PROVÁDĚCÍ SMĚRNICE KOMISE 2014/97/EU
ze dne 15. října 2014,
kterou se provádí směrnice Rady 2008/90/ES, pokud jde o registraci dodavatelů a odrůd a společný seznam odrůd
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Rady 2008/90/EHS ze dne 29. září 2008 o uvádění na trh rozmnožovacího materiálu ovocných rostlin a ovocných rostlin určených k produkci ovoce (1), a zejména na čl. 5 odst. 3 a čl. 7 odst. 5 a 6 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Je nezbytné stanovit pravidla týkající se registru dodavatelů podle směrnice 2008/90/ES a ohlašovací povinnosti dodavatelů.
(2)
Pro účely transparentnosti by členské státy měly ve vhodných případech uvedený registr zpřístupnit. Rozhodnutí, zda uvedený registr nebo jeho části mají být zveřejněny, je ponecháno na členských státech.
(3)
Měl by být stanoven odrůdový registr. V uvedeném registru by měly být zapsány odrůdy registrované podle směrnice Rady 92/34/EHS (2) a dále odrůdy registrované podle směrnice 2008/90/ES. Uvedený registr by měl uvádět, zda odrůdy mají úřední popis nebo úředně uznaný popis.
(4)
Geneticky modifikované odrůdy by měly být registrovány pouze v případě, že geneticky modifikovaný organismus, z něhož odrůda sestává, je povolen za účelem pěstování podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/18/ES (3) nebo nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 (4).
(5)
Měly by být stanoveny podmínky, za nichž mají být odrůdy registrovány jako odrůdy s úředním popisem, a postup pro jejich registraci. Členské státy mohou, jak je uvedeno ve směrnici 2008/90/ES, stanovit podmínky týkající se registrace odrůdy s úředně uznaným popisem.
(6)
Pro registraci odrůdy jako odrůdy s úředním popisem by měl tento popis sestavit příslušný úřední subjekt.
(7)
Měla by být stanovena pravidla pro dobu platnosti registrace, prodloužení registrace a výmaz odrůdy z odrůdového registru.
(8)
Členské státy by měly ohlásit sobě navzájem a Komisi určité informace týkající se registrovaných odrůd a žádostí o registraci odrůd. Na základě těchto informací by Komise měla zveřejnit společný seznam odrůd za účelem vytvoření transparentní a snadno konzultovatelné databáze, aby byla zvýšena důvěra na trhu.
(9)
Je vhodné zrušit směrnici Komise 93/79/EHS (5).
(10)
Opatření stanovená touto směrnicí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rozmnožovací materiál a rostliny ovocných rodů a druhů,
PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:
Článek 1
Registr dodavatelů
1. Členské státy vedou a aktualizují registr dodavatelů, jak je stanoveno v čl. 5 odst. 1 směrnice 2008/90/ES. Na uvedený registr se dále odkazuje jako na „registr dodavatelů“.
Kromě dodavatelů registrovaných v souladu s touto směrnicí musí uvedený registr zahrnovat dodavatele schválené v souladu s vnitrostátními právními předpisy, kterými se provádí čl. 6 odst. 1 směrnice 92/34/EHS.
Pokud je to vhodné, členské státy registr dodavatelů zpřístupní.
2. Registr dodavatelů musí obsahovat tyto informace:
a)
jméno, adresu a kontaktní údaje žadatele;
b)
činnosti ve smyslu čl. 2 bodu 9 směrnice 2008/90/ES, které jsou vykonávány dodavatelem v dotčeném členském státě, adresu zapojených provozoven a hlavní dotčené rody nebo druhy; a
c)
registrační číslo nebo kód.
3. Členské státy zajistí, aby příslušný úřední subjekt provedl výmaz fyzické nebo právnické osoby z registru dodavatelů, pokud se prokáže, že uvedená osoba již nevykonává žádnou činnost ve smyslu čl. 2 bodu 9 směrnice 2008/90/ES.
Článek 2
Ohlašovací povinnost dodavatelů
1. Členské státy zajistí, aby dodavatelé ohlásili informace uvedené v čl. 1 odst. 2 písm. a) a b).
Ohlášení se však nevyžaduje od dodavatelů schválených v souladu s čl. 6 odst. 1 směrnice 92/34/EHS.
2. Členské státy zajistí, aby dodavatelé ohlásili jakoukoliv změnu své situace týkající se informací uvedených v čl. 1 odst. 2 písm. a) a b).
3. Členské státy zajistí, aby dodavatelé byli informováni o své registraci a o jakýkoliv jejích změnách ve lhůtě stanovené vnitrostátními právními předpisy.
Článek 3
Odrůdový registr
1. Členské státy vedou, aktualizují a zveřejní registr odrůd (dále jen „odrůdový registr“).
Kromě odrůd registrovaných v souladu s touto směrnicí musí být v odrůdovém registru zapsány odrůdy registrované před 30. zářím 2012 v souladu s čl. 9 odst. 3 směrnice 92/34/ES a odrůdy registrované v souladu s čl. 7 odst. 4 prvním pododstavcem druhou větou směrnice 2008/90/ES.
2. Odrůdový registr musí obsahovat tyto informace:
a)
název odrůdy a synonyma;
b)
druh, k němuž odrůda patří;
c)
údaj „úřední popis“ nebo popřípadě „úředně uznaný popis“;
d)
datum registrace nebo popřípadě datum prodloužení registrace;
e)
konec platnosti registrace.
3. Členské státy vedou pro každou odrůdu, kterou zaregistrovaly, dokumentaci. Tato dokumentace musí obsahovat popis odrůdy a shrnutí všech skutečností relevantních pro registraci odrůdy.
Článek 4
Podmínky pro registraci odrůd
1. Členské státy zajistí, aby odrůda byla zaregistrována jako odrůda s úředním popisem, jestliže splňuje tyto požadavky:
a)
je odlišná, uniformní a stálá ve smyslu odstavce 2;
b)
je k dispozici vzorek odrůdy; a
c)
pokud jde o geneticky modifikované odrůdy, geneticky modifikovaný organismus, z něhož odrůda sestává, je schválen za účelem pěstování podle směrnice 2001/18/ES nebo nařízení (ES) č. 1829/2003.
2. Odrůda je považována za:
a)
„odlišnou“, jestliže je zřetelně odlišitelná, odkazem na projev znaků vyplývajících z daného genotypu nebo kombinace genotypů, od každé jiné odrůdy obecně známé v den podání žádosti uvedené v článku 5;
b)
„uniformní“, jestliže, s výhradou odchylek, které lze očekávat v důsledku zvláštností jejího rozmnožování, je dostatečně jednotná v projevu znaků, které jsou zahrnuty do přezkoumání odlišnosti, jakož i jakýchkoliv jiných znaků používaných k popisu odrůdy;
c)
„stálou“, jestliže v projevu znaků zahrnutých do přezkoumání odlišnosti, jakož i jakýchkoliv jiných znaků používaných k popisu odrůdy zůstává beze změny po opakovaném množení, nebo v případě mikrorozmnožování na konci každého cyklu.
Článek 5
Žádost o registraci odrůdy
1. Pro registraci odrůdy jako odrůdy s úředním popisem členské státy vyžadují, aby byla podána písemná žádost příslušnému úřednímu subjektu dotčeného členského státu.
2. K žádosti musí být připojeny tyto náležitosti:
a)
informace požadované technickými dotazníky uvedenými v době podání žádosti:
i)
v příloze II „Protokolů pro zkoušky odlišnosti, uniformity a stálosti“ (Protocols for distinctness, uniformity and stability tests) Správní rady Odrůdového úřadu Společenství (CPVO) pro příslušný druh, pro který byl takový protokol zveřejněn; nebo, pokud takové protokoly nebyly zveřejněny;
ii)
v oddíle X „Zásad zkoušení pro provádění zkoušek odlišnosti, uniformity a stálosti“ (Test guidelines for the conduct of tests for distinctness, uniformity and stability) Mezinárodní unie pro ochranu nových odrůd rostlin (UPOV) a v příloze dotčené zásady zkoušení pro příslušný druh, pro který byly takové zásady zveřejněny; nebo, pokud takové zásady nebyly zveřejněny;
iii)
ve vnitrostátních předpisech;
b)
informace o tom, zda je odrůda úředně registrována v jiném členském státě nebo je předmětem žádosti o takovou registraci v jiném členském státě;
c)
navrhovaný název;
d)
pokud jde o geneticky modifikované odrůdy, důkaz, že geneticky modifikovaný organismus, z něhož odrůda sestává, je povolen za účelem pěstování podle směrnice 2001/18/ES nebo nařízení (ES) č. 1829/2003.
3. Žadatel může k žádosti připojit cokoliv z níže uvedeného:
a)
úřední popis sestavený v souladu s čl. 6 odst. 5 příslušným úředním subjektem jiného členského státu;
b)
jakékoli další relevantní informace.
Článek 6
Přezkum žádostí
1. Členské státy zajistí, aby v případech, kdy příslušný úřední subjekt obdrží žádost o registraci odrůdy jako odrůdy s úředním popisem, byla provedena zkouška uvedené odrůdy v souladu s odstavci 2, 3 a 4.
2. Pro sestavení úředního popisu odrůdy se provedou pěstitelské zkoušky.
Pokud žadatel předložil informace v souladu s čl. 5 odst. 3 písm. a) a příslušný úřední subjekt se domnívá, že tyto informace prokazují, že podmínky pro registraci stanovené v článku 4 jsou splněny, pěstitelské zkoušky nemusí být prováděny.
Pokud mají být pěstitelské zkoušky provedeny, příslušný úřední subjekt požádá o vzorek materiálu odrůdy.
3. Pěstitelské zkoušky uvedené v odstavci 2 musí provést:
a)
příslušný úřední subjekt, který obdržel žádost; nebo
b)
příslušný úřední subjekt jiného členského státu, který souhlasil tyto zkoušky provést; nebo
c)
jakákoliv právnická osoba, v souladu s čl. 13 odst. 2 směrnice 2008/90/ES.
Pokud se použije písmeno c) a zkoušky jsou provedeny v prostorách soukromých podniků, příslušný úřední subjekt zajistí, aby nebyla uplatňována žádná opatření, která by mohla úřední zkoušku narušit.
4. Pěstitelské zkoušky se provádějí v souladu s následujícími ustanoveními, minimálně pokud jde o požadavky na uspořádání zkoušky, pěstební podmínky a znaky odrůdy:
a)
v souladu s „Protokoly pro zkoušky odlišnosti, uniformity a stálosti“ (Protocols for distinctness, uniformity and stability tests) Správní rady Odrůdového úřadu Společenství (CPVO) platné na začátku technického zkoušení; nebo, pokud pro příslušný druh žádné protokoly nebyly zveřejněny;
b)
v souladu se „Zásadami zkoušení pro provádění zkoušek“ odlišnosti, uniformity a stálosti (Test guidelines for the conduct of tests for distinctness, uniformity and stability) Mezinárodní unie pro ochranu nových odrůd rostlin (UPOV) platnými na začátku technického zkoušení; nebo, pokud pro příslušný druh žádné zásady nebyly zveřejněny;
c)
v souladu s vnitrostátními právními předpisy.
5. Pokud na základě zkoušky uvedené v odstavci 1 příslušný úřední subjekt dospěje k závěru, že dotčená odrůda splňuje podmínky článku 5, sestaví úřední popis a zapíše uvedenou odrůdu do odrůdového registru.
Článek 7
Doba platnosti registrace odrůdy
Maximální doba platnosti registrace odrůdy je 30 let.
V případě geneticky modifikovaných odrůd je doba platnosti registrace omezena na dobu, po kterou je geneticky modifikovaný organismus, ze kterého odrůda sestává, povolen za účelem pěstování podle směrnice 2001/18/ES nebo nařízení (ES) č. 1829/2003.
Článek 8
Prodloužení registrace odrůdy
1. Členské státy zajistí, aby registrace odrůdy mohla být prodloužena o další maximální období 30 let za předpokladu, že materiál této odrůdy je ještě k dispozici.
V případě geneticky modifikované odrůdy lze registraci navíc prodloužit jen za podmínky, že příslušný geneticky modifikovaný organismus je i nadále povolen za účelem pěstování podle směrnice 2001/18/ES nebo nařízení (ES) č. 1829/2003. Doba platnosti prodloužení je omezena na dobu platnosti povolení dotčeného geneticky modifikovaného organismu.
2. Pro prodloužení registrace členské státy vyžadují, aby byla podána písemná žádost příslušnému úřednímu subjektu dotčeného členského státu. K žádosti se připojí důkazy prokazující, že podmínky stanovené v odstavci 1 jsou splněny.
Členský stát však může prodloužit registraci odrůdy, pro kterou nebyla podána žádná písemná žádost, pokud se domnívá, že uvedené prodloužení slouží k zachování genetické rozmanitosti a udržitelné produkci nebo slouží k jinému obecnému zájmu.
Článek 9
Výmaz odrůdy z odrůdového registru
Členské státy zajistí, aby byl proveden výmaz odrůdy z odrůdového registru, jestliže:
a)
podmínky pro registraci, jak je stanoveno v článku 4, již nejsou splněny;
b)
v době podání žádosti o registraci nebo během zkoušení byly dodány chybné nebo zavádějící údaje o skutečnostech, na jejichž základě byla odrůda registrována.
Článek 10
Ohlašování
1. Každý členský stát ohlásí příslušným úředním subjektům ostatních členských států a Komisi informace požadované pro přístup do odrůdového registru dotčeného členského státu.
Každý členský stát ohlásí Komisi co nejdříve zápis odrůdy do svého odrůdového registru a jakoukoliv jinou změnu svého odrůdového registru.
2. Každý členský stát zpřístupní na požádání jinému členskému státu nebo Komisi:
a)
úřední nebo úředně uznaný popis odrůd registrovaných v odrůdovém registru dotčeného členského státu;
b)
výsledky přezkumu žádostí o registraci odrůd provedeného dotčeným členským státem podle článku 6;
c)
jakékoliv další dostupné informace týkající se odrůd zapsaných do odrůdového registru dotčeného členského státu nebo z uvedeného registru vymazaných;
d)
seznam odrůd, u nichž se v dotčeném členském státě projednávají žádosti o registraci.
Článek 11
Společný seznam
Komise na základě informací obdržených podle čl. 10 odst. 1 druhého pododstavce vypracuje, pravidelně aktualizuje a zveřejní v elektronické podobě společný seznam odrůd zapsaných do odrůdových registrů členských států.
Článek 12
Provedení
1. Členské státy přijmou a zveřejní právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí do 31. prosince 2016. Neprodleně sdělí Komisi jejich znění a srovnávací tabulku mezi těmito předpisy a touto směrnicí.
Použijí tyto předpisy ode dne 1. ledna 2017.
Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.
2. Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.
Článek 13
Zrušení
Směrnice 93/79/EHS se zrušuje s účinkem od 1. ledna 2017.
Článek 14
Vstup v platnost
Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 15
Určení
Tato směrnice je určena členským státům.
V Bruselu dne 15. října 2014.
A BIZOTTSÁG 2014/97/EU VÉGREHAJTÁSI IRÁNYELVE
(2014. október 15.)
a 2008/90/EK tanácsi irányelvnek a szállítók és a fajták nyilvántartásba vétele, valamint a közös fajtajegyzék tekintetében történő végrehajtásáról
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a gyümölcstermő növények szaporítóanyagai, illetve a gyümölcstermesztésre szánt gyümölcstermő növények forgalmazásáról szóló, 2008. szeptember 29-i 2008/90/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 5. cikke (3) bekezdésére és 7. cikke (5) és (6) bekezdésére,
mivel:
(1)
Rendelkezéseket kell megállapítani a szállítóknak a 2008/90/EK irányelvben előírt nyilvántartásba vételéről és értesítési kötelezettségeiről.
(2)
Az átláthatóság érdekében a tagállamoknak az említett nyilvántartást adott esetben rendelkezésre kell bocsátaniuk. A tagállamok dönthetnek arról, hogy az említett nyilvántartást vagy annak egy részét közzéteszik-e.
(3)
Rendelkezni kell egy fajtanyilvántartás vezetéséről. Az említett nyilvántartásban a 2008/90/EK irányelv szerint nyilvántartásba vett fajtákon túl a 92/34/EGK tanácsi irányelv (2) szerint nyilvántartásba vett fajtákat is szerepeltetni kell. A szóban forgó nyilvántartásban meg kell jelölni, hogy egy fajtának van-e hivatalos fajtaleírása vagy hivatalosan elismert fajtaleírása.
(4)
Indokolt úgy rendelkezni, hogy a géntechnológiával módosított fajtákat csak abban az esetben lehessen nyilvántartásba venni, ha a fajtát alkotó, géntechnológiával módosított szervezetet a 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) vagy az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) alapján termesztési céllal engedélyezték.
(5)
Rendelkezni kell azokról a feltételekről, amelyek mellett a fajtákat hivatalos fajtaleírással rendelkező fajtaként kell nyilvántartásba venni, valamint a nyilvántartásba vételükre irányuló eljárásról. A tagállamok a 2008/90/EK irányelvben foglaltak szerint meghatározhatják a hivatalosan elismert fajtaleírással rendelkező fajták nyilvántartásba vételének feltételeit.
(6)
Egy fajtának hivatalos fajtaleírással rendelkező fajtaként való nyilvántartásba vétele érdekében az ilyen leírást az illetékes hivatalos szervnek kell elkészíteni.
(7)
Rendelkezni kell a nyilvántartás érvényességi idejéről, a nyilvántartás megújításáról, valamint egy fajta törléséről a fajtanyilvántartásból.
(8)
A tagállamoknak értesíteniük kell egymást és a Bizottságot bizonyos, a fajtanyilvántartásba bejegyzett fajtákkal és a nyilvántartásba vételre irányuló kérelmekkel kapcsolatos információkról. Az említett információk alapján a Bizottságnak egy közös fajtajegyzéket kell közzétennie, hogy rendelkezésre álljon egy átlátható és könnyen hozzáférhető adatbázis a piacba vetett bizalom növelése érdekében.
(9)
A 93/79/EGK bizottsági irányelvet (5) helyénvaló hatályon kívül helyezni.
(10)
Az ebben az irányelvben meghatározott intézkedések összhangban vannak a gyümölcstermő növénynemzetségek és -fajok szaporító- és ültetvényanyagaival foglalkozó állandó bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
1. cikk
A szállítók nyilvántartásba vétele
(1) A tagállamok a 2008/90/EK irányelv 5. cikke (1) bekezdésének megfelelően vezetik és naprakészen tartják a szállítók nyilvántartását.Az említett nyilvántartás a továbbiakban: „szállítói nyilvántartás”.
Az említett nyilvántartás az ezen irányelv szerint bejegyzett szállítókon kívül tartalmazza a 92/34/EGK irányelv 6. cikkének (1) bekezdését átültető nemzeti rendelkezésekkel összhangban akkreditált szállítókat is.
A szállítói nyilvántartást a tagállamok adott esetben adott esetben rendelkezésre bocsátják.
(2) A szállítói nyilvántartás a következő információkat tartalmazza:
a)
a szállító neve, címe és elérhetőségei;
b)
a szállító által az érintett tagállamban végzett, a 2008/90/EK irányelv 2. cikkének 9. pontjában felsorolt tevékenységek, az érintett telephely címe, valamint az érintett fő növénynemzetségek vagy -fajok; valamint
c)
nyilvántartási szám vagy kód.
(3) A tagállamok biztosítják, hogy az illetékes hivatalos szerv azt a természetes vagy jogi személyt, akiről megállapították, hogy már nem végez semmilyen, a 2008/90/EK irányelv 2. cikkének 9. pontja szerinti tevékenységet, törölje a szállítói nyilvántartásból.
2. cikk
A szállítók értesítési kötelezettsége
(1) A tagállamok biztosítják, hogy a szállítók az 1. cikk (2) bekezdésének a) és b) pontjában szereplő információkat bejelentsék.
A 92/34/EGK irányelv 6. cikkének (1) bekezdése szerint akkreditált szállítókra azonban nem vonatkozik az értesítési kötelezettség.
(2) A tagállamok biztosítják, hogy a szállítók az 1. cikk (2) bekezdésének a) és b) pontjában szereplő információkkal kapcsolatos bármely változást bejelentsenek.
(3) A tagállamok biztosítják, hogy a szállítókat nemzeti jogszabályban megszabott határidőn belül értesítsék a nyilvántartásba vételükről és annak bármely módosításáról.
3. cikk
Fajtanyilvántartás
(1) A tagállamok nyilvántartást vezetnek a fajtákról (a továbbiakban: fajtanyilvántartás), és azt naprakészen tartják, valamint közzéteszik.
Az említett fajtanyilvántartás az ezen irányelv szerint bejegyzett fajtákon kívül tartalmazza a 92/34/EK irányelv 9. cikkének (3) bekezdése szerint 2012. szeptember 30. előtt bejegyzett fajtákat, valamint a 2008/90/EK irányelv 7. cikke (4) bekezdése első albekezdésének második mondata szerint bejegyzett fajtákat is.
(2) A fajtanyilvántartás a következő információkat tartalmazza:
a)
a fajta megnevezése és szinonímák;
b)
a faj, amelyhez a fajta tartozik;
c)
a „hivatalos fajtaleírás”, illetve a „hivatalosan elismert fajtaleírás” megjelölése;
d)
a nyilvántartásba vétel, vagy adott esetben a nyilvántartásba vétel megújításának időpontja;
e)
a nyilvántartás érvényességi idejének vége.
(3) A tagállamok a fajtanyilvántartásba bejegyzett minden egyes fajtára vonatkozóan dossziét vezetnek. A dosszié tartalmazza a fajta leírását és a fajta nyilvántartásba vételével kapcsolatos valamennyi lényeges tény összefoglalását.
4. cikk
A fajták nyilvántartásba vételének feltételei
(1) A tagállamok biztosítják, hogy a fajtát hivatalos fajtaleírással rendelkező fajtaként vegyék nyilvántartásba, amennyiben teljesíti a következő feltételeket:
a)
a (2) bekezdés értelmében megkülönböztethető, egynemű és állandó;
b)
rendelkezésre áll a fajtából vett minta; valamint
c)
a géntechnológiával módosított fajták esetében a fajtát alkotó, géntechnológiával módosított szervezetet a 2001/18/EK irányelv vagy az 1829/2003/EK rendelet alapján termesztési céllal engedélyezték.
(2) A fajta akkor tekintendő:
a)
„megkülönböztethetőnek”, ha egy adott genotípusból vagy genotípusok kombinációjából adódó valamely kifejeződött jellemzőjében egyértelműen eltér bármely más, az 5. cikkben meghatározott kérelem benyújtásának időpontjában közismert fajtától;
b)
„egyneműnek”, ha egyedei - azoknak a változásoknak a figyelembevételével, amelyeknek a bekövetkezésére a szaporítás sajátosságai alapján számítani lehet - a megkülönböztethetőség vizsgálatánál alapul vett, valamint a fajtaleírásnál alkalmazott egyéb kifejeződött jellemzőikben azonosak;
c)
„állandónak”, ha egyedeinek a megkülönböztethetőség vizsgálatánál figyelembe vett, illetve a fajtaleírásnál alkalmazott egyéb kifejeződött jellemzői ismételt szaporítás után, vagy mikroszaporítás esetén minden ciklus végén változatlanok maradnak.
5. cikk
A fajta nyilvántartásba vételére irányuló kérelem
(1) Egy fajtának hivatalos fajtaleírással rendelkező fajtaként való nyilvántartásba vételéhez a tagállamok előírják, hogy az érintett tagállam illetékes hivatalos szervéhez írásbeli kérelmet nyújtsanak be.
(2) A kérelemhez a következőket kell csatolni:
a)
a kérelem benyújtásának időpontjában a következő rendelkezésekben szereplő technikai protokollokban előírt információk:
i.
a Közösségi Növényfajta-hivatal Igazgatási Tanácsának (CPVO) a megkülönböztethetőség, az egyneműség és az állandóság tekintetében végzett vizsgálatokról szóló protokolljai II. mellékletében, amennyiben ilyen protokollt az adott faj tekintetében közzétettek; vagy ha ilyen protokollt nem tettek közzé;
ii.
az új növényfajták védelmére létrehozott nemzetközi uniónak (UPOV) a megkülönböztethetőség, az egyneműség és az állandóság tekintetében végzett vizsgálatok végrehajtására vonatkozó iránymutatásai X. szakaszában és az érintett vizsgálati iránymutatás mellékletében, amennyiben ilyen iránymutatásokat az adott faj tekintetében közzétettek; vagy ha ilyen iránymutatásokat nem tettek közzé;
iii.
a nemzeti jogszabályokban;
b)
arra vonatkozó információ, hogy az adott fajta más tagállamban már be van-e hivatalosan jegyezve nyilvántartásba, illetve nyilvántartásba vételére irányuló kérelem tárgyát képezi-e;
c)
a javasolt megnevezés;
d)
a géntechnológiával módosított fajták esetében annak igazolása, hogy a fajtát alkotó, géntechnológiával módosított szervezetet a 2001/18/EK irányelv vagy az 1829/2003/EK rendelet alapján termesztési céllal engedélyezték.
(3) A kérelmezőnek lehetősége van a kérelem mellett az alábbiak bármelyikét benyújtani:
a)
egy másik tagállam illetékes hivatalos szerve által a 6. cikk (5) bekezdésének megfelelően készített hivatalos fajtaleírás;
b)
bármely egyéb releváns információ.
6. cikk
A kérelmek vizsgálata
(1) A tagállamok biztosítják, hogy amennyiben egy illetékes hivatalos szervhez hivatalos fajtaleírással rendelkező fajtaként történő nyilvántartásba vétel iránti kérelem érkezik, a kérelem tárgyát képező fajtákat a (2), (3), és (4) bekezdésben foglaltak szerint vizsgálatoknak vessék alá.
(2) A fajta hivatalos fajtaleírásának megállapításához termesztési kísérleteket kell végezni.
Nem szükséges azonban termesztési kísérleteket végezni, ha a kérelmező benyújtja az 5. cikk (3) bekezdésének a) pontja szerinti információkat, és azokból az illetékes hivatalos szerv megállapítja, hogy a nyilvántartásba vétel 4. cikkben foglalt feltételei teljesülnek.
Amennyiben termesztési kísérleteket végeznek, az illetékes hivatalos szerv a fajta anyagából mintát kér.
(3) A (2) bekezdésben említett termesztési kísérleteket a következő szereplők végzik:
a)
az illetékes hivatalos szerv, amelyhez a kérelem érkezik; vagy
b)
másik tagállam illetékes hivatalos szerve, amely vállalta az említett kísérletek elvégzését; vagy
c)
a 2008/90/EK irányelv 13. cikkének (2) bekezdése szerinti bármely jogi személy.
Amennyiben a c) pont alkalmazandó és a kísérletek elvégzésére magánvállalkozások telephelyén kerül sor, az illetékes hivatalos szerv biztosítja, hogy ne alkalmazzanak olyan intézkedést, amely befolyásolhatja a hivatalos vizsgálatot.
(4) A termesztési kísérleteket a kísérletek megtervezése, a termesztési feltételek és a fajtára jellemző minimálisan vizsgálandó tulajdonságok tekintetében a következő rendelkezéseknek megfelelően kell elvégezni:
a)
a Közösségi Növényfajta-hivatal Igazgatási Tanácsának (CPVO) a technikai vizsgálat kezdetén alkalmazandó, a megkülönböztethetőség, az egyneműség és az állandóság tekintetében végzett vizsgálatokról szóló protokollja; vagy amennyiben ilyen protokollt az adott faj tekintetében nem tettek közzé;
b)
az új növényfajták védelmére létrehozott nemzetközi uniónak (UPOV) a technikai vizsgálat kezdetén alkalmazandó, a megkülönböztethetőség, az egyneműség és az állandóság tekintetében végzett vizsgálatok végrehajtására vonatkozó iránymutatásai; vagy amennyiben ilyen iránymutatásokat az adott faj tekintetében nem tettek közzé;
c)
a nemzeti rendelkezések.
(5) Ha az (1) bekezdésben említett vizsgálat alapján az illetékes hivatalos szerv arra a következtetésre jut, hogy az adott fajta teljesíti az 5. cikkben megállapított feltételeket, elkészíti a hivatalos fajtaleírást, és a fajtát bejegyzi a fajtanyilvántartásba.
7. cikk
A fajtanyilvántartás érvényességi ideje
Egy fajta nyilvántartásának maximális érvényességi ideje 30 év.
A géntechnológiával módosított fajták esetében a bejegyzés érvényességi ideje arra az időtartamra korlátozódik, amelyre a fajtát alkotó, géntechnológiával módosított szervezetet a 2001/18/EK irányelv vagy az 1829/2003/EK rendelet alapján termesztési céllal engedélyezték.
8. cikk
A fajta nyilvántartásba vételének megújítása
(1) A tagállamok biztosítják, hogy egy fajta nyilvántartásának érvényességi ideje maximum 30 évre megújítható legyen, feltéve, hogy a fajta anyaga még rendelkezésre áll.
A géntechnológiával módosított fajták esetében a megújítás feltétele továbbá, hogy a fajtát alkotó, géntechnológiával módosított szervezetet a 2001/18/EK irányelv vagy az 1829/2003/EK rendelet alapján termesztési céllal továbbra is engedélyezzék. A megújítás időtartama arra az időtartamra korlátozódik, amelyre a géntechnológiával módosított érintett szervezetet engedélyezik.
(2) A nyilvántartásba vétel megújításához a tagállamok előírják, hogy az érintett tagállam illetékes hivatalos szervéhez írásbeli kérelmet nyújtsanak be. A kérelemmel együtt arra vonatkozó bizonyítékot is be kell nyújtani, hogy az (1) bekezdésben meghatározott feltételek teljesülnek.
A tagállamok azonban megújíthatják egy olyan fajta nyilvántartását is, amelyre vonatkozóan nem nyújtottak be írásbeli kérelmet, amennyiben úgy ítélik meg, hogy az ilyen megújítás a genetikai sokféleség és a fenntartható termesztés célját vagy más általános érdeket szolgál.
9. cikk
A fajta törlése a fajtanyilvántartásból
A tagállamok biztosítják, hogy egy fajtát töröljenek a nyilvántartásból, ha:
a)
a nyilvántartás 4. cikkben megállapított feltételei már nem teljesülnek;
b)
a nyilvántartásba vétel iránti kérelem benyújtásának időpontjában vagy a vizsgálat folyamán hamis vagy félrevezető adatokat szolgáltattak a fajta bejegyzésének alapjául szolgáló tényekről.
10. cikk
Értesítések
(1) Valamennyi tagállam értesíti a többi tagállam illetékes hivatalos szerveit és a Bizottságot az érintett tagállam fajtanyilvántartásához való hozzáféréshez szükséges információkról.
Valamennyi tagállam a lehető legrövidebb időn belül értesíti a Bizottságot egy fajtának a fajtanyilvántartásába való bejegyzéséről, valamint fajtanyilvántartása bármely más módosításáról.
(2) Kérésre valamennyi tagállam elérhetővé teszi egy másik tagállam vagy a Bizottság számára a következő információkat:
a)
a tagállam fajtanyilvántartásába bejegyzett fajták hivatalos fajtaleírása vagy hivatalosan elismert fajtaleírása;
b)
a nyilvántartásba vétel iránti kérelmekre vonatkozóan a tagállam által a 6. cikknek megfelelően végzett vizsgálatok eredményei;
c)
az érintett tagállam fajtanyilvántartásába bejegyzett vagy fajtanyilvántartásából törölt fajtákkal kapcsolatos bármely egyéb rendelkezésre álló információ;
d)
azon fajták jegyzéke, amelyekre vonatkozóan a fajtanyilvántartásba vétel iránti elbírálása az érintett tagállamban folyamatban van.
11. cikk
Közös fajtajegyzék
A Bizottság a 10. cikk (1) bekezdésének második albekezdése szerint benyújtott információk alapján megállapítja, rendszeresen frissíti és elektronikus formában közzéteszi a tagállamok a nyilvántartásaiban szereplő fajták közös jegyzékét.
12. cikk
Átültetés a nemzeti jogba
(1) A tagállamok legkésőbb 2016. december 31-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. Haladéktalanul eljuttatják a Bizottsághoz az említett rendelkezések szövegét, valamint a rendelkezések és az ezen irányelv közötti megfelelési táblázatot.
Ezeket a rendelkezéseket 2017. január 1-jétől alkalmazzák.
A tagállamok által elfogadott rendelkezéseknek hivatkozniuk kell erre az irányelvre, vagy hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozással együtt kell megjelenniük. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.
13. cikk
Hatályon kívül helyezés
A 93/79/EGK irányelv 2017. január 1-jén hatályát veszti.
14. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
15. cikk
Címzettek
Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.
Kelt Brüsszelben, 2014. október 15-én.