PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1039/2012
ze dne 29. října 2012
o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímního cla uloženého na dovoz hliníkových radiátorů pocházejících z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Prozatímní opatření
(1)
Komise nařízením (EU) č. 402/2012 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) uložila prozatímní antidumpingové clo z dovozu hliníkových radiátorů pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“).
(2)
Řízení bylo zahájeno dne 12. srpna 2011 (3) na základě podnětu, který podalo mezinárodní sdružení výrobců hliníkových radiátorů (AIRAL S.c.r.l. - dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby hliníkových radiátorů v Unii.
(3)
Jak je uvedeno v 14. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2010 do 30. června 2011 (dále jen „období šetření“). Zkoumání tendencí významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
1.2 Následný postup
(4)
Po poskytnutí základních skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímního antidumpingového cla, zúčastněným stranám („prozatímní poskytnutí informací“) se některé z nich k těmto prozatímním zjištěním písemně vyjádřily. Stranám, které o to požádaly, byla poskytnuta možnost slyšení.
(5)
Komise pokračovala ve vyhledávání a ověřování veškerých informací, které považovala za nezbytné ke stanovení konečných zjištění. Byly zváženy ústní a písemné připomínky zúčastněných stran a na jejich základě byla prozatímní zjištění podle potřeby upravena.
(6)
Jak již bylo uvedeno ve 12. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, jedna skupina vyvážejících výrobců ve spojení předložila žádost o individuální zjišťování v souladu s čl. 17 odst. 3 základního nařízení. Přezkoumání takových žádostí v předběžné fázi by však znamenalo příliš velké zatížení, a proto bylo odloženo do konečné fáze. Bylo tedy rozhodnuto přiznat individuální zjišťování skupině, která je požadovala, tj. skupině Sira. Pokud jde o činnost skupiny Sira v ČLR, tato skupina se skládá ze společnosti Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd. a společnosti Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd.
(7)
Všem stranám byly následně sděleny základní skutečnosti a úvahy, na nichž byl založen záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz hliníkových radiátorů pocházejících z ČLR a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla („konečné poskytnutí informací“). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, v níž se mohly ke konečnému poskytnutí informací vyjádřit.
(8)
Ústní a písemné připomínky zúčastněných stran byly zváženy a ve vhodných případech zohledněny.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(9)
Jak je uvedeno v 15. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, dotčeným výrobkem jsou hliníkové radiátory a jejich součásti a díly smontované do bloků nebo jednotlivě, ze kterých jsou tyto radiátory složeny, kromě radiátorů elektrického typu (dále jen „dotčený výrobek“). Dotčený výrobek v současnosti spadá pod kódy KN ex 7615 10 10, ex 7615 10 90, ex 7616 99 10 a ex 7616 99 90.
(10)
Po zveřejnění prozatímních opatření jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že ocelové radiátory jsou vzájemně zaměnitelné s dotčeným výrobkem a obdobným výrobkem, a požádala Komisi, aby analyzovala a zahrnula trend na trhu s ocelovými radiátory za účelem jeho srovnání zejména s trhem s hliníkovými radiátory.
(11)
Na základě dostupných informací se zdá, že hliníkové radiátory mají odlišné technické vlastnosti, zejména co se týče základní suroviny (ocel v jednom případě a hliník v druhém), hmotnosti, tepelné setrvačnosti a tepelné vodivosti. Kromě toho shromážděné informace nepoukázaly na přímou konkurenci a vzájemnou zaměnitelnost uvedených dvou výrobků. Uvedená strana navíc nepodložila svá tvrzení žádnými důkazy. Na základě výše uvedených skutečností bylo toto tvrzení odmítnuto.
(12)
Jelikož ohledně dotčeného výrobku a obdobného výrobku nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzují se 15. a 23. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. DUMPING
3.1 Zacházení jako v tržním hospodářství a individuální zacházení
3.1.1 Předběžná poznámka
(13)
Jak již bylo uvedeno v 6. bodě odůvodnění, bylo rozhodnuto přiznat individuální zjišťování skupině Sira. Pokud jde o činnost skupiny Sira v ČLR, tato skupina se skládá ze společnosti Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd. a společnosti Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd. Skupina Sira rovněž požadovala zacházení jako v tržním hospodářství nebo individuální zacházení.
3.1.2 Zacházení jako v tržním hospodářství
(14)
Je třeba připomenout, jak je uvedeno v 30. až 31. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, že žádná ze stran vybraných do vzorku o zacházení jako v tržním hospodářství nepožádala.
(15)
Jak je již uvedeno ve 13. bodě odůvodnění, skupina Sira, jíž bylo přiznáno individuální zjišťování po uložení prozatímních opatření, požádala o zacházení jako v tržním hospodářství a předložila formuláře žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství za dvě společnosti podílející se na výrobě dotčeného výrobku a jeho uvádění na trh.
(16)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota dovozu z ČLR určí podle odstavců 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Zmíněná kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
-
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních signálů bez zásadních zásahů státu a náklady se zakládají na tržní hodnotě,
-
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory,
-
ze systému netržního hospodářství se nepřenášejí žádná zkreslení,
-
právní úprava úpadku a vlastnictví zaručuje právní jistotu a stabilitu a
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(17)
Informace poskytnuté dvěma společnostmi náležejícími do skupiny Sira v žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství byly náležitě analyzovány a byly vyžádány a obdrženy další informace. S ohledem na zjištění nebylo považováno za nezbytné provést inspekci na místě v prostorách společností.
(18)
Šetření týkající se zacházení jako v tržním hospodářství prokázalo, že skupina Sira nesplnila požadavky kritéria 1 z důvodu státních zásahů do rozhodování o hlavní surovině - hliníku. Náklady na hliník představují asi 70 % výrobních nákladů dotčeného výrobku. Z šetření vyplynulo, že hliník používaný pro výrobu dotčeného výrobku získávali oba výrobci ve skupině Sira na čínském domácím trhu. Ceny se zakládají na kótaci hliníku na státem kontrolované Šanghajské burze neželezných kovů (dále jen „burza“ nebo „SHFE“). SHFE je uzavřená burza pro společnosti registrované v ČLR a čínské občany a je kontrolována státní komisí pro cenné papíry. Některá pravidla, jimiž se fungování burzy řídí, přispívají k nízké volatilitě a nízkým cenám na SHFE: denní cenové výkyvy jsou omezeny na 4 % nad nebo pod vypořádací cenou z předchozího dne obchodování, k obchodování dochází s malou frekvencí (do patnáctého dne každého měsíce), smlouvy futures jsou omezeny na dobu dvanácti měsíců, a transakční poplatky účtují jak burza, tak i makléři.
(19)
Navíc, co se týče transakcí na SHFE, fyzické dodávky se mohou uskutečnit pouze ve schváleném skladu v ČLR, na rozdíl od mezinárodních burz, v jejichž případě se dodávka může uskutečnit kdekoliv na světě. Kromě toho je SHFE platforma pouze pro fyzickou směnu (neprodávají se zde žádné deriváty), což čínský trh s hliníkem zcela izoluje. Arbitráž s celosvětovým srovnávacím kritériem, burzou London Metals Exchange (dále jen „LME“) nebo jinými trhy je v důsledku toho prakticky nemožná a burza funguje v izolaci od ostatních světových trhů. Proto nemůže docházet k vyrovnáváním mezi těmito trhy. Na základě průměrných měsíčních hodnot byla během období šetření kótace cen hliníku na LME o 14 % vyšší než kótace na SHFE.
(20)
Stát rovněž zasahuje do mechanismů tvorby cen na SHFE, jelikož prostřednictvím státního úřadu pro rezervy a dalších státních orgánů prodává i nakupuje surový hliník. Kromě toho stanoví stát prostřednictvím pravidel SHFE denní cenové limity, které byly schváleny státním regulačním orgánem CSRC (Čínská komise pro cenné papíry).
(21)
Kromě toho bylo v rámci šetření prokázáno, že na surový hliník určený k vývozu se vztahuje DPH ve výši 17 %, která je při vývozu nevratná, zatímco DPH z vnitrostátně prodávaného hliníku a z hotových výrobků se vrací ve výši 13 %. Na surový hliník na vývoz se navíc vztahuje vývozní daň ve výši 17 %. Proto se převážná většina výroby surového hliníku prodává na čínském trhu, což způsobuje snižování cen surového hliníku na domácím trhu a poskytuje významnou výhodu, pokud jde o náklady, výrobcům hliníkových radiátorů v ČLR. V průběhu období šetření čínský stát na trhu dále zasahoval, jelikož během finanční krize zrušil 5% dovozní clo na kovy.
(22)
Další zkreslování ze strany čínského státu spočívá v zásazích na trhu prováděných Státním úřadem pro rezervy (SRB), který je součástí Komise pro národní rozvoj a reformy (NDRC). Na konci roku 2008 a na začátku roku 2009 začal Státní úřad pro rezervy nakupovat zásoby surového hliníku od hutí. Jednalo se o balíček podpůrných opatření zaměřený na omezení účinků celosvětové finanční a hospodářské krize, která snižovala poptávku. Tento státem podporovaný výkup pohltil v březnu a dubnu 2009 většinu zásob na domácím trhu a během první poloviny roku 2009 vyhnal ceny nahoru. Státní úřad pro rezervy prodával surový hliník zpět na trh od začátku listopadu 2010, kdy v dražbě prodal 96 000 tun, jak uvádí Bloomberg (4). Zpravodajská agentura Nová Čína informovala o opatření v oblasti skladování v prosinci 2008, přičemž vysvětlila, že prostřednictvím opatření zaměřeného na udržení cen je plánováno nashromáždit 300 000 tun hliníku za ceny, které jsou o 10 % vyšší než tržní cena (5). Plán Státního úřadu pro rezervy zaměřený na navýšení zásob zahrnoval nákupy od několika čínských hutí, avšak přibližně polovina měla být zakoupena od společnosti Aluminium Corporation of China Ltd. Ministr zodpovědný za Komisi pro národní rozvoj a reformy dále vysvětlil, že k dalším částem balíčku podpůrných opatření patří volnější kontrola vývozu, subvence na elektřinu, snížené ceny elektřiny a zvýšení úvěrových stropů. Balíček měl údajně okamžitý účinek na ceny. Z výše uvedeného vyplývá, že čínský stát má ve stanovování cen surového hliníku hlavní úlohu a že do trhu zasahuje.
(23)
Skutečnost, že výše popsaný státní zásah je jasně cílený, potvrzuje mimo jiné 12. pětiletý plán rozvoje pro hliník (na období 2011-2015), ve kterém čínská vláda výslovně uvádí svůj záměr „upravit daně a slevy z vývozní daně a ostatní ekonomické prostředky a důsledně kontrolovat celkovou částku expanze a vývozu primárních produktů“. Tento plán pokračuje v politice obsažené v předchozím plánu pro hliník. Kromě toho byly tyto plány prováděny po mnoho let a, jak bylo výše prokázáno, některá prováděcí opatření byla v činnosti v průběhu období šetření.
(24)
Uvedená četná státem vyvolaná zkreslení čínských cen surového hliníku proto ovlivňují ceny surovin. Kromě toho výrobcům tato zkreslení přinášejí výhodu v tom smyslu, že obvykle nakupují na čínském trhu od místních dodavatelů, přičemž jako srovnávací kritérium se používají čínské ceny krátkodobých trhů (nebo SHFE). V průběhu období šetření byly tyto ceny přibližně o 15 % nižší než ceny na světovém trhu. Teoreticky mohou čínské společnosti také nakupovat určitá množství za ceny na LME, pokud jsou ceny na čínském trhu v důsledku státního zásahu vyšší, avšak opak není pro jiné než čínské hospodářské subjekty možný.
(25)
Z přezkoumání odpovědí na dotazník od společností Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd. i Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd. vyplynulo, že uvedené společnosti v období šetření nakupovaly výrobky ze surového hliníku za ceny propojené s cenou na SHFE a že jejich nákupní ceny dlouhodobě sledovaly index SHFE.
(26)
Navíc šetření ukázalo, že jedna ze dvou dotčených společností využívala slevu na dani z příjmu právnických osob označovanou jako „dva bez, tři za polovinu“. Tento systém slev na dani čínského státu znamená, že jakmile společnost začne vytvářet zisk, neplatí po dobu dvou let daň z příjmu právnických osob a poté platí tři roky pouze polovinu. Taková zkreslení se ve výkazu zisků a ztrát zaznamenávají jako záporné náklady, a zvyšují tak ziskovost.
(27)
Za takových okolností žádná ze společností nebyla schopna prokázat, že jejich obchodní rozhodnutí, pokud jde o získávání surovin, nepodléhají zásadním zásahům státu a že náklady nejdůležitějších vstupů se v zásadě zakládají na tržní hodnotě. Z tohoto důvodu nemohly prokázat, že splňují kritérium č. 1.
(28)
Vzhledem k výše uvedeným zjištěním ohledně kritéria 1 byl po konzultaci s poradním výborem učiněn závěr, že zacházení jako v tržním hospodářství pro skupinu Sira by mělo být zamítnuto.
(29)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem již ostatní kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení nebyla dále analyzována.
(30)
Komise dotčené skupině společností ve spojení v ČLR a žadateli oficiálně poskytla výsledky zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. Byla jim též dána možnost písemně se vyjádřit a požádat o slyšení, mají-li ke slyšení zvláštní důvody.
(31)
Po poskytnutí informací týkajících se zacházení jako v tržním hospodářství předala skupina Sira připomínky k navrhovaným zjištěním ohledně zacházení jako v tržním hospodářství. Jelikož však skupina Sira označila své připomínky za důvěrné, Komise se zabývala otázkami vznesenými na dvoustranném základě prostřednictvím zvláštního informačního dokumentu. Připomínky nevedly ke změnám zjištění týkajících se kritéria č. 1.
(32)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem, a jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, potvrzují se 30. až 31. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.1.3 Individuální zacházení
(33)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod uvedený článek případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Tato kritéria byla ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci uvedena v 32. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(34)
Oba vyvážející výrobci ve spojení ze skupiny Sira požádali o individuální zacházení v případě, že by jim zacházení jako v tržním hospodářství nebylo přiznáno. Jejich žádosti byly přezkoumány. Šetření prokázalo, že splnili veškeré podmínky čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
(35)
Skupině Sira bylo proto individuální zacházení přiznáno.
(36)
Dne 28. července 2011 přijal orgán WTO pro řešení sporů zprávu odvolacího orgánu a zprávu skupiny odborníků ve znění zprávy odvolacího orgánu ve věci „Evropská společenství - konečná antidumpingová opatření na některé spojovací prostředky ze železa nebo oceli z Číny“ (6) (dále jen „zprávy“).
(37)
Ve zprávách bylo mimo jiné shledáno, že čl. 9 odst. 5 základního nařízení je v rozporu s čl. 6 odst. 10, čl. 9 odst. 2 a čl. 18 odst. 4 antidumpingové dohody WTO a s čl. XVI odst. 4 Dohody o WTO. Ustanovení čl. 9 odst. 5 základního nařízení stanoví, že jednotliví vyvážející výrobci v zemích bez tržního hospodářství, kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, budou podléhat celostátní celní sazbě, pokud tito vývozci nemohou prokázat, že splňují podmínky pro individuální zacházení stanovené v čl. 9 odst. 5 základního nařízení („zjištění orgánu pro řešení sporů ohledně čl. 9 odst. 5 základního nařízení“).
(38)
Každý vyvážející výrobce v ČLR, který se domnívá, že by toto nařízení mělo být přezkoumáno s ohledem na právní výklad čl. 9 odst. 5 obsažený ve zprávách, se vyzývá, aby požádal o přezkum na základě článku 2 nařízení Rady (ES) č. 1515/2001 ze dne 23. července 2001 o opatřeních, která může Společenství přijmout na základě zprávy přijaté orgánem WTO pro řešení sporů o antidumpingových a antisubvenčních opatřeních (7) (dále jen „zmocňovací nařízení WTO“).
(39)
S ohledem na zjištění přezkumu může příslušný orgán Unie přezkoumaná opatření zrušit, změnit nebo zachovat. Strany žádající o přezkum by si měly být vědomy, že pokud budou zjištění, která se jich týkají, vyžadovat změnu opatření, může mít taková změna za následek pokles nebo nárůst v úrovni opatření.
(40)
Kromě výše uvedených připomínek nebyly obdrženy žádné připomínky týkající se přiznání individuálního zacházení a 32. až 34. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
3.2 Srovnatelná země
(41)
Jelikož ohledně srovnatelné země nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzují se 35. až 41. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.3 Běžná hodnota
(42)
Pro stanovení běžné hodnoty pro skupinu Sira byla použita stejná metodika jako ta, která je popsána v 42. až 46. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Jelikož ohledně běžné hodnoty nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzují se 42. až 46. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.4 Vývozní cena
(43)
Vývozní cena skupiny Sira byla vypočtena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení, jelikož vývoz byl uskutečňován za převodní ceny, které byly považovány za nespolehlivé. Vývozní ceny byly proto vypočteny na základě ceny při dalším prodeji prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, s příslušnými odpočty nákladů a zisku, které se prováděly za účelem úpravy vývozních cen na úroveň cen ze závodu. Cena při dalším prodeji prvnímu nezávislému odběrateli v Unii byla upravena s ohledem na veškeré náklady, včetně cel a daní, které vznikly mezi dovozem a dalším prodejem, jakož i s ohledem na přiměřené rozpětí prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. Pokud jde o ziskové rozpětí, byl použit zisk dosažený spolupracujícím dovozcem dotčeného výrobku, který není ve spojení, neboť skutečný zisk dovozce ve spojení nebyl kvůli vztahu mezi vyvážejícím výrobcem a dovozcem ve spojení považován za spolehlivý.
(44)
Pokud jde o vývozce zařazené do vzorku, jelikož ohledně vývozní ceny nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 47. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.5 Srovnání
(45)
Byly předloženy připomínky týkající se srovnání běžné hodnoty s vývozní cenou.
(46)
Společnost Metal Group Ltd. zpochybnila srovnání běžné hodnoty s vývozní cenou na základě toho, že srovnání údajně nebylo spravedlivé z důvodu použité srovnávací metodiky, a společnost poukázala na údajné rozdíly ve fyzických vlastnostech.
(47)
Pokud jde o provedené srovnání, společnost Metal Group navrhla alternativní metodu založenou pouze na hmotnosti. Tato metodika byla odmítnuta, jelikož nezohledňuje další důležité parametry zahrnuté v systému pro srovnání druhů výrobku, např. tepelný výkon, které zajišťují lepší srovnatelnost.
(48)
Tvrzení společnosti Metal Group Ltd. o fyzických rozdílech byla tři a byla předložena po uplynutí lhůty k předložení připomínek. Žádná z těchto tří tvrzení v tomto ohledu nebyla zmíněna v odpovědi na dotazník (který k uvedení takových tvrzení výslovně vyzýval). Kromě toho tato tvrzení nebyla učiněna v průběhu inspekce na místě, což by vyšetřovacímu týmu poskytlo příležitost ověřit jejich platnost a rozsah.
(49)
První tvrzení se týkalo typu hliníkové slitiny používané při výrobě. V tomto ohledu bylo tvrzeno, že se čínská norma této slitiny neshoduje se stejně nazývanou slitinou používanou v Unii. Třebaže je zřejmé, že tyto slitiny nejsou totožné, nebyly předloženy žádné důkazy, které by prokazovaly existenci jakýchkoli rozdílů v nákladech.
(50)
Druhé tvrzení se týkalo použití údajně levnější verze prášku pro konečnou úpravu. Opět nebyly předloženy žádné důkazy prokazující toto tvrzení a je třeba uvést, že tento prášek pro konečnou úpravu představoval tak nízké procento celkových výrobních nákladů, že měl pouze okrajový dopad.
(51)
Třetím tvrzením bylo, že na rozdíl od výrobku vyráběného v EU společnost nenanášela vnitřní antikorozní povlak. Stejně jako v obou výše uvedených případech nebyly předloženy žádné důkazy prokazující toto tvrzení.
(52)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem bylo tvrzení o rozdílech ve fyzických vlastnostech odmítnuto.
(53)
Jelikož nebyly vzneseny další připomínky, potvrzují se 48. až 50. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.6 Dumpingová rozpětí
(54)
Pokud jde o skupinu Sira, dumpingové rozpětí bylo vypočítáno na základě metodiky uvedené v 51. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a byla stanoveno ve výši 23,0 %.
(55)
Jelikož nebyly vzneseny další připomínky, potvrzují se 51. až 54. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4. ÚJMA
4.1 Celková výroba v Unii
(56)
Jelikož ohledně celkové výroby v Unii nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzují se 55. až 57. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.2 Spotřeba v Unii
(57)
Jelikož ohledně spotřeby v Unii nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzují se 58. až 61. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.3 Dovoz z dotčené země
4.3.1 Ceny dovozu a cenové podbízení
(58)
Po zveřejnění předběžných zjištění jedna strana tvrdila, že rozpětí cenového podbízení ve výši 6,1 % zjištěné během období šetření bylo nízké a nemohlo způsobit výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu.
(59)
Cenové podbízení ze strany čínských vývozců by však mělo být vnímáno ve světle tlaku, který vyvíjelo na trhu Unie, a dopadu, který mělo na úroveň cen výrobního odvětví Unie. Šetření ukázalo, že cenový tlak v důsledku levného dumpingového dovozu výrobnímu odvětví Unie neumožnil stanovit ceny na úrovni, která by mu umožnila pokrýt náklady a dosáhnout přiměřeného ziskového rozpětí, zejména během období šetření.
(60)
Jak je uvedeno v 65. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření potvrdilo, že dovozní ceny z ČLR byly dumpingové a byly v průběhu posuzovaného období vždy nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Neustálé podbízení prováděné čínskými vývozci umožnilo těmto vývozcům rozšířit svůj objem prodeje a podíl na trhu, zejména v průběhu období šetření. Kromě toho bylo zjištěno, že cenový rozdíl u některých druhů radiátorů byl značně vyšší než zjištěná průměrná úroveň podbízení. Negativní dopad zjištěného podbízení na trh Unie a na výrobní odvětví Unie tudíž nelze podceňovat. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
(61)
Tatáž strana zopakovala, že čínské radiátory byly méně kvalitní než radiátory vyráběné v Unii, a že tudíž nemohly výrobnímu odvětví Unie způsobit žádnou újmu.
(62)
Toto tvrzení však nebylo odůvodněno a šetření neodhalilo žádné skutečnosti, které by mohly toto tvrzení podpořit. Jak je uvedeno v 23. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetřením se prokázalo, že hliníkové radiátory vyráběné v ČLR a z této země vyvážené a hliníkové radiátory vyráběné a prodávané v Unii výrobci v Unii mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejné základní použití. Kromě toho jsou také zcela vzájemně zaměnitelné a zejména z pohledu veřejnosti vypadají shodně. Proto se ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení považují za obdobné.
(63)
Za zmínku stojí, že cenové podbízení a úroveň pro odstranění újmy jsou stanoveny na základě podrobného srovnání čínských a unijních druhů výrobků. Proto jsou veškeré údajné rozdíly mezi různými druhy radiátorů zohledněny v podrobném srovnání cen. Na základě výše uvedených skutečností bylo toto tvrzení odmítnuto.
(64)
Jelikož ohledně dovozu z dotčené země nebyly vzneseny další připomínky, potvrzují se 62. až 67. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.4 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(65)
Jelikož ohledně předběžných poznámek nebyly vzneseny další připomínky, potvrzují se 68. až 71. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.4.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(66)
Jelikož ohledně výroby, výrobní kapacity a využití kapacity nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzují se 72. až 74. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.4.2 Objem prodeje a podíl na trhu
(67)
Jelikož ohledně vývoje objemu prodeje a podílu na trhu výrobního odvětví Unie nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 75. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.4.3 Růst
(68)
Jelikož ohledně růstu nebyly vzneseny připomínky, potvrzuje se 76. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.4.4 Zaměstnanost
(69)
Jelikož ohledně zaměstnanosti nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzují se 77. a 78. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.4.5 Průměrné jednotkové ceny v Unii a výrobní náklady
(70)
Jelikož ohledně průměrných jednotkových cen v Unii a výrobních nákladů nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzují se 79. a 80. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.4.6 Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(71)
Jelikož ohledně ziskovosti, peněžního toku, investic, návratnosti investic a schopnosti získávat kapitál nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzují se 81. až 83. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.4.7 Stav zásob
(72)
Jelikož ohledně stavu zásob nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 84. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.4.8 Rozsah skutečného dumpingového rozpětí
(73)
Jelikož ohledně rozsahu skutečného dumpingového rozpětí nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 85. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.4.9 Závěr ohledně újmy
(74)
Šetřením bylo potvrzeno, že většina ukazatelů újmy vykazovala během posuzovaného období sestupný trend. Potvrzuje se proto závěr učiněný v 86. až 89. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tj. že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
5. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
5.1 Úvod
(75)
Jelikož k 90. bodu odůvodnění prozatímního nařízení nebyly vzneseny žádné připomínky, tento bod odůvodnění se potvrzuje.
5.2 Účinek dumpingového dovozu
(76)
Jelikož ohledně účinku dumpingového dovozu nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzují se 91. až 95. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3 Účinky jiných činitelů
5.3.1 Dovoz ze třetích zemí
(77)
Jelikož ohledně dovozu ze třetích zemí nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 96. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.2 Hospodářská krize
(78)
Jedna strana tvrdila, že příčinou případné újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, byla hospodářská krize, které panovala v odvětví stavebnictví a bydlení, obzvláště v některých členských státech, jako je Španělsko a Itálie, které tato strana považovala za hlavní odbytiště pro výrobní odvětví Unie.
(79)
Šetření však prokázalo, že výrobní odvětví Unie rovněž prodávalo velké objemy radiátorů v jiných členských státech než ve Španělsku a v Itálii. Kromě toho trh dotčeného výrobku a obdobného výrobku přesahuje španělský a italský trh v oblasti stavebnictví a bydlení. Třebaže nelze vyloučit, že hospodářská krize měla na trh Unie určitý dopad, existence rostoucích objemů levných dumpingových dovozů z ČLR zesílila jakékoliv negativní účinky, které mohl mít hospodářský útlum během posuzovaného období, a výrobnímu odvětví Unie znemožnila využít všeobecného hospodářského oživení během období šetření. Toto tvrzení proto bylo odmítnuto.
(80)
Jelikož ohledně hospodářské krize nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzují se 97. až 100. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.3 Vývoj výrobních nákladů výrobního odvětví Unie
(81)
Bylo namítnuto, že příčinou újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, bylo zvýšení ceny hliníku, jež představuje značný podíl nákladů na výrobu obdobného výrobku.
(82)
Nicméně se spíše má za to, že na trhu ovládaném spravedlivou hospodářskou soutěží lze ceny stanovovat na úrovni umožňující pokrýt náklady a dosáhnout přiměřeného ziskového rozpětí. Jak bylo potvrzeno v 60. bodě odůvodnění, průměrné dovozní ceny z ČLR představovaly během posuzovaného období neustálé podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie. Když náklady vzrostly, výrobní odvětví Unie nemohlo s ohledem na pokračující tlak na ceny odpovídajícím způsobem své ceny zvýšit. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
(83)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně vývoje výrobních nákladů výrobního odvětví v Unii, potvrzují se 101. až 103. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.4 Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku
(84)
Jedna strana tvrdila, že úroveň a pokles objemu prodeje na vývoz výrobního odvětví Unie měly výrazný vliv na jeho celkovou hospodářskou výkonnost v průběhu posuzovaného období.
(85)
Šetření však prokázalo, že ačkoli prodej na vývoz výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období poklesl, zůstal i nadále důležitou součástí představující 51 % celkového prodeje výrobního odvětví Unie v EU v období šetření a 27 % celkové výroby výrobního odvětví Unie v období šetření. Proto, jak je uvedeno v 106. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, prodej na vývoz umožnil výrobnímu odvětví Unie dosáhnout úspor z rozsahu, a nebylo jej tedy možno považovat za příčinu podstatné újmy, kterou během posuzovaného období utrpělo výrobní odvětví Unie. Vývoj a úroveň prodeje na vývoz výrobního odvětví Unie nemohly narušit příčinnou souvislost mezi újmou a levným dumpingovým dovozem z ČLR. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(86)
Stejná strana požádala o poskytnutí informací o hodnotách, a tedy i cenách vývozu odvětví Unie, jelikož v prozatímním nařízení byly zveřejněny pouze objemy vývozu. Tyto údaje však nelze poskytnout, jelikož jsou považovány za důvěrné.
(87)
Jelikož ohledně vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku nebyly vzneseny další připomínky, potvrzují se 104. až 106. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.4 Závěr týkající se příčinné souvislosti
(88)
Jedna strana tvrdila, že hlavními příčinami poklesu využití kapacity výrobního odvětví Unie a jeho záporné ziskovosti bylo rozhodnutí odvětví Unie zvýšit výrobní kapacitu v roce 2008 v kombinaci s obtížnou hospodářskou situací, která též panovala v následujících letech. Bylo tedy tvrzeno, že újma byla způsobena různými domácími faktory, jako jsou ekonomická krize a špatná investiční rozhodnutí výrobního odvětví Unie.
(89)
Nicméně analýza újmy se posuzuje s ohledem na všechny faktory újmy dohromady, přičemž využití kapacity a ziskovost jsou pouze dva z nich. Šetření újmy zejména prokázalo, že objem prodeje výrobního odvětví Unie klesl za posuzované období o 16 %, zatímco dovoz z ČLR během posuzovaného období vzrostl o 77 % a podíl na trhu během posuzovaného období vzrostl z 13 % na 24 %. Dokonce v průběhu období šetření, kdy se spotřeba ve srovnání s rokem 2009 zvýšila, se podíl výrobního odvětví Unie na trhu i nadále zmenšoval. Další známkou obtížné hospodářské situace výrobního odvětví Unie, nehledě na zhoršení ostatních faktorů újmy, jsou úrovně zásob výrobního odvětví Unie, které se za posuzované období významně zvýšily. Zvýšení výrobní kapacity výrobního odvětví Unie v roce 2008 je proto třeba analyzovat společně se všemi těmito ostatními prvky, abychom si mohli vytvořit celkovou představu.
(90)
Třebaže hospodářská krize měla určitý negativní dopad na situaci výrobního odvětví Unie, nelze pominout skutečnost, že levný čínský dumpingový dovoz se za posuzované období významně zvýšil, a zesílil tak jakékoliv negativní účinky, které mohl mít hospodářský útlum během posuzovaného období, a výrobnímu odvětví Unie znemožnil využít všeobecného hospodářského oživení během období šetření.
(91)
Šetřením bylo prokázáno, že mezi rokem 2009 a obdobím šetření došlo k 9% nárůstu spotřeby, zatímco podíl výrobního odvětví Unie na trhu stále klesal, a že navzdory lepší všeobecné hospodářské situaci nebylo výrobní odvětví Unie schopno se zotavit, jelikož bylo stále pod tlakem levného dumpingového dovozu z ČLR. Na základě výše uvedených skutečností bylo tedy toto tvrzení odmítnuto.
(92)
Jelikož ohledně příčinných souvislostí nebyly vzneseny další připomínky, potvrzují se 107. až 110. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
6. ZÁJEM UNIE
(93)
Uživatelé v rámci tohoto šetření nespolupracovali a navzdory úsilí po zveřejnění prozatímních zjištění se žádný uživatel nepřihlásil.
(94)
Na základě dostupných informací bylo zjištěno, že hliníkové radiátory kupují především velké stavební podniky, distributoři a velkoobchody, které je dále prodávají specializovaným řetězcům nebo maloobchodním prodejnám za účelem dalšího prodeje menším stavebním podnikům či konečným uživatelům. Při posouzení možného dopadu uložení konečných cel na dotčené strany bylo zjištěno, že i přes případné zvýšení ceny na dováženou součást hliníkového radiátoru o 61 %, což je nejvyšší navržené antidumpingové clo, se toto zvýšení ceny zdá být poměrně nízké, jelikož dotčený výrobek je obvykle součástí velkých projektů, kde je jeho cena pouze malou částí celkových nákladů podniku. Proto se i při zohlednění nejhoršího možného scénáře zdá, že by nárůst cen mohl být snadno absorbován v řetězci následného prodeje.
(95)
Jelikož ohledně zájmu Unie nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzují se 111. až 118. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
7. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
7.1 Úroveň pro odstranění újmy
(96)
Bylo namítnuto, že ziskové rozpětí použité k výpočtu výše cla, která je nezbytná k odstranění účinků dumpingu působícího újmu, je příliš velké. Bylo namítnuto, že rozpětí ve výši 7,4 %, dosažené v roce 2008 výrobci v Unii zařazenými do vzorku, je výjimečné a nerealistické. V důsledku hospodářské krize, jež zasáhla trh v následujících letech, nebylo možné takovéto úrovně zisku dosáhnout.
(97)
Je třeba poznamenat, že toto ziskové rozpětí bylo ověřeno během šetření jako ziskové rozpětí dosažené společnostmi zařazenými do vzorku za normálních tržních podmínek, tj. při neexistenci dumpingu působícího újmu. Nelze učinit závěr, že hospodářská krize neměla žádný dopad na situaci výrobního odvětví Unie, avšak objem levného dumpingového dovozu z ČLR za ceny nižší než ceny výrobního odvětví Unie se zvyšoval během celého posuzovaného období na úkor cen výrobního odvětví Unie a jeho podílu na trhu. Je proto zřejmé, že dumpingový dovoz z ČLR zesílil jakýkoliv vliv hospodářského útlumu na výrobní odvětví Unie. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(98)
Bylo také namítnuto, že náklady po dovozu, které se používají k výpočtu cenového podbízení a rozpětí újmy (0,2 %, včetně veškerých nákladů nezbytných pro propuštění zboží do volného oběhu v EU, jako jsou náklady na manipulaci a poplatek za celní odbavení, avšak kromě dovozního cla), byly podhodnoceny. Podle této strany by náklady po dovozu měly zahrnovat náklady na manipulaci, poplatek za celní odbavení a vnitrostátní dopravu v odhadované výši 3,5 %. Za účelem výpočtu cenového podbízení a prodeje pod cenou se cena na hranicích EU porovná s cenou ze závodu výrobců výrobního odvětví Unie. Cena na hranicích EU musí zahrnovat veškeré náklady nezbytné k propuštění zboží do volného oběhu v EU (tj. poplatek za celní odbavení a náklady na manipulaci), nikoli však vnitrostátní dopravu, jak uvedená strana tvrdila. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
(99)
Jelikož ohledně úrovně pro odstranění újmy nebyly vzneseny další připomínky, potvrzuje se metodika popsaná v 119. až 123. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2 Forma a úroveň cel
(100)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se má za to, že v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení by měla být na dovoz dotčeného výrobku uložena v souladu s pravidlem menšího cla konečná antidumpingová opatření na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy. V souladu s tímto pravidlem je třeba stanovit všechny celní sazby na úrovni zjištěných rozpětí újmy.
(101)
Navrhovaná konečná antidumpingová cla jsou následující:
Země
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Konečné clo
ČLR
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd.
23,0 %
12,6 %
12,6 %
Metal Group Co., Ltd.
70,8 %
56,2 %
56,2 %
Sira Group (Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd. and Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd.)
23,0 %
14,9 %
14,9 %
Ostatní spolupracující společnosti
32,5 %
21,2 %
21,2 %
Všechny ostatní společnosti (celostátní dumpingové rozpětí)
76,6 %
61,4 %
61,4 %
(102)
Individuální sazby antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Odrážejí tedy situaci těchto společností zjištěnou během tohoto šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz výrobků pocházejících z ČLR a vyráběných těmito společnostmi, tedy uvedenými konkrétními právními subjekty. Pro dovoz dotčeného výrobku vyráběného jakoukoli jinou společností, jejíž název a adresa nejsou výslovně uvedeny v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů, které jsou s těmito výslovně jmenovanými společnostmi ve spojení, nelze využít těchto sazeb a tento dovoz podléhá celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(103)
V zájmu co největšího snížení rizika obcházení z důvodu velkého rozdílu celních sazeb se má za to, že je v tomto případě pro zajištění řádného použití těchto antidumpingových cel nutné přijmout zvláštní opatření. Tato zvláštní opatření zahrnují předložení platné obchodní faktury, která vyhovuje požadavkům uvedeným v příloze II tohoto nařízení, celním orgánům členských států. Dovoz bez zmíněné faktury podléhá zbytkovému antidumpingovému clu použitelnému pro všechny ostatní vývozce.
(104)
Pokud by se po uložení dotčených opatření podstatně zvýšil objem vývozu některé ze společností využívajících nižší individuální celní sazby, lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. Za takových okolností a za předpokladu, že jsou splněny příslušné podmínky, lze zahájit šetření zaměřené proti obcházení předpisů. V rámci tohoto šetření lze mimo jiné prošetřit potřebu zrušit individuální celní sazby a následně uložit celostátní clo.
(105)
Všechny žádosti o uplatňování individuální sazby antidumpingového cla (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být neprodleně zaslány Komisi (8) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího prodeje a prodeje na vývoz a které souvisejí např. s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. V případě potřeby bude poté toto nařízení příslušným způsobem změněno a bude aktualizován seznam společností, na něž se vztahují individuální antidumpingové celní sazby.
(106)
V zájmu zajištění řádného vymáhání antidumpingového cla by se celostátní celní sazba neměla vztahovat pouze na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(107)
Aby bylo zajištěno rovné zacházení pro případné nové vývozce a spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, které jsou uvedeny v příloze I tohoto nařízení, mělo by být stanoveno, že se vážené průměrné clo uložené spolupracujícím společnostem použije pro případné nové vývozce, kteří by jinak měli nárok na přezkum podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení, jelikož uvedený článek se nepoužije, pokud byl použit výběr vzorku.
7.3 Konečný výběr prozatímních antidumpingových cel
(108)
Vzhledem k rozsahu zjištěných dumpingových rozpětí a k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné s konečnou platností vybrat částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, a to v rozsahu cel, která byla s konečnou platností uložena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz hliníkových radiátorů a součástí a dílů smontovaných do bloků nebo jednotlivě, ze kterých jsou tyto radiátory složeny, kromě radiátorů elektrického typu a jejich součástí a dílů, v současnosti kódů KN ex 7615 10 10, ex 7615 10 90, ex 7616 99 10 a ex 7616 99 90 (kódy TARIC 7615101010, 7615109010, 7616991091, 7616999001 a 7616999091), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Konečné clo
Doplňkový kód TARIC
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd.
12,6 %
B272
Metal Group Co. Ltd.
56,2 %
B273
Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd.
14,9 %
B279
Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd.
14,9 %
B280
Společnosti uvedené v příloze I
21,2 %
Všechny ostatní společnosti
61,4 %
B999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. V případě nepředložení takové faktury se použije celní sazba vztahující se na všechny ostatní společnosti.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 402/2012 o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz hliníkových radiátorů pocházejících z Čínské lidové republiky se vyberou s konečnou platností. Částky, které byly zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingového cla, se uvolní.
Článek 3
Pokud případný nový vyvážející výrobce v Čínské lidové republice poskytne Komisi dostatečné důkazy o tom, že
-
v období šetření (tj. od 1. července 2010 do 30. června 2011) nevyvážel do Unie výrobek popsaný v čl. 1 odst. 1,
-
není ve spojení s žádným z vývozců nebo výrobců v Čínské lidové republice, na něž se vztahují opatření uložená tímto nařízením,
-
ve skutečnosti vyvezl do Unie dotčený výrobek po skončení období šetření, na kterém jsou založena příslušná opatření, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt významné množství do Unie,
může Rada na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem změnit prostou většinou čl. 1 odst. 2 přidáním nového vyvážejícího výrobce mezi spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, na něž se tedy vztahuje vážená průměrná sazba cla ve výši 21,2 %.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 29. října 2012.
A TANÁCS 1039/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2012. október 29.)
a Kínai Népköztársaságból származó alumíniumradiátorok behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikkére,
tekintettel a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően az Európai Bizottság (Bizottság) által benyújtott javaslatra,
mivel:
1. AZ ELJÁRÁS
1.1. Ideiglenes intézkedések
(1)
A Bizottság a 402/2012/EU rendeletben (2) (a továbbiakban: ideiglenes rendelet) ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína vagy az érintett ország) származó alumíniumradiátorok behozatalára vonatkozóan.
(2)
Az eljárás 2011. augusztus 12-én indult (3) azt követően, hogy az International Association of Aluminium Radiator Manufacturers Limited Liability Consortium (AIRAL Scrl, a továbbiakban: panaszos) panaszt nyújtott be olyan uniós gyártók nevében, amelyek termelése az alumíniumradiátorok teljes uniós gyártásának több mint 25 %-át képviseli.
(3)
Az ideiglenes rendelet (14) preambulumbekezdésében foglaltak szerint a dömping és a kár vizsgálata a 2010. július 1. és a 2011. június 30. közötti időszakra irányult (a továbbiakban: vizsgálati időszak). A kár felmérése szempontjából fontos tendenciák vizsgálata a 2008. január 1. és a vizsgálati időszak vége közötti időszakot foglalta magában (a továbbiakban: figyelembe vett időszak).
1.2. Az eljárás további menete
(4)
Azon alapvető tények és szempontok nyilvánosságra hozatalát követően, amelyek alapján ideiglenes dömpingellenes vám bevezetéséről döntöttek (a továbbiakban: ideiglenes nyilvánosságra hozatal), számos érdekelt fél nyújtotta be írásban az ideiglenes megállapításokra vonatkozó észrevételeit. A meghallgatást kérő felek lehetőséget kaptak észrevételeik megtételére.
(5)
A Bizottság folytatta azon információk összegyűjtését és ellenőrzését, amelyeket a végleges megállapítások kialakításához szükségesnek tartott. Az érdekelt felek szóbeli és írásbeli észrevételeit mérlegelték és az ideiglenes megállapításokat indokolt esetben ezeknek megfelelően módosították.
(6)
Az ideiglenes rendelet (12) preambulumbekezdésében említettek szerint a kapcsolatban álló exportáló gyártók egyik csoportja kérelmet nyújtott be az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése szerinti egyedi vizsgálat iránt. Ezeknek a kérelmeknek a vizsgálata az ideiglenes szakaszban túlságosan nehézkes lett volna, ezért azt a végleges szakaszra halasztották. A Bizottság úgy döntött, hogy a kérelmező Sira csoport számára biztosítja az egyedi vizsgálatot. A Kínában folytatott tevékenységét tekintve a Sira csoportot a következő két vállalat alkotja: a Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd. és a Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd.
(7)
Az érdekelt felek tájékoztatást kaptak azokról a főbb tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság a Kínából származó alumíniumradiátorok behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetését és az ideiglenes vám révén biztosított összegek végleges beszedését kívánta javasolni (végleges nyilvánosságra hozatal). Egyúttal a feleknek meghatározott időszakot biztosítottak arra, hogy e végleges nyilvánosságra hozatal kapcsán ismertessék észrevételeiket.
(8)
Az érdekelt felek által benyújtott szóbeli és írásbeli észrevételeket a Bizottság megvizsgálta és adott esetben figyelembe vette.
2. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
(9)
Az ideiglenes rendelet (15) preambulumbekezdésében említettek szerint az érintett terméket alumíniumradiátorok, valamint olyan alkatrészek és szelvények alkotják, amelyekből az ilyen radiátorok készülnek, függetlenül attól, hogy ezek nagyobb egységekbe vannak-e összeszerelve, kivéve az elektromos radiátorokat, azok alkatrészeit és szelvényeit (a továbbiakban: érintett termék). Az érintett terméket jelenleg az ex 7615 10 10, ex 7615 10 90, ex 7616 99 10 és ex 7616 99 90 KN-kód alá sorolják be.
(10)
Az ideiglenes intézkedések kihirdetését követően az egyik fél azt állította, hogy az acélradiátorok felcserélhetők az érintett termékkel és a hasonló termékkel, ezért kérte a Bizottságot, hogy elemezze az acélradiátorokra vonatkozó piaci tendenciákat és hasonlítsa össze azokat az alumíniumradiátorok piacával.
(11)
A rendelkezésre álló információk alapján úgy tűnik, hogy az alumíniumradiátorok - különösen a nyersanyag (egyik esetben acél, a másik esetben pedig alumínium), a súly, a hőtehetetlenség és a hővezetés tekintetében - az acélradiátoroktól eltérő műszaki jellemzőkkel rendelkeznek. Ezenkívül az összegyűjtött információk nem utalnak arra, hogy a két termék közvetlenül versenyezne, illetve felcserélhető lenne egymással. Végezetül meg kell említeni, hogy az említett fél az állítását semmiféle bizonyítékkal nem támasztotta alá. A fentiek alapján az állítást elutasították.
(12)
Az érintett termékkel és a hasonló termékkel kapcsolatos egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (15) és (23) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
3. DÖMPING
3.1. Piacgazdasági elbánás és egyéni elbánás
3.1.1. Előzetes megjegyzés
(13)
A fenti (6) preambulumbekezdésben említettek szerint a Bizottság úgy döntött, hogy egyedi vizsgálatot biztosít a Sira csoport számára. A Kínában folytatott tevékenységét tekintve a Sira csoportot a következő két vállalat alkotja: a Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd. és a Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd. A Sira csoport piacgazdasági elbánást és egyéni elbánást is kért.
3.1.2. Piacgazdasági elbánás
(14)
Emlékeztetni kell arra, hogy az ideiglenes rendelet (30)-(31) preambulumbekezdésében említettek szerint a mintába felvett felek egyike sem kért piacgazdasági elbánást.
(15)
A fenti (13) preambulumbekezdésben említettek szerint az ideiglenes intézkedések bevezetését követően egyedi vizsgálatban részesített Sira csoport piacgazdasági elbánást kért és az érintett termék gyártásában és forgalomba hozatalában érintett két vállalat vonatkozásában benyújtotta a piacgazdasági elbánás kérelmezésére szolgáló igénylőlapokat.
(16)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja értelmében a Kínából származó behozatalokra vonatkozó rendes értéket az említett cikk (1)-(6) bekezdése szerint kell megállapítani azon gyártók tekintetében, amelyekről megállapítást nyert, hogy teljesítik az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában megállapított kritériumokat. Ezek a kritériumok a tájékozódás megkönnyítése érdekében a következőképpen foglalhatók össze:
-
a vállalat döntéseit piaci jelzések alapján, jelentős állami beavatkozás nélkül hozzák meg, továbbá a költségek a piaci értékeket tükrözik,
-
a vállalat egyetlen átlátható, független könyvvizsgáló által ellenőrzött könyvelést vezet,
-
nem állnak fenn a nem piacgazdasági rendszerből áthozott torzulások,
-
a csődeljárásról és a tulajdonjogról szóló törvények garantálják a stabilitást és a jogbiztonságot, és
-
a valutaváltásokat piaci árfolyamon végzik.
(17)
A Sira csoporthoz tartozó két vállalat által a piacgazdasági elbánás kérelmezésére szolgáló igénylőlapokon megadott információkat megfelelően vizsgálták és további információkat is kértek, amelyeket a vállalatok rendelkezésre bocsátottak. A megállapításokat figyelembe véve nem tartották szükségesnek, hogy a két vállalat telephelyén ellenőrző látogatást tegyenek.
(18)
A piacgazdasági elbánásra vonatkozó vizsgálat során kiderült, hogy a Sira csoport nem tett eleget az 1. kritérium követelményeinek, mivel a fő nyersanyagot, az alumíniumot érintő döntések meghozatala állami beavatkozás mellett történt. Az érintett termék gyártási költségeinek mintegy 70 %-át az alumínium teszi ki. A vizsgálat során kiderült, hogy az érintett termék előállításához szükséges alumíniumot a Sira csoport mindkét gyártója a kínai belföldi piacon szerzi be. Az árak az állami ellenőrzés alatt álló sanghaji színesfémtőzsde (a továbbiakban a tőzsde vagy SHFE) alumíniumárain alapulnak. Ezen az állami Értékpapírszabályozói Bizottság ellenőrzése alatt álló zártkörű tőzsdén csak a Kínában bejegyzett vállalatok és kínai állampolgárok kereskedhetnek. A tőzsde működését szabályozó számos előírás a tőzsde alacsony változékonyságához és nyomott áraihoz járul hozzá: a napi áringadozás az előző kereskedési nap elszámolóáraihoz képest legfeljebb 4 %-os lehet, kevés üzletet kötnek (az egyes hónapok 15. napjáig), határidős ügyleteket legfeljebb 12 hónapos futamidővel lehet kötni, továbbá az ügyleti költségeket a tőzsde és a brókerek egyaránt felszámítják.
(19)
Ezenkívül a tőzsdei ügyletek jellemzője, hogy az árukat Kína területén kizárólag jóváhagyott raktárakba lehet szállítani, eltérően a nemzetközi tőzsdéktől, ahonnan az árukat a világ bármely részére szállíthatják. A tőzsde kizárólag fizikai termékek kereskedésére szolgál (származékos termékeket nem lehet értékesíteni), ami teljes mértékben elszigeteli a kínai alumíniumpiacot. Ennek következtében az arbitrázs a világszerte referenciának számító londoni fémtőzsdével (LME) vagy más piacokkal gyakorlatilag nem lehetséges, így a tőzsde a világ többi piacától teljesen elszigetelten működik. Emiatt a piacok közötti kiegyenlítődés nem lehetséges. A vizsgálati időszakban az alumínium árfolyamát a londoni fémtőzsdén havonta átlagosan 14 %-kal magasabb szinten jegyezték, mint a sanghaji tőzsdén.
(20)
Az Állami Tartalékiroda és más állami szervek a nyersalumínium eladásában és vételében is részt vesznek, így az állam az SHFE működésébe az árképzési mechanizmusa révén is beavatkozik. Emellett az SHFE szabályai által napi árplafonokat is megállapít, amelyeket az állami szabályozó szervezet, a kínai Értékpapírszabályozói Bizottság (CSRC) jóváhagyott.
(21)
A vizsgálat ezenkívül megállapította, hogy az exportra szánt nyersalumíniumra 17 %-os vissza nem térítendő héa vonatkozik, míg a belföldön értékesített alumíniumra és a késztermékekre vonatkozó 13 %-os héát visszatérítik. Az exportra szánt nyersalumíniumot ezenkívül 17 %-os exportadó is terheli. Ennek következtében a nyersalumínium-termelés legnagyobb részét a kínai piacon értékesítik, ami nyomott belföldi nyersalumínium-árakat eredményez és tekintélyes költségelőnyt jelent a kínai alumíniumradiátorok gyártóinak. A kínai állam a vizsgálati időszak alatt a piac működését azzal is befolyásolta, hogy a pénzügyi válság idején eltörölte a fémekre vonatkozó 5 %-os importvámot.
(22)
A piac működését az is torzítja továbbá, hogy a kínai állam a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság részét képező Állami Tartalékiroda révén beavatkozik a piac működésébe. Az Állami Tartalékiroda 2008 végén és 2009 elején elkezdte felvásárolni a kohóktól a nyersalumíniumot. Ennek az ösztönzőcsomagnak az volt a célja, hogy enyhítse a kereslet visszaesését eredményező globális pénzügyi és gazdasági válság hatásait. Az említett államilag támogatott beszerzések 2009 márciusában és áprilisában a belföldi piac készleteinek nagy részét érintették, emiatt az árak 2009 első felében emelkedtek. Az Állami Tartalékiroda 2010. november elején ismét elkezdte a nyersalumíniumot értékesíteni, amikor is a Bloomberg jelentése szerint árverés útján 96 000 tonnányi mennyiséget adott el (4). A Xinhua Hírügynökség 2008 decemberében számolt be a készletek felhalmozására irányuló intézkedésekről, amelyek révén az árak stabilizálása érdekében a terv szerint 300 000 tonna alumíniumot halmoznának fel a piaci árnál 10 %-kal magasabb árakon (5). Az Állami Tartalékiroda készletfelhalmozásra irányuló terve szerint számos kínai kohótól vásárolnak alumíniumot, a tervezett mennyiség mintegy felét azonban az Aluminium Corporation of China Ltd. vállalattól kívánták beszerezni. Ezenkívül a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottságért felelős miniszter elmondta, hogy az ösztönzőcsomagban az is szerepelt, hogy enyhítik az exportellenőrzéseket, villamosenergia-támogatásokat biztosítanak, a villamosenergia-árakat csökkentik és emelik a hitelplafont. A jelentések szerint a csomag azonnali hatást gyakorolt az árakra. A fentiek bizonyítják, hogy a kínai állam alapvető szerepet játszik a nyersalumínium árának megállapításában és hogy beavatkozik a piac működésébe.
(23)
A fent említett jelentős állami beavatkozásra vonatkozó nyilvánvaló célkitűzést többek között a 12. ötéves alumíniumipari fejlesztési terv (2011-2015) is alátámasztja, amelynek keretében a kínai kormány egyértelműen kinyilvánítja a szándékát arra vonatkozóan, hogy az „adó- és exportadó-visszatérítéseket és egyéb gazdasági eszközöket ki kívánja igazítani és szigorúan szabályozni kívánja az expanzió mértékét, illetve az elsődleges termékek kivitelét”. Ez a terv a korábbi alumíniumipari tervben foglalt politikát folytatja. Az említett tervek végrehajtása már több éve tart és az eddig bemutatottak szerint a vizsgálati időszakban számos végrehajtási intézkedést foganatosítottak.
(24)
Ilyen módon a nyersalumínium-árak tekintetében a kínai állam által előidézett többszörös torzítás kihat a nyersanyagárakra. A gyártók számára ezek a torzulások ráadásul előnyösek olyan értelemben, hogy az alapanyagokat rendszerint a kínai piacon a helyi beszállítóktól szerzik be alapvetően a kínai azonnali piacok árai (vagy az SHFE-árak) alapján. A vizsgálati időszakban ezek az árak a világpiaci áraknál mintegy 15 %-kal voltak alacsonyabbak. Amennyiben a kínai piac árai az állami beavatkozás eredményeként magasabbak, akkor a kínai vállalatok elméletileg bizonyos mennyiségeket a londoni fémtőzsde árain is vásárolhatnak, azonban a külföldi gazdasági szereplők számára a kínai beszerzés nem megengedett.
(25)
A Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd. és a Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd. kitöltött kérdőíveinek elemzéséből az derült ki, hogy az említett két vállalat a nyersalumínium-termékeket a vizsgálati időszakban az SHFE-árakhoz kapcsolódó árakon szerezte be és hogy a beszerzési áraik egy hosszabb időszakot figyelembe véve az SHFE-indexet követték.
(26)
A vizsgálat arra is rámutatott, hogy az említett két vállalat közül az egyik a „2 évig mentesség + 3 évig fele adó” program előnyeit élvezte. Ez a kínai állam által biztosított adókedvezmény-rendszer azt jelenti, hogy amikor egy vállalat nyereséget kezd realizálni, akkor még két évig nem kell társasági adót fizetnie és az ezt követő három évben is csak az adó felét kell megfizetnie. Ezek a torzulások az eredménykimutatásban negatív költségként jelennek meg, és ezáltal növelik a nyereségességet.
(27)
Ilyen körülmények között egyik vállalat sem tudta bizonyítani, hogy a nyersanyagbeszerzéssel kapcsolatos döntéseit nem jelentős állami beavatkozás mellett hozza meg, és hogy a főbb ráfordítások költségei alapvetően a piaci értékeket tükrözik. Így nem tudták azt igazolni, hogy az 1. kritérium követelményeinek megfelelnek.
(28)
Az 1. kritériummal kapcsolatos fenti megállapításokra tekintettel és a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően úgy ítélték meg, hogy a Sira csoportot nem részesítik piacgazdasági elbánásban.
(29)
A fentiekre tekintettel az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontjában foglalt, a piacgazdasági elbánásra vonatkozó többi kritériumot nem vizsgálták tovább.
(30)
A Bizottság a piacgazdasági elbánással kapcsolatos megállapításokat a kapcsolatban álló érintett kínai vállalatok csoportjával és a panaszossal hivatalosan közölte. Az érintettek arra is lehetőséget kaptak, hogy írásban ismertessék véleményüket, és meghallgatást kérjenek, amennyiben erre különleges okaik vannak.
(31)
A piacgazdasági elbánással kapcsolatos megállapítások kihirdetése után a Sira csoport észrevételeket tett az említett megállapításokkal kapcsolatban. Mivel azonban a Sira csoport az észrevételeit jellegüknél fogva korlátozottnak minősítette, a Bizottság a szóban forgó kérdésekkel kétoldalú alapon, egyedi nyilvánosságrahozatali dokumentum keretében foglalkozott. Az észrevételek azonban az 1. kritériumokkal kapcsolatos megállapításokon nem változtattak.
(32)
A fentiek kiegészítéseként és további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (30)-(31) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
3.1.3. Egyéni elbánás
(33)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alapján az említett cikk hatálya alá tartozó országok vonatkozásában adott esetben országos vámot állapítanak meg, kivéve azokat az eseteket, amikor a vállalatok bizonyítani tudják, hogy az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott valamennyi feltételnek megfelelnek. Ezeket a kritériumokat a tájékozódás megkönnyítése érdekében röviden az ideiglenes rendelet (32) preambulumbekezdésében foglaltuk össze.
(34)
A Sira csoport mindkét kapcsolatban álló exportáló gyártója egyéni elbánást kért arra az esetre, ha nem részesülhetnek piacgazdasági elbánásban. A kérelmeket megvizsgálták. A vizsgálat igazolta, hogy a vállalatok az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében szereplő valamennyi kritériumnak megfelelnek.
(35)
A Sira csoportot ezért egyéni elbánásban részesítették.
(36)
A WTO vitarendező testülete 2011. július 28-án elfogadta az „Európai Közösségek - A Kínából származó egyes vas és acél kötőelemek behozatalára kivetett végleges dömpingellenes intézkedések” ügyre vonatkozó vizsgálóbizottsági jelentést és az azt módosító fellebbviteli testületi jelentést (6) (a továbbiakban: jelentések).
(37)
A jelentésekben többek között megállapították, hogy az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdése nem volt összhangban a WTO dömpingellenes megállapodásának 6.10., 9.2. és 18.4. cikkével, illetve a WTO-egyezmény XVI:4. cikkével. Az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdése úgy rendelkezik, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontja értelmében piacgazdasági elbánásban nem részesülő, nem piacgazdasági berendezkedésű országokban működő egyedi exportáló gyártók az országos vámtétel hatálya alá tartoznak, hacsak nem tudják igazolni, hogy teljesítik az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdése által az egyéni elbánásra előírt feltételeket (a vitarendező testület megállapításai az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésével kapcsolatban).
(38)
Felkértek minden olyan kínai exportáló gyártót, akik úgy ítélik meg, hogy az említett rendeletet a 9. cikk (5) bekezdésére vonatkozóan a jelentésekben tett jogi értelmezésekre tekintettel felül kellene vizsgálni, hogy a WTO vitarendező testülete által dömping- és szubvencióellenes ügyekkel kapcsolatban elfogadott jelentés után a Közösség által hozható intézkedésekről szóló, 2001. július 23-i 1515/2001/EK tanácsi rendelet (7) (a továbbiakban: WTO-t felhatalmazó rendelet) alapján kérjék a rendelet felülvizsgálatát.
(39)
Az illetékes uniós intézmény a felülvizsgált intézkedéseket a felülvizsgálat során tett megállapítások érvényesítése érdekében hatályon kívül helyezheti, módosíthatja vagy fenntarthatja. A felülvizsgálatot kérő feleknek tisztában kell lenniük azzal, hogy az intézkedéseket érintő módosítás az intézkedések mértékének csökkenését vagy növekedését egyaránt eredményezheti.
(40)
A fentieken túlmenően az egyéni elbánásra vonatkozóan nem érkeztek észrevételek, így az ideiglenes rendelet (32)-(34) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
3.2. Analóg ország
(41)
Az analóg országra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (35)-(41) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
3.3. Rendes érték
(42)
A Sira csoport esetében a rendes érték megállapításához ugyanazt a módszertant alkalmazták, mint amit az ideiglenes rendelet (42)-(46) preambulumbekezdésében leírtak. A rendes értékre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (42)-(46) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
3.4. Exportár
(43)
A Sira csoport vonatkozásában az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése szerint állapították meg, mivel a kivitelt transzferárakon bonyolították, amit megbízhatatlannak tartottak. Az exportárakat ezért azon viszonteladói árak alapján számították ki, amelyen a terméket először értékesítették uniós független vevő részére, és az exportárakból a költségeket és a hasznot levonva gyártelepi árakat alakítottak ki. Azt a viszonteladói árat, amelyen a terméket először értékesítették uniós független vevő részére, az import és az újraértékesítés között felszámolt vámokkal, adókkal, valamint ésszerű értékesítési, általános és adminisztratív költségekkel és haszonkulccsal igazították ki. A haszonkulcs tekintetében az érintett termék együttműködő független importőre által realizált nyereséget vették alapul, mivel az exportáló gyártó és a vele kapcsolatban álló importőr között fennálló kapcsolat miatt az importőr tényleges hasznát nem tekintették megbízhatónak.
(44)
A mintába felvett exportőröket illetően az exportárra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (47) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
3.5. Összehasonlítás
(45)
A rendes érték és az exportár összehasonlításával kapcsolatban észrevételek érkeztek.
(46)
A Metal Group Ltd. azon az alapon vitatta a rendes érték és az exportár összehasonlítását, hogy az alkalmazott összevetési módszer miatt nem volt tisztességes, és a vállalat szerint a termékek fizikai jellemzői különböznek.
(47)
Az összehasonlítást illetően a Metal Group egy másik módszert javasolt, ami egyszerűen a súlyon alapul. Ennek a módszernek az alkalmazását elutasították, mivel nem veszi figyelembe a terméktípusok összehasonlítására szolgáló rendszer egyéb fontos elemeit - pl. a teljesítményt -, ami jobb összehasonlíthatóságot biztosít.
(48)
A Metal Group Ltd. fizikai különbözőségekre vonatkozó állítása háromféle különbségre utalt, azonban ezt az észrevételt a benyújtására vonatkozó határidő lejáratát követően nyújtották be. A kitöltött kérdőívekben a három állítás egyikét sem említették (noha a kérdőívben kifejezetten kérték, hogy az ilyen jellegű állításokat közöljék). A szóban forgó állításokat nem említették az ellenőrző látogatások során sem, amikor az ellenőrzést végző csoport számára lehetőség nyílt volna arra, hogy meggyőződjön az állítások helytállóságáról és jelentőségéről.
(49)
Az első állítás a gyártás során felhasznált alumíniumötvözet típusára vonatkozott. Ezzel kapcsolatban azt állították, hogy az erre az alumíniumötvözetre vonatkozó kínai szabvány eltér a megegyező nevű alumíniumötvözetre vonatkozó uniós szabványtól. Noha egyértelmű, hogy ezek az alumíniumötvözetek nem azonosak, semmiféle bizonyítékot nem nyújtottak be annak alátámasztására, hogy ez a különbség a költségekben is jelentkezne.
(50)
A második állítás szerint állítólag olcsóbb porfestéket használnak. Ennek az állításnak az alátámasztására sem nyújtottak be semmiféle bizonyítékot, azonban le kell szögezni, hogy a porfesték a gyártási költségek olyan alacsony hányadát teszi ki, ami a teljes gyártási költségre igen csekély hatást gyakorol.
(51)
A harmadik állítás arra vonatkozott, hogy a vállalat a termékein - az Unióban gyártott termékekkel ellentétben - nem alkalmaz belső korrózióvédő bevonatot. Ahogy a fent említett két esetben, ezt az állítást sem támasztották alá semmiféle bizonyítékkal.
(52)
A fentiekre tekintettel a fizikai jellemzők különbözőségére vonatkozó állítást elutasították.
(53)
További észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (48)-(50) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
3.6. Dömpingkülönbözetek
(54)
A Sira csoportot illetően a dömpingkülönbözetet az ideiglenes rendelet (51) preambulumbekezdésében említett módszertan alapján 23,0 %-ban állapították meg.
(55)
További észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (51)-(54) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
4. KÁR
4.1. A teljes uniós gyártás
(56)
A teljes uniós gyártásra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (55)-(57) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
4.2. Uniós felhasználás
(57)
Az uniós felhasználásra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (58)-(61) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
4.3. Az érintett országból származó behozatal
4.3.1. A behozott termékek ára és áralákínálás
(58)
Az ideiglenes megállapítások kihirdetését követően az egyik fél azt állította, hogy a vizsgálati időszakban megállapított 6,1 %-os ár-alákínálási különbözet alacsony, és ez az uniós gazdasági ágazatnak nem okozhatott jelentős kárt.
(59)
A kínai exportőrök által alkalmazott áralákínálást azonban az uniós piacra gyakorolt nyomás, illetve az uniós gazdasági ágazat árszintjére kifejtett hatás figyelembevételével kell mérlegelni. A vizsgálat során kiderült, hogy - különösen a vizsgálati időszak alatt - az olcsó dömpingelt behozatal révén gyakorolt nyomás az uniós gazdasági ágazat számára nem tette lehetővé, hogy a költségek fedezéséhez és megfelelő haszonkulcs biztosításához szükséges árakat érvényesítsen.
(60)
Az ideiglenes rendelet (65) preambulumbekezdésében említettek szerint a vizsgálat arra is rámutatott, hogy a kínai behozatal árai dömpingárak voltak és a figyelembe vett időszak alatt mindig az uniós gazdasági ágazat értékesítési árai alatt maradtak. A kínai exportőrök által folyamatosan gyakorolt áralákínálás lehetővé tette számukra, hogy - különösen a vizsgálati időszakban - növeljék az értékesítési volumenüket és a piaci részesedésüket. Ezenkívül megállapítást nyert, hogy a különböző típusú radiátorok esetében az árkülönbözet jelentős mértékben meghaladta a megállapított ár-alákínálási különbözetet. Ezért az uniós piac és az uniós gazdasági ágazat vonatkozásában megállapított áralákínálás kedvezőtlen hatását nem lehet alábecsülni. Ezért a Bizottság ezt az állítást elutasította.
(61)
Ugyanez a fél ismételten azt állította, hogy a kínai radiátorok az Unióban gyártott radiátorokhoz viszonyítva alacsonyabb minőséget képviselnek, és így nem lehettek az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár okozói.
(62)
Ez az állítás azonban nem bizonyult megalapozottnak, és a vizsgálat sem derített fényt olyan tényekre, amelyek azt alátámasztották volna. Az ideiglenes rendelet (23) preambulumbekezdésében foglaltak szerint a vizsgálat során megállapították, hogy a Kínában gyártott és exportált alumíniumradiátorok, valamint az uniós gyártók által gyártott és értékesített alumíniumradiátorok azonos alapvető fizikai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek, továbbá az alapvető felhasználási területük is megegyezik. Ezenkívül ezek a radiátorok teljes mértékben felcserélhetők egymással és a nyilvánosság számára azonos terméknek tűnnek. Ezért ezeket a termékeket az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése szerint hasonló terméknek tekintik.
(63)
Érdemes megemlíteni, hogy az áralákínálást és a kár megszüntetéséhez szükséges szintet a kínai és az uniós terméktípusok részletes összehasonlítása alapján határozták meg. A különböző radiátortípusok közötti állítólagos különbségeket tehát az árak részletes összehasonlítása során figyelembe vették. A fentiek alapján az állítást elutasították.
(64)
Az érintett országból származó behozatallal kapcsolatos egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (62)-(67) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
4.4. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete
(65)
Az előzetes megjegyzésekre vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (68)-(71) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
4.4.1. Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás
(66)
A termelésre, a termelési kapacitásra és a kapacitáskihasználásra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (72)-(74) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
4.4.2. Az értékesítések volumene és a piaci részesedés
(67)
Az értékesítés volumenének alakulásával és az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésével kapcsolatos észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (75) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
4.4.3. Növekedés
(68)
A növekedéssel kapcsolatos észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (76) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
4.4.4. Foglalkoztatás
(69)
A foglalkoztatással kapcsolatos észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (77) és (78) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
4.4.5. Az uniós gazdasági ágazat átlagos egységárai és gyártási költségei
(70)
Az uniós gazdasági ágazat átlagos egységáraira és gyártási költségeire vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (79) és (80) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
4.4.6. Nyereségesség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség
(71)
A nyereségességgel, pénzforgalommal, beruházásokkal, a beruházások megtérülésével és a tőkebevonási képességgel kapcsolatos észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (81)-(83) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
4.4.7. Készletek
(72)
A készletekkel kapcsolatos észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (84) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
4.4.8. A tényleges dömpingkülönbözet nagysága
(73)
A tényleges dömpingkülönbözet nagyságára vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (85) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
4.4.9. A kárra vonatkozó következtetések
(74)
A vizsgálat igazolta, hogy a legtöbb kármutató a figyelembe vett időszak alatt csökkenő tendenciát mutatott. Ezért az ideiglenes rendelet (86)-(89) preambulumbekezdésében foglalt következtetés ezúton megerősítést nyer, miszerint az uniós gazdasági ágazatot az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében jelentős kár érte.
5. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS
5.1. Bevezetés
(75)
Az ideiglenes rendelet (90) preambulumbekezdésére vonatkozó észrevételek hiányában ez a preambulumbekezdés ezúton megerősítést nyer.
5.2. A dömpingelt behozatal hatása
(76)
A dömpingelt behozatal hatásaival kapcsolatos észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (91)-(95) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
5.3. További tényezők hatása
5.3.1. Harmadik országokból származó behozatal
(77)
A harmadik országokból származó behozatalra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (96) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
5.3.2. Gazdasági válság
(78)
Az egyik fél azt állította, hogy amennyiben az uniós gazdasági ágazat kárt szenvedett, annak a gazdasági válság volt az oka, amely elsősorban az építőipart és az ingatlanágazatot érintette különösen egyes tagállamokban, mint pl. Spanyolországban és Olaszországban, amelyeket ez a fél az uniós gazdasági ágazat legfontosabb piacainak tartott.
(79)
A vizsgálat azonban rámutatott arra, hogy az uniós gazdasági ágazat nagy mennyiségben értékesített radiátorokat Spanyolországon és Olaszországon kívül egyéb tagállamokban is. Ezenkívül az érintett termék és a hasonló termék piaca túlnyúlik Spanyolország és Olaszország építőiparán és ingatlanpiacán. Mindazonáltal még ha nem is lehet kizárni, hogy a gazdasági válság hatást gyakorolt az uniós piacra, az olcsó kínai dömpingelt behozatal egyre növekvő mennyiségének jelenléte felerősítette azokat a kedvezőtlen hatásokat, amelyeket a gazdasági válság a figyelembe vett időszakban okozhatott, és megakadályozta, hogy az uniós gazdasági ágazat a vizsgálati időszakban bekövetkezett általános gazdasági fellendülés előnyeiből részesüljön. Ezért ezt az állítást elutasították.
(80)
A gazdasági válságra vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (97)-(100) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
5.3.3. Az uniós gazdasági ágazat gyártási költségeinek alakulása
(81)
Egy állítás szerint az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárt a hasonló termék gyártási költségeinek nagy részét jelentő alumínium árának emelkedése okozta.
(82)
A Bizottság azonban inkább úgy ítélte meg, hogy egy tisztességes verseny alapján működő piacon az árakat olyan szinten lehet megállapítani, amely fedezi a költségeket és lehetővé teszi ésszerű haszonkulcs elérését is. Amint az a fenti (60) preambulumbekezdésben megerősítést nyert, a kínai behozatal átlagos árai a figyelembe vett időszakban folyamatosan alákínáltak az uniós gazdasági ágazat árainak. Az uniós gazdasági ágazat a költségek emelkedésekor a folyamatos árnyomás miatt nem tudta az árait megfelelő mértékben növelni. Ezért ezt az állítást elutasították.
(83)
Az uniós gazdasági ágazat gyártási költségeinek alakulásával kapcsolatos egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (101)-(103) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
5.3.4. Az uniós gazdasági ágazat mintába felvett szereplőinek exportteljesítménye
(84)
Az egyik fél állítása szerint az uniós gazdasági ágazat exportértékesítésének szintje és visszaesése a figyelembe vett időszak alatt igen jelentős hatást gyakorolt az ágazat általános gazdasági teljesítményére.
(85)
A vizsgálat rávilágított arra, hogy noha az uniós gazdasági ágazat exportértékesítése a figyelembe vett időszak alatt visszaesett, a vizsgálati időszakban az ágazat teljes uniós értékesítésének mégis jelentős részét, 51 %-át, össztermelésének pedig a 27 %-át képviselte. Az ideiglenes rendelet (106) preambulumbekezdésében említettek szerint az exportértékesítés tehát lehetővé tette az uniós gazdasági ágazat számára, hogy méretgazdaságosságot érjen el, ezért nem okozhatta az ágazatot ért jelentős kárt a figyelembe vett időszak alatt. Az uniós gazdasági ágazat exportértékesítésének alakulása és szintje nem szünteti meg a kár és az olcsó, dömpingelt kínai behozatal között fennálló okozati összefüggést. Ezért az állítást elutasították.
(86)
Ugyanez a fél kérte az uniós gazdasági ágazat exportértékeinek, illetve árainak kihirdetését, mivel az ideiglenes rendeletben csak az exportvolumen szerepelt. Ezeket az adatokat azonban - bizalmas jellegük miatt - nem lehet közzétenni.
(87)
Az uniós gazdasági ágazat mintába felvett szereplőinek exportteljesítményére vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (104)-(106) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
5.4. Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés
(88)
Az egyik fél állítása szerint az uniós gazdasági ágazat azon döntése, hogy 2008-ban növelte a termelési kapacitását, továbbá az azt következő években bekövetkező nehéz gazdasági helyzet együttesen okozták az uniós gazdasági ágazat kapacitáskihasználásának visszaesését és negatív nyereségmutatóját. Azt állították tehát, hogy a kárt különböző belső tényezők okozták, mint pl. a gazdasági válság és az uniós gazdasági ágazat hibás beruházási döntései.
(89)
A kárelemzés során azonban valamennyi tényezőt figyelembe vesznek, amelyek közül a kapacitáskihasználás és a nyereségesség mindössze két elem. A kár vizsgálata különösen arra világított rá, hogy az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene a figyelembe vett időszakban 16 %-kal csökkent, míg a Kínából történő behozatal ugyanebben az időszakban 77 %-kal nőtt, a piaci részesedés pedig 13 %-ról 24 %-ra emelkedett. Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése még a vizsgálati időszakban is folyamatosan csökkent, noha a felhasználás ebben az időszakban 2009-hez képest emelkedett. Az egyéb kártényezők romlása mellett az uniós gazdasági ágazat nehéz gazdasági helyzetét az is jelzi, hogy az ágazat készleteinek szintje a figyelembe vett időszak során jelentősen nőtt. Ezért annak érdekében, hogy teljes képet kaphassunk, az uniós gazdasági ágazat 2008-ban megnövelt termelési kapacitását mindezekkel az elemekkel együtt kell vizsgálni.
(90)
Bár az uniós gazdasági ágazat helyzetére a gazdasági válság minden bizonnyal kedvezőtlen hatást gyakorolt, nem lehet figyelmen kívül hagyni azt a tényt, hogy az olcsó kínai dömpingelt behozatal a figyelembe vett időszak során jelentős mértékben emelkedett, ami ezen időszak során felerősítette a gazdasági visszaesés által okozott kedvezőtlen hatásokat és megakadályozta, hogy az uniós gazdasági ágazat a vizsgálati időszakban bekövetkezett általános gazdasági fellendülés előnyeiből részesüljön.
(91)
A vizsgálat rávilágított arra, hogy a felhasználás 2009 és a vizsgálati időszak között 9 %-kal nőtt, ugyanakkor az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése tovább csökkent és az ágazat még a kedvezőbb általános gazdasági helyzetben sem tudott megerősödni, mivel az olcsó, dömpingelt kínai behozatal folyamatos nyomás alatt tartotta. A fentiek alapján ezt az állítást elutasították.
(92)
Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetéssel kapcsolatos egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (107)-(110) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
6. AZ UNIÓS ÉRDEK
(93)
Az előzetes megállapítások kihirdetését követően tett erőfeszítések ellenére sem jelentkezett egyetlen felhasználó sem, tehát a vizsgálat során a felhasználók a Bizottsággal nem működtek együtt.
(94)
A rendelkezésre álló információk alapján a Bizottság megállapította, hogy az alumíniumradiátorok legfontosabb vásárlói a nagy építőipari vállalatok, továbbá a viszonteladók és a nagykereskedők, amelyek szakosodott üzletláncok vagy kiskereskedelmi üzletek számára értékesítik az árut, ahonnan kisebb építőipari cégek vagy a végfelhasználók számára továbbértékesítik azt. A végleges vámok kivetésének az érintett felekre gyakorolt esetleges hatásait elemezve megállapították, hogy a behozott alumíniumradiátor-elemek esetleges 61 %-os áremelkedése - ami megegyezik a javasolt legmagasabb dömpingellenes vám mértékével - még mindig meglehetősen alacsony lenne, mivel az érintett termék általában nagyobb projektek részét képezi, így annak ára az összes üzleti költség igen csekély hányadát teszi ki. Ezért a fentiek eredményeként bekövetkező áremelkedést a viszonteladói lánc még a legkedvezőtlenebb esetben is könnyen el tudná viselni.
(95)
Az uniós érdekre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (111)-(118) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
7. VÉGLEGES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
7.1. A kár megszüntetéséhez szükséges szint
(96)
Egy állítás szerint a kárt okozó dömping megszüntetéséhez szükséges vám mértékének meghatározásához használt haszonkulcs túl magas. Azzal érveltek, hogy az uniós gazdasági ágazatból a mintába felvett vállalatok által 2008-ban elért 7,4 %-os különbözet kivételes eset volt, és a valóságot nem tükrözte helyesen. A következő években bekövetkező gazdasági válság miatt a piacon ez a nyereségszint nem volt elérhető.
(97)
Meg kell jegyezni, hogy a vizsgálat igazolta, hogy ezt a haszonkulcsot a mintába felvett vállalatok rendes piaci viszonyok között, azaz a kárt okozó dömping nélkül el tudták érni. Nem lehet azt állítani, hogy a gazdasági válság semmilyen hatást nem gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére, azonban az uniós gazdasági ágazat árai alá kínáló olcsó kínai dömpingelt behozatal mennyisége a teljes figyelembe vett időszak során - az uniós gazdasági ágazat árait és piaci részesedését hátrányosan befolyásolva - folyamatosan emelkedett. Ezért egyértelmű, hogy a Kínából érkező dömpingelt behozatal felerősítette a gazdasági visszaesés uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatását. Ezért ezt az állítást elutasították.
(98)
Azt is állították, hogy alábecsülték azokat a behozatalt követő költségeket, amelyeket az ár-alákínálási különbözet és a kárkülönbözet kiszámítására használtak (0,2 %, beleértve minden olyan költséget, amely az Unióban történő szabad forgalomba hozatalhoz szükséges, mint pl. kezelési költség, vámkezelési díj, kivéve a behozatali vámot). Az említett fél szerint a behozatalt követő költségeknek tartalmazniuk kellene a kezelési költséget, a vámkezelési díjat és a belföldi szállítás költségét, amely 3,5 %-ra becsülhető. Az áralákínálás és az alákínálás mértékének megállapításához az uniós határparitáson számított árat és az uniós gyártók gyártelepi árát hasonlították össze. Az uniós határparitáson számított árnak tartalmaznia kell az Unióban történő szabad forgalomba hozatalhoz szükséges valamennyi költséget (azaz a vámkezelési díjat és a kezelési költséget), az említett fél állításával ellentétben azonban a belföldi szállítás költségét nem. Ezért ezt az állítást elutasították.
(99)
A kár megszüntetéséhez szükséges szintre vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (119)-(123) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
7.2. A vámok formája és mértéke
(100)
A fentiek alapján és az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdése szerint az érintett termékek behozatalára - a kisebb vámtétel szabályával összhangban - a dömping és a kárkülönbözet szintje közül az alacsonyabbat figyelembe véve végleges dömpingellenes intézkedéseket kell elrendelni. A vámtételt ennek megfelelően a megállapított kárkülönbözet szintjén kell meghatározni.
(101)
A javasolt végleges dömpingellenes vámok a következők:
Ország
Vállalat
Dömpingkülönbözet
Kárkülönbözet
Végleges vám
Kína
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd.
23,0 %
12,6 %
12,6 %
Metal Group Co., Ltd.
70,8 %
56,2 %
56,2 %
Sira Group (Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd. és Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd.)
23,0 %
14,9 %
14,9 %
Más együttműködő vállalatok
32,5 %
21,2 %
21,2 %
Minden más vállalat (országos dömpingkülönbözet)
76,6 %
61,4 %
61,4 %
(102)
Az e rendeletben előírt, az egyes vállalatokra alkalmazandó dömpingellenes vámtételeket a Bizottság e vizsgálat megállapításai alapján határozta meg. Így ezek az értékek a vizsgálat során a vállalatokkal kapcsolatban feltárt helyzetet tükrözik. Ezeket a vámtételeket (ellentétben a minden más vállalkozásra alkalmazandó országos vámmal) kizárólag a Kínából származó, az említett vállalkozások mint egyedi jogi személyek által előállított termékek behozatalára kell alkalmazni. Az e rendelet rendelkező részében névvel és címmel nem említett vállalatok - beleértve a névvel és címmel felsorolt vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatokat - által előállított importált termékekre nem vonatkozhatnak ezek a vámtételek; ezekre a termékekre a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételeket kell alkalmazni.
(103)
Annak érdekében, hogy a lehető legalacsonyabb szintre csökkentsék az intézkedések megkerülésének a vámtételek közötti nagy különbségekből adódó kockázatát, úgy ítélték meg, hogy ebben az esetben a dömpingellenes vámok megfelelő alkalmazásának biztosítására különleges intézkedésekre van szükség. Ezek közé a különleges intézkedések közé tartozik az e rendelet II. mellékletében megállapított követelményeknek megfelelő érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságainak. Az ilyen számlával nem kísért behozatalra a „minden más vállalatra” alkalmazandó dömpingellenes vám vonatkozik.
(104)
Amennyiben az érintett dömpingellenes intézkedések bevezetését követően az alacsonyabb egyedi vámtételekben részesülő vállalatok kivitelének mennyisége jelentősen megnő, ez a mennyiségi növekedés önmagában is az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése szerinti, a kereskedelem szerkezetében az intézkedések bevezetése nyomán bekövetkezett változásnak tekinthető. Ilyen körülmények között, és amennyiben a feltételek teljesülnek, a kijátszások feltárására vizsgálatot lehet indítani. E vizsgálat többek között irányulhat annak megállapítására, hogy szükség van-e az egyedi vámtételek eltörlésére és ebből következően országos vám kivetésére.
(105)
A vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek alkalmazására irányuló kérelmeket (például a jogalany nevében bekövetkezett változást követően, illetve új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) a Bizottsághoz kell benyújtani (8), és mellékelni kell hozzá minden vonatkozó információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, a belföldi értékesítéshez és az exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függenek össze. Adott esetben a rendeletet ennek megfelelően módosítják az egyedi dömpingellenes vámtételekben részesülő vállalatok listájának aktualizálásával.
(106)
A dömpingellenes vám megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében az országos vámszintet nem csupán az együtt nem működő exportáló gyártókra kell alkalmazni, hanem azokra a gyártókra is, akik a vizsgálati időszak alatt egyáltalán nem exportáltak az Unióba.
(107)
Az új exportőrök és az e rendelet 1. mellékletében felsorolt, a mintába nem felvett együttműködő vállalatok közötti egyenlő bánásmód biztosítása érdekében intézkedést kell hozni arra, hogy ez utóbbi vállalatokra kivetett súlyozott átlagos vámot az új exportőrökre is alkalmazzák, amelyek egyébként nem lennének felülvizsgálatra jogosultak az alaprendelet 11. cikke (4) bekezdésének értelmében, mivel az nem vonatkozik a mintavételbe bevont vállalatokra.
7.3. Az ideiglenes vámok végleges beszedése
(108)
Tekintettel a megállapított dömpingkülönbözetek nagyságára, és figyelembe véve az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár mértékét, szükségesnek tekinthető, hogy az ideiglenes rendelettel kivetett ideiglenes dömpingellenes vámok formájában biztosított összegeket a kivetett végleges vámok összegének mértékéig véglegesen beszedjék,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 7615 10 10, ex 7615 10 90, ex 7616 99 10 és ex 7616 99 90 KN-kódok alá sorolt (TARIC-kódok: 7615101010, 7615109010, 7616991091, 7616999001 és 7616999091) alumíniumradiátorok, alkatrészeik és szerelvényeik behozatalára, függetlenül attól, hogy ezek nagyobb egységekbe vannak-e összeszerelve, kivéve az elektromos radiátorokat, azok alkatrészeit és szelvényeit.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott és az alább felsorolt vállalatok által gyártott termék vámfizetés előtti nettó, uniós határparitáson megállapított árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:
Vállalat
Végleges vám
TARIC kiegészítő kód
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd.
12,6 %
B272
Metal Group Co. Ltd.
56,2 %
B273
Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd.
14,9 %
B279
Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd.
14,9 %
B280
Az I. mellékletben felsorolt vállalatok
21,2 %
Minden más vállalat
61,4 %
B999
(3) A (2) bekezdésben említett vállalatok számára megállapított egyedi vámtételek alkalmazásának feltétele a II. mellékletben meghatározott követelményeknek megfelelő, érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságainak. Amennyiben ilyen számla nem kerül bemutatásra, úgy a minden más vállalatra érvényes vámot kell alkalmazni.
(4) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
A Kínai Népköztársaságból származó alumíniumradiátorok behozataláról szóló 402/2012/EU rendelet alapján ideiglenes dömpingellenes vám formájában biztosított összegeket véglegesen be kell szedni. A biztosított összegeknek a végleges dömpingellenes vámtételen felüli részét el kell engedni.
3. cikk
Amennyiben a Kínai Népköztársaság bármely új exportáló gyártója kielégítő bizonyítékot szolgáltat a Bizottságnak arra nézve, hogy:
-
nem exportálta az Unióba az 1. cikk (1) bekezdésében meghatározott terméket a vizsgálati időszak során (2010. július 1-jétől2011. június 30-ig),
-
nem áll kapcsolatban a Kínai Népköztársaság azon exportőreivel vagy gyártóival, amelyekre az e rendelettel életbe léptetett intézkedéseket alkalmazni kell,
-
az érintett terméket az Unióba ténylegesen csak az intézkedések alapjául szolgáló vizsgálati időszak után exportálta, vagy visszavonhatatlan szerződéses kötelezettséget vállalt jelentős mennyiségnek az Unióba történő exportálására,
a Tanács a Bizottság javaslata alapján és a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően egyszerű többséggel eljárva módosíthatja az 1. cikk (2) bekezdését, és a mintába fel nem vett együttműködő vállalatok jegyzékébe felveheti az új exportáló gyártót, amelyre így a 21,2 %-os súlyozott átlagvámot kell alkalmazni.
4. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Luxembourgban, 2012. október 29-én.