí stanovené pro skupinu Ecogreen bylo nižší než 2 %, a je tedy pod minimálním prahem stanoveným v čl. 9 odst. 3 základního nařízení. Dovoz tohoto vyvážejícího výrobce do Unie by tudíž měl být v novém šetření považován za nedumpingový.
(22)
Objem, cena a podíl nedumpingového dovozu, uskutečněného uvedeným indonéským vývozcem, se na trhu v posuzovaném období vyvíjely tak, jak je uvedeno v tabulce níže. Jak bylo uvedeno v 16. bodě odůvodnění výše, předložené údaje jsou indexovány.
Dovoz
2007
2008
2009
OŠ
V tunách
Index: 2007 = 100
100
110
107
115
Meziroční změna v %
9,6
- 2,3
7,5
Podíl na trhu
Index: 2007 = 100
100
107
110
113
Meziroční změna v %
6,8
2,9
2,8
Průměrná cena EUR/t
Index: 2007 = 100
100
110
91
91
Meziroční změna v %
9,9
- 17,0
0,2
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(23)
S odkazem na tabulku uvedenou v 70. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, která byla potvrzena v 64. bodě odůvodnění konečného nařízení, a na tabulku uvedenou výše šetření ukázalo, že v posuzovaném období se nedumpingový dovoz podílel na celkovém dovozu z dotčených zemí jen v omezené míře a rostl poměrně pomaleji než dumpingový dovoz. V roce 2007 totiž nedumpingový dovoz představoval kolem 15-18 % celkového objemu dovozu z dotčených zemí a v období šetření to bylo pouze kolem 10-13 %.
(24)
Nové šetření ukazuje, že průměrné ceny nedumpingového dovozu od skupiny Ecogreen se v posuzovaném období snížily o 9 %, avšak mezi rokem 2009 a obdobím šetření zůstávaly stabilní.
4. Újma
4.1 Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(25)
Zjištění uvedená v 57. až 61. bodě odůvodnění konečného nařízení, pokud jde o výrobu v Unii a výrobní odvětví Unie, nejsou novým šetřením nijak dotčena, a proto se potvrzují.
4.2 Spotřeba v Unii
(26)
Zjištění uvedená v 64. až 66. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, jež byla potvrzena v 62. bodě odůvodnění konečného nařízení, nejsou nijak dotčena. Potvrzuje se, že spotřeba mastných alkoholů v Unii, jak ukazuje níže uvedená tabulka, byla celkem stabilní a za posuzované období se zvýšila pouze o 2 %. Jak bylo uvedeno v 64. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, v zájmu zachování důvěrnosti údajů byly informace týkající se spotřeby poskytnuty v podobě indexu.
Spotřeba
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
102
97
102
Meziroční změna v %
2,2
- 4,8
4,6
4.3 Dovoz do Unie z dotčených zemí a cenové podbízení
4.3.1 Souhrnné posouzení dumpingového dovozu
(27)
Stejně jako v případě původního šetření bylo zkoumáno, zda souhrnné posouzení dumpingového dovozu pro tyto tři dotčené země je v souladu s ustanoveními čl. 3 odst. 4 základního nařízení ještě oprávněné, či nikoli, vzhledem k přezkoumaným dumpingovým rozpětím pro indonéské vyvážející výrobce uvedeným v 19. a 21. bodě odůvodnění výše.
(28)
Připomíná se, že čl. 3 odst. 4 základního nařízení stanoví, že pokud jsou předmětem antidumpingového šetření současně výrobky dovezené z více zemí, posuzují se účinky tohoto dovozu souhrnně pouze tehdy, je-li zjištěno, že a) dumpingové rozpětí zjištěné ve vztahu k dovozu výrobků z každé jednotlivé země není nepatrné ve smyslu čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení a objem dovezených výrobků z každé jednotlivé země není zanedbatelný a b) souhrnné posouzení účinků dovozu je vhodné s ohledem na podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky a na podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky a obdobným výrobkem Unie.
(29)
Zjištění o objemu a ceně dumpingového dovozu z každé z dotčených zemí v posuzovaném období byla přezkoumána. Informace týkající se objemu dovozu, které byly použity pro určení průměrných cen uvedených v tabulce v 63. bodě odůvodnění písm. b) konečného nařízení zůstávají, pokud jde o Malajsii a Indii, beze změny. Údaje týkající se Indonésie byly přezkoumány s přihlédnutím k tomu, že - jak je uvedeno ve 21. bodě odůvodnění výše - u jednoho vyvážejícího výrobce se již nemá za to, že by prodával své výrobky na trhu Unie za dumpingové ceny. Nově určený dumpingový dovoz se vyvíjel tak, jak je uvedeno níže. S odkazem na 16. bod odůvodnění výše jsou informace týkající se objemu dovozu z každé dotčené země poskytnuty v podobě indexu.
Objem dumpingového dovozu
2007
2008
2009
OŠ
Malajsie
Index: 2007 = 100
100
161
141
137
Meziroční změna v %
61,4
- 12,5
- 2,9
Indie
Index: 2007 = 100
100
118
104
143
Meziroční změna v %
18,2
- 11,8
37,5
Indonésie
Index: 2008 = 100
100
142
168
Meziroční změna v %
42,1
17,9
(30)
Šetření ukázalo, že objem dumpingového dovozu z každé dotčené země v období šetření nebyl zanedbatelný a existence dumpingového dovozu na trhu Unie byla v posuzovaném období, a zejména v období šetření významná. Skutečnost, že u jednoho z indonéských vyvážejících výrobců pozměňující nařízení shledalo, že neprodává za dumpingové ceny, na tomto závěru nic nemění.
(31)
Zjištění týkající se tvorby cen výrobků dumpingového dovozu z každé dotčené země byla za posuzované období rovněž přezkoumána a výsledky jsou uvedeny v tabulce níže. Ceny uvedené v tabulce v 63. bodě odůvodnění písm. b) konečného nařízení zůstávají, pokud jde o Malajsii a Indii, beze změny. Údaje týkající se Indonésie byly přezkoumány s přihlédnutím k tomu, že - jak je uvedeno výše ve 21. bodě odůvodnění - u jednoho vyvážejícího výrobce se již nemá za to, že by prodával své výrobky na trhu Unie za dumpingové ceny. S odkazem na 16. bod odůvodnění výše jsou informace o cenách indonéského vývozce, u něhož bylo shledáno, že prodává za dumpingové ceny, poskytnuty v podobě indexu.
Dovoz podle údajů Eurostatu (upraveno tak, aby byl zahrnut pouze dotčený výrobek a dumpingový dovoz)
2007
2008
2009
OŠ
Průměrná cena v EUR/t Malajsie
911
944
799
857
Index: 2007 = 100
100
104
88
94
Meziroční změna v %
3,6
- 15,4
7,3
Průměrná cena v EUR/t Indie
997
1 141
897
915
Index: 2007 = 100
100
114
90
92
Meziroční změna v %
14,4
- 21,4
2,1
Průměrná cena v EUR/t Indonésie
Index: 2008 = 100
100
70
72
Meziroční změna v %
- 30,0
2,6
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník.
(32)
Šetřením bylo zjištěno, že s výjimkou roku 2007, kdy se neuskutečnil žádný dovoz z Indonésie, byla tvorba cen indonéských vyvážejících výrobců téměř stejná jako v původním šetření. Zjištění učiněné v 63. bodě odůvodnění písm. b) konečného nařízení, že tvorba cen v dotčených zemích a jejich chování v oblasti tvorby cen byly zejména v období šetření velmi podobné, lze proto potvrdit. Skutečnost, že u jednoho z indonéských vyvážejících výrobců pozměňující nařízení shledalo, že neprodává za dumpingové ceny, na tomto závěru nic nemění.
(33)
V platnosti mimoto zůstávají také zjištění učiněná ve 127. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a potvrzená ve 122. bodě odůvodnění konečného nařízení, a zejména to, že úroveň odstranění újmy stanovená pro dotčené země byla výrazně nad minimálním prahem 2 %. Navíc byly u každé z dotčených zemí prozkoumány prodejní kanály a cenové trendy a - jak je uvedeno v tabulce výše - bylo zjištěno, že jsou podobné. Jak prokázalo šetření, dovozní ceny z dotčených zemí po dosažení nejvyšších hodnot v roce 2008 vykazovaly klesající trend a globálně byly ve srovnání s průměrnými cenami výrobního odvětví Unie zvláště nízké.
(34)
Níže uvedená tabulka ukazuje, že podíl dumpingového dovozu z každé dotčené země na trhu během posuzovaného období celkově vzrostl. S odkazem na 16. bod odůvodnění jsou informace poskytnuty v podobě indexu.
Podíl dumpingového dovozu na trhu
2007
2008
2009
OŠ
Malajsie
Index: 2007 = 100
100
157
145
135
Meziroční změna v %
57
- 8
- 7
Indie
Index: 2007 = 100
100
115
107
141
Meziroční změna v %
15
- 7
31
Indonésie
Index: 2008 = 100
100
142
168
Meziroční změna v %
50
13
(35)
Na základě výše uvedených skutečností a úvah nové šetření prokázalo, že zjištění učiněná v původním šetření, která se týkají souhrnného posouzení, zůstávají beze změny. Proto se má za to, že podmínky stanovené v čl. 3 odst. 4 základního nařízení, které se týkají souhrnného posouzení dumpingového dovozu z dotčených zemí, zůstávají splněny. Za účelem nového šetření újmy a příčinné souvislosti tedy účinky dumpingového dovozu pocházejícího z dotčených zemí mohou být posouzeny společně.
4.3.2 Objem, cena a podíl dumpingového dovozu na trhu
(36)
Aby bylo možno určit celkovou míru dumpingového dovozu na trh Unie v posuzovaném období, přihlíží se k tomu, že pozměňující nařízení potvrdilo pozitivní zjištění dumpingu u všech vyvážejících výrobců v Indonésii s výjimkou skupiny Ecogreen. Jejich vývoz je považován za dumpingový, a proto se na něj i nadále vztahuje antidumpingové clo.
(37)
Podobně nové šetření přihlíží k tomu, že dumpingová rozpětí zjištěná v původním šetření u všech vyvážejících vývozců v Indii a Malajsii zůstávají beze změny, že jejich dovoz je považován za dumpingový a nadále podléhá antidumpingovému clu.
(38)
Objem dumpingového dovozu z dotčených zemí byl upraven odečtením objemu nedumpingového dovozu od jednoho indonéského vyvážejícího výrobce, jak je uvedeno v 29. bodě odůvodnění výše.
(39)
Na základě výše uvedeného byly údaje uvedené v 70. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a potvrzené 64. bodem odůvodnění konečného nařízení, jakož i zjištění obsažená v 71. až 73. bodě odůvodnění prozatímního nařízení týkající se posouzení dumpingového dovozu během posuzovaného období a potvrzená 65. bodem odůvodnění konečného nařízení, zrevidovány, jak je popsáno níže. S odkazem na 16. bod odůvodnění výše jsou informace o celkovém objemu dovozu a podílu dumpingového dovozu na trhu poskytnuty v podobě indexu.
Dumpingový dovoz z dotčených zemí
2007
2008
2009
OŠ
V tunách
Index: 2007 = 100
100
167
155
165
Meziroční změna v %
67,0
- 7,3
6,5
Podíl na trhu
Index: 2007 = 100
100
163
159
162
Meziroční změna v %
62,7
- 2,3
1,8
Průměrná dumpingového dovozu v EUR/t
931
1 007
827
878
Index: 2007 = 100
100
108
89
94
Meziroční změna v %
8,2
- 17,9
6,1
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník.
(40)
Objem dumpingového dovozu z dotčených zemí zjištěný v tomto novém šetření v posuzovaném období značně vzrostl, a to o 65 %. K největšímu nárůstu došlo mezi lety 2007 a 2008, kdy se dovoz zvýšil o 67 %. Dovoz poté v roce 2009 mírně klesl, načež v období šetření opět vzrostl téměř na úroveň z roku 2008.
(41)
Revidované průměrné ceny dumpingového dovozu z dotčených zemí v posuzovaném období prudce kolísaly a zaznamenaly celkový pokles o 6 %. Stojí však za zmínku, že mezi rokem 2008 a obdobím šetření činila míra poklesu celých 14 %. Po celé posuzované období byly průměrné ceny dovozu z dotčených zemí vždy nižší než ceny stanovené zbytkem světa a byly nižší než ceny výrobního odvětví Unie, což vedlo k rostoucímu podílu dumpingových dovozů na trhu.
(42)
Podíl dumpingového dovozu z dotčených zemí na trhu se v posuzovaném období značně zvýšil, a to o 62 %. K největšímu nárůstu došlo mezi lety 2007 a 2008. Během hospodářské krize došlo k mírnému poklesu dovozu, což v období mezi lety 2008 a 2009 snížilo podíl dotčených zemí na trhu o 4 %, do konce posuzovaného období však tyto země získaly svůj podíl na trhu zpět.
(43)
Vynětí nedumpingového dovozu od skupiny Ecogreen proto nijak nemění zjištění učiněná v původním šetření, pokud jde o objem, cenu a podíl dumpingového dovozu na trhu, která se tudíž potvrzují.
4.3.3 Cenové podbízení
(44)
Připomíná se, že rozpětí cenového podbízení zjištěná v původním šetření byla objasněna v 74. a 75. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a potvrzena v 67. bodě odůvodnění konečného nařízení. Jednotlivé výpočty zjištěné pro každého dotčeného vývozce nebyly pozměňujícím nařízením dotčeny. Tato zjištění byla proto potvrzena.
(45)
Průměrné cenové podbízení zjištěné u dumpingového dovozu souhrnně posuzovaného pro tři země společně po odečtení nedumpingového dovozu činí 2 %. Toto zjevně nízké podbízení je nutno posuzovat s ohledem na to, že kvůli existenci levného dovozu na trhu EU bylo nuceno snižovat své ceny i samotné výrobní odvětví Unie. Tyto ceny však zejména v období šetření nepokrývaly výrobní náklady. Průměrné rozpětí cenového podbízení souhrnně posuzovaného dumpingového dovozu bez skupiny Ecogreen činilo 22 %.
(46)
V reakci na zveřejnění zjištění Komise jeden dovozce mastných alkoholů pocházejících z Indonésie tvrdil, že průměrná cena nedumpingového dovozu bude nižší než průměrná cena dovážené produkce vyrobené indonéským vyvážejícím vývozcem, na kterého se i nadále vztahují opatření. Uvedené tvrzení se však nedotýká zjištění cenového podbízení u souhrnně posouzeného dumpingového dovozu.
4.4 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(47)
Zjištění učiněná v 76. až 91. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a potvrzená v 71. až 84. bodě odůvodnění konečného nařízení, která se týkají hospodářské situace výrobního odvětví Unie, nejsou pozměňujícím nařízením dotčena, a mohou být proto potvrzena.
(48)
Připomíná se, že původním šetřením bylo prokázáno, že většina ukazatelů újmy týkajících se výrobního odvětví Unie, jako je výroba (- 17 %), využití kapacity (- 15 %), objem prodeje (- 18 %), podíl na trhu (- 12 %) a zaměstnanost (- 13 %), se v posuzovaném období zhoršila. Významně byly dotčeny zejména ukazatele újmy týkající se finanční situace výrobního odvětví Unie, jako je peněžní tok a ziskovost. To znamená, že schopnost výrobního odvětví Unie získat kapitál byla ohrožena, a to zejména během posuzovaného období.
(49)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se potvrzuje závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
5. Příčinná souvislost
(50)
Kromě potvrzení existence podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie bylo přezkoumáno, zda po revidovaných zjištěních o dumpingu, stanovených v pozměňujícím nařízení, stále ještě existuje příčinná souvislost mezi uvedenou újmou a revidovaným dumpingovým dovozem z dotčených zemí.
5.1 Účinky dumpingového dovozu
(51)
Jak je uvedeno v 26. bodě odůvodnění výše, spotřeba v Unii byla celkem stabilní a za posuzované období se zvýšila pouze o 2 %.
(52)
Tabulka v 39. bodě odůvodnění výše, která již neobsahuje dovoz uskutečněný indonéským dovozcem, u něhož bylo pozměňujícím nařízením zjištěno, že neprodával své výrobky na trhu Unie za dumpingové ceny, ukazuje, že revidovaný objem dumpingového dovozu ze tří dotčených zemí byl významný a v posuzovaném období se podstatně zvýšil v absolutních hodnotách o více než 60 000 tun a v relativním vyjádření o více než 60 %. Podobně se značně zvýšil i podíl dumpingového dovozu na trhu a v uvedeném období vzrostl o více než 5 procentních bodů.
(53)
Tyto trendy jsou velmi podobné trendům zjištěným v původním šetření, zejména v 86. až 94. bodě odůvodnění konečného nařízení. Zvýšení podílu na trhu, které podle původního šetření činilo 57 %, je na základě revidovaných údajů v posuzovaném období nyní vyšší než 60 %.
(54)
Nový šetřením bylo totiž potvrzeno, že dumpingové dovozy z dotčených zemí od roku 2008, kdy tento vývoz vzrostl o 67 %, vyvíjely tlak na výrobní odvětví Unie. V uvedeném roce byly ceny dumpingového dovozu, jak se uvádí v 39. bodě odůvodnění, mnohem nižší než ceny výrobního odvětví Unie. To vedlo k významné ztrátě v objemu prodeje (-15,4 %) a významné ztrátě podílu výrobního odvětví Unie na trhu, který se tomuto odvětví ve zbývající části posuzovaného období již nikdy nepodařilo znovu získat zpět. Ve stejné době podíl dumpingového dovozu z dotčených zemí na trhu vzrostl o více než 9 procentních bodů.
(55)
V 72. bodě odůvodnění konečného nařízení bylo ukázáno, že výrobní odvětví Unie v reakci na tento tlak muselo v roce významně snížit své prodejní ceny o 16,9 % a v období šetření je dokonce muselo snížit o dalších 5,3 %. I kdyby toto chování v oblasti tvorby cen umožnilo výrobnímu odvětví Unie omezit ztrátu podílu na trhu, vedlo k tomu, že v posuzovaném období došlo k nahromadění významných ztrát, jak je uvedeno v 86. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a potvrzeno v 78. bodě odůvodnění konečného nařízení. Tato situace se časově shodovala s existencí velkých objemů levného dumpingového dovozu na trh Unie, zejména v období šetření.
(56)
V roce 2009, ačkoli se absolutní objem dumpingového dovozu z dotčených zemí v souladu s hospodářským poklesem a útlumem na trhu EU snížil o 7,3 %, bylo zaznamenáno, že průměrná cena dumpingového dovozu klesla o 17,9 %, což bylo více než 16,9 % snížení ceny výrobního odvětví Unie. V období šetření muselo výrobní odvětví Unie snížit své ceny a nahromadilo finanční ztráty.
(57)
Z výše uvedeného jsou zřejmé závažné důsledky pro chování výrobního odvětví Unie v oblasti tvorby cen na jeho hlavním trhu, které vyplývají z přítomnosti velkých objemů levného dumpingového dovozu na trhu Unie, a nepříznivý dopad, který tato přítomnost měla na hospodářskou situaci odvětví, zejména v období šetření.
(58)
Výše uvedený dovozce tvrdil, že při analýze příčinné souvislosti by zbývající dumpingový indonéský dovoz měl být oddělen od dovozu pocházejícího z Indie a Malajsie, a to na základě takových faktorů, jako je stabilní podíl na trhu, vyšší úroveň cen, neexistence cenového podbízení, nižší rozpětí cenového podbízení u uvedeného indonéského dovozu a paralelní vývoj indonéského podílu a podílu výrobního odvětví Unie na trhu. Tento dovozce dále tvrdil, že mezi újmou a dumpingovým indonéským dovozem neexistuje žádná příčinná souvislost, jakmile je posuzován zvlášť.
(59)
Toto tvrzení bylo zamítnuto, jelikož důvody, které dovozce - někdy selektivně - uvádí, nejsou důvody, které se podle čl. 3 odst. 4 základního nařízení považují za relevantní pro určení toho, zda by mělo být uplatněno souhrnné posouzení či nikoli, zejména pokud jde o podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky a obdobnými výrobky Unie. Původní šetření totiž dospělo k závěru, že dotčený výrobek je komoditním polotovarem, který se používá především jako vstupní materiál pro výrobu síranů mastných alkoholů, ethoxylátů mastných alkoholů a étersulfátů mastných alkoholů, a že tento dovážený výrobek bez ohledu na zemi původu představuje přímou konkurenci pro výrobky vyráběné v Unii. Stejnorodost hospodářské soutěže na trhu Unie proto opravňuje k souhrnnému posouzení dovozu ve smyslu čl. 3 odst. 4 písm. b) základního nařízení. Tvrzení dovozce se tohoto zjištění netýkají a mohla by být relevantní pouze v případě uplatnění odděleného posouzení. Vzhledem k tomu, že neexistuje žádný základ pro změnu zjištění původního šetření, pokud jde o souhrnné posouzení, analýza účinků dumpingového dovozu se potvrzuje.
(60)
Kromě toho je třeba poznamenat, že ostatní indonéské dovozy se uskutečňovaly za dumpingové ceny, v období šetření výrazně vzrostl jejich podíl na trhu a byly prodávány za ceny nižší, než byly prodejní ceny výrobního odvětví Unie.
(61)
Dovozce dále uvedl, že skupina Ecogreen se dopouštěla většího cenového podbízení než druhý indonéský vyvážející výrobce, a jelikož se má za to, že dovoz skupiny Ecogreen měl zanedbatelný dopad, stejný závěr by proto tím spíše měl být uplatněn vůči ostatnímu indonéskému dovozu.
(62)
Tento závěr vychází z nesprávného předpokladu. Soudní výrok vyvolal změnu ve výpočtu dumpingu pro skupinu Ecogreen, který se poté stal nepatrným. Pouze z tohoto důvodu musel být dopad dovozu od skupiny Ecogreen považován za zanedbatelný. Toto tvrzení se proto zamítá.
(63)
Na základě výše uvedených zjištění se dochází k závěru, že dumpingový dovoz způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu.
5.2 Účinky jiných činitelů
(64)
V rámci příčinné souvislostí byly podobně přezkoumány i účinky jiných činitelů.
5.2.1 Nedumpingový dovoz z Indonésie
(65)
Jak bylo zmíněno v 23. bodě odůvodnění výše, nedumpingový dovoz vzrostl v šetřeném období poměrně méně než dumpingový dovoz a představoval pouze omezený podíl na celkovém dovozu z dotčených zemí. Šetřením se mimoto také prokázalo, že tento dovoz měl v posuzovaném období, zejména v období šetření, jen nevelký podíl na trhu.
(66)
Objem dumpingového dovozu se mezi rokem 2009 a obdobím šetření zvýšil o 6,5 %, tj. více, než bylo oživení trhu doložené růstem spotřeby v Unii o 4,6 %, a jeho podíl na trhu se tak zvýšil.
(67)
Proto se má za to, že jakýkoli dopad, jaký mohl nedumpingový dovoz mít na trh Unie v období šetření, nemůže převážit výrazný nepříznivý dopad dumpingového dovozu, podrobně popsaný v 51. až 57. bodě odůvodnění.
(68)
Na základě výše uvedených zjištění se dospělo k závěru, že přítomnost nedumpingového dovozu od skupiny Ecogreen na trhu Unie v období šetření není taková, aby mohla narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, která byla v období šetření způsobena výrobnímu odvětví Unie.
5.2.2 Jiné činitele zkoumané v původním šetření
(69)
K jiným činitelům, jež byly v původním šetření zkoumány v rámci možných příčin podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie, patřily: dovoz do Unie ze zbytku světa, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie, dopad hospodářské krize a prodej rozvětvených isomerů, na něž se definice výrobku nevztahuje.
(70)
Vzhledem k tomu, že revidovanými dumpingovými rozpětími stanovenými pro indonéské vyvážející výrobce nejsou tyto činitele dotčeny, potvrzují se zjištění a závěry, k nimž se, pokud jde o tyto činitele, dospělo v 95. až 100. bodě odůvodnění konečného nařízení. Dopad těchto činitelů není takový, aby narušil příčinnou souvislost, jež byla zjištěna mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
5.3 Závěr ohledně příčinné souvislosti
(71)
Tímto novým šetřením se potvrzuje, že i nadále existuje jasná a přímá souvislost mezi růstem objemu dumpingového dovozu a jeho nepříznivými cenovými účinky na jedné straně a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie na straně druhé.
(72)
Výše uvedená analýza ukazuje, že objem nedumpingového dovozu byl ve srovnání s množstvím dumpingových výrobků dovážených z dotčených zemí omezený. V podmínkách celkem stabilní spotřeby tento dumpingový dovoz v posuzovaném období absolutně i relativně značně vzrostl a jeho přítomnost měla na trh Unie značný nepříznivý dopad. Bylo totiž zaznamenáno, že v důsledku vzniklého narušení trhu muselo výrobní odvětví Unie od roku 2008 podstatně snížit své ceny o 22,2 % a nemohlo - zejména v období šetření - pokrýt své náklady a dosáhnout přiměřené výše zisku.
(73)
Novým šetřením bylo rovněž potvrzeno, že účinky jiných faktorů než dumpingového dovozu nemohly narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(74)
Z nového šetření tudíž vyplývá, že v období šetření existuje příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem z Indie, Indonésie a Malajsie a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie. Závěry, k nimž se dospělo ve 101. a 102. bodě odůvodnění konečného nařízení, se proto potvrzují.
6. Zájem Unie
(75)
Bylo prokázáno, že závěry, k nimž se dospělo v 118. bodě odůvodnění konečného nařízení, pokud jde o zájem Unie, nebyly pozměňujícím nařízením dotčeny, a proto se potvrzují.
C. PŘEZKUM KONEČNÝCH OPATŘENÍ
(76)
Jak je uvedeno výše, nové šetření relevantních skutečností a zjištění stanovených v původním šetření s přihlédnutím k novým dumpingovým rozpětím určeným v pozměňujícím nařízení prokázalo, že ostatní dumpingový dovoz z Indie, Indonésie a Malajsie na trh Unie v období šetření způsobuje výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu.
(77)
Vzhledem k závěrům vyvozeným v původním šetření, pokud jde o dumping, újmu, příčinnou souvislost a zájem Unie, a vzhledem k tomu, že toto nové šetření potvrdilo, že existuje příčinná souvislost mezi podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie a ostatním dumpingovým dovozem z dotčených zemí, by konečná opatření uložená pozměňujícím nařízením měla být potvrzena na stejné úrovni. Na základě toho se dochází k závěru, že toto nové šetření by mělo být ukončeno beze změny konečných opatření uložených konečným nařízením.
(78)
Platná antidumpingová opatření stanovená v prováděcím nařízení Rady (EU) č. 1138/2011 a změněná prováděcím nařízením Rady (EU) č. 1241/2012 jsou i nadále opodstatněná, a měla by proto zůstat v platnosti. Připomíná se, že uložená opatření představovala specifická cla a byla stanovena pro každého dotčeného vyvážejícího výrobce takto:
Země
Společnost
Konečné specifické antidumpingové clo
(EUR/t čisté hmotnosti)
Indie
VVF (India) Ltd
46,98
Všechny ostatní společnosti
86,99
Indonésie
P. T. Ecogreen Oleochemicals
0,00
P. T. Musim Mas
45,63
Všechny ostatní společnosti
45,63
Malajsie
KL-Kepong Oleomas Sdn. Bhd.
35,19
Emery Oleochemicals (M) Sdn. Bhd.
61,01
Fatty Chemical Malaysia Sdn. Bhd
51,07
Všechny ostatní společnosti
61,01
(79)
Orgány dotčených zemí, vývozci a jejich sdružení, všechny zúčastněné strany v Unii, zejména výrobní odvětví Unie, dovozci a sdružení uživatelů a obchodníků byli informováni o základních skutečnostech a úvahách, z nichž vycházel záměr ukončit částečné zahájení nového antidumpingového šetření týkajícího se dovozu mastných alkoholů z dotčených zemí, a byla jim poskytnuta příležitost k podání připomínek a ke slyšení. Ústní a písemné připomínky předložené těmito stranami byly posouzeny, avšak nezměnily závěry, k nimž se dospělo v tomto nařízení.
(80)
Jeden vyvážející výrobce nabídl cenový závazek v souladu s čl. 8 odst. 1 základního nařízení.
(81)
Bylo zejména zjištěno, že dotčený vyvážející výrobce vyrábí řadu výrobků jiných, než je dotčený výrobek, a že tyto jiné výrobky prodává stejným odběratelům. To by vytvořilo závažné riziko křížové kompenzace, krajně ztížilo účinnou kontrolu tohoto závazku a zpochybnilo efektivitu cenového závazku v daném případě. Na základě toho Komise dospěla k závěru, že nabídku závazku nelze přijmout.
(82)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Částečné opětovné zahájení antidumpingového šetření týkajícího se nasycených mastných alkoholů s uhlíkovým řetězcem C8, C10, C12, C14, C16 nebo C18 (nezahrnuje rozvětvené isomery) včetně jednotlivých nasycených mastných alkoholů (zvané rovněž „čisté frakce“) a směsi převážně obsahující kombinaci uhlíkových řetězců C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (běžně zařazované jako C8-C10), směsi převážně obsahující kombinaci uhlíkových řetězců C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (běžně zařazované jako C12-C14) a směsi převážně obsahující kombinaci uhlíkových řetězců C16-C18, v současnosti kódů KN ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 a ex 3823 70 00 (kódy TARIC 2905168510, 2905190060, 3823700011 V Bruselu dne a 3823700091), pocházejících z Indie, Indonésie a Malajsie, se ukončuje beze změny platných cel.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 26. května 2014.
A BIZOTTSÁG 570/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2014. május 26.)
az Indiából, Indonéziából és Malajziából származó egyes zsíralkoholok és keverékeik behozatalára vonatkozó dömpingellenes vizsgálat részleges újraindításának megszüntetéséről
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére,
mivel:
A. MEGLÉVŐ INTÉZKEDÉSEK
(1)
A Tanács az 1138/2011/EU végrehajtási rendelettel (2) (a továbbiakban: végleges rendelet) végleges dömpingellenes vámot vetett ki az Indiából, Indonéziából és Malajziából származó egyes zsíralkoholok és keverékeik behozatalára vonatkozóan. A végleges rendeletet az Indiából, Indonéziából és Malajziából származó egyes zsíralkoholok és keverékeik behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről szóló, 446/2011/EU bizottsági rendelet (3) (a továbbiakban: az ideiglenes rendelet) előzte meg. A végleges dömpingellenes vámok kivetéséhez vezető megállapításokra, mint az „eredeti vizsgálat megállapításai” történik utalás.
(2)
A PT Ecogreen Oleochemicals, az egyes zsíralkoholok és keverékeik egyik indonéz exportáló gyártója, az Ecogreen Oleochemicals (Singapore) Pte. Ltd. és az Ecogreen Oleochemicals GmbH (a továbbiakban együtt: Ecogreen) 2012. január 21-én kérelmet nyújtott be a Törvényszékhez (T28/12. sz. ügy), hogy az semmisítse meg a végleges rendeletnek az Ecogreenre vonatkozó dömpingellenes vámot tartalmazó részét. Az Ecogreen azt az exportár-kiigazítást vitatta, amelyre az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i) pontja alapján került sor az említett exportár és a vállalat rendes értéke közötti összehasonlítás érdekében.
(3)
A T-249/06. sz. (Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ZAT (Interpipe Niko Tube ZAT) és Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant VAT (Interpipe NTRP VAT) kontra az Európai Unió Tanácsa) ügyben a Törvényszék megsemmisítette a 954/2006/EK rendelet 1. cikkét az Interpipe NTRP VAT tekintetében többek között azért, mert nyilvánvaló mérlegelési hiba történt a 2. cikk (10) bekezdésének i) pontja alapján történt kiigazításnál, valamint az Interpipe Niko Tube ZAT tekintetében más okok miatt. 2012. február 16-án a Bíróság elutasította a Tanács és a Bizottság által benyújtott fellebbezést (C-191/09 P. és C-200/09 P. sz. egyesített ügyek).
(4)
Mivel az Ecogreen esetében a ténybeli körülmények az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i) pontja alapján történt kiigazítás tekintetében hasonlóak voltak az Interpipe NTRP VAT ügyének ténybeli körülményeihez, helyénvalónak minősítették az Ecogreen dömpingkülönbözetének - a 2. cikk (10) bekezdésének i) pontja szerinti kiigazítás nélküli - újraszámítását.
(5)
2012. december 21-én ezért közzétették az Indiából, Indonéziából és Malajziából származó egyes zsíralkoholok és keverékeik behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló 1138/2011/EU végrehajtási rendelet módosításáról szóló, 2012. december 11-i 1241/2012/EU tanácsi végrehajtási rendeletet (4) (a továbbiakban: módosító rendelet), 2011. november 12-ig visszamenőleges hatállyal.
(6)
Eszerint az Ecogreen esetében a megállapított dömpingkülönbözet az alaprendelet 9. cikkének (3) bekezdése értelmében csekély (de minimis) mértékű. A vizsgálatot ezért az Ecogreen tekintetében intézkedések elrendelése nélkül megszüntették. A Törvényszék ezt követően 2013. április 9-én úgy határozott, hogy a T-28/12. számú ügyben nem szükséges határozatot hozni.
(7)
Bár az összes többi exportáló gyártóra Indiában, Indonéziában és Malajziában továbbra is vonatkozik a dömpingellenes vám, az eredeti vizsgálat megállapításait, különösen a dömpingelt behozatal káros hatásaira vonatkozóan, újra kellene értékelni a módosító rendeletben foglalt dömpinggel kapcsolatos felülvizsgált megállapítások fényében.
B. AZ EREDETI VIZSGÁLAT MEGÁLLAPÍTÁSAINAK ÚJRAÉRTÉKELÉSE
1. Az újraértékelés kerete
(8)
Az Indiából, Indonéziából és Malajziából (a továbbiakban: érintett országok) származó egyes zsíralkoholok és keverékeik behozatalára vonatkozó dömpingellenes vizsgálat részleges újraindításáról (a továbbiakban: újraindítás) szóló értesítést (5)2013. február 28-án tették közzé. Az értesítés utalt arra, hogy az újraindítás hatálya annak a hatásnak a vizsgálatára korlátozódik, amelyet az újonnan meghatározott dömpingkülönbözet gyakorolhat a különösen a kárral és ok-okozati összefüggéssel kapcsolatosan az eredeti vizsgálatban tett megállapításokra (a továbbiakban: ismételt vizsgálat).
(9)
A Bizottság a vizsgálat részleges újraindításáról hivatalosan értesítette az exportáló gyártókat, az ismert érintett importőröket és felhasználókat, valamint az uniós gazdasági ágazatot. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy az értesítésben megállapított határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, és meghallgatást kérjenek.
(10)
Több fél azzal érvelt, hogy nem volt egyértelmű, hogy a Bizottság milyen jogalapra támaszkodva indította újra az eredeti vizsgálatot és a Bizottság milyen adatokat gyűjt a tények megállapítása és a következtetések levonása érdekében a jelenlegi ismételt vizsgálat során.
(11)
A felek azt is kijelentették, hogy nem volt egyértelmű, hogy milyen típusú vizsgálatot indítottak és mi lehet annak a végső eredménye a végleges intézkedések szintjének összefüggésében, milyen időszakot fed le és az eredeti vizsgálat mely szempontjait értékelik újra.
(12)
Emlékeztetni kell arra, hogy ez az újraindítás a módosító rendelet elfogadásának szükséges következménye, amely maga is a Törvényszék T-249/06. számú (Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ZAT (Interpipe Niko Tube ZAT) és Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant VAT (Interpipe NTRP VAT) kontra az Európai Unió Tanácsa ügyben hozott ítélete megállapításainak eredménye.
(13)
Arra is emlékeztetni kell, hogy az eredeti vizsgálatban az úgynevezett vizsgálati időszak a 2009. július 1-je és a 2010. június 30-a közötti időszakra terjedt ki. A kár felmérése a 2007. január 1-je és a vizsgálati időszak vége közötti időszakra terjedt ki, amelyre mint „figyelembe vett időszak” történt utalás.
(14)
A jelenleg folyó ismételt vizsgálat az ezzel azonos vizsgálati időszakra és figyelembe vett időszakra összpontosít. Jelenleg folyik az eredeti vizsgálat folyamán az ezekre az időszakokra vonatkozóan a kárral és ok-okozati összefüggéssel kapcsolatosan tett megállapítások újraértékelése a módosító rendeletben az indonéziai exportőrökre vonatkozóan újonnan meghatározott dömpingkülönbözetek fényében.
(15)
Pontosabban, és ahogy az újraindítási értesítésben említették, a jelenlegi ismételt vizsgálat célja annak meghatározása, hogy az egyik indonéziai exportáló gyártóra vonatkozóan megállapított de minimis dömpingkülönbözet, valamint más indonéziai vállalatokra vonatkozóan a dömpingkülönbözet szintjének változása a módosító rendeletben megállapítottak szerint, érintheti-e az eredeti vizsgálatban a kárral és ok-okozati összefüggéssel kapcsolatosan tett megállapításokat.
(16)
Az ismételt vizsgálat eredményei a következők: Csakúgy, mint az eredeti vizsgálat esetében, bizonyos adatokat és információkat indexált formában kell benyújtani különösen az eredetileg benyújtott adatok bizalmas jellegének megőrzése érdekében.
2. Érintett termék és hasonló termék
(17)
Emlékeztetni kell arra, hogy az érintett termék - az eredeti vizsgálatban meghatározottak szerint, nevezetesen - az Indiából, Indonéziából és Malajziából származó C8, C10, C12, C14, C16 vagy C18 hosszúságú szénhidrogénláncokat tartalmazó telített zsíralkoholok (az elágazó láncú izomereket kivéve), beleértve a telített egységes zsíralkoholokat (a továbbiakban: egységes frakciók), valamint a döntő részben C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 hosszúságú szénhidrogénláncokat tartalmazó keverékeket (általános megnevezésük: C8-C10 keverék), a döntő részben C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 hosszúságú szénhidrogénláncokat tartalmazó keverékeket (általános megnevezésük: C12-C14 keverék), valamint a döntő részben C16-C18 hosszúságú szénhidrogénláncokat tartalmazó keverékeket, amelyek jelenleg az ex 2905 16 85, a 2905 17 00, az ex 2905 19 00 és az ex 3823 70 00 KN-kód alá tartoznak (a továbbiakban: zsíralkohol).
(18)
A módosító rendelet megállapításai nincsenek hatással az eredeti vizsgálatban tett megállapításokra az érintett terméket és a hasonló terméket illetően.
3. Dömping
(19)
A módosító rendelet (7) preambulumbekezdésében említettek szerint, az Ecogreen újraszámított dömpingkülönbözetének figyelembevétele érdekében felülvizsgálták az összes indonéz vállalatra vonatkozó dömpingkülönbözeteket, kivéve az egyéni különbözettel rendelkező másik exportáló gyártóét, amelynek különbözete a legmagasabb dömpingkülönbözettel rendelkező együttműködő indonéz exportáló gyártó különbözetén alapult.
(20)
A végleges rendelet (23) preambulumbekezdésében az indiai exportáló gyártókra, valamint az (55) preambulumbekezdésben a malajziai exportáló gyártókra vonatkozóan meghatározott dömpingkülönbözetekre a módosító rendelet nincs hatással.
(21)
A módosító rendelet (6) preambulumbekezdésében említettek szerint, az Ecogreenre vonatkozóan a dömpingkülönbözetet 2 % alatt állapították meg, ezért az az alaprendelet 9. cikkének (3) bekezdése szerint a de minimis küszöb alatt marad. Az ezen exportáló gyártó által az Unióba irányuló behozatalt így az ismételt vizsgálat során nem dömpingelt behozatalnak kell tekinteni.
(22)
Az említett indonéziai exportőr által lebonyolított nem dömpingelt behozatal mennyisége, ára és piaci részesedése a figyelembe vett időszak alatt az alábbi táblázat szerint alakult. A fenti (16) preambulumbekezdésben említettek szerint, a benyújtott adatok indexáltak.
Import
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Tonna
Index: 2007 = 100
100
110
107
115
Éves Δ %
9,6
- 2,3
7,5
Piaci részesedés
Index: 2007 = 100
100
107
110
113
Éves Δ %
6,8
2,9
2,8
Átlagár (EUR/tonna)
Index: 2007 = 100
100
110
91
91
Éves Δ %
9,9
- 17,0
0,2
Forrás: kitöltött kérdőívek.
(23)
Az ideiglenes rendelet (70) preambulumbekezdésében szereplő táblázatra, amelyet a végleges rendelet (64) preambulumbekezdése megerősített, valamint a fenti táblázatra való hivatkozással, a vizsgálat szerint a nem dömpingelt behozatal az érintett országokból származó teljes importnak csak korlátozott részét tette ki, valamint azok arányosan kisebb mértékben nőttek a dömpingelt behozatalhoz képest a figyelembe vett időszakban. A nem dömpingelt behozatal valójában az érintett országokból származó teljes importmennyiség kb. 15-18 %-át tette ki 2007-ben és csak kb. 10-13 %-át a vizsgált időszakban.
(24)
Az ismételt vizsgálat szerint az Ecogreen által lebonyolított nem dömpingelt behozatal átlagárai 9 %-kal csökkentek a figyelembe vett időszakban, azonban stabilak maradtak 2009 és a vizsgálati időszak között.
4. Károkozás
4.1. Az uniós gyártás és az uniós gazdasági ágazat
(25)
A végleges rendelet (57)-(61) preambulumbekezdéseiben az uniós gyártásra és az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó megállapításokra nincs hatással az ismételt vizsgálat és ezért azokat megerősítik.
4.2. Uniós felhasználás
(26)
Az ideiglenes rendelet (64)-(66) preambulumbekezdésében szereplő megállapítások, amelyet a végleges rendelet (62) preambulumbekezdése megerősített, nem változtak. Megerősítést nyer, hogy amint azt az alábbi táblázat mutatja, a zsíralkohol uniós felhasználása meglehetősen stabil volt és csak kissé, 2 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban. Az ideiglenes rendelet (64) preambulumbekezdésében említettek szerint, a felhasználásra vonatkozó információt indexált formában továbbították az adatok bizalmas jellegének megőrzése érdekében.
Felhasználás
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Index: 2007 = 100
100
102
97
102
Éves Δ %
2,2
- 4,8
4,6
4.3. Az érintett országokból származó uniós behozatal és áralákínálás
4.3.1. A dömpingelt behozatal összesített értékelése
(27)
Csakúgy, mint az eredeti vizsgálat esetében, megvizsgálták, hogy a három érintett országra vonatkozóan a dömpingelt behozatal összesített értékelése továbbra is indokolt-e az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésével összhangban a fenti (19) és (21) preambulumbekezdésben említett indonéziai exportáló gyártókra vonatkozó felülvizsgált dömpingkülönbözetekre tekintettel.
(28)
Emlékeztetni kell arra, hogy az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdése szerint, amikor egyszerre több országból érkező termék behozatala képezi a dömpingellenes vizsgálat tárgyát, az ilyen behozatal hatásait csak akkor lehet összesítve értékelni, ha megállapítást nyer, hogy: a) az egyes országokból származó behozatalra megállapított dömpingkülönbözet magasabb az említett rendelet 9. cikkének (3) bekezdésében meghatározott minimum százaléklábnál, és az egyes országokból származó behozatal mennyisége sem elhanyagolható, valamint b) az importtermékek közötti verseny feltételeit, valamint az importtermékek és a hasonló uniós termékek közötti verseny feltételeit figyelembe véve a behozatal hatásainak összesített értékelése helyénvaló.
(29)
Az egyes érintett országokra vonatkozó dömpingelt behozatal mennyiségét és árát illető megállapításokat újraértékelték a figyelembe vett időszak tekintetében. A végleges rendelet (63) preambulumbekezdésének b) pontjában szereplő táblázatban említett átlagárak meghatározásához felhasznált importmennyiséggel kapcsolatos információ Malajzia és India tekintetében nem változik. Az Indonéziával kapcsolatos adatokat felülvizsgálták, annak a ténynek a figyelembevétele érdekében, hogy a fenti (21) preambulumbekezdésben említettek szerint egy exportáló gyártóról megállapították, hogy termékeit nem dömping formájában értékesítette az Unió piacán. Az újonnan megállapított dömpingelt behozatal a következők szerint alakult. A fenti (16) preambulumbekezdésre hivatkozással, az importmennyiségre vonatkozó információt indexált formában kell benyújtani az egyes érintett országokra vonatkozóan.
A dömpingelt behozatal mennyisége
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Malajzia
Index: 2007 = 100
100
161
141
137
Éves Δ %
61,4
- 12,5
- 2,9
India
Index: 2007 = 100
100
118
104
143
Éves Δ %
18,2
- 11,8
37,5
Indonézia
Index: 2008 = 100
100
142
168
Éves Δ %
42,1
17,9
(30)
A vizsgálat szerint a dömpingelt behozatal mennyisége az egyes érintett országok tekintetében nem volt elhanyagolható a vizsgálati időszak alatt és a dömpingelt behozatal jelenléte az uniós piacon jelentős maradt a figyelembe vett időszak, különösen a vizsgálati időszak alatt. Az a tény, hogy egy indonéziai exportáló gyártót a módosító rendelet úgy tekintett, hogy az nem folytatott dömpinget, ezen a következtetésen nem változtat.
(31)
Az egyes érintett országokra vonatkozóan a dömpingelt behozatal árképzését illető megállapításokat szintén újraértékelték a figyelembe vett időszak tekintetében és azokat az alábbi táblázat tartalmazza. A végleges rendelet (63) preambulumbekezdésének b) pontjában szereplő táblázatban említett árak Malajzia és India tekintetében nem változnak. Az Indonéziával kapcsolatos adatokat felülvizsgálták, annak a ténynek a figyelembevétele érdekében, hogy a fenti (21) preambulumbekezdésben említettek szerint egy exportáló gyártóról megállapították, hogy termékeit nem dömping formájában értékesítette az Unió piacán. A fenti (16) preambulumbekezdésre hivatkozással, a dömpinget folytató indonéz exportáló gyártó árára vonatkozó információt indexált formában kell benyújtani.
Az Eurostat adatain alapuló behozatal (kiigazítva oly módon, hogy az adatok az érintett termékre és a dömpingelt behozatalra vonatkoznak)
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Átlagár EUR/tonnában (Malajzia)
911
944
799
857
Index: 2007 = 100
100
104
88
94
Éves Δ %
3,6
- 15,4
7,3
Átlagár EUR/tonnában (India)
997
1 141
897
915
Index: 2007 = 100
100
114
90
92
Éves Δ %
14,4
- 21,4
2,1
Átlagár EUR/tonnában (Indonézia)
Index: 2008 = 100
100
70
72
Éves Δ %
- 30,0
2,6
Forrás: Eurostat és a kitöltött kérdőívek.
(32)
A vizsgálat kimutatta, hogy a 2007-es év kivételével, amikor nem volt Indonéziából származó behozatal, az indonéz exportáló gyártók árképzése majdnem azonos maradt az eredeti vizsgálathoz képest. Így meg lehet erősíteni azt a végleges rendelet (63) preambulumbekezdésének b) pontjában tett megállapítást, hogy az érintett országok árképzése és árazási magatartása, különösen a vizsgálati időszakban nagyjából hasonló volt. Az a tény, hogy egy indonéziai exportáló gyártót a módosító rendelet úgy tekintett, hogy az nem folytatott dömpinget, ezen a következtetésen nem változtat.
(33)
Ezenkívül továbbra is érvényesek az ideiglenes rendelet (127) preambulumbekezdésében és a végleges rendelet (122) preambulumbekezdésében tett megállapítások és különösen az, hogy a kár megszüntetéséhez szükséges szint, amelyet az érintett országokra vonatkozóan határoztak meg jelentősen a 2 %-os de minimis küszöbérték felett volt. Az értékesítési csatornákat és az árak alakulását szintén megvizsgálták minden érintett ország vonatkozásában, és azokat - amint az a fenti táblázatból kiderül - hasonlónak találták. Az érintett országok importárai a 2008-as csúcspontot követően csökkenő tendenciát mutattak és globális szinten különösen alacsonyak voltak az uniós gazdasági ágazat átlagos áraihoz képest, amint az a vizsgálatból kiderült.
(34)
Az alábbi táblázat szerint az egyes érintett országokból származó dömpingelt behozatal piaci részesedése összességében nőtt a figyelembe vett időszak alatt. A fenti (16) preambulumbekezdésre hivatkozással, az információt indexált formában kell benyújtani.
A dömpingelt behozatal piaci részesedése
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Malajzia
Index: 2007 = 100
100
157
145
135
Éves Δ %
57
- 8
- 7
India
Index: 2007 = 100
100
115
107
141
Éves Δ %
15
- 7
31
Indonézia
Index: 2008 = 100
100
142
168
Éves Δ %
50
13
(35)
A fenti tények és szempontok alapján az ismételt vizsgálatból kiderül, hogy az eredeti vizsgálatban az összesítésre vonatkozóan tett megállapítások nem változnak. Ezért úgy tekinthető, hogy az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésében az érintett országokból származó dömpingelt behozatal összesített értékelésére vonatkozóan meghatározott feltételek továbbra is teljesülnek. Az érintett országokból származó dömpingelt behozatal hatásait így közösen lehet értékelni a kár és az ok-okozati összefüggés ismételt vizsgálata céljából.
4.3.2. A dömpingelt behozatal mennyisége, ára és piaci részesedése
(36)
A figyelembe vett időszak alatt az uniós piacra érkező dömpingelt behozatal összesített szintjének megállapítása érdekében figyelembe veszik azt a tényt, hogy a módosító rendelet az Ecogreen kivételével valamennyi indonéziai exportáló gyártó tekintetében megerősítette a dömping meglétére vonatkozó megállapításokat. Exportjukat dömpingeltnek kell tekinteni és így továbbra is a dömpingellenes vámok hatálya alá tartoznak.
(37)
Ehhez hasonlóan az ismételt vizsgálat figyelembe veszi azt a tényt, hogy az eredeti vizsgálatban a valamennyi indiai és malajziai exportáló gyártóra vonatkozóan meghatározott dömpingkülönbözetek nem változnak és importjukat dömpingeltnek kell tekinteni, és továbbra is a dömpingellenes vámok hatálya alá tartoznak.
(38)
Az érintett országokból származó dömpingelt behozatal mennyiségét kiigazították azzal, hogy abból levonták az egyik indonéziai exportáló gyártótól származó nem dömpingelt behozatal mennyiségét, a fenti (29) preambulumbekezdésben említettek szerint.
(39)
A fentiek alapján az ideiglenes rendelet (70) preambulumbekezdésében említett és a végleges rendelet (64) preambulumbekezdésében megerősített adatokat, valamint az ideiglenes rendelet (71)-(73) preambulumbekezdésében foglalt, és a végleges rendelet (65) preambulumbekezdésében megerősített megállapításokat a figyelembe vett időszak alatti dömpingelt behozatal értékelésére vonatkozóan, az alábbiak szerint felülvizsgálják. A fenti (16) preambulumbekezdésre hivatkozással, a dömpingelt behozatal teljes mennyiségére és piaci részesedésére vonatkozó információt indexált formában kell benyújtani.
Az érintett országokból származó dömpingelt behozatal
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Tonna
Index: 2007 = 100
100
167
155
165
Éves Δ %
67,0
- 7,3
6,5
Piaci részesedés
Index: 2007 = 100
100
163
159
162
Éves Δ %
62,7
-2,3
1,8
Átlagár EUR/tonna dömpingelt behozatal
931
1 007
827
878
Index: 2007 = 100
100
108
89
94
Éves Δ %
8,2
- 17,9
6,1
Forrás: Eurostat és a kitöltött kérdőívek.
(40)
A jelenleg folyó ismételt vizsgálatban meghatározott, az érintett országokból származó dömpingelt behozatal mennyisége jelentősen, 65 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban. A legnagyobb növekedésre 2007 és 2008 között került sor, amikor a behozatal 67 %-kal emelkedett. A behozatal ezt követően, 2009-ben kissé mérséklődött, majd a vizsgálati időszakban ismételten a 2008. évi szintre emelkedett.
(41)
Az érintett országokból származó dömpingelt behozatal felülvizsgált átlagárai erőteljesen ingadoztak a figyelembe vett időszakban, és összességében 6 %-kal csökkentek. Érdemes azonban felhívni a figyelmet arra, hogy 2008 és a vizsgálati időszak között a csökkenés 14 %-os volt. Az érintett országokból származó behozatal átlagára a figyelembe vett időszak egészében elmaradt a világ többi részében alkalmazott ártól és alákínált az uniós gazdasági ágazat árainak, így a dömpingelt behozatal piaci részesedésének növekedését eredményezte.
(42)
A figyelembe vett időszakban az érintett országokból származó dömpingelt behozatal mennyisége jelentősen, 62 %-kal nőtt. A legnagyobb növekedésre 2007 és 2008 között került sor. A gazdasági válság során a behozatal mérséklődése volt megfigyelhető, aminek következtében az érintett országok piaci részesedése 4 %-kal csökkent 2008 és 2009 között, azonban a figyelembe vett időszak végére e piaci részesedés ismételten növekedett.
(43)
Az Ecogreentől származó nem dömpingelt behozatal kizárása ezért nem változtatja meg semmilyen módon az eredeti vizsgálatban a dömpingelt behozatal mennyiségére, árára és piaci részesedésére vonatkozóan tett megállapításokat, amelyeket ezért megerősítenek.
4.3.3. Áralákínálás
(44)
Emlékeztetni kell arra, hogy az eredeti vizsgálatban az áralákínálásra vonatkozó határértékeket meghatározták az ideiglenes rendelet (74) és (75) preambulumbekezdésében és megerősítették a végleges rendelet (67) preambulumbekezdésében. Az egyes exportőrökre vonatkozó egyedi számításokra a módosító rendelet nem volt hatással. A megállapításokat ezért megerősítik.
(45)
A három ország tekintetében összesítve értékelt dömpingelt behozatalra vonatkozóan megállapított átlagos áralákínálás 2 %-os a nem dömpingelt behozatal kizárását követően. Ezt a nyilvánvalóan alacsony áralákínálást annak a ténynek a fényében kell szemlélni, hogy az uniós ágazat kénytelen volt csökkenteni az árait az uniós piacra érkező, alacsony árú behozatal jelenléte miatt. Ezek az árak azonban nem fedezték a termelési költségeket, különösen a vizsgálati időszak alatt. Az átlagos alulértékesítés, az Ecogreen kizárását követően, az összesítve értékelt dömpingelt behozatalra vonatkozóan 22 %-os volt.
(46)
A Bizottság megállapításainak közzétételére válaszul az Indonéziából származó zsíralkoholok és keverékeik egyik importőre azt állította, hogy a nem dömpingelt behozatal átlagára alacsonyabb, mint az intézkedések hatálya alatt maradó indonéz exportáló gyártók behozatalának átlagára. Ez az állítás azonban nem érinti az összesítve értékelt dömpingelt behozatallal összefüggő áralákínálásra vonatkozó megállapítást.
4.4. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete
(47)
Az uniós gazdasági ágazat helyzetére vonatkozóan az ideiglenes rendelet (76)-(91) preambulumbekezdésében tett és a végleges rendelet (71)-(84) preambulumbekezdésében megerősített megállapításokat nem érinti a módosító rendelet és ezért azokat meg lehet erősíteni.
(48)
Emlékeztetni kell arra, hogy az eredeti vizsgálat szerint az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó legtöbb kármutató, mint a termelés (-17 %), kapacitáskihasználás (-15 %), értékesítési volumen (-18 %), piaci részesedés (-12 %) és foglalkoztatás (-13 %) romlott a figyelembe vett időszak alatt. Különösképpen jelentősen romlottak az uniós ágazat pénzügyi teljesítményéhez kapcsolódó kármutatók, például a pénzforgalom és a nyereségesség. Ez azt jelenti, hogy az uniós ágazat tőkebevonási képessége korlátozott maradt, különösen a vizsgálati időszakban.
(49)
A fentiek fényében megerősítést nyer az a következtetés, hogy az uniós gazdasági ágazatot az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében jelentős kár érte.
5. Ok-okozati összefüggés
(50)
Az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár meglétének megerősítésén túl azt is újraértékelték, hogy továbbra is fennáll-e az ok-okozati összefüggés a módosító rendeletben meghatározottak szerinti dömpingre vonatkozó felülvizsgált megállapításokat követően az említett kár és az érintett országok felülvizsgált dömpingelt behozatala között.
5.1. A dömpingelt behozatal hatása
(51)
A fenti (26) preambulumbekezdés szerint a felhasználás az Unióban meglehetősen stabil volt és csak 2 %-kal nőtt a figyelembe vett időszak alatt.
(52)
A fenti (39) preambulumbekezdésben szereplő táblázat, amely kizárja annak az indonéziai exportőrnek a behozatalát, amely a módosító rendelet szerint nem folytatott dömpinget az uniós piacon, azt mutatja, hogy a három érintett országból származó dömpingelt behozatal felülvizsgált mennyisége továbbra is számottevő, és jelentős mértékben, több mint 60 000 tonnával nőtt abszolút, valamint 60 %-kal relatív értékben a figyelembe vett időszak alatt. Hasonlóképpen, jelentős mértékben nőtt a dömpingelt behozatal piaci részesedése és több mint 5 százalékpontot szerzett ebben az időszakban.
(53)
Ezek a tendenciák nagyon hasonlóak az eredeti vizsgálatban és különösen a végleges rendelet (86)-(94) preambulumbekezdésében megállapítottakhoz. A piaci részesedés növekedése, amelyet az eredeti vizsgálatban 57 %-on határoztak meg, most a figyelembe vett időszakra vonatkozóan több mint 60 %-os a felülvizsgált adatokkal.
(54)
Az ismételt vizsgálat valóban megerősítette, hogy az érintett országokból származó dömpingelt behozatal nyomás alatt tartotta az uniós gazdasági ágazatot a 2008-as évtől kezdődően, amikor e behozatal 67 %-kal nőtt. Abban az évben a dömpingelt behozatal árai, amint azt a (39) preambulumbekezdés mutatja, sokkal alacsonyabbak voltak, mint az uniós gazdasági ágazat árai. Ez az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenének (-15,4 %) és piaci részesedésének jelentős veszteségét eredményezte, amelyet nem tudtak soha visszaszerezni a figyelembe vett időszak hátralévő részében. Ugyanakkor az érintett országokból származó dömpingelt behozatal több mint 9 százalékponttal növelte azok piaci részesedését.
(55)
A végleges rendelet (72) preambulumbekezdése szerint annak érdekében, hogy reagáljanak erre a nyomásra, az uniós gazdasági ágazatnak 2009-ben jelentősen, 16,9 %-kal kellett csökkentenie értékesítési árait és további 5,3 %-os csökkentésre volt szükség a vizsgálati időszak alatt. Még akkor is, ha ez az árazási magatartás lehetővé tette az uniós gazdasági ágazat számára, hogy csökkentse a piaci részesedés terén keletkezett veszteségét, az a figyelembe vett időszak alatt jelentős felhalmozódott veszteséghez vezetett, amint azt az ideiglenes rendelet (86) preambulumbekezdése mutatta és a végleges rendelet (78) preambulumbekezdése megerősítette. Ez a helyzet egybeesett számottevő mennyiségű, alacsony árú dömpingelt behozatal jelenlétével az uniós piacon, különösen a vizsgálati időszak alatt.
(56)
2009-ben, bár az érintett országokból származó dömpingelt behozatal abszolút mennyisége 7,3 %-kal csökkent a gazdasági visszaeséssel és az uniós piac szűkülésével egyidejűleg, megfigyelhető, hogy a dömpingelt behozatal átlagára 17,9 %-kal csökkent, így nagyobb arányban, mint az uniós gazdasági ágazat árában bekövetkezett a 16,9 %-os csökkenés. A vizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazatnak csökkentenie kellett árait és felhalmozott pénzügyi veszteségeit.
(57)
A fenti megfontolások kimutatják azokat a súlyos következményeket, amelyeket az uniós piacon a nagy mennyiségű, alacsony árú dömpingelt behozatal jelenléte okoz az uniós gazdasági ágazat árazási magatartására annak fő piacán és azt a negatív hatást, amelyet annak gazdasági helyzetére gyakorolt, különösen a vizsgálati időszakban.
(58)
A fent említett importőr azt állította, hogy az ok-okozati összefüggés elemzésében a továbbra is dömpingeltnek tekintett indonéziai behozatalt ki kellene vonni az Indiából és Malajziából származó behozatalra vonatkozó összesítésből, az olyan tényezők alapján, mint a stabil piaci részesedés, a magasabb árszint, az alákínálás hiánya, ezen indonéz behozatalok esetében az alulértékesítés alacsonyabb értékei, valamint az indonéz és uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének párhuzamos alakulása. Az importőr azt állította továbbá, hogy nem kumulatív értékelés mellett nem állna fenn ok-okozati összefüggés a kár és a dömpingelt indonéziai behozatal között.
(59)
Az állítást elutasították, mivel az importőr által, egyes esetekben szelektív alapon felvetett tényezők nem tartoznak azok közé, amelyeket relevánsnak tekintenek az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdése értelmében annak meghatározására, hogy alkalmazni kell-e vagy sem az összesítést, különösen az importált termékek és a hasonló uniós termékek közötti verseny feltételeinek tekintetében. Az eredeti vizsgálat valóban azt a következtetést vonta le, hogy az érintett termék egy közvetítő árucikk, amelyet főleg zsíralkohol-szulfátok, zsíralkohol-etoxilátok és zsíralkohol-éter-szulfátok előállításához használnak alapanyagként, valamint a behozott termékek közvetlenül versenyeznek az Unióban gyártott termékekkel, tekintet nélkül a származási országra. Az azonos verseny az uniós piacon ezért indokolja a behozatal összesített értékelését az alaprendelet 3. cikke (4) bekezdésének b) pontja értelmében. Az importőr érvei nem érintik ezt a megállapítást és csak akkor válhatnak relevánssá, amennyiben alkalmazzák az összesítésből való kivonást. Mivel nincsen alap az eredeti vizsgálat összesítésre vonatkozó megállapításinak módosítására, a dömpingelt behozatal hatásainak elemzését a Bizottság megerősíti.
(60)
Ezenkívül meg kell jegyezni, hogy a fennmaradó indonéziai behozatal dömpingelt árszinten történt, az jelentősen növelte a piaci részesedését a figyelembe vett időszakban és az uniós gazdasági ágazat értékesítési árai alatt értékesített.
(61)
Végezetül az importőr említette, hogy az Ecogreen a fennmaradó indonéz exportáló gyártó ára alatt értékesített, és így mivel az Ecogreen importját úgy tekintik, mint amelynek elhanyagolható a hatása, ezért még inkább ugyanazt a következtetést kellene alkalmazni a fennmaradó indonéziai behozatal esetében.
(62)
Ez a következtetés már kiindulópontját tekintve is téves. A Bíróság ítélete változást hozott az Ecogreen dömpingjének kiszámításánál, amely így csekély, de minimis mértékű lett. Ez az egyetlen oka annak, hogy az Ecogreen importjának hatását elhanyagolhatónak kellett tekinteni. Ezért ezt a panaszt a Bizottság elutasította.
(63)
A fenti megállapítások alapján az a következtetés vonható le, hogy a dömpingelt behozatal kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak.
5.2. Egyéb tényezők hatása
(64)
Az okozati összefüggés keretében hasonlóképpen újra megvizsgálták az egyéb tényezőknek az uniós gazdasági ágazat helyzetére gyakorolt hatását.
5.2.1. Az Indonéziából származó nem dömpingelt behozatal
(65)
A fenti (23) preambulumbekezdésben említettek szerint, a nem dömpingelt behozatal arányosan kisebb mértékben nőtt, mint a dömpingelt behozatal, és az érintett országokból származó teljes importnak csak kisebb részét tette ki a vizsgálati időszak alatt. Ezenkívül a vizsgálat azt is megmutatta, hogy ezek a behozatalok csak szerény piaci részesedéssel rendelkeztek a figyelembe vett időszak, valamint különösen a vizsgálati időszak alatt.
(66)
A dömpingelt behozatal mennyisége 6,5 %-kkal nőtt 2009 és a vizsgálati időszak között, nevezetesen az uniós fogyasztásban tapasztalt 4,6 %-os növekedéssel fémjelzett piaci fellendülésnél nagyobb mértékben, és így növelte piaci részesedését.
(67)
Ezért úgy tekintendő, hogy bármilyen hatás, amelyet a nem dömpingelt behozatal az uniós piacra a vizsgálati időszak alatt gyakorolhatott, nem múlhatja felül az (51)-(57) preambulumbekezdésben említett dömpingelt behozatal negatív hatását.
(68)
A fenti megállapításokra alapozva megállapítást nyert, hogy az Ecogreentől a vizsgálati időszak alatt az uniós piacra érkező nem dömpingelt behozatal jelenléte nem olyan jellegű, mint amely megszüntetheti az ok-okozati összefüggést a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által a vizsgálati időszak alatt elszenvedett kár között.
5.2.2. Az eredeti vizsgálat során megvizsgált egyéb tényezők
(69)
Az eredeti vizsgálat során az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár potenciális okaival kapcsolatosan megvizsgált egyéb tényezők a következők voltak: az Unióba a világ más részeiből származó behozatal, az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye, a gazdasági válság hatása, valamint az elágazó láncú izomerek értékesítései, amelyek nem tartoznak a termék fogalmi körébe.
(70)
Mivel ezeket a tényezőket nem érintik az indonéz exportáló gyártókra vonatkozóan meghatározott felülvizsgált dömpingkülönbözetek, a végleges rendelet (95)-(100) preambulumbekezdésében szereplő megállapítások és következtetések e tényezők tekintetében megerősítést nyernek. E tényezők hatása nem szünteti meg a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár között megállapított okozati összefüggést.
5.3. Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés
(71)
A jelenlegi ismételt vizsgálat szerint továbbra is egyértelmű és közvetlen összefüggés van a dömpingelt behozatal mennyiségének növekedése és negatív árhatása, valamint a vizsgálati időszak alatt az uniós gazdasági ágazatot ért kár között.
(72)
A fenti elemzés szerint a nem dömpingelt behozatal mennyisége korlátozott volt az érintett országokból ömlesztve behozott dömpingelt termékek mennyiségéhez képest. A meglehetősen stabil fogyasztás mellett ez a dömpingelt behozatal jelentősen növekedett mind abszolút, mind relatív értékben a figyelembe vett időszak alatt, és jelenléte jelentős negatív hatást gyakorolt az uniós piacra. Valóban megfigyelhető volt, hogy a piacon okozott torzulás miatt az uniós gazdasági ágazat 2008-tól kénytelen volt árait jelentősen, 22,2 %-kal csökkenteni, és nem tudta fedezni költségeit és ésszerű összegű nyereséget elérni, különösen a vizsgálati időszakban.
(73)
Az ismételt vizsgálat szintén megerősítette, hogy a dömpingelt behozataltól eltérő egyéb tényezők nem szüntethették meg az ok-okozati összefüggést a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár között.
(74)
Ennek következtében az ismételt vizsgálat szerint ok-okozati összefüggés van az Indiából, Indonéziából és Malajziából származó dömpingelt behozatal és a vizsgálati időszak alatt az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár között. A végleges rendelet (101) és (102) preambulumbekezdésében levont következtetések ezért megerősítést nyernek.
6. Az uniós érdek
(75)
A végleges rendelet (118) preambulumbekezdésében az uniós érdekre vonatkozóan levont következtetést a jelek szerint nem érintette a módosító rendelet, és így megerősítést nyer.
C. A VÉGLEGES INTÉZKEDÉSEK ÚJRAÉRTÉKELÉSE
(76)
A fentiek szerint az eredeti vizsgálat során meghatározott releváns tényezők és megállapítások ismételt vizsgálata a módosító rendeletben meghatározott új dömpingkülönbözetek figyelembevételével azt mutatta, hogy az uniós piacra irányuló, Indiából, Indonéziából és Malajziából származó fennmaradó dömpingelt behozatal jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak a vizsgálati időszak alatt.
(77)
Az eredeti vizsgálat során a dömpingre, kárra, ok-okozati összefüggésre és az uniós érdekre vonatkozóan levont következtetésekre tekintettel és mivel a jelenleg folyó ismételt vizsgálat megerősítette az ok-okozati összefüggést az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár és az érintett országokból származó fennmaradó dömpingelt behozatal között, a módosító rendelet által bevezetett végleges intézkedéseket ugyanazon a szinten meg kell erősíteni. Ez alapján azt a következtetést lehet levonni, hogy az ismételt vizsgálatot a végleges rendeletben meghatározottak szerint be kell fejezni a végleges intézkedések módosítása nélkül.
(78)
A hatályban lévő dömpingellenes intézkedések - az 1241/2012/EU tanácsi végrehajtási rendelettel módosított 1138/2011/EU tanácsi végrehajtási rendeletben előírtak szerint - továbbra is érvényesek és így hatályban kell maradniuk. Emlékeztetni kell arra, hogy a bevezetett intézkedések specifikus vámok, és azokat az egyes érintett exportáló gyártókra vonatkozóan állapították meg az alábbiak szerint:
Ország
Vállalat
Dömpingellenes vám végleges mértéke
(EUR/tonna, nettó)
India
VVF (India) Ltd
46,98
Minden más vállalat
86,99
Indonézia
P.T.Ecogreen Oleochemicals
0,00
P.T. Musim Mas
45,63
Minden más vállalat
45,63
Malajzia
KL-Kepong Oleomas Sdn.Bhd.
35,19
Emery Oleochemicals (M) Sdn. Bhd.
61,01
Fatty Chemical Malaysia Sdn. Bhd
51,07
Minden más vállalat
61,01
(79)
Az érintett országok hatóságait, az exportőröket és azok szövetségeit, valamennyi érdekelt felet az Unióban, különösen az uniós gazdasági ágazatot, importőröket, a felhasználók és kereskedők szövetségeit tájékoztatták azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján úgy tervezték, hogy az érintett országokból származó egyes zsíralkoholok és keverékeik behozatalára vonatkozó dömpingellenes vizsgálat részleges újraindítását megszüntetik, valamint lehetőséget kaptak észrevételeik megtételére, illetve meghallgatáson való részvételre. Az e felek által benyújtott szóbeli és írásbeli észrevételeket a Bizottság figyelembe vette, de azok nem befolyásolták az e rendeletben levont következtetéseket.
(80)
Egy exportáló gyártó árra vonatkozó kötelezettségvállalást ajánlott fel az alaprendelet 8. cikke (1) bekezdésének megfelelően.
(81)
Megállapították, hogy ez a szóban forgó exportáló gyártó az érintett termék mellett egy sor egyéb terméket gyárt és ezeket a termékeket ugyanezeknek az ügyfeleinek értékesíti. Ez a keresztkompenzáció súlyos kockázatához vezethet és rendkívül megnehezítheti a kötelezettségvállalás hatékony monitoringját, aláásva az árra vonatkozó kötelezettségvállalás hatékonyságát a jelen esetben. Ezen az alapon a Bizottság azt a következtést vonta le, hogy ez a kötelezettségvállalási ajánlat nem elfogadható.
(82)
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdése értelmében létrehozott bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A jelenleg az ex 2905 16 85, a 2905 17 00, az ex 2905 19 00 és az ex 3823 70 00 KN-kód (2905168510, 2905190060, 3823700011 és 3823700091 TARIC-kód) alá tartozó, Indából, Indonéziából és Malajziából származó C8, C10, C12, C14, C16 vagy C18 hosszúságú szénhidrogénláncokat tartalmazó telített zsíralkoholok (az elágazó láncú izomereket kivéve), - beleértve a telített egységes zsíralkoholokat (a továbbiakban: egységes frakciók), valamint a döntő részben C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 hosszúságú szénhidrogénláncokat tartalmazó keverékeket (általános megnevezésük: C8-C10 keverék), a döntő részben C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 hosszúságú szénhidrogénláncokat tartalmazó keverékeket (általános megnevezésük: C12-C14 keverék), valamint a döntő részben C16-C18 hosszúságú szénhidrogénláncokat tartalmazó keverékeket, - behozatalára alkalmazandó dömpingellenes vizsgálat részleges újraindítása a hatályban lévő vámok módosítása nélkül megszűnik.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2014. május 26-án.