NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) 2015/560
ze dne 15. prosince 2014,
kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013, pokud jde o systém povolení pro výsadbu révy
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1), a zejména na článek 69 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013 ze dne 17. prosince 2013 o financování, řízení a sledování společné zemědělské politiky a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 352/78, (ES) č. 165/94, (ES) č. 2799/98, (ES) č. 814/2000, (ES) č. 1290/2005 a (ES) č. 485/2008 (2), a zejména na čl. 64 odst. 6 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (EU) č. 1308/2013 obsahuje v části II hlavě I kapitole III pravidla týkající se systému povolení pro výsadbu révy, která ode dne 1. ledna 2016 zrušují a nahrazují přechodný režim práv na výsadbu stanovený v části II hlavě I kapitole III oddíle IVa pododdíle II nařízení Rady (ES) č.1234/2007 (3). Tato kapitola stanoví pravidla týkající se trvání, řízení a kontroly systému povolení pro výsadbu révy a zmocňuje Komisi k přijímání aktů v přenesené pravomoci v oblasti řízení tohoto systému. Přechodný režim práv na výsadbu stanovený v části II hlavě I kapitole III oddíle IVa pododdíle II nařízení (ES) č. 1234/2007 zůstává v platnosti do 31. prosince 2015 v souladu s čl. 230 odst. 1 písm. b) bodem ii) nařízení (EU) č. 1308/2013.
(2)
Článek 62 nařízení (EU) č. 1308/2013 stanoví obecný požadavek, aby členské státy udělovaly povolení k výsadbě vinné révy na základě žádostí producentů, kteří mají v úmyslu provádět výsadbu nebo opětovnou výsadbu vinné révy. Odstavec 4 uvedeného článku však stanoví, že některé plochy jsou ze systému povolení pro výsadbu révy, a tudíž i z tohoto obecného požadavku, vyňaty. Je nezbytné stanovit pravidla týkající se podmínek pro použití této výjimky. Vinice k pokusným účelům nebo za účelem produkce roubů by měly být využívány pouze pro stanovené účely, aby se zabránilo obcházení nového systému, a výrobky z révy vinné z těchto vinic by měly být uváděny na trh jen v případě, že podle názoru členských států nebudou představovat riziko narušení trhu. V zájmu zajištění plynulého přechodu z režimu práv na výsadbu na nový systém povolení pro výsadbu révy, by mělo být povoleno pokračování stávajících vinohradnických pokusů a produkce roubů v souladu se stávajícímipravidly. Výjimka by se měla vztahovat na vinice, jejichž víno nebo výrobky z révy vinné jsou určeny výhradně ke spotřebě v domácnosti daného vinaře, vzhledem k tomu, že za určitých podmínek nepřispívají k narušení trhů. Ze stejného důvodu by výjimka měla být poskytnuta za stejných podmínek i organizacím, které neprovozují obchodní činnost. Výjimka by se dále měla vztahovat i na vinice založené producentem, který přišel o určitou plochu osazenou révou v důsledku vyvlastnění ve veřejném zájmu podle vnitrostátního práva za předpokladu, že ztráta půdy osazené révou v takových případech nezávisí na vůli producenta. Měla by však být stanovena podmínka týkající se maximální rozlohy nové plochy s cílem předejít ohrožení obecných cílů systému povolení pro výsadbu révy.
(3)
Ustanovení čl. 64 odst. 1 a 2 nařízení (EU) č. 1308/2013 obsahují pravidla týkající se udělování povolení pro novou výsadbu a rovněž kritéria způsobilosti a prioritní kritéria, která mohou členské státy použít. V souvislosti s některými kritérii způsobilosti a prioritními kritérii by měly být stanoveny konkrétní podmínky s cílem vytvořit rovné podmínky pro jejich používání a zabránit tomu, aby producenti, jimž jsou povolení udělována, systém povolení obcházeli. Navíc by měla být přidána tři nová kritéria: nové kritérium způsobilosti týkající se zneužití pověsti chráněných zeměpisných označení, nové prioritní kritérium zvýhodňující producenty, kteří dodržují pravidla systému a nemají ve svém zemědělském podniku opuštěné vinice, a nové prioritní kritérium zvýhodňující neziskové organizace se sociálním účelem, které získaly pozemky zabavené v případě terorismu a jiných druhů trestné činnosti. Nové kritérium způsobilosti reaguje na potřebu chránit pověst konkrétních zeměpisných označení podobným způsobem jako pověst konkrétních označení původu a zajistit, že nebudou ohrožena novou výsadbou. První nové prioritní kritérium zvýhodňuje některé žadatele na základě určitých okolností nasvědčujících tomu, že dodržují pravidla systému povolení a nežádají o povolení pro výsadbu nových vinic, pokud již vlastní neproduktivní vinice, pro něž by mohli obdržet povolení pro opětovnou výsadbu. Cílem druhého nového prioritního kritéria je zvýhodnit neziskové organizace se sociálním účelem, které získaly pozemky zabavené v případě terorismu a jiných druhů trestné činnosti, a podpořit tak sociální využívání půdy, u níž by jinak hrozilo riziko, že nebude využívána k produkci.
(4)
S přihlédnutím k článku 118 nařízení (EU) č. 1306/2013 a za účelem řešení přírodních a sociálně-ekonomických rozdílů a odlišných růstových strategií hospodářských subjektů v jednotlivých oblastech v rámci určitého území by mělo být členským státům umožněno používat v těchto oblastech odlišně na regionální úrovni, pro konkrétní oblasti způsobilé pro chráněné označení původu, konkrétní oblasti způsobilé pro chráněné zeměpisné označení nebo pro oblasti bez zeměpisného označení jak kritéria způsobilosti a prioritní kritéria uvedená v čl. 64 odst. 1 a 2 nařízení (EU) č. 1308/2013, tak nová kritéria způsobilosti a prioritní kritéria doplněná tímto nařízením. Tyto rozdíly v používání uvedených kritérií v jednotlivých oblastech v rámci určitého území by měly vždy vycházet z rozdílů mezi těmito oblastmi.
(5)
S cílem reagovat na případy obcházení kritérií, které tento akt neupravuje, by členské státy měly přijmout opatření, jimiž zabrání tomu, aby žadatelé o povolení obcházeli kritéria způsobilosti nebo prioritní kritéria, pokud se na tyto případy již nyní nevztahují specifická ustanovení proti obcházení konkrétních kritérií způsobilosti a prioritních kritérií uvedená v tomto nařízení.
(6)
Ustanovení čl. 66 odst. 2 nařízení (EU) č. 1308/2013 stanoví možnost souběžné existence vinic, které se producent zavázal vyklučit, a nově vysázených vinic. Aby se zabránilo nesrovnalostem, měly by mít členské státy možnost vhodnými prostředky zajistit, že závazek provést vyklučení bude skutečně realizován, včetně požadavku na složení jistoty při předem udělovaných povoleních k opětovné výsadbě. Kromě toho je třeba upřesnit, že v případě, že vyklučení nebude provedeno ve čtyřleté lhůtě stanovené uvedeným ustanovením, měla by být plocha osázená révou, jejíž vyklučení bylo přislíbeno, považována za nepovolenou výsadbu.
(7)
Ustanovení čl. 66 odst. 3 nařízení (EU) č. 1308/2013 umožňuje členským státům, aby na základě doporučení uznávaných a reprezentativních profesních organizací omezily opětovnou výsadbu v oblastech způsobilých pro produkci révy vinné s chráněným označením původu nebo chráněným zeměpisným označením. Měla by být stanovena opodstatnění takových rozhodnutí o omezení nebo důvody k nim, aby se upřesnily meze jejich působnosti a zároveň zajistila soudržnost systému a předešlo se jeho obcházení. Zejména je nutno zajistit, aby automatické udělování povolení pro opětovnou výsadbu stanovené v čl. 66 odst. 1 nařízení (EU) č. 1308/2013 nelimitovalo možnost členských států omezit vydávání povolení pro konkrétní oblasti v souladu s čl. 63 odst. 2 písm. b) a s čl. 63 odst. 3. Je však třeba objasnit, že některé specifické případy nelze považovat za obcházení systému.
(8)
Článek 64 nařízení (EU) č. 1306/2013 stanoví správní sankce v případě nesplnění kritérií způsobilosti, závazků nebo jiných povinností vyplývajících z použití právních předpisů v odvětví zemědělství. Za účelem zajištění odrazujícího účinku by členské státy měly mít možnost tyto sankce odstupňovat podle obchodní hodnoty vína vyprodukovaného na dotčených vinicích. V souladu s čl. 71 odst. 4 nařízení (EU) č. 1308/2013 by správní sankce v souvislosti s nepovolenou výsadbou měly být stanoveny s cílem zajistit odrazující účinek. Minimální výše těchto sankcí by měla odpovídat průměrnému ročnímu příjmu na hektar vinic na úrovni Unie, vypočtenému podle hrubé marže na hektar vinic. Podle této minimální hodnoty by mělo být zavedeno postupné odstupňování v závislosti na době, po kterou k nesplnění docházelo. Členské státy by rovněž měly mít možnost používat vyšší minimální sankce u producentů v určité oblasti, v níž je odhadovaný průměrný roční příjem na hektar vyšší než minimální hodnota stanovená na úrovni EU. Toto zvýšení minimální hodnoty sankcí by mělo být úměrné odhadovanému průměrnému ročnímu příjmu na hektar v oblasti, kde se nepovolená vinice nachází,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Plochy vyňaté ze systému povolení pro výsadbu révy
1. Systém povolení pro výsadbu révy stanovený v části II hlavě I kapitole III nařízení (EU) č. 1308/2013 se nevztahuje na výsadbu nebo opětovnou výsadbu vinic uvedených v čl. 62 odst. 4 daného nařízení, která splňuje příslušné podmínky uvedené v odstavcích 2, 3 a 4 tohoto článku.
2. Na výsadbu nebo opětovnou výsadbu vinic k pokusným účelům nebo za účelem produkce roubů se vztahuje povinnost předchozího oznámení příslušným orgánům. Toto oznámení musí obsahovat veškeré relevantní informace týkající se těchto vinic a období, během něhož bude probíhat pokus, případně období, během něhož se bude daná vinice využívat k produkci roubů. Prodloužení těchto období musí být rovněž oznámeno příslušným orgánům.
Tam, kde se má za to, že neexistují rizika narušení trhu, mohou členské státy rozhodnout, že v průběhu období uvedených v prvním pododstavci je možno hrozny sklizené na těchto vinicích a výrobky z révy vinné získané z těchto hroznů uvádět na trh. Na konci těchto období musí producent buď:
a)
získat povolení v souladu s článkem 64 nebo 68 nařízení (EU) č. 1308/2013 pro danou vinici, aby bylo možno hrozny sklizené na této vinici a výrobky z révy vinné získané z těchto hroznů uvádět na trh; nebo
b)
tuto vinici na vlastní náklady vyklučit v souladu s čl. 71 odst. 1 nařízení (EU) č. 1308/2013.
Všechny vinice určené k pokusným účelům nebo produkci roubů vysazené před 1. lednem 2016 na základě udělení práv na novou výsadbu musí i po tomto datu nadále splňovat všechny podmínky stanovené pro využívání těchto práv až do konce období daného pokusu nebo období využívání vinice k produkci roubů, pro která byla tato práva udělena. Po uplynutí těchto období se použijí pravidla stanovená v prvním a druhém pododstavci.
3. Na výsadbu nebo opětovnou výsadbu vinic, jejichž víno nebo výrobky z révy vinné jsou určeny výhradně ke spotřebě v domácnosti daného vinaře, se vztahují následující podmínky:
a)
jejich plocha nepřesahuje 0,1 ha;
b)
příslušný vinař není zapojen do komerční produkce vína nebo jiných výrobků z révy vinné.
Pro účely tohoto odstavce mohou členské státy považovat některé organizace, které neprovozují obchodní činnost, za rovnocenné domácnostem vinaře.
Členské státy mohou rozhodnout, že výsadba uvedená v prvním pododstavci podléhá oznamovací povinnosti.
4. Producent, který přišel o určitou plochu osázenou révou v důsledku vyvlastnění ve veřejném zájmu podle vnitrostátního práva, je oprávněn osázet novou plochu za předpokladu, že tato nově osázená plocha z hlediska čisté kultury nepřesáhne 105 % plochy, o niž producent přišel. Tato nově osázená plocha bude zapsána do registru vinic.
5. Vyklučení ploch, na něž se vztahuje výjimka uvedená v odstavcích 2 a 3, nevede k udělení povolení k opětovné výsadbě podle článku 66 nařízení (EU) č. 1308/2013. Toto povolení se však uděluje v případě vyklučení ploch, které byly nově osázeny na základě výjimky uvedené v odstavci 4.
Článek 2
Kritéria pro udělování povolení
1. V případě, že členské státy použijí kritérium způsobilosti uvedené v čl. 64 odst. 1 písm. c) nařízení (EU) č. 1308/2013, použijí se pravidla stanovená v příloze I části A tohoto nařízení.
Členské státy mohou rovněž použít dodatečné objektivní a nediskriminační kritérium stanovující, že se má za to, že žádost nepředstavuje významné riziko z hlediska zneužití pověsti daných chráněných zeměpisných označení, pokud veřejné orgány existenci takového rizika neprokáží. Pravidla týkající se použití tohoto dodatečného kritéria jsou uvedena v příloze I části B.
2. V případě, že se členské státy rozhodnou při udělování povolení pro novou výsadbu použít jedno nebo více kritérií způsobilosti uvedených v čl. 64 odst. 1 písm. a) až c) nařízení (EU) č. 1308/2013 a dodatečné kritérium uvedené v odstavci 1 tohoto článku, mohou tato kritéria použít na celostátní nebo nižší územní úrovni.
3. V případě, že členské státy použijí jedno nebo více prioritních kritérií uvedených v čl. 64 odst. 2 nařízení (EU) č. 1308/2013, použijí se pravidla uvedená v příloze II částech A až H tohoto nařízení.
Členské státy mohou použít rovněž dodatečná objektivní a nediskriminační kritéria týkající se předcházejícího chování producenta a neziskových organizací se sociálním účelem, které získaly pozemky zabavené v případě terorismu a jiných druhů trestné činnosti. Pravidla týkající se uplatnění těchto dodatečných kritérií jsou uvedena v příloze II části I.
4. V případě, že se členské státy rozhodnou při udělování povolení pro novou výsadbu použít jedno nebo více prioritních kritérií uvedených v čl. 64 odst. 2 písm. a) až h) nařízení (EU) č. 1308/2013 a dodatečná kritéria uvedená v odstavci 3 tohoto článku, mohou tato kritéria použít buď jednotně na celostátní úrovni, nebo s různou úrovní důležitosti v různých oblastech členských států.
5. Využití jednoho nebo více kritérií uvedených v čl. 64 odst. 2 nařízení (EU) č. 1308/2013 jako kritérií způsobilosti na jedné ze zeměpisných úrovní uvedených v čl. 63 odst. 2 se považuje za řádně odůvodněné pro účely čl. 64 odst. 1 písm. d), pokud je cílem jejich využití řešení konkrétního problému, který ovlivňuje odvětví vinařství na této konkrétní zeměpisné úrovni a který lze řešit pouze takovým omezením.
6. Aniž jsou dotčena pravidla stanovená v přílohách I a II s ohledem na konkrétní kritéria způsobilosti a prioritní kritéria, musí členské státy tam, kde je to nezbytné, přijmout dodatečná opatření, jejichž cílem je zabránit tomu, aby žadatelé o povolení obcházeli kritéria způsobilosti a prioritní kritéria uvedená v těchto přílohách.
Článek 3
Předem povolená opětovná výsadba
Členské státy mohou podmínit udělení povolení producentovi, který se zaváže k vyklučení plochy osázené révou v souladu s čl. 66 odst. 2 nařízení č. 1308/2013, požadavkem složení jistoty.
V každém případě se pro plochu, jejíž vyklučení bylo přislíbeno, ale nebylo producenty provedeno do konce čtvrtého roku od data vysazení nových vinic, použije článek 71 nařízení (EU) č. 1308/2013.
Článek 4
Omezení opětovné výsadby
Členské státy mohou omezit opětovnou výsadbu na základě čl. 66 odst. 3 nařízení (EU) č. 1308/2013 v případě, že se konkrétní plocha, na níž má být opětovná výsadba provedena, nachází v oblasti, v níž je vydávání povolení pro novou výsadbu omezeno v souladu s čl. 63 odst. 2 písm. b) nařízení (EU) č. 1308/2013 a za předpokladu, že toto rozhodnutí je odůvodněno potřebou zabránit jasně prokázanému riziku značného znehodnocení konkrétního chráněného označení původu nebo chráněného zeměpisného označení.
Riziko značného znehodnocení uvedené v prvním odstavci neexistuje v případě, že:
a)
konkrétní plocha, na níž má být provedena opětovná výsadba, se nachází ve stejné oblasti chráněného označení původu nebo chráněného zeměpisného označení jako vyklučená plocha a opětovná výsadba vinic splňuje stejnou specifikaci chráněného označení původu nebo chráněného zeměpisného označení jako vyklučená plocha;
b)
opětovná výsadba je zaměřena na výrobu vína bez zeměpisného označení za předpokladu, že žadatel ve vztahu k nové výsadbě dodržuje stejné závazky jako závazky uvedené příloze I částech A a B bodě 2) tohoto nařízení.
Článek 5
Sankce a náhrada nákladů
Členské státy uloží finanční sankce producentům, kteří nedodrží povinnost stanovenou v čl. 71 odst. 1 nařízení (EU) č. 1308/2013.
Minimální výše této finanční sankce činí:
a)
6 000 EUR na hektar, pokud producent provede vyklučení veškeré nepovolené výsadby do čtyř měsíců ode dne, kdy byl informován o nesrovnalosti, jak je uvedeno v čl. 71 odst. 2 nařízení (EU) č. 1308/2013;
b)
12 000 EUR na hektar, pokud producent provede vyklučení veškeré nepovolené výsadby v průběhu prvního roku následujícího po uplynutí tohoto čtyřměsíčního období;
c)
20 000 EUR na hektar, pokud producent provede vyklučení veškeré nepovolené výsadby po uplynutí prvního roku následujícího po uplynutí tohoto čtyřměsíčního období.
V případě, že je roční příjem v oblasti, kde se nacházejí dotčené vinice, odhadován na více než 6 000 EUR na hektar, mohou členské státy zvýšit minimální částky stanovené v druhém pododstavci úměrně průměrnému ročnímu příjmu na hektar odhadovanému pro tuto oblast.
V případě, že členský stát zajistí vyklučení nepovolené výsadby vlastními prostředky, vypočtou se příslušné náklady, které ponese producent podle s čl. 71 odst. 2 nařízení (EU) č. 1308/2013, objektivně při zohlednění nákladů na pracovní sílu, využití strojů a dopravních prostředků, případně jiných vzniklých nákladů. Tyto náklady budou přičteny k příslušné sankci.
Článek 6
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 15. prosince 2014.
A BIZOTTSÁG (EU) 2015/560 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE
(2014. december 15.)
az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a szőlőtelepítésekre vonatkozó engedélyezési rendszer tekintetében történő kiegészítéséről
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 69. cikkére,
tekintettel a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a 352/78/EGK, a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 64. cikke (6) bekezdésére,
mivel:
(1)
Az 1308/2013/EU rendelet II. része I. címének III. fejezete a szőlőtelepítésekre vonatkozó engedélyezési rendszerrel kapcsolatos szabályokat foglal magában, mely szabályok 2016. január 1-jétől kezdődően hatályon kívül helyezik és felváltják az 1234/2007/EK tanácsi rendelet (3) II. része I. címe III. fejezete IVa. szakaszának II. alszakaszában a telepítési jogra vonatkozóan meghatározott átmeneti szabályozást. A szóban forgó fejezet szabályokat állapít meg a szőlőtelepítésre vonatkozó engedélyezési rendszer időtartama, igazgatása és ellenőrzése tekintetében, valamint felhatalmazza a Bizottságot a rendszer igazgatásával kapcsolatos, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására. Az 1234/2007/EK rendelet II. része I. címe III. fejezete IVa. szakaszának II. alszakaszában a telepítési jogra vonatkozóan meghatározott átmeneti szabályozás az 1308/2013/EU rendelet 230. cikke (1) bekezdése b) pontja ii. alpontjának megfelelően 2015. december 31-ig alkalmazandó.
(2)
Az 1308/2013/EU rendelet 62. cikke általános követelményként előírja a tagállamok számára, hogy a szőlőt telepíteni vagy újratelepíteni szándékozó termelők kérésére engedélyezzék a szőlőtelepítést. Mindazonáltal az említett cikk (4) bekezdése értelmében egyes területek mentesülnek a szőlőtelepítésekre vonatkozó engedélyezési rendszer és következésképpen ezen általános követelmény alkalmazása alól. Meg kell állapítani a szóban forgó mentesség alkalmazási feltételeire vonatkozó szabályokat. Az új rendszerrel való visszaélés megakadályozása érdekében indokolt úgy rendelkezni, hogy a kísérletek vagy oltványiskolák céljaira szánt területeket csak a pontosan meghatározott célokra lehessen használni, és gondoskodni kell arról is, hogy az ilyen területeken előállított, szőlőből készült termékeket ne lehessen forgalomba hozni, kivéve, ha a tagállamok úgy ítélik meg, hogy nem áll fenn piaci zavarok kockázata. Annak érdekében, hogy a telepítési jogra vonatkozó szabályozásról a szőlőtelepítésekre vonatkozó új engedélyezési rendszerre történő átállás zökkenőmentes legyen, célszerű engedélyezni, hogy a már folyamatban lévő szőlőtermesztési kísérletekre és a meglévő oltványiskolákra továbbra is a jelenleg hatályos szabályok vonatkozzanak. Indokolt biztosítani a szóban forgó mentességet azon területek esetében, amelyek bor- vagy szőlőtermése kizárólag a bortermelő háztartásának fogyasztására szolgál, mivel e területek - bizonyos feltételek teljesülése esetén - nem járulnak hozzá piaci zavarok keletkezéséhez. Ugyanezen okból a mentességet helyénvaló kiterjeszteni azokra a kereskedelmi tevékenységet nem folytató szervezetekre is, amelyek megfelelnek az említett feltételeknek. Mentességet kell biztosítani az olyan termelő által létesített szőlőterület tekintetében is, aki bizonyos, szőlővel betelepített területet nemzeti jogszabály értelmében közérdekből végrehajtott kisajátítási intézkedés következtében veszített el, mivel ilyen esetben a szőlővel betelepített terület elvesztése a termelő akaratától függetlenül következik be. A szőlőtelepítésekre vonatkozó engedélyezési rendszer általános célkitűzéseinek aláásását elkerülendő, indokolt ugyanakkor megállapítani egy, az új terület maximális méretére vonatkozó feltételt.
(3)
Az 1308/2013/EU rendelet 64. cikkének (1) és (2) bekezdése szabályokat állapít meg az új telepítések engedélyezésére vonatkozóan, továbbá jogosultsági és elsőbbségi kritériumokat határoz meg, amelyeket a tagállamok alkalmazhatnak. Egyes jogosultsági és elsőbbségi kritériumok kapcsán konkrét feltételeket kell megállapítani annak érdekében, hogy alkalmazásuk egységesen történjen, és megakadályozható legyen, hogy az engedélyt kapó termelők visszaéljenek az engedélyezési rendszerrel. Ezenkívül indokolt a rendelkezést három új kritériummal kiegészíteni: az oltalom alatt álló földrajzi jelzések hírnevével való visszaélésre vonatkozó új jogosultsági kritériummal; egy, azon termelőket előnyben részesítő új elsőbbségi kritériummal, akik betartják a rendszer szabályait, és akiknek a mezőgazdasági üzeméhez nem tartoznak művelés nélkül hagyott szőlőültetvények; valamint egy, azokat a társadalmi célt szolgáló nonprofit szervezeteket előnyben részesítő új elsőbbségi kritériummal, mely szervezetek terrorizmussal vagy más típusú bűncselekménnyel összefüggésben elkobzott földek birtokába jutottak. Az új jogosultsági kritérium bevezetését annak szükségessége indokolja, hogy bizonyos földrajzi jelzések hírneve hasonló oltalmat élvezzen, mint egyes eredetmegjelöléseké, biztosítva ezáltal, hogy az új telepítések ne jelentsenek fenyegetést rájuk nézve. Az új elsőbbségi kritériumok közül az első azon kérelmezők előnyben részesítésére irányul, akik esetében a vonatkozó háttér-információk tanúsítják, hogy a kérelmezők betartják az engedélyezési rendszer szabályait, és nem kérelmezik új telepítések engedélyezését, miközben olyan, művelés alatt nem álló, szőlővel betelepített területekkel rendelkeznek, amelyekre újratelepítési engedély lenne kiadható. A másik új elsőbbségi kritérium azoknak a társadalmi célt szolgáló nonprofit szervezeteknek az előnyben részesítésére irányul, amelyek terrorizmussal vagy más típusú bűncselekménnyel összefüggésben elkobzott földek birtokába jutottak; a cél ezzel az olyan földterületek társadalmi hasznosításának előmozdítása, amelyeken máskülönben adott esetben nem folyna termelés.
(4)
Az 1306/2013/EU rendelet 118. cikkének figyelembevételével és a valamely térség különböző területei közötti társadalmi-gazdasági különbségeknek, valamint az említett különböző területeken működő gazdasági szereplők eltérő növekedési stratégiáinak a kezelése érdekében indokolt lehetővé tenni a tagállamok számára, hogy regionális szinten más-más módon alkalmazzák az 1308/2013/EU rendelet 64. cikkének (1) és (2) bekezdésében felsorolt jogosultsági és elsőbbségi kritériumokat, valamint az e rendelettel bevezetendő új jogosultsági és elsőbbségi kritériumokat vagy az oltalom alatt álló eredetmegjelöléshez kapcsolható konkrét területek, vagy az oltalom alatt álló földrajzi jelzéshez kapcsolható konkrét területek, vagy a földrajzi jelzéshez nem köthető területek tekintetében. A szóban forgó kritériumoknak valamely meghatározott térség különböző területein eltérő módon történő alkalmazását minden esetben az érintett területek közötti különbségeknek kell indokolniuk.
(5)
Annak érdekében, hogy reagálni tudjanak a szabályozás kijátszásának azon eseteire, amelyekről e jogi aktus nem rendelkezik, a tagállamoknak - amennyiben vonatkozó tevékenységeikre nem terjed ki eleve az e rendeletben a konkrét jogosultsági és elsőbbségi kritériumok kijátszásának megelőzésére megállapított egyedi rendelkezések hatálya - intézkedéseket kell elfogadniuk annak megakadályozására, hogy az engedélyt kérelmezők kijátsszák a jogosultsági, illetve az elsőbbségi kritériumokat.
(6)
Az 1308/2013/EU rendelet 66. cikkének (2) bekezdése lehetőséget biztosít arra, hogy azok a termelők, akik kötelezettséget vállaltak szőlőültetvények kivágására, a kivágandó ültetvényekkel egyidejűleg újonnan telepített szőlőültetvényeket is fenntartsanak. A szabálytalanságok megelőzése érdekében indokolt lehetővé tenni a tagállamok számára, hogy megfelelő eszközök - többek között a tervezett újratelepítés engedélyezéséhez megkívánt biztosíték letétbe helyezésére vonatkozó követelmény - alkalmazásával gondoskodjanak róla, hogy a kivágásra vonatkozó vállalás teljesüljön. Ezenkívül egyértelműen elő kell írni, hogy amennyiben a kivágásra nem kerül sor a szóban forgó rendelkezésben meghatározott négyéves határidőn belül, a vállalás tárgyát képező területen végrehajtott szőlőtelepítést nem engedélyezettnek kell tekinteni.
(7)
Az 1308/2013/EU rendelet 66. cikkének (3) bekezdése értelmében a tagállamok elismert és reprezentatív szakmai szervezetek által kiadott ajánlás alapján korlátozhatják az újratelepítést az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott borok termelésére jogosult területeken. A korlátozásra irányuló határozatok alkalmazási körének egyértelmű megállapítása, valamint a rendszer koherenciájának biztosítása és a rendszerrel való visszaélés megakadályozása érdekében meg kell határozni, hogy milyen jogcím vagy indokok alapján adható ki ilyen határozat. Gondoskodni kell különösen arról, hogy az újratelepítések engedélyezésének tekintetében az 1308/2013/EU rendelet 66. cikkének (1) bekezdésében rögzített automatizmus ne akadályozza meg a tagállamokat abban, hogy a 63. cikk (2) bekezdése b) pontjának és a 63. cikk (3) bekezdésének megfelelően bizonyos területek esetében éljenek az engedélykibocsátás korlátozásának lehetőségével. Mindazonáltal célszerű egyértelművé tenni, hogy bizonyos egyedi esetek nem tekinthetők a rendszerrel való visszaélésnek.
(8)
Az 1306/2013/EU rendelet 64. cikke igazgatási szankciók alkalmazását írja elő a jogosultsági kritériumoknak, kötelezettségvállalásoknak vagy az ágazati mezőgazdasági jogszabályok alkalmazásából eredő egyéb kötelezettségeknek való meg nem felelés eseteire. A visszatartó hatás biztosítása érdekében indokolt lehetővé tenni a tagállamok számára, hogy e szankciók mértékét az érintett szőlőbirtokokon termelt borok kereskedelmi értékével arányosan állapítsák meg. Az 1308/2013/EU rendelet 71. cikke (4) bekezdésének megfelelően a visszatartó hatás elérése érdekében igazgatási szankciókat kell előírni az engedély nélküli telepítésekre vonatkozóan. Helyénvaló úgy rendelkezni, hogy a szóban forgó szankciók minimális értéke megfeleljen a szőlőterületek uniós szinten megállapított, hektáronkénti átlagos éves jövedelemének, amelyet a szőlőterületek egy hektárjára eső fedezeti hozzájárulásban kell megadni. A szankciók mértékét e minimális értékből kiindulva a meg nem felelés időtartamától függően fokozatosan növelni kell. A tagállamok számára lehetőséget kell biztosítani arra is, hogy magasabb minimális szankciókat alkalmazzanak a termelőkre azokon a területeken, ahol az uniós szinten megállapított minimális érték alacsonyabb, mint az adott terület hektáronkénti becsült átlagos éves jövedelme. A szankciók minimális értékének növelését azon terület hektáronkénti becsült átlagos éves jövedelmével arányosan kell végrehajtani, ahol az engedély nélkül telepített ültetvény található,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A szőlőtelepítésekre vonatkozó engedélyezési rendszer hatálya alól mentesített területek
(1) Az 1308/2013/EU rendelet II. része I. címének III. fejezetében a szőlőtelepítésekre vonatkozóan meghatározott engedélyezési rendszer nem alkalmazandó az ugyanazon rendelet 62. cikkének (4) bekezdésében említett területeken az e cikk (2), (3) és (4) bekezdésében meghatározott vonatkozó feltételeknek megfelelően végrehajtott telepítésre vagy újratelepítésre.
(2) A kísérleti célokra vagy oltványiskola létesítésére szánt területeken végrehajtandó telepítést vagy újratelepítést előzetesen be kell jelenteni az illetékes hatóságoknak. A bejelentésnek tartalmaznia kell minden releváns információt az érintett területekre és a kísérlet, illetve az oltványtermesztés időszakára vonatkozóan. A szóban forgó időszakok meghosszabbítását szintén be kell jelenteni az illetékes hatóságoknak.
Amennyiben a tagállamok úgy ítélik meg, hogy nem áll fenn piaci zavarok kockázata, dönthetnek úgy, hogy az első albekezdésben említett időszakokban engedélyezik az érintett területeken termesztett szőlő és az ilyen szőlőből készített termékek forgalmazását. A szóban forgó időszakok végén a termelő:
a)
az 1308/2013/EU rendelet 64. vagy 68. cikkének megfelelően megszerzi a megfelelő engedélyt az érintett terület vonatkozásában, annak érdekében, hogy az adott területen termesztett szőlő és az abból előállított termékek forgalmazhatók legyenek; vagy
b)
az 1308/2013/EU rendelet 71. cikke (1) bekezdésének megfelelően saját költségére kivágja az érintett területen lévő szőlőültetvényt.
Azon területeknek, amelyeket kísérleti célokra vagy oltványiskola létesítésére szánnak, és amelyeket új telepítési jogok odaítélését követően 2016. január 1-jét megelőzően telepítenek, az említett időpontot követően is meg kell felelniük minden, az ilyen jogok használatára vonatkozóan meghatározott feltételnek azon kísérlet időtartamának vagy azon oltványiskola termelési időszakának a végéig, amely tekintetében a jogokat odaítélték. A szóban forgó időszakok lejártát követően az első és a második albekezdésben megállapított szabályok alkalmazandók.
(3) Azon területek esetében, amelyek szőlő- és bortermékei kizárólag a bortermelő háztartásának fogyasztására szolgálnak, a telepítésre, illetve az újratelepítésre a következő feltételek teljesülése esetén kerülhet sor:
a)
az érintett terület legfeljebb 0,1 ha;
b)
az érintett bortermelő nem foglalkozik bor vagy egyéb, szőlőből készült termék kereskedelmi célú termelésével.
E bekezdés alkalmazásában a tagállamok bizonyos, kereskedelmi tevékenységet nem folytató szervezeteket a bortermelő háztartásával egyenértékűnek tekinthetnek.
A tagállamok dönthetnek úgy, hogy az első albekezdésben említett telepítéseket be kell jelenteni.
(4) Azon termelők, akik nemzeti jogszabály értelmében közérdekből végrehajtott kisajátítási intézkedés következtében veszítettek el bizonyos szőlővel betelepített területeket, jogosultak új terület betelepítésére, feltéve, hogy az újonnan betelepített terület nagysága a tiszta szőlőtermő területet tekintve nem haladja meg az elveszített terület 105 %-át. Az újonnan betelepített területet be kell jegyezni a szőlőültetvény-kataszterbe.
(5) A (2) és a (3) bekezdésben említett mentesség hatálya alá tartozó területeken lévő ültetvények kivágása nem vonja maga után az újratelepítésnek az 1308/2013/EU rendelet 66. cikke alapján történő engedélyezését. Engedélyezni kell ugyanakkor az újratelepítést a (4) bekezdésben említett mentesség alapján újonnan telepített ültetvények kivágása esetén.
2. cikk
Az engedély megadására vonatkozó kritériumok
(1) Amennyiben a tagállamok az 1308/2013/EU rendelet 64. cikke (1) bekezdésének c) pontjában szereplő jogosultsági kritériumot alkalmazzák, az e rendelet I. mellékletének A. részében megállapított szabályok alkalmazandók.
A tagállamok emellett alkalmazhatják azt a további objektív és megkülönböztetésmentes kritériumot is, miszerint a kérelem nem hordozza magában a konkrét oltalom alatt álló földrajzi jelzések jó hírnevével való visszaélés jelentős kockázatát, amit vélelmezni kell, hacsak az állami hatóságok be nem bizonyítják ilyen kockázat fennállását. Az ennek a további kritériumnak az alkalmazására vonatkozó szabályokat az I. melléklet B. része tartalmazza.
(2) Amennyiben a tagállamok az 1308/2013/EU rendelet 64. cikke (1) bekezdésének a)-c) pontjában említett jogosultsági kritériumok és az e cikk (1) bekezdésében meghatározott további kritérium közül egy vagy több kritérium alkalmazása mellett döntenek, az új telepítések engedélyezésekor az érintett kritériumot vagy kritériumokat nemzeti, illetve alacsonyabb területi szinten is alkalmazhatják.
(3) Amennyiben a tagállamok az 1308/2013/EU rendelet 64. cikkének (2) bekezdésében felsorolt elsőbbségi kritériumok közül egyet vagy többet alkalmaznak, az e rendelet II. mellékletének A-H. részében megállapított szabályok alkalmazandók.
A tagállamok emellett alkalmazhatják azokat a további, objektív és megkülönböztetésmentes kritériumokat is, amelyek az engedély odaítélését a terrorizmussal vagy más típusú bűncselekménnyel összefüggésben elkobzott földek birtokába jutó termelők és társadalmi célt szolgáló nonprofit szervezetek korábbi magatartásától teszik függővé. Az e további kritériumok alkalmazására vonatkozó szabályokat a II. melléklet I. része tartalmazza.
(4) Amennyiben a tagállamok az 1308/2013/EU rendelet 64. cikke (2) bekezdésének a)-h) pontjában említett elsőbbségi kritériumok és az e cikk (3) bekezdésében előírt további kritériumok közül egy vagy több kritérium alkalmazása mellett döntenek, az új telepítések engedélyezésekor az érintett kritériumot vagy kritériumokat alkalmazhatják az egész tagállam szintjén egységesen, illetve - az adott tagállam különböző területei közötti eltéréseket figyelembe véve - eltérő súllyal is.
(5) Az 1308/2013/EU rendelet 64. cikkének (2) bekezdésében felsorolt kritériumok közül egynek vagy többnek a 63. cikk (2) bekezdésében említett földrajzi szintek valamelyikén, jogosultsági kritériumként történő alkalmazása a 64. cikk (1) bekezdésének d) pontja alkalmazásában kellően indokoltnak tekintendő, ha az alkalmazás célja egy olyan, a bortermelési ágazatot az adott földrajzi szinten sújtó konkrét probléma megoldása, amely csak ilyen korlátozás révén rendezhető.
(6) Az I. és a II. mellékletben az egyes jogosultsági és elsőbbségi kritériumok tekintetében megállapított szabályok sérelme nélkül, a tagállamok szükség esetén további intézkedéseket fogadnak el annak megakadályozására, hogy az engedélyt kérelmezők kijátsszák az említett mellékletekben szereplő jogosultsági és elsőbbségi kritériumokat.
3. cikk
Tervezett újratelepítések engedélyezése
A tagállamok feltételhez - a termelők által letétbe helyezendő biztosítékhoz - köthetik az engedélynek az 1308/2013/EU rendelet 66. cikkének (2) bekezdésében foglaltak szerinti, a szőlőültetvény kivágására vállalkozó termelők számára történő megadását.
Ha a termelők az új szőlőtelepítés időpontjától számított negyedik év végéig nem hajtják végre a kivágást, az 1308/2013/EU rendelet 71. cikkét kell alkalmazni a vállalás tárgyát képező, ki nem vágott szőlőültetvények területére.
4. cikk
Az újratelepítésre vonatkozó korlátozások
A tagállamok az 1308/2013/EU rendelet 66. cikkének (3) bekezdése alapján korlátozhatják az újratelepítést, amennyiben az újratelepítendő terület olyan területen található, amely esetében az új telepítésekre vonatkozó engedélyek kiadása az 1308/2013/EU rendelet 63. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerint korlátozva van, és feltéve, hogy az ilyen döntést indokolja annak szükségessége, hogy elkerüljék valamely konkrét oltalom alatt álló eredetmegjelölés vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzés jelentős mértékű értékvesztésének kellően bizonyított kockázatát.
Nem áll fenn a jelentős mértékű értékvesztés első albekezdésben említett kockázata akkor, ha:
a)
az újratelepítendő ültetvény konkrét területe ugyanazon az oltalom alatt álló eredetmegjelölés vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzés hatálya alá tartozó területen található, mint a kivágott ültetvény, és az újratelepített szőlőültetvény esetében teljesülnek ugyanazok az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel kapcsolatos előírások, mint amelyek a kivágott szőlőültetvényre érvényesek;
b)
az újratelepítés földrajzi árujelző nélküli borok termelésére irányul, feltéve, hogy a kérelmező vállalja az e rendelet I. melléklete A. és B. részének 2. pontjában az új telepítésekre vonatkozóan megállapítottakkal megegyező kötelezettségek teljesítését.
5. cikk
Szankciók és a költségek visszafizettetése
A tagállamok pénzbüntetést vetnek ki azokra a termelőkre, akik nem teljesítik az 1308/2013/EU rendelet 71. cikkének (1) bekezdésében meghatározott kötelezettséget.
A pénzbüntetés minimális összegét a következők szerint kell megállapítani:
a)
hektáronként 6 000 EUR, ha a termelő az engedély nélkül telepített szőlőültetvény teljes egészét kivágja az attól az időponttól számított négy hónapos időszakon belül, amikor őt a szabálytalanságról az 1308/2013/EU rendelet 71. cikkének (2) bekezdésében foglaltak szerint értesítik;
b)
hektáronként 12 000 EUR, ha a termelő az engedély nélkül telepített szőlőültetvény teljes egészének kivágását a négy hónapos időszak lejártától számított első évben végzi el;
c)
hektáronként 20 000 EUR, ha a termelő az engedély nélkül telepített szőlőültetvény teljes egészének kivágását a négy hónapos időszak lejártától számított első év végét követően végzi el.
Amennyiben az érintett szőlőültetvények területéről befolyó éves jövedelem hektáronkénti becsült összege meghaladja a 6 000 EUR-t, a tagállamok az adott terület hektáronkénti becsült átlagos éves jövedelmével arányosan növelhetik a második albekezdésben meghatározott minimális összegeket.
Ha a tagállam saját költségére gondoskodik az engedély nélkül telepített ültetvény kivágásáról, az 1308/2013/EU rendelet 71. cikkének (2) bekezdése értelmében a termelőre háruló kapcsolódó költségeket objektív módon, a munkaerővel, a gépek használatával és a szállítással összefüggő költségeket, valamint az egyéb felmerülő költségeket figyelembe véve kell kiszámítani. E költségeket hozzá kell adni a kiszabandó büntetés összegéhez.
6. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2014. december 15-én.