PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 191/2014
ze dne 24. února 2014
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz určitých oxidů manganičitých pocházejících z Jihoafrické republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise (dále jen „Komise“) předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila Rada nařízením Rady (ES) č. 221/2008 (2) konečné antidumpingové clo ve výši 17,1 % na dovoz elektrolytického oxidu manganičitého (tj. oxid manganičitý vyráběný elektrolytickým procesem), který nebyl po elektrolýze tepelně zpracován, v současnosti kódu KN ex 2820 10 00, a který pochází z Jihoafrické republiky (dále jen „platná antidumpingová opatření“).
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(2)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (3) platných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 11. prosince 2012 žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podaly společnosti Cegasa Internacional SA a Tosoh Hellas A.I.C. (dále jen „žadatelé“), jediní dva výrobci elektrolytického oxidu manganičitého v Unii.
(3)
Žádost byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti antidumpingových opatření by mělo pravděpodobně za následek obnovení dumpingu, který způsobuje újmu výrobnímu odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(4)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 12. března 2013 oznámila prostřednictvím zveřejnění oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (4) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
4. Šetření
4.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(5)
Šetření pravděpodobnosti obnovení dumpingu se týkalo období od 1. ledna 2012 do 31. prosince 2012 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2009 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
4.2 Strany dotčené šetřením
(6)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, vyvážejícího výrobce v Jihoafrické republice, dovozce, uživatele v Unii, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a jejich sdružení a zástupce dotčené vyvážející země.
(7)
Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost písemně předložit svá stanoviska a podat žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(8)
Vzhledem k omezenému počtu zúčastněných stran, které se přihlásily, nebylo nutné provést výběr vzorku zúčastněných stran.
(9)
Odpovědi na dotazník došly od vyvážejícího výrobce v Jihoafrické republice, dvou výrobců v Unii a od dvou uživatelů, kteří patří do stejné skupiny společností ve spojení.
(10)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti obnovení dumpingu a výsledné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
výrobci v Unii:
-
Cegasa Internacional SA (dále jen „Cegasa“),
-
Tosoh Hellas A.I.C (dále jen „THA“);
b)
vyvážející výrobci v Jihoafrické republice:
-
Delta E.M.D. (Pty) Ltd;
c)
uživatelé
-
Panasonic Energy Belgium NV.
(11)
Dne 29. října 2013 poskytla Komise všem zúčastněným stranám základní fakta a úvahy, na jejichž základě hodlala navrhnout zachování platných antidumpingových opatření. Strany dostaly opět příležitost předložit připomínky, a těm stranám, které o to požádaly, bylo umožněno slyšení za přítomnosti úředníka pro slyšení. Připomínky předložené zúčastněnými stranami Komise zvážila a v dalším textu na ně reaguje.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(12)
Výrobek, který je předmětem tohoto přezkumu, je týž výrobek jako výrobek ve smyslu definice v nařízení (ES) č. 221/2008, konkrétně elektrolytický oxid manganičitý (tj. oxid manganičitý vyráběný elektrolytickým procesem), který nebyl po elektrolýze tepelně ošetřen (dále jen „výrobek, který je předmětem přezkumu“), pocházející z Jihoafrické republiky, v současnosti kódu KN ex 2820 10 00. Obsahuje dva hlavní typy: elektrolytický oxid manganičitý stupně uhlík-zinek a elektrolytický oxid manganičitý alkalického stupně.
(13)
Přezkumné šetření stejně jako původní šetření potvrdilo, že výrobek, který je předmětem přezkumu, dovezený na trh Unie a výrobky vyráběné a prodávané vyvážejícími výrobci na jejich domácích trzích, jakož i výrobky vyráběné a prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie (dále jen „obdobný výrobek“) mají totožné základní fyzikální a chemické vlastnosti a použití. Proto se tyto výrobky považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ DUMPINGU
1. Předběžné poznámky
(14)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda by pravděpodobně došlo k obnovení dumpingu, pokud by stávající opatření pozbyla platnosti.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
(15)
Po uložení opatření poklesl dovoz z Jihoafrické republiky do Unie téměř na nulu, pouze velmi malé množství bylo vyvezeno v roce 2010, 2011 a v průběhu období přezkumného šetření. Aby mohla posoudit, zda jediný známý vyvážející výrobce Delta EMD (Pty) Ltd. („Delta“) vyvážel v průběhu období přezkumného šetření do Unie za dumpingové ceny, zaslala Komise této společnosti dotazník. Dostala odpověď včetně údajů o prodeji na domácím trhu, o vývozu do Unie a vývozu do jiných destinací. Odpověď byla ověřena, jak je podrobně vysvětleno níže.
2.1 Běžná hodnota
(16)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení byl prozkoumán prodej Delty na domácím trhu, aby se zjistilo, zda je celkový objem prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům reprezentativní ve srovnání s celkovým objemem jeho vývozu do Unie, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představuje alespoň 5 % celkového objemu vývozu výrobku, který je předmětem přezkumu, do Unie.
(17)
Domácí prodej výrobku, který je předmětem přezkumu, byl sice reprezentativní, ale neuskutečnil se žádný prodej v běžném obchodním styku, neboť prodej elektrolytického oxidu manganičitého na domácím trhu byl pro společnost Delta neziskový. Běžná hodnota byla proto početně zjištěna podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(18)
Stalo se tak na základě skutečných nákladů na výrobu elektrolytického oxidu manganičitého, ke kterým byla v souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení připočtena přiměřená výše prodejních, správních a režijních nákladů a zisku.
(19)
Prodejní, správní a režijní náklady byly vypočteny pomocí čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení, neboť prodej uskutečněný společností Delta neproběhl v běžném obchodním styku a ustanovení čl. 2 odst. 6 písm. a) a b) uvedeného nařízení nebyla použitelná vzhledem k tomu, že neexistovali žádní jiní vývozci ani výrobci, jichž se týkalo šetření, a Delta neprodává žádné jiné výrobky stejné obecné kategorie. Použití prodejních, správních a režijních nákladů z původního šetření, které tvořily téměř stejný procentní podíl jako skutečné prodejní, správní a režijní náklady, bylo proto považováno za rozumnou metodu.
(20)
Po oznámení požádala společnost Delta Komisi o stanovení početně zjištěné běžné hodnoty tak, že prodejní, správní a režijní náklady vypočítané výše uvedeným způsobem budou vyjádřeny jako procentní podíl výrobních nákladů, a nikoli jako procentní podíl z obratu. Vzhledem k tomu, že veškerý prodej na domácím trhu byl neziskový, vedlo by použití obratu k nadhodnoceným prodejním, správním a režijním nákladům. Komise přijala tvrzení společnosti Delta a při početním zjišťování běžné hodnoty Komise připočetla prodejní, správní a režijní náklady vyjádřené jako procentní podíl výrobních nákladů na kg z tohoto přezkumného šetření.
(21)
Zisk byl rovněž vypočítán stejnou metodou jako v původním šetření, tj. na základě sazeb dlouhodobých komerčních úvěrů v Jihoafrické republice v průběhu období přezkumného šetření podle čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení. Delta na domácím trhu neprodává jiné výrobky a v Jihoafrické republice nejsou žádní jiní známí výrobci elektrolytického oxidu manganičitého či jiní výrobci výrobku stejné obecné kategorie, od nichž by se daly získat údaje o zisku.
(22)
Po oznámení výrobní odvětví Unie požádalo, aby Komise pro určení běžné hodnoty použila prodej do USA, neboť podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení tento prodej vlastně plní funkci prodeje na domácím trhu.
(23)
Tato žádost byla zamítnuta, neboť běžná hodnota byla početně zjištěna podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení s použitím stejné metodiky jako v původním šetření, a tudíž v souladu s čl. 11 odst. 9 téhož nařízení.
2.2 Vývozní cena
(24)
Velmi malé množství elektrolytického oxidu manganičitého vyvezeného do Unie v průběhu období přezkumného šetření bylo prodáno přímo dovozci v Unii, který nebyl ve spojení. V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení byla vývozní cena určena na základě ceny, kterou vývozce zaplatil Deltě.
2.3 Srovnání
(25)
Bylo provedeno srovnání mezi vývozní cenou a vypočítanou běžnou hodnotou s přihlédnutím k uváděným a ověřeným úpravám podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení, zejména k nákladům za přepravu, pojištění, úvěry a k manipulačním nákladům vývozce. Běžná hodnota byla zjištěna početně na základě ceny ze závodu po odečtení poplatků za dopravu a nákladů na poskytnutí úvěru. Náklady na balení a technickou pomoc odečteny nebyly, neboť již byly zohledněny ve výrobních nákladech, a tudíž zahrnuty jak do vývozní ceny, tak do početně zjištěné běžné hodnoty.
2.4 Dumpingové rozpětí
(26)
Bylo zjištěno, že společnost Delta nerealizovala dumpingový prodej elektrolytického oxidu manganičitého do Unie během období přezkumného šetření. Tento prodej se však týkal velmi malého množství, a proto se na tento závěr nedalo plně spolehnout pro určení pravděpodobnosti obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti.
3. Důkazy o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(27)
Jelikož z prodeje do Unie v období přezkumného šetření nebylo možné vyvodit žádné závěry, Komise analyzovala, zda existuje důkaz o pravděpodobném obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti. Přitom byly analyzovány tyto prvky: vývozní cena z Jihoafrické republiky do jiných destinací, výrobní kapacita a nevyužitá kapacita v Jihoafrické republice a přitažlivost trhu Unie a jiných třetích zemí.
3.1 Vývoz z Jihoafrické republiky do jiných destinací
(28)
Delta vyrábí jak elektrolytický oxid manganičitý alkalického stupně, tak elektrolytický oxid manganičitý stupně uhlík-zinek, a jelikož v Unii existuje trh pro elektrolytický oxid manganičitý alkalického stupně a v menším rozsahu také pro elektrolytický oxid manganičitý stupně uhlík-zinek, prozkoumala Komise vývozní ceny obou stupňů do třetích zemí během období přezkumného šetření. Tento prodej byl porovnán s početně zjištěnou běžnou hodnotou vypočítanou podle shora uvedené metody s přihlédnutím k rozdílům, které mají vliv na srovnatelnost cen.
(29)
Prodej elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně do USA, což byl pro společnost Delta nejdůležitější vývozní trh, tvořil přibližně dvě třetiny celkového vývozu Delty během období přezkumného šetření a nebyl dumpingový. Bylo však zjištěno, že elektrolytický oxid manganičitý alkalického stupně do jiných destinací (např. do Thajska, Koreje, Číny a Brazílie) byl v menších množstvích vyvážen za dumpingové ceny, přičemž dumpingové rozpětí se pohybovalo od 2 % do 21 %. Kromě toho, elektrolytický oxid manganičitý stupně uhlík-zinek byl vyvážen do jiných destinací hlavně za nízké ceny a v malých množstvích, přičemž dumpingová rozpětí byla vyšší, a to v rozmezí od 13 % do 66 %.
(30)
Po oznámení výrobní odvětví Unie tvrdilo, že Komise by měla ignorovat prodej do USA během období přezkumného šetření, neboť ceny na tomto trhu nedávají vhodné vodítko pro pravděpodobnou úroveň prodejních cen na trhu Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti.
(31)
Na druhé straně Delta po oznámení požádala Komisi, aby věnovala zvláštní pozornost prodeji do USA, který představuje převážnou většinu jejího vývozu elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně a jedná se o nejvíce srovnatelný trh s trhem Unie.
(32)
Komise analyzovala veškerý prodej na vývoz do všech míst určení, vypočítala průměrnou váženou vývozní cenu vývozu společnosti Delta do veškerých destinací mimo Unii, ale také se velmi podrobně zabývala vývozními cenami do jednotlivých třetích zemí. Při hledání odpovědi na otázku pravděpodobnosti obnovení dumpingu bylo zjištěno, že veškerý prodej na vývoz do všech míst určení je relevantní, zejména s ohledem na významné cenové rozdíly zjištěné na různých vývozních trzích.
(33)
Trh USA má své vlastní charakteristické zvláštnosti, které společnosti Delta umožňují požadovat podstatně vyšší ceny než jinde. V USA totiž poptávka výrazně převyšuje domácí nabídku. Velký počet potenciálních konkurentů tam rovněž naráží na vysoké překážky vstupu na trh, neboť na dovoz z Číny a Austrálie platí vysoká antidumpingová cla.
(34)
Za těchto okolností neexistuje důvod, proč by měla Komise ve svých závěrech vycházet pouze z průměrné vývozní ceny nebo posuzovat prodej na vývoz pouze do jedné země, místo aby analyzovala veškerý prodej na vývoz do všech destinací.
(35)
Cenové chování společnosti Delta na vývozních trzích mimo Unii ukazuje, že ačkoliv vývoz na jejich nejdůležitější trh (USA) neprobíhal za dumpingové ceny, prodej do jiných destinací dumpingový byl. Pro posouzení pravděpodobnosti obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti, jsou proto nutné další ukazatele, které jsou uvedeny níže.
3.2 Výrobní kapacita a nevyužitá kapacita v Jihoafrické republice
(36)
Delta disponuje nevyužitou kapacitou na výrobu elektrolytického oxidu manganičitého, díky níž by mohla obnovit vývoz nikoli nevýznamného množství do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti. Delta odhadla a Komise potvrdila, že tato nevyužitá kapacita činí 4 000 až 6 000 tun ročně. Tento výpočet bere v úvahu výpadky elektřiny, které jsou v Jihoafrické republice časté, a množství odpadu. Vzhledem k určitým problémům s udržování kvality na ručně ovládaném zařízení Komise zdrženlivě odhaduje, že roční produkce činí asi 2 000 až 3 000 tun elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně a zbytek je elektrolytický oxid manganičitý stupně uhlík-zinek. Oba stupně by se však na trhu Unie hodily. Část vyrobeného množství elektrolytického oxidu manganičitého stupně uhlík-zinek by mohly pohltit trhy v jiných třetích zemích, ale nic nenasvědčuje, že by trhy jiných třetích zemí nebo domácí trh mohly absorbovat značnou nevyužitou kapacitu výroby elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně.
(37)
Delta během ověřování uvedla, že je dávno zavedeným „doplňkovým“ dodavatelem svých odběratelů na trhu USA, který zaplňuje mezery, když domácí výrobci nedokážou vyrobit dostatečné množství. Vývoz společnosti Delta do USA byl v posledních čtyřech letech stabilní, což naznačuje, že Delta neměla možnost zvýšit svůj prodej do USA. Kdyby bylo možné zvýšit vývoz do USA, Delta by tak již učinila, aby využila vyšších cen na trhu USA, a rovněž větších úspor z rozsahu dosahovaných díky výrobě větších objemů.
(38)
Prodej společnosti Delta na asijský trh byl více zaměřen na elektrolytický oxid manganičitý stupně uhlík-zinek. Společnost Delta prodala do Asie 50 % celého množství elektrolytického oxidu manganičitého stupně uhlík-zinek. Čína má své domácí výrobce elektrolytického oxidu manganičitého a vývoz společnosti Delta do Číny během období šetření zůstal omezen na velmi malé množství elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně. Jelikož v současnosti se na vývoz elektrolytického oxidu manganičitého do Japonska vztahují antidumpingová opatření a jelikož Japonsko má vlastní výrobce elektrolytického oxidu manganičitého, je nepravděpodobné, že by tento trh absorboval nevyužitou kapacitu společnosti Delta. Je tudíž nepravděpodobné, že asijský trh by mohl absorbovat nevyužitou kapacitu společnosti Delta na výrobu elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně.
(39)
Po oznámení výrobní odvětví Unie uvedlo, že nevyužitá kapacita společnosti Delta je mnohem vyšší, než je uvedeno výše, a poukázalo na několik faktorů, které to dosvědčují. Uvedlo rovněž, že celá nevyužitá kapacita společnosti Delta by mohla být využita k výrobě elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně v takové jakosti, aby byl prodejný na trhu Unie za dumpingové ceny.
(40)
Výrobní odvětví Unie dále uvedlo, že vývoz společnosti Delta do USA v blízké budoucnosti velmi pravděpodobně poklesne, protože jeden výrobce v USA již oznámil zvýšení své výrobní kapacity, a také proto, že po ohlášeném odchodu jednoho uživatele elektrolytického oxidu manganičitého z trhu dojde velmi pravděpodobně ke snížení poptávky v USA. Kromě toho výrobní odvětví Unie tvrdilo, že prodej z Jihoafrické republiky do USA po skončení období šetření již začal klesat. To by znamenalo, že Delta má potenciálně dodatečné objemy elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně, které by byly velmi pravděpodobně odkloněny na trh Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti.
(41)
Komise během šetření prověřila výrobní závod společnosti Delta, její schopnosti a výrobní kapacitu. Jak je uvedeno výše, Komise prováděla konzervativní výpočty vycházející zejména ze zdrženlivého odhadu rozdělení výroby mezi elektrolytický oxid manganičitý alkalického stupně a elektrolytický oxid manganičitý stupně uhlík-zinek na základě využití volné výrobní kapacity. S ohledem na spotřebu dotčeného výrobku v Unii byla i při zdrženlivém odhadu zjištěna významná nevyužitá kapacita, která by se dala využít pro výrobu elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně.
(42)
Pokud jde o tvrzení ohledně pravděpodobného vývoje vývozu společnosti Delta do USA, z důkazů předložených Komisi vyplývá, že tento vývoz by se mohl dostat pod tlak, kdyby kapacita výroby elektrolytického oxidu manganičitého v USA nadále rostla a poptávka nadále klesala.
(43)
Po oznámení jeden uživatel tvrdil, že nevyužitá kapacita společnosti Delta je malá, jelikož před uložením opatření měla Delta podíl na trhu 60 %-70 %. Avšak i při zdrženlivém odhadu nevyužité kapacity společnosti Delta platí, že pokud by tato volná kapacita byla využita pro vývoz do Unie, Delta by mohla snadno značně zvýšit svůj podíl na trhu, aniž by byla brána v úvahu možnost, že vývoz do jiných destinací by mohl být přesměrován do Unie. Takový vývoj by měl za následek další zvýšení potenciálního tržního podílu společnosti Delta.
3.3 Přitažlivost trhu Unie a trhů jiných třetích zemí
(44)
Delta si vybudovala dlouhodobý a ziskový prodejní kanál do USA a nebyly nalezeny žádné důkazy, které by svědčily o tom, že by bylo v zájmu této společnosti úmyslně přesměrovat jakoukoli část tohoto prodeje do Unie. Nevyužitá kapacita zjištěná během šetření, nebo aspoň její podstatná část, by se však mohla přeorientovat do Unie už jen z těch důvodu, které byly uvedeny v odůvodnění výše. Navíc je tomu tak i proto, že trh Unie je jedním z největších na světě. Před zavedením platných antidumpingových opatření byl kromě toho trh Unie pro Deltu velmi přitažlivý, neboť na něm držela 60-70% podíl.
(45)
Pokud by Delta měla cenově konkurovat výrobcům v Unii, byla by nucena snížit své vývozní ceny a prodávat tak za dumpingové ceny, aby se vyrovnala cenám, které si během období přezkumného šetření účtoval jeden výrobce v Unii. Delta by také mohla přesměrovat do Unie svůj vývoz elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně, který je v současné době prodáván třetím zemím (kromě USA), za dumpingové ceny, protože trh Unie je atraktivnější než jiné neamerické trhy díky své velikosti a celkově vyšším cenám. Kromě toho, kdyby Delta někdy v budoucnu snížila množství elektrolytického oxidu manganičitého vyváženého do USA, pak by se pravděpodobným cílem určení pro tento dodatečný disponibilní objem stal trh Unie.
(46)
Po oznámení společnost Delta poznamenala, že ve své cenové politice počítala s prodejem na trhu Unie pouze tehdy, pokud by mohla dosáhnout výhodné ceny.
(47)
Může, ale nemusí tomu tak být. Ovšem i rentabilní prodej lze stále považovat za dumpingový, jestliže je vývozní cena nižší než běžná hodnota výrobku. V každém případě nebyl předložen žádný důkaz na podporu takového tvrzení, neboť Delta nevyvezla v posledních pěti letech do Unie významné objemy. Výrobní odvětví Unie navíc uvedlo, že společnost Delta prodala do Unie malá množství elektrolytického oxidu manganičitého během období šetření proto, aby si u svých odběratelů v Unii udržela certifikaci.
(48)
Delta rovněž poznamenala, že průměrná dovozní cena elektrolytického oxidu manganičitého do Unie v roce 2012 činila 1 809 EUR/t, což je více než běžná hodnota, a to, podle názoru společnosti Delta, svědčí o tom, že dokázala konkurovat ostatním dovozcům i bez dumpingu.
(49)
Tato průměrná hodnota se však skládá z extrémně nákladných dovozů z USA a některých mnohem levnějších dovozů z Číny. Dovozy z USA nelze zahrnout do srovnání, jelikož mimořádně vysoké ceny (až třikrát nebo čtyřikrát vyšší než běžné ceny účtované na trhu Unie) zpochybňují spolehlivost těchto cen a/nebo dováženého výrobku. Kdyby měla Delta cenově konkurovat čínskému dovozu, a to na úrovni přibližně 1 200 EUR/t, dopouštěla by se dumpingu na trhu Unie.
4. Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(50)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je pravděpodobné, že pokud opatření pozbudou platnosti, bude dumping obnoven. Pokud by opatření pozbyla platnosti, společnost Delta by do Unie prodávala nejspíš elektrolytický oxid manganičitý alkalického stupně, který tato společnost vyrábí a již jej v minulosti vyvážela. V současné době je v Unii také největší poptávka stále ještě po elektrolytickém oxidu manganičitém alkalického stupně. Ze šetření vyplynulo, že elektrolytický oxid manganičitý alkalického stupně prodávaný do jiných destinací (např. do Jižní Koreje, Číny a Brazílie) byl vyvážen za dumpingové ceny, přičemž dumpingové rozpětí se pohybovalo od 2 % do 21 %.
(51)
Společnost Delta navíc disponuje nevyužitou kapacitou na výrobu významného množství ve srovnání se spotřebou Unie během období přezkumného šetření. Pokud by tato kapacita byla využita k vývozu do Unie a k cenové konkurenci s výrobci v Unii nebo s cenami velkých objemů dovozu z třetích zemí, pak by existovala velká pravděpodobnost, že by se tento vývoz uskutečnil za dumpingové ceny.
D. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(52)
V průběhu období přezkumného šetření vyráběli obdobný výrobek dva výrobci v Unii, a to společnosti THA a Cegasa, které při šetření plně spolupracovaly. V původním šetření Cegasa, která v té době nevyráběla pro otevřený trh, nýbrž pouze pro vlastní spotřebu, nebyla žadatelem ani nespolupracovala, ale ani nic nenamítala proti šetření.
(53)
Po oznámení jedna zúčastněná strana zpochybnila připuštění společnosti Cegasa jako žadatele v přezkumu před pozbytím platnosti, protože nebyla žadatelem v původním šetření, nevyráběla pro otevřený trh, a proto v té době nezakusila újmu. Tato námitka byla zamítnuta, protože žádost o přezkum před pozbytím platnosti musí podat výrobci Unie nebo musí být podána jejich jménem, ale nemusí ji nezbytně podat (pouze) původní žadatel (žadatelé).
(54)
Na tyto dva výrobce v Unii připadá celá výroba elektrolytického oxidu manganičitého v Unii, a představují tak „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
(55)
Pro účely analýzy újmy byly díky spolupráci celého výrobního odvětví Unie zjištěny všechny ukazatele újmy na mikroekonomické úrovni. Aby se zajistila důvěrnost, jsou všechny údaje uvedeny v indexované podobě nebo jako rozpětí.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba na trhu Unie
(56)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě i) ověřených objemů prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, ii) ověřených objemů dovozu jediného jihoafrického výrobce a iii) dovozu z jiných zemí na základě údajů Eurostatu.
(57)
Spotřeba elektrolytického oxidu manganičitého v Unii se mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření nezměnila. K jejímu zvýšení došlo v letech 2010 a 2011, avšak v roce 2012 se opět vrátila na úroveň roku 2009.
Tabulka 1
2009
2010
2011
OPŠ
Index (2009 = 100)
100
102
108
100
2. Dovoz z Jihoafrické republiky
2.1 Objem a podíl na trhu
(58)
Po uložení opatření dovoz z Jihoafrické republiky prakticky ustal.
Tabulka 2
2009
2010
2011
OPŠ
Objem dovozu z Jihoafrické republiky, který podléhá opatřením
100
2
3
1
Podíl dovozu z Jihoafrické republiky, který podléhá opatřením, na trhu
100
2
4
1
2.2 Ceny a cenové podbízení
(59)
Velmi malý prodej elektrolytického oxidu manganičitého z Jihoafrické republiky do Unie v průběhu období přezkumného šetření se cenově nepodbízel vůči cenám výrobního odvětví Unie. Vzhledem k velmi malému objemu však nelze vyvodit jakékoli spolehlivé závěry.
(60)
Byly proto porovnány ceny elektrolytického oxidu manganičitého vyrobeného a prodaného výrobním odvětvím Unie a ceny elektrolytického oxidu manganičitého vyrobeného v Jihoafrické republice a prodaného zbytku světa, a to na základě dvou scénářů: včetně prodeje do USA a bez prodeje do USA. Důvodem pro provedení analýzy s vyloučením vývozní ceny společnosti Delta do USA byla konkrétní situace na trhu v USA, která způsobovala velmi vysoké ceny v porovnání vývozními cenami společnosti Delta do jiných zemí (viz body odůvodnění výše).
(61)
Ze srovnání vyplynulo, že pokud se zohlednil prodej do USA, během období přezkumného šetření se prodej z Jihoafrické republiky do zbytku světa cenově nepodbízel vůči cenám výrobního odvětví Unie, avšak podbízel se vůči cenám výrobního odvětví Unie v případě, že se prodej do USA nezohlednil. Když se navíc vyloučil prodej do USA, byly konečné vývozní ceny společnosti Delta nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(62)
Po oznámení výrobní odvětví Unie tvrdilo, že vývozní ceny společnosti Delta do USA nejsou ukazatelem budoucích cen do Unie a že kvůli strukturálním rozdílům mezi trhem Unie a trhem USA by se k těmto cenám nemělo přihlížet. Na druhé straně Delta zopakovala, že trh USA je vyspělým odbytištěm elektrolytického oxidu manganičitého, kde domácí výrobci a dovozci volně soutěží a kde se pohybuje mnoho uživatelů, včetně uživatelů, kteří působí rovněž v Unii. V důsledku toho by prodej společnosti Delta do USA neměl být z šetření vyloučen. Kromě toho se společnost Delta domnívala, že pro účely výpočtu prodeje pod cenou neměla Komise pracovat s cílovým ziskem, jehož výrobní odvětví Unie dosáhlo při neexistenci dumpingového dovozu v původním šetření.
(63)
V tomto případě, kdy dovoz z dotčené země po uložení původních opatření prakticky ustal, musí vyšetřující orgán provést výhledovou analýzu založenou na mnoha racionálních předpokladech, včetně očekávané ceny, za kterou bude společnost Delta prodávat elektrolytický oxid manganičitý v Unii, pokud by platná antidumpingová opatření pozbyla platnosti.
(64)
Je nespornou skutečností, že každý trh elektrolytického oxidu manganičitého (USA, Unie, Asie) je jiný a výrobci elektrolytického oxidu manganičitého používají různé cenové strategie s ohledem nejen na své výrobní náklady, ale také na výrobní kapacitu v cílové zemi, potřebu (opětovně) získat podíl na trhu a na místní podmínky hospodářské soutěže. Je rovněž nezpochybnitelnou skutečností, že Delta stanoví pro trh USA mnohem vyšší cenu cenu elektrolytického oxidu manganičitého než na jiných trzích. Proto se předpokládá, že budoucí ceny společnosti Delta v Unii nebudou určovat její stávající ceny v USA, ale budou se řídit specifickými podmínkami a realitou na trhu Unie.
(65)
Ve zveřejněném dokumentu byly pro účely výpočtu dumpingu porovnány prodejní ceny společnosti Delta pouze u elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně na různých trzích s početně zjištěnou běžnou hodnotou, zatímco pro účely výpočtu cenového podbízení byly zohledněny rovněž prodejní ceny společnosti Delta u jednoho druhu stupně uhlík-zinek. Po oznámení výrobní odvětví Unie uvedlo, že pro výpočet dumpingu a újmy by se měl zohlednit veškerý prodej elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně i stupně uhlík-zinek společností Delta. Naproti tomu společnost Delta tvrdila, že jelikož se velká většina spotřeby v Unii a vývozu společnosti Delta do Unie skládala pouze z elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně, neměl by se oxid manganičitý stupně uhlík-zinek vůbec brát v úvahu.
(66)
Komise dospěla k závěru, že jak elektrolytický oxid manganičitý alkalického stupně, tak elektrolytický oxid manganičitý stupně uhlík-zinek, a to všech druhů, by měly být vzaty v úvahu pro výpočet dumpingu a újmy, a to z těchto hlavních důvodů: Za prvé, jak bylo uvedeno výše, v Unii existuje též trh, a tudíž i poptávka po elektrolytickém oxidu manganičitém stupně uhlík-zinek, i když je menší než trh elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně, a tento trh by rovněž mohl být zajímavý pro vývoz společnosti Delta do Unie. Za druhé, elektrolytický oxid manganičitý alkalického stupně a elektrolytický oxid manganičitý stupně uhlík-zinek se vyrábí ve stejném závodě a na stejné výrobní lince s použitím stejných surovin a stejného výrobního procesu. Podle nastavení parametrů elektrolýzy (proudová hustota, teplota, koncentrace elektrolytu atd.) se výrobci elektrolytického oxidu manganičitého mohou rozhodnout pro výrobu alkalického stupně nebo stupně uhlík-zinek. Proto je pro výpočet podbízení vhodnější srovnání průměrné vývozní ceny elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně i stupně uhlík-zinek od společnosti Delta s průměrnou prodejní cenou elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně i stupně uhlík-zinek od výrobců v Unii.
(67)
Pokud jde o analýzu prodeje pod cenou, Komise použila jako referenční hodnotu cílový zisk, jehož výrobní odvětví Unie dosáhlo při neexistenci dumpingového dovozu v původním šetření a který odpovídá zisku, jejž může očekávat kapitálově náročné odvětví (jakým je odvětví výroby elektrolytického oxidu manganičitého) za běžných podmínek hospodářské soutěže. Otázka nejvhodnějšího cílového zisku je však v souvislosti s tímto konkrétním přezkumem před pozbytím platnosti irelevantní. Komise uznává, že dumping nepokračoval, a proto v důsledku cenového podbízení nepřetrvávala újma. Zaměření analýzy je tedy výhledové a jejím cílem je předpovědět pravděpodobnost obnovení újmy v případě pravděpodobného obnovení dumpingu.
(68)
Delta tvrdila, že náklady vzniklé po dovozu byly zřejmě podhodnoceny, neboť neberou v úvahu náklady za převoz produktu dodávaného odběratelům z antverpského přístavu.
(69)
Komise však srovnala ceny výrobního odvětví Unie ze závodu s cenami vývozců na hranicích Unie, a proto se náklady vzniklé po dovozu týkaly pouze manipulace a zkoušení, nikoli však nákladů na dopravu. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
3. Dovoz z jiných třetích zemí
(70)
V následující tabulce je znázorněn vývoj dovozu z jiných třetích zemí během posuzovaného období, pokud jde o objem a podíl na trhu, jakož i průměrné ceny tohoto dovozu.
Tabulka 3
2009
2010
2011
OPŠ
Objem dovozu z jiných zemí (v tunách)
5 000- 10 000
10 000- 15 000
5 000- 10 000
5 000- 10 000
Index 2009 = 100
100
113
92
88
Podíl dovozu z jiných třetích zemí na trhu
25 %- 30 %
30 %- 35 %
20 %- 25 %
20 %- 25 %
Hodnota dovozu z jiných zemí (v EUR)
10 mil.-15 mil.
15 mil.-20 mil.
10 mil.-15 mil.
10 mil.-15 mil.
Index 2009 = 100
100
113
93
102
Cena dovozu (EUR/t)
1 566
1 572
1 590
1 809
Zdroj: Eurostat
(71)
Objem dovozu elektrolytického oxidu manganičitého z jiných třetích zemí do Unie se v posuzovaném období snížil. Ceny tohoto dovozu byly v období přezkumného šetření vyšší než průměrná úroveň cen výrobního odvětví Unie a cen společnosti Delta na jiných trzích s výjimkou USA. Jak je uvedeno výše, hodnota 1 809 EUR za tunu je průměrem velmi rozmanitých dovozních cen v rozsahu od levného dovozu z Číny po velmi vysoké ceny dovozu z USA. Zejména zaznamenané ceny dovozu z USA jsou velmi vysoké v porovnání s cenami výrobců v Unii, Delty a dalších vývozců, a pro účely analýzy se na ně nelze přiměřeně spolehnout. Proto tento průměr nelze brát jako referenční cenu pro budoucí dovoz z Jihoafrické republiky. Delta by nesoutěžila s cenami z USA, nýbrž s cenami výrobního odvětví Unie.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(72)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení byly během posuzovaného období posouzeny všechny relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují stav výrobního odvětví Unie.
a) Výroba
(73)
Výroba v Unii se zvýšila o 6 % mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření. Přesněji řečeno, v letech 2009 až 2011 vzrostla o 7 procentních bodů a poté během období přezkumného šetření klesla o 1 procentní bod.
Tabulka 4
2009
2010
2011
OPŠ
Index 2009 = 100
100
102
107
106
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum
b) Výrobní kapacita a využití kapacity
(74)
Výrobní kapacita výrobců v Unii se v posuzovaném období zvýšila o 9 %, a to zejména díky drobným vylepšením výrobního procesu (tj. neuskutečnily se žádné významné investice do nových zařízení a nového vybavení).
(75)
Jelikož zvýšení kapacity bylo vyšší než nárůst výroby, využití kapacity kleslo o 3 procentní body.
Tabulka 5
2009
2010
2011
OPŠ
Výrobní kapacita
Index 2009 = 100
100
103
108
109
Využití kapacity
Index 2009 = 100
100
99
99
97
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum
c) Zásoby
(76)
Objem zásob zůstal v posuzovaném období stabilní. V roce 2011 se snížil, ale v průběhu období přezkumného šetření se vrátil na úroveň roku 2009.
Tabulka 6
2009
2010
2011
OPŠ
Index 2009 = 100
100
103
86
100
Zdroj: odpovědi na dotazník
d) Objem prodeje
(77)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, vzrostl o 10 % mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření. V roce 2011 se zvýšil o 20 % oproti roku 2009, ale poté v období přezkumného šetření prudce poklesl o 10 procentních bodů.
Tabulka 7
2009
2010
2011
OPŠ
Index 2009 = 100
100
103
120
110
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum
e) Podíl na trhu
(78)
Mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření zvýšili výrobci v Unii svůj podíl na trhu o 10 procentních bodů. Toto zvýšení podílu na trhu lze vysvětlit poklesem podílu na trhu u dovozů do Unie.
Tabulka 8
2009
2010
2011
OPŠ
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu
65 %- 70 %
65 %- 70 %
75 %- 80 %
75 %- 80 %
Index 2009 = 100
100
101
111
110
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum a Eurostat
f) Růst
(79)
Jak je uvedeno v tabulce 1 výše, spotřeba v Unii zůstala mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření stabilní. Všechny ostatní ukazatele nevykazují žádný výrazný nárůst trhu Unie s výrobkem, který je předmětem přezkumu.
g) Zaměstnanost
(80)
Míra zaměstnanosti výrobního odvětví Unie mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření vykazuje pokles o 9 procentních bodů.
Tabulka 9
2009
2010
2011
OPŠ
Index 2009 = 100
100
91
90
91
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum
h) Produktivita
(81)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená výstupem (v tunách) na zaměstnance a rok, vzrostla v průběhu posuzovaného období o 18 %. Je to odrazem skutečnosti, že výroba vzrostla o 6 %, zatímco míra zaměstnanosti se snížila o 9 %. Zvlášť patrné to je v roce 2011, kdy výroba rostla, úroveň zaměstnanosti se dále snižovala a produktivita byla o 20 procentních bodů vyšší než v roce 2009.
Tabulka 10
2009
2010
2011
OPŠ
Index 2009 = 100
100
112
120
118
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum
i) Faktory ovlivňující prodejní ceny
(82)
Průměrné roční prodejní ceny výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, se mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření snížily o 11 %.
Tabulka 11
2009
2010
2011
OPŠ
Index 2009 = 100
100
95
93
89
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum
j) Velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(83)
Jelikož po uložení platných antidumpingových opatření dovoz z Jihoafrické republiky prakticky ustal, nelze posoudit velikost dumpingového rozpětí. Bylo zjištěno, že vzhledem ke klíčovým hospodářským ukazatelům, které jsou uvedeny výše a také níže, výrobní odvětví Unie zůstává v nestabilní a zranitelné situaci.
k) Mzdy
(84)
Navzdory skutečnosti, že celkové náklady práce klesly, průměrné náklady práce během posuzovaného období vzrostly v důsledku poklesu počtu pracovních sil.
Tabulka 12
2009
2010
2011
OPŠ
Index 2009 = 100
100
102
103
103
Zdroj: odpovědi na dotazník
l) Ziskovost a návratnost investic
(85)
Během posuzovaného období se ziskovost prodeje obdobného výrobku uskutečněného výrobním odvětvím Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, vyjádřená jako procento čistých prodejů, snížila o polovinu mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření. Ziskovost v průběhu období přezkumného šetření je výrazně nižší, než je cílový zisk zjištěný v původním šetření, který byl stanoven na úrovni zisku dosahovaného výrobním odvětvím Unie v případě neexistence dumpingu působícího újmu.
(86)
Návratnost investic, vyjádřená jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic, v zásadě sledovala vývoj ziskovosti.
Tabulka 13
2009
2010
2011
OPŠ
Ziskovost výrobního odvětví Unie
5 %- 10 %
5 %- 10 %
5 %- 10 %
0 %- 5 %
Index 2009 = 100
100
63
63
50
Návratnost investic (zisk v % čisté účetní hodnoty investic)
15 %- 20 %
5 %- 10 %
10 %- 15 %
5 %- 10 %
Index 2009 = 100
100
64
84
51
Zdroj: odpovědi na dotazník
m) Peněžní tok a schopnost obstarat si kapitál
(87)
Čistý peněžní tok z provozních činností v posuzovaném období výrazně poklesl, avšak s výjimkou roku 2010 zůstal kladný.
Tabulka 14
2009
2010
2011
OPŠ
Index 2009 = 100
100
-34
71
10
Zdroj: odpovědi na dotazník
(88)
Neexistují žádné náznaky, že by se výrobní odvětví Unie potýkalo s potížemi při obstarávání kapitálu, pokud se o to snažilo, avšak během posuzovaného období nedošlo k významným investicím, a proto nebylo výrobní odvětví Unie „zařazeno do testu“.
n) Investice
(89)
Roční investice výrobního odvětví Unie do výroby obdobného výrobku klesly mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření o polovinu. Konkrétně v roce 2010 klesly, v roce 2011 stouply a během období přezkumného šetření znovu klesly. Prudký pokles investic mezi rokem 2011 a obdobím přezkumného šetření lze částečně vysvětlit tím, že výrobní odvětví Unie již v průběhu posuzovaného období uskutečnilo hlavní nezbytné plánované investice.
Tabulka 15
2009
2010
2011
OPŠ
Index 2009 = 100
100
45
115
52
Zdroj: odpovědi na dotazník
5. Závěr k situaci výrobního odvětví Unie
(90)
Z rozboru ekonomických ukazatelů vyplývá, že výrobní odvětví Unie během posuzovaného období zvýšilo výrobu a prodej. Na zaznamenané zvýšení, které samo o sobě není významné, je nicméně třeba pohlížet v kontextu vyšší výrobní kapacity a poklesu prodejních cen, což vedlo k tomu, že využití kapacity výrobců v Unii kleslo o 3 procentní body a jednotková prodejní cena klesla o 11 procentních bodů.
(91)
Současně se však zhoršila hospodářská situace výrobního odvětví Unie, pokud jde o ziskovost, návratnost investic, zaměstnanost a peněžní tok. Zejména ziskovost, což je důležitý ukazatel stavu výrobního odvětví Unie, je stále výrazně nižší, než je cílový zisk stanovený v původním šetření. Výrobní odvětví Unie se dosud plně nezotavilo z účinků dřívějšího dumpingu, nachází se stále v nestabilním stavu, a je tudíž velmi zranitelné případným obnovením dumpingového dovozu. Průměrná prodejní cena v průběhu let poklesla a se vší pravděpodobností bude dále klesat, pokud se má opakovat dumpingový dovoz z Jihoafrické republiky, jenž by dále zhoršil již beztoho nestabilní situaci výrobního odvětví Unie.
(92)
Po oznámení některé zúčastněné strany tvrdily, že stávající nestabilní a zranitelná situace výrobního odvětví Unie nebyla způsobena dumpingovým dovozem z Jihoafrické republiky ani účinky dřívějšího dumpingu.
(93)
Uvedly, že vývoj výše uvedených klíčových hospodářských ukazatelů se týká období (od roku 2009 do konce období přezkumného šetření), kdy i) původní antidumpingová opatření byla již nějakou dobu v platnosti, ii) dovoz z Jihoafrické republiky prakticky ustal a iii) na otevřený trh Unie vstoupil nový aktér (Cegasa). Zúčastněné strany posoudily zvlášť hospodářské ukazatele každého z těchto dvou výrobců v Unii, místo aby je posuzovaly vcelku, a došly k závěru, že výrobní odvětví Unie je v obtížné situaci kvůli nové vnitřní konkurenci mezi jedinými dvěma výrobci na trhu Unie.
(94)
Zúčastněné strany zejména tvrdily, že Komise nezohlednila hlavní změny, k nimž došlo ve výrobním odvětví Unie od roku 2009. Uvedly, že po uložení platných antidumpingových opatření se hospodářské ukazatele původního a jediného žadatele (THA) prudce zlepšily a tím byly odstraněny všechny negativní účinky minulého dumpingu. Následně však druhý výrobce v Unii, společnost Cegasa, která dříve vyráběla elektrolytický oxid manganičitý pouze pro vlastní spotřebu, přesunula svůj závod na výrobu baterií mimo Unii. V důsledku toho uvolnila značný objem elektrolytického oxidu manganičitého pro otevřený trh a začala ho prodávat za nízkou cenu, čímž začala konkurovat jedinému dalšímu výrobci v Unii a vyvinula silný tlak na snižování cen, využití kapacity a ziskovost.
(95)
Ve zveřejněném dokumentu již Komise uznala změnu konfigurace výrobního odvětví Unie v porovnání s původním šetřením. Jednalo se o pozitivní vývoj, který svědčí o otevřenosti trhu a o vyšší úrovni hospodářské soutěže mezi různými subjekty včetně dovozců.
(96)
Komise rovněž souhlasí s tím, že za těchto okolností a zejména při neexistenci dovozu z Jihoafrické republiky není současný stav výrobního odvětví Unie způsoben dumpingem z Jihoafrické republiky, a neměl by proto být charakterizován jako „přetrvávání újmy“.
(97)
Komise posoudila úhrnné trendy obou výrobců v Unii od roku 2009 a uzavřela, že klíčové hospodářské ukazatele nejsou příznivé a že výrobní odvětví Unie se nachází v nestabilní a zranitelné situaci. Je zřejmé, že vzhledem k neexistenci dovozu z Jihoafrické republiky nemohou být příčinou dumpingové praktiky společnosti Delta. Přezkum před pozbytím platnosti se však zaměřuje na pravděpodobnost obnovení dumpingu a újmy v případě, že by opatření pozbyla platnosti, a proto určujícími faktory analýzy nejsou dumping, újma a příčinné souvislosti během období přezkumného šetření.
(98)
Komise uzavírá, že výrobní odvětví Unie je stále v nestabilním a zranitelném stavu a jeho ziskovost zdaleka nedosahuje úrovně, kterou by bylo možné očekávat v tak kapitálově náročném odvětví. Srovnání s původním šetřením je možné pouze u jednoho výrobce v Unii, protože ten druhý v tom čase neprodával na volném trhu Unie. Tento výrobce v Unii měl v období přezkumného řízení výrazně nižší zisk, než jaký byl zjištěn v původním šetření, kdy dumpingový dovoz neexistoval.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Dopad předpokládaného objemu dovozu a vliv na ceny v případě zrušení opatření
(99)
Jediný známý výrobce elektrolytického oxidu manganičitého v Jihoafrické republice (Delta) má nevyužitou kapacitu a potenciál k obnovení vývozu značného množství na trh Unie. Během původního posuzovaného období (2002 až 2005/2006) podíl společnosti Delta na trhu výrazně vzrostl z přibližně 30-40 % na 60-70 %. Delta tudíž již prokázala schopnost rychle zvýšit objem vývozu do Unie.
(100)
Vývozní ceny CIF společnosti Delta na jiné trhy, s vyloučením USA a zahrnutím všech druhů a stupňů elektrolytického oxidu manganičitého, byly v období přezkumného šetření nižší než ceny výrobního odvětví Unie a podbízely se vůči nim. Nižší ceny na jiných trzích by mohly vybízet společnost Delta k tomu, aby přesunula tento vývoz na trh Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti.
(101)
Vzhledem k nevyužité kapacitě zjištěné během šetření, nasycení ostatních vývozních trhů a přitažlivosti trhu Unie by se Delta s největší pravděpodobností znovu pokusila získat svůj podstatný podíl na trhu v Unii, o který přišla po uložení platných opatření. Jak je uvedeno výše, aby společnost Delta znovu získala podíl na trhu, musela by vyvážet za dumpingové ceny. V případě neexistence antidumpingových cel na dovoz elektrolytického oxidu manganičitého pocházejícího z Jihoafrické republiky by tedy jakékoli obnovení dumpingového dovozu vyvolalo na výrobní odvětví Unie ještě silnější cenový tlak a se vší pravděpodobností by mu způsobilo podstatnou újmu.
2. Závěr o pravděpodobnosti obnovení újmy
(102)
Zrušení opatření by se vší pravděpodobností vedlo k obnovení dumpingového dovozu z Jihoafrické republiky, což by vedlo k tlaku na snížení cen výrobního odvětví Unie a ke zhoršení jeho hospodářské situace. Zrušení opatření vůči Jihoafrické republice by proto pravděpodobně vedlo k obnovení újmy vzhledem k pravděpodobnému zhoršení již beztoho nestabilní a zranitelné situace, v níž se se výrobní odvětví Unie v současné době podle zjištění nachází.
G. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(103)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise prošetřila, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření vůči Jihoafrické republice nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení různých dotčených zájmů.
(104)
Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(105)
V původním šetření se mělo za to, že uložení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Jelikož toto šetření je přezkumem, analyzuje situaci, v níž jsou antidumpingová opatření již zavedena, což umožňuje posouzení případného nežádoucího nepříznivého dopadu na strany dotčené stávajícími antidumpingovými opatřeními.
(106)
Navzdory závěrům o pravděpodobnosti obnovení škodlivého dumpingu, Komise zkoumala, zda existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že není v zájmu Unie zachovat opatření proti dovozu elektrolytického oxidu manganičitého pocházejícího z Jihoafrické republiky.
2. Zájem výrobního odvětví Unie a dalších výrobců v Unii
(107)
Ačkoli platná antidumpingová opatření brání dumpingovému dovozu ve vstupu na trh Unie, výrobní odvětví Unie se stále nachází v nestabilním a zranitelném stavu, což potvrzuje negativní vývoj některých klíčových ukazatelů újmy.
(108)
Pokud by opatření pozbyla platnosti, je pravděpodobné, že současný stav výrobního odvětví Unie se nezmění a bude se dále zhoršovat vzhledem k pravděpodobnému přílivu značného objemu dumpingového dovozu z Jihoafrické republiky. Tento příliv by, mimo jiné, způsobil ztrátu podílu na trhu, pokles prodejních cen, nižší využití kapacity a celkově vážné zhoršení finanční situace výrobního odvětví Unie.
(109)
Je proto zřejmé, že zachování antidumpingových opatření vůči Jihoafrické republice by nebylo v rozporu se zájmem výrobního odvětví Unie.
3. Zájem dovozců
(110)
V původním šetření bylo zjištěno, že dopad uložených opatření nebude mít pravděpodobně závažný nepříznivý vliv na situaci dovozců v Unii. V rámci stávajícího šetření nespolupracovali žádní obchodníci nebo dovozci. Vzhledem k tomu, že nebylo prokázáno, že by platná opatření dovozce značně postihla, má se za to, že zachování opatření nebude mít na dovozce v Unii žádný zásadní nepříznivý dopad.
4. Zájem uživatelů
(111)
Byli kontaktováni všichni známí uživatelé elektrolytického oxidu manganičitého v Unii (výrobci baterií ho používají jako surovinu). Na dotazník odpověděly dvě společnosti, které patří do stejné nadnárodní skupiny. Při původním šetření spolupracovali dva další výrobci baterií, kteří se postavili proti zavedení opatření.
(112)
Spolupracující uživatel vysvětlil, v jaké obtížné hospodářské situaci se nacházejí výrobci baterií v Unii v důsledku tlaku na snižování cen, který vyvíjejí jejich hlavní odběratelé (maloobchodníci), z čehož vyplývá riziko ztráty pracovních míst. Nedokázal však poskytnout vysvětlení ani argumenty, proč a jak by zrušení opatření proti dovozu elektrolytického oxidu manganičitého z Jihoafrické republiky vedlo ke zlepšení situace.
(113)
Na elektrolytický oxid manganičitý připadá pouze 10-15 % celkových nákladů na výrobu baterií. Tato hodnota je ve srovnání s původním šetřením nižší. Kromě toho po zavedení opatření průměrná prodejní cena elektrolytického oxidu manganičitého v Unii skutečně klesla. Ve skutečnosti nebyly předloženy žádné důkazy o tom, že by zachování platných opatření mělo nezanedbatelný vliv na výrobní náklady výrobců baterií.
(114)
Vzhledem k neexistenci takových důkazů dospěla Komise k závěru, že zachování opatření by nemělo mít žádný nepříznivý vliv na uživatele elektrolytického oxidu manganičitého.
(115)
Po oznámení stejný uživatel nesouhlasil s posouzením situace Komisí a uvedl, že po uložení opatření jeden zdroj kvalitního elektrolytického oxidu manganičitého skončil, ceny elektrolytického oxidu manganičitého vzrostly, a i když elektrolytický oxid manganičitý tvoří pouze 10 %-15 % výrobních nákladů, má to významný dopad na již beztak nízkou ziskovost výrobců baterií v Unii.
(116)
Nehledě na toto tvrzení, důkazy ve spisu svědčí o tom, že rozhodnutí uživatele nevyužívat elektrolytický oxid manganičitý od společnosti Delta nesouviselo s uložením antidumpingových cel a že ziskovost uživatele a jeho pracovní místa neohrožují ani tak vyšší ceny elektrolytického oxidu manganičitého, nýbrž ve skutečnosti tlak na snížení cen vyvíjený hlavními odběrateli (nadnárodní maloobchodní organizace s významnou kupní sílou) a čínskými výrobci baterií.
(117)
Stejný uživatel elektrolytického oxidu manganičitého uvedl, že by opatření neměla být zachována, neboť šetřením nebyl zjištěn dumping do Unie v období přezkumného šetření, a že neexistuje riziko obnovení dumpingu kvůli možnému malému podílu společnosti Delta na trhu, i kdyby celá její nevyužitá kapacita byla nasměrována do Unie.
(118)
Tento argument byl zamítnut, protože zjištěný podíl společnosti Delta na trhu by byl jednoznačně významný a její vývoz do Unie by pravděpodobně probíhal za dumpingové ceny.
5. Budoucí vývoj
(119)
Žadatelé v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti uvedli, že bude-li se v budoucnu poptávka po vozidlech na elektrický pohon v Unii zvyšovat, poroste poptávka po elektrolytickém oxidu manganičitém, který je údajně surovinou nejčastěji používanou při výrobě oxidu lithno-manganitého (LMO), který pak slouží jako materiál pro katody dobíjecích lithium-iontových baterií používaných v mnoha typech elektrických vozidel. Žadatelé tvrdí, že v případě obnovení újmy způsobované dumpingovým jihoafrickým dovozem by výrobní odvětví elektrolytického oxidu manganičitého v Unii nemuselo být schopné uspokojovat potenciální budoucí poptávku v oblasti nových technologií.
(120)
Šetření neprokázalo existenci přesvědčivých důkazů na podporu či vyvrácení tvrzení, že budoucí vývoj v odvětví elektrických automobilů by měl významný dopad na odvětví výroby elektrolytického oxidu manganičitého a na poptávku po něm. Skutečností však zůstává, že výrobní odvětví Unie testuje proveditelnost výroby LMO za použití elektrolytického oxidu manganičitého, je schopno získat know-how a technické zařízení pro tuto výrobu v budoucnosti a účastní se řady projektů financovaných z prostředků Unie, které se týkají výzkumu a vývoje lithium-iontových baterií.
(121)
Po oznámení zmínily tuto otázku pouze stručně některé zúčastněné strany, ale ani zde nebyly poskytnuty žádné přesvědčivé důkazy o možném dopadu budoucího vývoje na odvětví elektromobilů v Unii a/nebo na jiných trzích s dotčeným produktem.
6. Závěr ohledně zájmu Unie
(122)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje závěr, že neexistují přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření.
(123)
Proto by podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení antidumpingová opatření uplatňovaná na dovoz určitých elektrolytických oxidů manganičitých pocházejících z Jihoafrické republiky měla být zachována na období dalších pěti let,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz elektrolytických oxidů manganičitých (tj. oxid manganičitý vyráběný elektrolytickým procesem), které nebyly po elektrolýze tepelně zpracovány, v současnosti kódu KN ex 2820 10 00 (kód TARIC 2820100010) a pocházejících z Jihoafrické republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením se pro výrobky vyráběné společnostmi uvedenými níže stanoví takto:
Společnost
Antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
Delta E.M.D. (Pty) Ltd.
17,1 %
A828
Všechny ostatní společnosti
17,1 %
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 24. února 2014.
A TANÁCS 191/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2014. február 24.)
a Dél-Afrikából származó egyes mangán-dioxidok behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatát követő kivetéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (2) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,
mivel:
A. AZ ELJÁRÁS
1. Hatályos intézkedések
(1)
A Tanács egy dömpingellenes vizsgálatot (a továbbiakban: eredeti vizsgálat) követően a 221/2008/EK tanácsi rendelettel (2) 17,1 %-os végleges dömpingellenes vámot vetett ki a jelenleg az ex 2820 10 00 KN-kód alá tartozó, Dél-Afrikai Köztársaságból (a továbbiakban: Dél-Afrika) származó elektrolitikus (azaz elektrolitikus úton előállított) és az elektrolitikus folyamat után nem hőkezelt mangán-dioxidok behozatalára (a továbbiakban: hatályos dömpingellenes intézkedések).
2. Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem
(2)
A hatályos dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (3) közzétételét követően a Bizottsághoz 2012. december 11-én kérelem érkezett az intézkedéseknek az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdése szerinti felülvizsgálatára. A kérelmet a Cegasa Internacional SA és a Tosoh Hellas A.I.C. vállalkozás ( a továbbiakban: a kérelmezők), az EMD két uniós gyártója nyújtotta be (az Unióban csak e két vállalat gyárt EMD-t).
(3)
A kérelem azon az indokláson alapult, hogy a hatályos dömpingellenes intézkedések hatályvesztése valószínűleg az uniós gazdasági ágazatra nézve káros dömping megismétlődését eredményezné.
3. A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása
(4)
A Bizottság, miután a tanácsadó bizottsággal történt konzultációt követően megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, 2013. március 12-én a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésnek (4) az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzététele (a továbbiakban: a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítés) útján bejelentette az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelő hatályvesztési felülvizsgálat megindítását.
4. A vizsgálat
4.1. Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak
(5)
A dömping megismétlődésének valószínűségével kapcsolatos vizsgálat a 2012. január 1. és 2012. december 31. közötti időszakra (a továbbiakban: a felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének értékelése szempontjából fontos tendenciák vizsgálata a 2009. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig terjedő időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.
4.2. A vizsgálatban érintett felek
(6)
A Bizottság a hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról hivatalosan értesítette a kérelmezőket, a dél-afrikai exportáló gyártót, az importőröket, az ismert érintett uniós felhasználókat és ezek szövetségeit, valamint az érintett exportáló ország képviselőit.
(7)
Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, és szóbeli meghallgatást kérjenek. A Bizottság minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tette a meghallgatást, aki azt kérelmezte, és aki ismertette azokat a különleges okokat, amelyek meghallgatását indokolták.
(8)
A jelentkező érdekelt felek korlátozott számára való tekintettel, az érdekelt felek esetében mintavételre nem volt szükség.
(9)
A dél-afrikai exportáló gyártótól, a két uniós gyártótól és a kapcsolatban álló vállalatok ugyanazon csoportjához tartozó két felhasználótól érkezett kitöltött kérdőív.
(10)
A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet szükségesnek ítélt ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és az abból eredő kár megismétlődésének valószínűségét és az uniós érdeket. A következő vállalatok telephelyén került sor ellenőrző látogatásra:
a)
Uniós gyártók:
-
Cegasa Internacional SA (a továbbiakban: Cegasa)
-
Tosoh Hellas A.I.C (a továbbiakban: THA)
b)
Dél-afrikai exportáló gyártó:
-
Delta E.M.D. (Pty) Ltd
c)
Felhasználók
-
Panasonic Energy Belgium NV
(11)
2013. október 29-én a Bizottság nyilvánosságra hozta valamennyi érdekelt fél számára azokat a lényeges tényeket és szempontokat, amelyek alapján a dömpingellenes intézkedések fenntartását kívánta javasolni. A felek ismételten lehetőséget kaptak, hogy megtegyék észrevételeiket, és amennyiben kérelmezték, meghallgatást biztosítottak számukra a meghallgató tisztviselő jelenlétében. Az érdekelt felek által benyújtott észrevételeket a Bizottság áttekintette, és az alábbiakban válaszolt azokra.
B. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
(12)
Az ebben a felülvizsgálatban érintett termék azonos a 221/2008/EK rendeletben meghatározott termékkel, nevezetesen az ex 2820 10 00 KN-kód alá tartozó, Dél-Afrikai Köztársaságból származó elektrolitikus (azaz elektrolitikus úton előállított) és az elektrolitikus folyamat után nem hőkezelt mangán-dioxidokkal (a továbbiakban: a felülvizsgálat tárgyát képező termék vagy EMD). Két fő típusa van: a szén-cink minőségű EMD és az alkáli minőségű EMD.
(13)
A felülvizsgálat megerősítette az eredeti vizsgálat megállapítását, miszerint az uniós piacra behozott, felülvizsgálat tárgyát képező termék, valamint az exportáló gyártó által gyártott és a belföldi piacon értékesített termékek, továbbá az uniós gazdasági ágazat által előállított és az Unióban értékesített termékek (a továbbiakban: a hasonló termék) ugyanazokkal az alapvető kémiai és fizikai jellemzőkkel rendelkeznek, és alapvető felhasználásuk is azonos. Ezért ezek a termékek az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében hasonló termékeknek tekintendők.
C. A DÖMPING MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
1. Előzetes megjegyzések
(14)
Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy a meglévő intézkedések hatályvesztése a dömping valószínű megismétlődéséhez vezetne-e.
2. Dömpingelt behozatal a felülvizsgálati időszakban
(15)
Az intézkedések bevezetése óta a Dél-Afrikából származó uniós behozatal közel nullára esett vissza, csak nagyon kis mennyiség exportjára került sor 2010-ben, 2011-ben és a felülvizsgálati időszakban. Annak értékelése céljából, hogy az egyetlen ismert exportáló gyártó, a Delta EMD (Pty) Ltd (a továbbiakban: Delta) a felülvizsgálati időszakban dömpingelt áron exportált-e, a Bizottság kérdőívet küldött a Deltának. A Bizottsághoz a belföldi értékesítésekre, az Unióba vagy más célpiacokra irányuló exportra vonatkozó adatokat tartalmazó válasz érkezett. A választ az alábbiak szerint ellenőrizték.
2.1. Rendes érték
(16)
Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban megvizsgálták a Delta belföldi értékesítéseit, annak megállapítására, hogy a hasonló termék független fogyasztóknak való összértékesítése reprezentatív-e az Unióba exportált termékek összértékesítésével összehasonlítva, vagyis hogy az ilyen értékesítések összvolumene eléri-e az általa uniós exportra értékesített felülvizsgálat tárgyát képező termék teljes mennyiségének legalább 5 %-át.
(17)
Miközben a termék belföldi értékesítése reprezentatív volt, az értékesítések nem a rendes kereskedelmi forgalomban történtek, mivel a Delta belföldi EMD értékesítései nem voltak nyereségesek. A rendes értéket ezért az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése szerint számították ki.
(18)
Ehhez az EMD előállításának tényleges költségét vették alapul, amihez az alaprendelet 2. cikkének (6) bekezdésével összhangban hozzászámították az értékesítési, általános és igazgatási költségek (a továbbiakban: SGA-költségek) és a nyereség elfogadható összegét.
(19)
Az SGA-költségeket az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének c) pontja alapján számították ki, mivel a Delta értékesítései nem a rendes kereskedelmi forgalomban történtek, valamint a rendelet 2. cikke (6) bekezdésének a) és b) pontja nem volt alkalmazható, tekintettel arra, hogy nincsenek e vizsgálat tárgykörébe tartozó más exportőrök vagy gyártók, valamint a Delta nem értékesít ugyanazon általános termékkategórián belüli más terméket. Ezért ésszerű módszernek ítélték az eredeti vizsgálat SGA-költségeinek használatát, amely a jelenlegi SGA-költségekhez közel azonos mértéket mutatott.
(20)
A nyilvánosságra hozatal után a Delta arra kérte a Bizottságot, hogy a számtanilag képzett rendes érték kiszámításakor a fent kiszámított SGA-költségeket a gyártási költségek százalékában, nem pedig a forgalom százalékában fejezze ki. Mivel a belföldi értékesítések nem voltak nyereségesek, a forgalom felhasználása mesterségesen megnövelt költségeket eredményezne. A Bizottság elfogadta a Delta szempontjait, és a rendes érték kiszámításakor a Bizottság az ebben a felülvizsgálati eljárásban használt SGA-költségeket a gyártási költség/kg százalékaként adta hozzá.
(21)
A nyereséget is az eredeti vizsgálatban használttal azonos módszertan szerint számolták ki, azaz a Dél-Afrikában a felülvizsgálati időszakban a hosszú távú kereskedelmi hiteleknél alkalmazott kamatláb alapján az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének c) pontja értelmében. A Delta nem értékesít más terméket a belföldi piacon, és nincs más ismert EMD-gyártó vagy az azonos általános termékkategórián belüli terméket előállító más gyártó Dél-Afrikában, amelyektől a nyereségre vonatkozó adatot használni lehetne.
(22)
A nyilvánosságra hozatalt követően az uniós gazdasági ágazat kérelmezte, hogy a Bizottság használja fel az USA-ba történő értékesítéseket a rendes érték meghatározására, mivel azok betöltik a belföldi piacon történő értékesítések funkcióját az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése értelmében.
(23)
A Bizottság ezt elutasította, mivel a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése értelmében, és így a rendelet 11. cikkének (9) bekezdésével összhangban állapították meg az eredeti vizsgálat módszertanát felhasználva.
2.2. Exportár
(24)
A felülvizsgálati időszakban az Unióba exportált nagyon kis mennyiségű EMD-t közvetlenül egy független uniós importőrnek adták el. Az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdése szerint az exportárat az importőr által a Deltának ténylegesen fizetett ár alapján határozták meg.
2.3. Összehasonlítás
(25)
Az exportárat összehasonlították a számtanilag képzett rendes értékkel, figyelembe véve az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése szerinti kért és ellenőrzött kiigazításokat, nevezetesen a fuvardíjakat, biztosítást, hitelköltségeket és az exportoldalon felmerülő kezelési költségeket. A rendes értéket a gyártelepi ár alapján a fuvardíjak és a hitelköltségek levonásával állapították meg. A csomagolás és technikai segítségnyújtás költségeit nem vonták le, mivel azokat már elszámolták a gyártási költségeknél, és ezért belefoglalták mind az exportárba, valamint a számtanilag képzett rendes értékbe.
2.4. Dömpingkülönbözet
(26)
A Delta által a felülvizsgálati időszakban az Unióban értékesített EMD-ről megállapították, hogy az nem volt dömpingelt. Az érintett mennyiség azonban rendkívül kicsi volt, és így erre a megállapításra nem lehet teljes mértékben támaszkodni ahhoz, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén meghatározhassák a dömping megismétlődésének valószínűségét.
3. A dömping megismétlődésének valószínűségére vonatkozó bizonyíték
(27)
Mivel a felülvizsgálati időszak során az Unióba irányuló értékesítésekből nem lehet következtetéseket levonni, a Bizottság elemezte a dömping megismétlődésének valószínűségét az intézkedések hatályvesztése esetén. Ennek során a következő elemeket vizsgálták: az exportár Dél-Afrikából más célpiacokra történő kivitel esetén, a termelési és tartalékkapacitás Dél-Afrikában, valamint az uniós piac és egyéb harmadik piacok vonzereje.
3.1. Export Dél-Afrikából más célpiacokra
(28)
A Delta alkáli minőségű és szén-cink minőségű EMD-t egyaránt gyárt, és mivel az Unióban mind az alkáli minőségű EMD-nek, mind (kisebb mértékben) a szén-cink minőségű EMD-nek piaca van, a Bizottság megvizsgálta a felülvizsgálati időszakban mindkét minőségű EMD-nek az exportárát a harmadik országokba irányuló kivitelre vonatkozóan. Ezeket az értékesítéseket a Bizottság összehasonlította a fentiek szerint megállapított számtanilag képzett rendes értékkel, figyelembe véve a különbségeket, amelyek hatással vannak az ár-összehasonlíthatóságra.
(29)
A Delta legfontosabb exportpiacára, az Egyesült Államokba értékesített alkáli minőségű EMD a Delta teljes exportjának nagyjából kétharmadát képviselte a felülvizsgálati időszakban, és nem volt dömpingelt. Az alkáli minőségű EMD más célpiacokra (mint Thaiföld, Dél-Korea, Kína és Brazília), kisebb mennyiségekben történő értékesítéséről azonban megállapították, hogy dömpingelt áron történt, 2 %-tól 21 %-ig terjedő dömpingkülönbözettel. Ezenkívül a szén-cink minőségű EMD más célpiacokra történő exportját tekintve, amelyet főleg alacsony árakon és alacsony mennyiségben értékesítettek, a dömpingkülönbözet nagyobb (13 %-tól 66 %-ig terjedő) volt.
(30)
A nyilvánosságra hozatalt követően az uniós gazdasági ágazat kérte, hogy a Bizottság hagyja figyelmen kívül a felülvizsgálati időszak alatt az Egyesült Államokba irányuló értékesítéseket, mivel az erre a piacra vonatkozó árak nem jelentenek megfelelő útmutatást arra vonatkozóan, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az Unióba irányuló exportértékesítések tekintetében milyen árszint valószínűsíthető.
(31)
Másrészt a Delta kérte a Bizottságot, hogy a nyilvánosságra hozatalt követően különleges figyelmet fordítson az USA-ba irányuló értékesítésekre, amelyek alkáli minőségű EMD exportjának nagyobb részét képviselik, és amely piac az uniós piaccal leginkább összehasonlítható.
(32)
A Bizottság elemezte az összes célpiacra irányuló valamennyi exportértékesítést, kiszámította az exportárak súlyozott átlagát a Delta összes egyéb, nem uniós célpiacára irányuló exportjára vonatkozóan, azonban nagy részletességgel megvizsgálta az egyes harmadik országokba irányuló export árait is. A dömping megismétlődésének valószínűségére vonatkozó kérdés megvizsgálásakor a Bizottság valamennyi célpiacra irányuló összes exportértékesítést lényegesnek találta, különösen a különböző exportpiacokon tapasztalt jelentős árkülönbségek fényében.
(33)
Az USA piacának megvannak a maga különleges jellegzetességei, amelyek lehetővé teszik a Delta számára, hogy jelentősen magasabb árakat számoljon fel, mint máshol. Az USA-ban a kereslet lényegesen meghaladja a hazai kínálatot. Ezenkívül a piacra lépés magas korlátai vonatkoznak számos potenciális versenytársra, mivel magas dömpingellenes vámok vannak érvényben a Kínából és Ausztráliából származó importra.
(34)
Ezen körülmények között semmi nem indokolja, hogy a Bizottságnak a valamennyi célpiacra irányuló összes exportértékesítés elemzése helyett csak az exportárak átlagára kellene alapoznia megállapításait, vagy az exportértékesítéseket csak egy országra vonatkozóan kellene megvizsgálnia.
(35)
A Delta árképzése az Unión kívüli egyéb exportpiacokra vonatkozóan azt mutatja, hogy bár exportjuk a legfontosabb piacukra (az USA) nem dömpingelt áron történt, a más célpiacokra irányuló értékesítések esetében dömping történt. Szükség van ezért az alábbiakban meghatározott további mutatókra, hogy értékelni lehessen a dömping megismétlődésének valószínűségét az intézkedések hatályvesztése esetén.
3.2. Termelési és tartalékkapacitás Dél-Afrikában
(36)
A Delta tartalékkapacitással rendelkezik az EMD gyártására, amely lehetővé teszi számára, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén újra jelentős mennyiséget exportáljon az Unióba. A Delta becslései szerint, amelyet a Bizottság megerősített, ez a tartalékkapacitás évente 4 000 és 6 000 metrikus tonna között van. Ez a számítás figyelembe veszi a Dél-Afrikában gyakran tapasztalható villamosenergia-hiányt és fellelhető nagy mennyiségű hulladékot. A kézi vezérlésű üzem minőségi szintjének fenntartásával kapcsolatos nehézségekből adódóan a Bizottság óvatos becslései szerint évente 2 000 és 3 000 metrikus tonna közé tehető az alkáli minőségű EMD, miközben a többi szén-cink minőségű EMD. Mindkét minőség megfelelő azonban az uniós piac számára. Miközben a szén-cink minőségű EMD-mennyiséget az egyéb harmadik országok piaca felveheti, semmi jel nem mutat arra, hogy a harmadik országok piacai vagy a belföldi piac képes lenne felvenni az alkáli minőségű EMD jelentős kihasználatlan kapacitását.
(37)
A Delta azt állította a vizsgálat idején, hogy az USA piacán a fogyasztók számára régóta működik kiegészítő szállítóként, amellyel betöltik a rést, ha a belföldi gyártók nem képesek elegendő mennyiséget termelni. A Delta USA-ba irányuló exportja stabil volt az elmúlt négy évben, amely azt sugallja, hogy a Deltának nem volt lehetősége az USA-ba irányuló eladásait növelni. Amennyiben lehetőség lett volna az USA-ba irányuló export növelésére, a Delta megtette volna már annak érdekében, hogy az USA-piac magasabb árainak, valamint a nagyobb mennyiség termeléséből adódó méretgazdaságosság előnyeiből részesüljön.
(38)
A Delta ázsiai piacra irányuló értékesítései során nagyobb hangsúlyt kapott a szén-cink minőségű EMD. A Delta ázsiai piacra irányuló eladásai a Delta összes szén-cink minőségű EMD értékesítéseinek 50 %-át teszik ki. Kínának vannak hazai EMD-gyártói, és a Delta Kínába irányuló exportja a vizsgálati időszak alatt az alkáli minőségű EMD kis mennyiségére korlátozódott. A Japánba irányuló exportra jelenleg dömpingellenes intézkedések vonatkoznak, és tekintve, hogy Japánban vannak hazai EMD-gyártók, nem valószínű, hogy ez a piac képes felvenni a Delta tartalékkapacitását. Ezért nem valószínű, hogy az ázsiai piac képes felvenni a Delta alkáli minőségű EMD-re vonatkozó tartalékkapacitását.
(39)
A nyilvánosságra hozatalt követően az uniós gazdasági ágazat képviselője megjegyezte, hogy a Delta tartalékkapacitása sokkal nagyobb, mint a fentiekben említett, és számos tényezőre mutatott rá, amelyek szerint ez az eset áll fenn. Azt is állították, hogy a Delta tartalékkapacitását fel lehetne használni a kiváló alkáli minőségű EMD gyártására, annak az Uniós piacon dömpingelt áron történő eladása céljából.
(40)
Az uniós gazdasági ágazat képviselője azt is állította, hogy a Delta USA-ba irányuló exportja nagy valószínűséggel csökkenni fog a közeljövőben, mivel egy amerikai gyártó már bejelentette termelési kapacitásának növelését, valamint az EMD iránti kereslet nagyon valószínű csökkenése miatt az USA-ban egy EMD-felhasználó piacról való kilépésének bejelentését követően. Az uniós gazdasági ágazat képviselője továbbá azt állította, hogy a Dél-Afrikából az USA-ba irányuló értékesítések a vizsgálati időszak végét követően kezdtek visszaesni. Ez azt jelentheti, hogy a Delta potenciálisan további alkáli EMD-mennyiséggel rendelkezik, amelyet nagy valószínűséggel az intézkedés hatályvesztése esetén az uniós piac felé irányít.
(41)
A Bizottság a vizsgálat során megvizsgálta a Delta telephelyét, kapacitását és termelési kapacitását. A fentiek szerint a Bizottság számításaiban óvatos becsléseket vett alapul, különösen az alkáli minőségű és a szén-cink minőségű EMD gyártása közötti eltérésre vonatkozó óvatos becsléseknél a tartalékkapacitást használta alapul. Még ezzel az óvatos becsléssel is, az érintett termék uniós felhasználását tekintve, jelentős tartalékkapacitást állapítottak meg, amelyet alkáli minőségű EMD gyártására használhatnak.
(42)
Ami a Delta USA-ba irányuló exportjának valószínű alakulására vonatkozó állítást illeti, a Bizottságnak benyújtott bizonyíték azt sugallja, hogy ezek nyomás alá kerülhetnek abban az esetben, ha az USA EMD-kapacitása továbbra is nő, és a kereslet továbbra is csökken.
(43)
A nyilvánosságra hozatalt követően, egy felhasználó azzal érvelt, hogy a Delta tartalékkapacitása alacsony, mivel a Delta piaci részesedése 60-70 %-os volt az intézkedések bevezetése előtt. Még a Delta tartalékkapacitására vonatkozó óvatos becsléssel is, amennyiben ezt a tartalékkapacitást az Unióba irányuló exportra használják fel, a Delta jelentősen növelhetné piaci részesedését azon lehetőség figyelembevétele nélkül, hogy a más célpiacokra irányuló exportokat átirányíthatják az Unióba. Egy ilyen fejlemény a Delta potenciális piaci részesedésének további növekedését eredményezhetné.
3.3. Az uniós piac és egyéb harmadik piacok vonzereje
(44)
A Delta hosszú ideje fennálló és nyereséges értékesítési csatornákkal rendelkezik az USA-ba és nincs arra utaló jel, amely azt sugallná, hogy a vállalat érdekében állna ezeket az eladásokat szándékosan az Unióba átirányítani. A vizsgálat során azonosított tartalékkapacitás azonban, vagy legalább annak lényeges része, csak az Unió felé irányulhatna, a fenti preambulumbekezdésben említett okok miatt. Ennek az az oka továbbá, hogy az uniós piac a világon a legnagyobb piacok közé tartozik. Ezenkívül a jelenleg hatályos dömpingellenes intézkedések bevezetése előtt az uniós piac nagyon vonzó volt a Delta számára, amely 60-70 %-os piaci részesedéssel rendelkezett.
(45)
Amennyiben a Delta árversenyt folytatna az uniós gyártókkal, akkor kénytelen lenne csökkenteni exportárait, és így dömpingáron eladni, hogy árait az uniós gyártó által a felülvizsgálati időszakban felszámolt árakhoz igazítsa. A Delta továbbá alkáli minőségű EMD-exportját, amelyet jelenleg harmadik országoknak értékesít (az USA piacán kívül), dömpingelt áron átirányíthatná az uniós piacra, mivel az uniós piac méreténél és általában magasabb árainál fogva vonzóbb, mint az egyéb, USA-n kívüli piacok. Ezenkívül amennyiben a jövőben a Deltának csökkentenie kellene az USA piacára irányuló exportjának mennyiségét, akkor az uniós piac lenne a legvalószínűbb célpiac az ily módon rendelkezésre álló további mennyiségek számára.
(46)
A nyilvánosságra hozatalt követően a Delta azt az észrevételt tette, hogy árképzési politikájuk szerint csak akkor értékesítenek az uniós piacon, amennyiben nyereséges árat tudnak elérni.
(47)
Ez akár előfordul, akár nem, azonban a nyereséges értékesítés még mindig lehet dömpingelt, amennyiben az exportárak alacsonyabbak maradnak, mint a rendes érték. Mindenesetre nincs ezt a kijelentést alátámasztó bizonyíték, mivel a Delta az elmúlt öt évben nem exportált jelentős mennyiséget az Unióba. Ezenkívül az uniós gazdasági ágazat képviselője azt állította, hogy a Delta a vizsgálati időszak alatt azért értékesített az uniós piacon kis mennyiségben EMD-t, hogy fenntarthassa az uniós ügyfelekre vonatkozó tanúsítványt.
(48)
A Delta azt is jelezte, hogy az EMD Unióba irányuló átlagos importára 2012-ben 1 809 EUR per MT volt, amely magasabb a rendes értéknél, a Delta szerint azt mutatja, hogy dömping nélkül is versenyezhettek volna más importőrökkel.
(49)
Ez az átlagérték azonban az USA-ból származó néhány rendkívül költséges importból, valamint a Kínából származó néhány sokkal olcsóbb importból áll. Az USA-ból származó importot nem lehetett volna belevenni ebbe az összehasonlításba, mivel a rendkívül magas árszint, amely háromszor vagy négyszer magasabb az uniós piacon felszámolt rendes áraknál, megkérdőjelezi ezeknek az áraknak és/vagy importált termékeknek a megbízhatóságát. Amennyiben a Delta árversenyt folytatott volna a kínai importtal, közel 1 200 EUR per MT áron, akkor a Delta dömpingelt volna az uniós piacon.
4. Következtetés a dömping folytatódásának megismétlődéséről
(50)
A fentiek fényében valószínű, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a dömping megismétlődik. Az alkáli minőségű EMD jelenti azt a Delta által előállított terméktípust, amelyet az intézkedés hatályvesztése esetén a legvalószínűbb, hogy az uniós piacon értékesítenének, mivel a múltban a Delta ezt a terméktípust exportálta. Továbbá az Unióban a legnagyobb kereslet jelenleg is az alkáli minőségű EMD-re irányul. A vizsgálat azt mutatta, hogy az alkáli minőségű EMD értékesítése Dél-Koreába, Kínába és Brazíliába dömpingelt áron történt, 2 %-tól 21 %-ig terjedő dömpingkülönbözettel.
(51)
Ezenkívül a Delta tartalékkapacitása jelentős mennyiségű a felülvizsgálati időszak folyamán mért uniós fogyasztáshoz viszonyítva. Amennyiben ezt a kapacitást az uniós piacra irányuló exportra, valamint az uniós gyártókkal folytatott árversenyre vagy a harmadik országokból származó nagyobb importőrökkel folytatott árversenyre használják fel, akkor nagy a valószínűsége, hogy az ilyen exportok dömpingelt áron történnének.
D. AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT MEGHATÁROZÁSA
(52)
A felülvizsgálati időszak alatt a hasonló terméket két uniós gyártó, a THA és a Cegasa állította elő, amelyek teljes mértékben együttműködtek a vizsgálat folyamán. Az eredeti vizsgálatban a Cegasa, amely abban az időben nem termelt a nyitott piacra, csak saját felhasználásra, nem volt panaszos, és nem működött együtt, de nem is ellenezte a vizsgálatot.
(53)
A nyilvánosságra hozatalt követően egy érdekelt fél megkérdőjelezte a Cegasa kérelmezőként való elfogadhatóságát a hatályvesztési felülvizsgálatban, mivel az nem volt panaszos az eredeti vizsgálatban, nem termelt a nyitott piacra, és így nem érte kár abban az időben. Ezt az állítást a Bizottság elutasította, mivel egy hatályvesztési felülvizsgálatra irányuló kérelmet egy uniós gyártónak vagy annak nevében kell benyújtani, azonban nem szükséges, hogy ez(ek) (kizárólag) az eredeti panaszos(ok) legyen(ek).
(54)
A két uniós gyártó képviseli a teljes uniós EMD-termelést, és az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében ők alkotják az uniós gazdasági ágazatot.
(55)
A kárelemzés céljából a teljes uniós gazdasági ágazat együttműködésének köszönhetően valamennyi kármutató meghatározására sor került mikrogazdasági szinten. A bizalmas információk védelme érdekében valamennyi adat feltüntetése indexált formában vagy értéktartomány formájában történik.
E. AZ UNIÓS PIAC HELYZETE
1. Felhasználás az uniós piacon
(56)
Az uniós felhasználást i. az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon igazoltan értékesített mennyiségek; ii. az egyetlen dél-afrikai gyártótól származó igazolt importmennyiségek; valamint iii. a harmadik országokból származó importra vonatkozó Eurostat-adatok alapján határozták meg.
(57)
Az EMD uniós felhasználása stabil maradt 2009 és a felülvizsgálati időszak között. A felhasználás növekedett 2010-ben és 2011-ben, azonban 2012-ben ismét visszaesett a 2009-es szintre.
1. táblázat
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Index (2009 = 100)
100
102
108
100
2. A Dél-Afrikából származó behozatal
2.1. Volumen és piaci részesedés
(58)
Az intézkedések bevezetését követően a Dél-Afrikából származó import gyakorlatilag megszűnt.
2. táblázat
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Az intézkedések hatálya alá tartozó, Dél-Afrikából származó behozatal volumene
100
2
3
1
Az intézkedések hatálya alá tartozó dél-afrikai import piaci részesedése
100
2
4
1
2.2. Árak és alákínálás
(59)
A Dél-Afrikából származó EMD unióba irányuló nagyon kis mennyiségű értékesítésével a felülvizsgálati időszak alatt nem történt alákínálás az uniós gazdasági ágazat árainak. A nagyon kis mennyiség fényében azonban nem lehet azokat figyelembe venni, hogy érdemleges következtetést lehessen levonni.
(60)
Összehasonlítást végeztek ezért az uniós gazdasági ágazat által gyártott és értékesített EMD és a Dél-Afrikában gyártott és a világ más részein értékesített EMD árai között, két forgatókönyvre alapozva: beleértve, illetve kizárva az USA piacán történt értékesítéseket. Az indok az olyan elemzés elvégzésére, amely kizárja a Delta USA-ba irányuló exportjának az árát, az USA-ban fellépő különleges piaci helyzeten alapult, amely rendkívül magas árakat eredményezett a Delta más országokba irányuló exportjának áraihoz képest (lásd a fenti preambulumbekezdéseket).
(61)
Az összehasonlítás azt mutatta, hogy a felülvizsgálati időszak alatt, a Dél-Afrikából a világ más részeire irányuló export során nem történt áralákínálás az uniós gazdasági ágazat áraihoz képest, amennyiben az USA-ba irányuló értékesítéseket is figyelembe veszik, azonban alákínálás történt az uniós gazdasági ágazat áraihoz képest, ha az USA-ba irányuló értékesítéseket kizárták volna. Ezenkívül az USA-ba irányuló értékesítések kizárásával, a Delta exportáraival szintén az uniós gazdasági ágazat árain alul értékesített.
(62)
A nyilvánosságra hozatalt követően az uniós gazdasági ágazat fenntartotta, hogy a Delta USA-ba irányuló árai nem indikatívak az Unióba irányuló jövőbeli exportárai tekintetében, és az Unió és az USA piaca közötti strukturális különbségek miatt az ilyen árakat figyelmen kívül kellene hagyni. Másrészt a Delta ismételten kijelentette, hogy az USA piaca érett piac az EMD tekintetében, ahol a hazai gyártók és importőrök szabadon versenyeznek, és ahol sok a felhasználó, beleértve az Unióban is jelen lévő felhasználókat is. Ennek következtében a Delta USA-ba irányuló értékesítéseit nem kellene kizárni. Ezenkívül a Delta úgy vélte, hogy az áron aluli értékesítés kiszámítása céljából a Bizottságnak nem kellett volna a dömpingelt import hiányában az uniós gazdasági ágazat által realizált célnyereséget alkalmaznia az eredeti vizsgálatban.
(63)
A jelenlegi esetben, amikor az érintett országból származó import az eredeti intézkedések bevezetését követően gyakorlatilag megszűnt, a vizsgáló hatóság előretekintő elemzést végzett számos ésszerű feltételezés alapján, beleértve a valószínű árat, amelyen a Delta értékesítheti az EMD-t az Unióban a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetén.
(64)
Az vitathatatlan tény, hogy valamennyi EMD-piac (USA, EU, Ázsia) különbözik, és az EMD-gyártók különböző árképzési stratégiát alkalmaznak nemcsak a termelési költségeiket figyelembe véve, hanem a termelési kapacitást is a célországban, a piaci részesedés (vissza)szerzésére való igényt, valamint a helyi versenyfeltételeket. Az is vitathatatlan, hogy a Delta az USA-piacára irányuló EMD-értékesítéseinél jelentősen magasabb árakat szab, mint más piacokon. Ezért várható, hogy a Delta Unióba irányuló jövőbeni árait az uniós export esetében nem az USA-piacra irányuló értékesítések jelenlegi árai alapján állapítják meg, hanem az uniós piac egyedi feltételei és realitásai alapján.
(65)
A nyilvánosságrahozatali dokumentumban a dömping kiszámítása céljából a Deltának csak az alkáli minőségű EMD különböző piacokra történő eladási árait hasonlították össze a számtanilag képzett rendes értékkel, mivel az alákínálás kiszámításához is a Delta szén-cink minőségű EMD egy típusának értékesítéseit vették figyelembe. A nyilvánosságra hozatalt követően az uniós gazdasági ágazat azt az észrevételt tette, hogy a Delta valamennyi alkáli és szén-cink minőségű EMD-értékesítését figyelembe kell venni a dömping és kár kiszámításához, miközben a Delta ezzel ellenkezőleg azzal érvelt, hogy mivel az uniós felhasználás nagy része és a Delta uniós exportja csak az alkáli minőségű EMD-ből áll, a szén-cink minőségű EMD-eladásokat egyáltalán nem kellene figyelembe venni.
(66)
A Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy mind az alkáli minőségű EMD-t, mind a szén-cink minőségű EMD-t, beleértve valamennyi típust, figyelembe kell venni a dömping és a kár kiszámításához egyaránt, az alábbi okok miatt: Először is a fentiek szerint az Unióban van piaca a szén-cink minőségű EMD-nek, és ennek következtében kereslet is van rá, bár kisebb az alkáli minőségű EMD-piacához képest, és ez a piac érdekes lehet a Delta Unióba irányuló exportja szempontjából. Másodszor az alkáli és a szén-cink minőségű EMD-t a Delta ugyanazon üzemében gyártják, és ugyanazon a gyártósoron ugyanazt a nyersanyagot használják fel ugyanabban a termelési folyamatban. Az elektrolízis folyamatában a paraméterek beállításától függően (áramsűrűség, hőmérséklet, elektrolitkoncentráció stb.) az EMD-gyártók választhatnak az alkáli minőségű és a szén-cink minőségű EMD gyártása között. Ezért megfelelőbb az alákínálás kiszámításához a Delta EMD (mind alkáli, mind szén-cink) exportárainak átlagát az EMD (mind alkáli, mind szén-cink) uniós gyártóinak átlagos eladási áraival összehasonlítani.
(67)
Az áron aluli értékesítés elemzését illetően a Bizottság a dömpingelt import hiányában az uniós gazdasági ágazat által elért célnyereséget használta referenciaként az eredeti vizsgálatban, amely megfelel annak a nyereségnek, amelyet egy tőkeigényes ágazat, mint az EMD-gyártók, elvárhatnak a szokásos versenyfeltételek között. A legmegfelelőbb célnyereség kérdése azonban nem releváns, különösen ezzel a hatályvesztési felülvizsgálattal összefüggésben. A Bizottság valóban elismerte, hogy nem folytatódott a dömping, és ezért nem került sor az áralákínálás miatt a kár folytatódására. Az elemzés fókusza ezért előretekintő, és célja, hogy a dömping valószínű megismétlődésének esetén előre jelezze a kár megismétlődésének valószínűségét.
(68)
A Delta azzal érvelt, hogy a behozatal utáni költségeket úgy tűnik, alábecsülték, mert nem vették figyelembe a szállítási költségeket azoknál az áruknál, amelyeket a fogyasztókhoz az antwerpeni kikötőből szállítanak.
(69)
A Bizottság azonban összehasonlította az uniós gazdasági ágazat gyártelepi árait az exportőrök uniós határokon alkalmazott áraival, és ezért a behozatal utáni költségek csak a kezelésre és ellenőrzésre, azonban a szállítási költségekre nem vonatkoztak. A Bizottság ezért ezt az állítást elutasította.
3. Egyéb harmadik országokból származó behozatal
(70)
Az alábbi táblázat a figyelembe vett időszak alatt az egyéb harmadik országokból származó behozatal alakulását mutatja volumen és piaci részesedés, valamint az átlagos importár szempontjából.
3. táblázat
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Más országokból származó behozatal mennyisége (tonna)
5 000- 10 000
10 000- 15 000
5 000- 10 000
5 000- 10 000
Index: 2009 = 100
100
113
92
88
Az egyéb harmadik országokból származó import piaci részesedése
25-30 %
30-35 %
20-25 %
20-25 %
A többi országból származó behozatal értéke (EUR)
10 m-15 m
15 m-20 m
10 m-15 m
10 m-15 m
Index: 2009 = 100
100
113
93
102
Importár (EUR/tonna)
1 566
1 572
1 590
1 809
Forrás: Eurostat.
(71)
A figyelembe vett időszakban az egyéb harmadik országokból származó EMD Unióba irányuló behozatalának volumene csökkenést mutatott. Ezeknek az importoknak az ára a felülvizsgálati időszak alatt az uniós gazdasági ágazat átlagos árainál, valamint a Delta más piacokra irányuló exportárainál magasabb, kivéve az USA-t. A fentiek szerint az 1 809 EUR/tonna érték a nagyon sokféle importárak átlaga, amely a Kínából származó alacsonyan árazott importtól az USA-ból származó nagyon magasan árazott importig terjed. Különösen az USA-ból származó import árszintje volt rendkívül magas az uniós gyártók, a Delta és más exportőrök bármely egyéb ártartományaihoz képest, amelyekre nem lehet ésszerűen támaszkodni az elemzés elkészítésénél. Ezért ez az átlag nem vehető referenciaárként figyelembe a Dél-Afrikából származó jövőbeni importnál. A Delta nem folytatna árversenyt az USA-ból származó import esetében, csak az uniós gazdasági ágazat áraival.
4. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete
(72)
Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése szerint minden olyan lényeges gazdasági tényezőt és mutatót megvizsgáltak, amely a figyelembe vett időszakban hatást gyakorolhatott az uniós gazdasági ágazat helyzetére.
a) Termelés
(73)
2009 és a felülvizsgálati időszak között az uniós gyártás 6 %-kal növekedett. Az uniós gyártás konkrétabban 2009 és 2011 között 7 százalékponttal emelkedett, majd a felülvizsgálati időszak alatt 1 százalékponttal csökkent.
4. táblázat
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Index: 2009 = 100
100
102
107
106
Forrás: Kitöltött kérdőívek, felülvizsgálati kérelem.
b) Gyártási kapacitás és kapacitáskihasználás
(74)
Az uniós gyártók termelési kapacitása 9 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban, főleg a termelési folyamatban végbement kisebb mértékű javulásnak köszönhetően (azaz nem volt nagyobb beruházás az új üzemekbe vagy berendezésekbe).
(75)
Mivel a kapacitás növekedése nagyobb volt, mint a termelés növekedése, így a kapacitáskihasználás 3 százalékponttal csökkent.
5. táblázat
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Termelési kapacitás
Index: 2009 = 100
100
103
108
109
Kapacitáskihasználás
Index: 2009 = 100
100
99
99
97
Forrás: Kitöltött kérdőívek, felülvizsgálati kérelem.
c) Készletek
(76)
A figyelembe vett időszak során a készletek állandóak maradtak. 2011-ben csökkent, azonban a felülvizsgálati időszak alatt visszatért a 2009-es szintre.
6. táblázat
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Index: 2009 = 100
100
103
86
100
Forrás: Kitöltött kérdőívek.
d) Értékesítési volumen
(77)
Az uniós gyártók értékesítési volumene az uniós piaci független vevők tekintetében 10 %-kal nőtt 2009 és a felülvizsgálati időszak között. 2011-ben 20 %-kal nőtt a 2009-es szinthez viszonyítva, azonban azután hirtelen 10 százalékponttal csökkent a felülvizsgálati időszak alatt.
7. táblázat
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Index: 2009 = 100
100
103
120
110
Forrás: Kitöltött kérdőívek, felülvizsgálati kérelem.
e) Piaci részesedés
(78)
2009 és a felülvizsgálati időszak alatt az uniós gyártók piaci részesedése 10 százalékponttal nőtt. A piaci részesedés növekedése az Unióba irányuló import piaci részesedésének csökkenésével magyarázható.
8. táblázat
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése
65-70 %
65-70 %
75-80 %
75-80 %
Index: 2009 = 100
100
101
111
110
Forrás: Kitöltött kérdőívek, felülvizsgálati kérelem és Eurostat.
f) Növekedés
(79)
Az uniós felhasználás stabil maradt 2009 és a felülvizsgálati időszak között, ahogyan azt a fenti 1. táblázat mutatja. A többi mutató nem mutat semmilyen jelentős növekedést az uniós piacon a felülvizsgálat tárgyát képező termék tekintetében.
g) Foglalkoztatás
(80)
Az uniós gazdasági ágazat foglalkoztatási szintje 2009 és a felülvizsgálati időszak között 9 százalékpontos csökkenést mutat.
9. táblázat
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Index: 2009 = 100
100
91
90
91
Forrás: Kitöltött kérdőívek, felülvizsgálati kérelem.
h) Termelékenység
(81)
Az uniós gazdasági ágazat munkaerejének termelékenysége - egy alkalmazott éves termelésében (tonna) mérve - a figyelembe vett időszakban 18 %-kal nőtt. Ez azt tükrözi, hogy a foglalkoztatottság 9 %-os csökkenésével párhuzamosan a gyártás 6 %-kal nőtt. Ez a tendencia különösen 2011-ben nyilvánvaló, amikor a gyártás növekedett, míg a foglalkoztatási szint tovább csökkent, a termelékenység pedig 20 százalékponttal magasabb volt mint 2009-ben.
10. táblázat
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Index: 2009 = 100
100
112
120
118
Forrás: Kitöltött kérdőívek és felülvizsgálati kérelem.
i) Az értékesítési árakat érintő tényezők
(82)
Az uniós gazdasági ágazat éves átlagos értékesítési árai az uniós piac független vevői tekintetében 2009 és a felülvizsgálati időszak között 11 %-kal csökkentek.
11. táblázat
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Index: 2009 = 100
100
95
93
89
Forrás: Kitöltött kérdőívek, felülvizsgálati kérelem.
j) A dömpingkülönbözet nagysága és a korábbi dömping okozta helyzetből való kilábalás
(83)
Mivel a Dél-Afrikából származó import gyakorlatilag megszűnt a jelenlegi dömpingellenes intézkedések bevezetését követően, a dömpingkülönbözetek nagyságát nem lehet értékelni. A fenti és az alábbi kulcsfontosságú gazdasági mutatók fényében azonban megállapították, hogy az uniós gazdasági ágazat továbbra is instabil, és sérülékeny helyzetben van.
k) Bérek
(84)
Annak ellenére, hogy a teljes munkaerőköltségek csökkentek, az átlagos munkaerőköltségek az általános munkaerő-csökkentés következtében növekedtek a figyelembe vett időszakban.
12. táblázat
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Index: 2009 = 100
100
102
103
103
Forrás: Kitöltött kérdőívek.
l) Nyereségesség és a beruházások megtérülése
(85)
A figyelembe vett időszakban az uniós ágazat nyereségessége az uniós piac független vevői számára értékesített hasonló termék tekintetében a nettó értékesítések százalékában kifejezve felére csökkent 2009 és a felülvizsgálati időszak között. A felülvizsgálati időszak alatt a nyereségesség jelentősen alatta maradt az eredeti vizsgálatban meghatározott célnyereségnek, amelyet az uniós gazdasági ágazatnak a kárt okozó dömping hiányában elért nyeresége szintjén állapítottak meg.
(86)
A beruházások megtérülése mint a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékában kifejezett nyereség nagy vonalakban a nyereségességi tendenciát követte.
13. táblázat
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Az uniós gazdasági ágazat nyereségessége (%)
5-10 %
5-10 %
5-10 %
0-5 %
Index: 2009 = 100
100
63
63
50
Beruházások megtérülése (befektetések könyv szerinti nettó értékének %-ában kifejezett nyereség)
15-20 %
5-10 %
10-15 %
5-10 %
Index: 2009 = 100
100
64
84
51
Forrás: Kitöltött kérdőívek.
m) Pénzforgalom és tőkebevonási képesség
(87)
A működési tevékenységekből származó nettó pénzforgalom jelentős mértékben esett a figyelembe vett időszak alatt, bár pozitív maradt, a 2010-es év kivételével.
14. táblázat
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Index: 2009 = 100
100
-34
71
10
Forrás: Kitöltött kérdőívek.
(88)
Semmi sem utal arra, hogy az uniós gazdasági ágazatnak a tőkebevonás terén, ha megpróbálkozott volna ezzel, nehézségei lettek volna, azonban nem volt jelentősebb beruházás a figyelembe vett időszak alatt, és ezért az uniós gazdasági ágazatot nem tette próbára.
n) Beruházások
(89)
Az uniós gazdasági ágazatnak a hasonló termék gyártása terén megvalósított éves beruházásai 2009 és a felülvizsgálati időszak között közel a felére csökkentek. Konkrétabban 2010-ben csökkent, 2011-ben növekedett, majd a felülvizsgálati időszak alatt ismét csökkent. A beruházások 2011 és a felülvizsgálati időszak között tapasztalt erőteljes csökkenése részben azzal magyarázható, hogy az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak alatt már megvalósította a tervezett szükséges főbb beruházásokat.
15. táblázat
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Index: 2009 = 100
100
45
115
52
Forrás: Kitöltött kérdőívek.
5. Az uniós gazdasági ágazat helyzetére vonatkozó következtetés
(90)
A gazdasági mutatók elemzése rámutat arra, hogy az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszakban növelte gyártását és értékesítését. A mennyiség megfigyelt növekedését azonban, amely mint olyan, nem volt jelentős, a termelési kapacitás növekedésének és az eladási árak csökkenésének függvényében kellene figyelembe venni, amely eredményeképpen az uniós gyártók kapacitáskihasználása és az eladási egységár 3, illetve 11 százalékponttal csökkent.
(91)
Ugyanakkor az uniós ágazat gazdasági helyzete romlást mutatott a nyereségesség, a beruházások megtérülése, a foglalkoztatás és a pénzforgalom szempontjából. Különösen a nyereségesség, amely az uniós gazdasági ágazat állapotának fontos mutatója, még mindig jelentős mértékben az eredeti vizsgálatban megállapított célnyereség alatt van. Az uniós gazdasági ágazat még mindig nem heverte ki teljes mértékben a korábbi dömping hatásait, és továbbra is instabil helyzetben van, ezért nagyon védtelen a dömpingelt behozatal bármely megismétlődése előtt. Az átlagos eladási árak csökkentek az elmúlt években, és nagy valószínűséggel tovább csökkennének, ha megismétlődne a Dél-Afrikából származó dömpingelt behozatal, ezzel súlyosbítva az uniós gazdasági ágazat már így is instabil helyzetét.
(92)
A nyilvánosságra hozatalt követően egyes érdekelt felek azt állították, hogy az uniós gazdasági ágazat jelenlegi instabil és sérülékeny helyzete nem a Dél-Afrikából származó dömpingelt importnak, sem a korábbi dömping hatásainak tudható be.
(93)
Megjegyezték, hogy a fenti kulcsfontosságú gazdasági mutatók tendenciái arra az időszakra (2009-től a felülvizsgálati időszak végéig) vonatkoztak, amikor: i. az eredeti dömpingellenes intézkedések már egy ideje hatályban voltak; ii. a Dél-Afrikából származó import gyakorlatilag megszűnt; valamint iii. egy új szereplő (Cegasa) lépett be a nyitott uniós piacra. Az érdekelt felek külön vizsgálták meg a két uniós gyártó gazdasági mutatóit, ahelyett, hogy azokat összevonták volna, és arra a következtetésre jutottak, hogy az uniós gazdasági ágazat nehéz helyzetben volt a piacon lévő csupán két uniós gyártó közötti újonnan tapasztalt belső verseny miatt.
(94)
Ezek az érdekelt felek különösen azt kifogásolták, hogy a Bizottság nem ismerte el az uniós gazdasági ágazatban 2009 óta végbement alapvető változásokat. Megjegyezték, hogy a jelenleg hatályos dömpingellenes intézkedések bevezetését követően az eredeti és egyetlen panaszos (THA) gazdasági mutatói nagymértékben javultak, így megszüntetve a korábbi dömping valamennyi kedvezőtlen hatását. Ezt követően azonban a másik uniós gyártó, a Cegasa, amely azt megelőzően csak saját felhasználásra gyártott EMD-t, áthelyezte elem- (akkumulátor) gyártását az Unión kívülre. Ennek következtében jelentős mennyiségű EMD-t szabadított fel a nyitott piacon, és alacsony áron kezdte értékesíteni, így folytatva versenyt az egyetlen másik uniós gyártóval és erős nyomást gyakorolva az árak leszorítására, a kapacitáskihasználtságra és a nyereségességre.
(95)
A nyilvánosságrahozatali dokumentumban a Bizottság már elismerte az eredeti vizsgálathoz képest történt változást az uniós gazdasági ágazat konfigurációjában. Ez pozitív fejlemény, amely mutatja a piac nyitottságát és a verseny magas szintjét a különböző szereplők között, a behozatalt is beleértve.
(96)
A Bizottság egyetért azzal is, hogy ezen körülmények között és különösen a Dél-Afrikából származó import hiányában, az uniós gazdasági ágazat jelenlegi helyzete nem adódhat a Dél-Afrikából származó dömpingből, és nem minősül a kár folytatódásának.
(97)
A Bizottság megvizsgálta az uniós gyártók összesített trendjeit 2009 óta, és azt a következtetést vonta le, hogy a kulcsfontosságú gazdasági mutatók nem kedvezőek és az uniós gazdasági ágazat még mindig instabil és sérülékeny állapotban van. Így egyértelmű, hogy a Dél-Afrikából származó import hiányában nem lehet felhozni indokként a Delta dömpinggyakorlatát. Egy hatályvesztési felülvizsgálatban azonban, amelyben a fókuszt az intézkedések hatályvesztése esetén a dömping és a kár megismétlődésének valószínűségére helyezik, a dömping, a kár és az okozati összefüggés a felülvizsgálati időszak alatt nem jelentenek meghatározó tényezőt az elemzésben.
(98)
A Bizottság következtetései szerint az uniós ágazat még mindig instabil és sérülékeny helyzetben van, nyereségessége pedig még mindig messze van az ilyen tőkeigényes ágazatban elvárt szinttől. Összehasonlítás az eredeti vizsgálattal csak egy uniós gyártóra vonatkozóan tehető, mivel a másik gyártó abban az időben nem értékesített a nyitott uniós piacon. Erre az uniós gyártóra vonatkozóan a felülvizsgálati időszakban a dömpingelt behozatal hiányában a nyereség jelentős mértékben kisebb volt, mint az eredeti vizsgálatban.
F. A KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
1. Az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a behozatal várható mennyisége és az árak által gyakorolt hatások
(99)
Az EMD egyetlen, a Bizottság előtt ismert dél-afrikai gyártója (Delta) tartalékkapacitással és potenciállal rendelkezik az uniós piacra irányuló jelentős mennyiségű export újraindítására. Az eredeti figyelembe vett időszakban (2002-től 2005/6-ig) a Delta piaci részesedése jelentősen, 30-40 %-ról 60-70 %-ra nőtt. A Delta ezzel már megmutatta, hogy képes az Unióba irányuló export mennyiségének gyors növelésére.
(100)
A Delta más piacokra (az USA kivételével) irányuló CIF-exportárai, beleértve valamennyi típusú és minőségű EMD-t, alacsonyabbak voltak mint az uniós gazdasági ágazat árai a felülvizsgálati időszakban, és alákínáltak azoknak. Az egyéb piacokon tapasztalt alacsonyabb árak ösztönzőek lehetnek a Delta számára, hogy átirányítsa ezeket az exportokat az uniós piacra az intézkedések hatályvesztése esetén.
(101)
A vizsgálat idején azonosított tartalékkapacitás, az egyéb exportpiacok telítődése, valamint az uniós piac vonzereje miatt a Delta minden valószínűséggel megpróbálja visszaszerezni jelentős piaci részesedését az Unióban, amelyet a jelenleg hatályos intézkedések bevezetését követően veszített el. A fenti következtetés szerint a Deltának piaci részesedésének visszaszerzése érdekében dömpingelt áron kellene exportálnia. Ennek következtében a Dél-Afrikából származó EMD-behozatalra vonatkozó dömpingellenes vámok hiányában, a dömpingelt behozatal bármilyen megismétlődése még nagyobb nyomást gyakorolna az uniós gazdasági ágazat áraira, és minden valószínűséggel jelentős kárt okozna.
2. Következtetés a kár megismétlődésének valószínűségéről
(102)
Az intézkedések hatályon kívül helyezése minden valószínűséggel a Dél-Afrikából származó dömpingelt behozatal megismétlődését eredményezné, valamint erős nyomást gyakorolna az uniós gazdasági ágazat árainak leszorítására, és gazdasági helyzete romlana. A Dél-Afrika elleni intézkedések hatályon kívül helyezése ezért valószínűleg a kár megismétlődését eredményezné, a jelenleg az uniós gazdasági ágazatra jellemző, már most is instabil és sérülékeny helyzet valószínű súlyosbodása miatt.
G. AZ UNIÓS ÉRDEK
1. Bevezetés
(103)
Az alaprendelet 21. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a Dél-Afrika elleni dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekével. A Bizottság az uniós érdeket az összes érintett érdek értékelése alapján határozta meg.
(104)
Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt félnek lehetőséget biztosítottak álláspontja ismertetésére.
(105)
Az eredeti vizsgálat során úgy ítélték meg, hogy az intézkedések bevezetése nem ellentétes az Unió érdekével. A jelenlegi vizsgálat felülvizsgálat, tehát olyan helyzetet elemez, amelyben már hatályban vannak dömpingellenes intézkedések. Így lehetőség van arra, hogy megvizsgálják a jelenlegi dömpingellenes intézkedések érintett felekre gyakorolt esetleges, indokolatlanul kedvezőtlen hatásait.
(106)
A kárt okozó dömping valószínű megismétlődésére vonatkozó következtetések ellenére a Bizottság megvizsgálta, hogy létezik-e olyan kényszerítő ok, amely alapján arra lehet következtetni, hogy ebben a konkrét esetben a Dél-Afrikából származó EMD behozatala elleni intézkedések fenntartása ellentétes az uniós érdekkel.
2. Az uniós gazdasági ágazat és az egyéb uniós gyártók érdeke
(107)
Bár a hatályos dömpingellenes intézkedések megakadályozták az uniós piacra irányuló dömpingelt behozatalt, az uniós ágazat továbbra is instabil és sérülékeny helyzetben van, amelyet megerősít a néhány kulcsfontosságú kármutató negatív trendje.
(108)
Az intézkedések hatályvesztése esetén valószínű, hogy az uniós gazdasági ágazat jelenlegi helyzete a Dél-Afrikából származó valószínűleg nagy mennyiségű dömpingelt behozatal miatt továbbra is fennáll, és tovább romlik. Ez a nagy mennyiség azonban többek között a piaci részesedés elvesztését, az értékesítési árak csökkenését, a kapacitáskihasználtság csökkenését és általában az uniós ágazat pénzügyi helyzetének komoly romlását okozhatja.
(109)
Egyértelmű tehát, hogy a Dél-Afrika elleni dömpingellenes intézkedések fenntartása egyértelműen az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná.
3. Az importőrök érdeke
(110)
Az eredeti vizsgálat során megállapították, hogy az intézkedések bevezetése valószínűleg nem gyakorol jelentős kedvezőtlen hatást az uniós importőrök helyzetére. A jelenlegi vizsgálatban egy kereskedő/importőr sem működött együtt. Figyelembe véve, hogy nem áll rendelkezésre olyan bizonyíték, amely szerint a hatályos intézkedések jelentős hatást gyakorolnának az importőrökre, az a következtetés vonható le, hogy az intézkedések fenntartása nem lesz majd jelentős negatív hatással az uniós importőrökre.
4. A felhasználók érdekei
(111)
A Bizottság kapcsolatba lépett minden ismert uniós EMD-felhasználóval (amelyet az elemgyártók használnak nyersanyagként). A válaszokat két, ugyanazon multinacionális vállalatcsoporthoz tartozó vállalat küldte meg. Az eredeti vizsgálatban két további elemgyártó működött együtt, amelyek ellenezték az intézkedések bevezetését.
(112)
Az együttműködő felhasználók kifejtették az uniós elemgyártók előtt álló, a fő ügyfeleik (kiskereskedők) által gyakorolt árnyomásnak tulajdonítható nehéz gazdasági helyzetet, valamint a munkahelyek elvesztésének ebből következő kockázatát. A felhasználó azonban nem tudott semmilyen magyarázatot vagy érvet szolgáltatni arra vonatkozóan, hogy a Dél-Afrikából származó EMD behozatala elleni intézkedések megszűnésével miért és hogyan javulna a helyzet.
(113)
Az EMD teszi ki az elemgyártás teljes termelési költségeinek 10-15 %-át. Ez az érték az eredeti vizsgálathoz képest csökkent. Ezenkívül az intézkedések bevezetését követően az EMD átlagos eladási ára az Unióban ténylegesen csökkent. Valójában nincs arra vonatkozó bizonyíték, hogy a jelenleg hatályos intézkedések fenntartása nem elhanyagolható hatással lenne az elemgyártók termelési költségeire.
(114)
Ilyen bizonyítékok hiányában a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy az intézkedések fenntartása nem befolyásolná kedvezőtlenül az EMD-felhasználókat.
(115)
A nyilvánosságra hozatalt követően ugyanez a felhasználó nem értett egyet a Bizottságnak a helyzetre vonatkozó értékelésével, és azt az észrevételt tette, hogy az intézkedések bevezetését követően a jó minőségű EMD egyik forrása eltűnt, az EMD-árak emelkedtek, valamint még ha az EMD csak a termelési költségek 10-15 %-át teszi is csak ki, ennek jelentős hatása van az uniós elemgyártók már most is alacsony nyereségességére.
(116)
Az állítás ellenére a bizonyíték az ügyben azt mutatja, hogy a felhasználónak az a döntése, hogy nem a Delta EMD-jét használja, nem kapcsolódott a dömpingellenes vámok bevezetéséhez, és a felhasználó nyereségességét és munkahelyeit jelentő fenyegetés nem emelte az EMD-árakat, hanem valójában a fő ügyfeleik és a kínai elemgyártók által gyakorolt árnyomás (multinacionális kiskereskedelmi vállalatok jelentős vásárlóerővel) okozta.
(117)
Ugyanez az EMD-felhasználó megjegyezte, hogy az intézkedéseket nem kellene fenntartani, mivel a vizsgálat nem állapított meg az Unióba irányuló dömpinget a felülvizsgálati időszak alatt, és a lehetséges kis piaci részesedése miatt nem merült fel a dömping megismétlődésének kockázata annak esetén sem, ha a Delta a teljes tartalékkapacitását az Unióba irányítaná.
(118)
Az érvelést a Bizottság elvetette, mivel megállapította, hogy a Delta potenciális piaci részesedése egyértelműen jelentős lenne, és ezt az exportot valószínűleg dömpingelt áron az Unióba irányítanák.
5. A jövőben várható fejlemények
(119)
A panaszosok a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben említették, hogy amennyiben a jövőben az elektromos meghajtású járművek kereslete megnövekszik az Unióban, az EMD-re irányuló kereslet is megnő majd, amely a leggyakrabban használt nyersanyag a lítium-mangán-dioxid (LMO) gyártásában, és amely viszont az elektromos meghajtású járművek sok modelljében használt újratölthető lítiumion (LIB) akkumulátorok katódanyagaként szolgál. Azt állították, hogy amennyiben a Dél-Afrikából származó dömpingelt import által okozott kár megismétlődik, az EMD uniós gazdasági ágazata nem tudná kiszolgálni az új technológiák terén jelentkező jövőbeni potenciális keresletet.
(120)
A vizsgálat nem állapított meg meggyőző bizonyítékot az állítás alátámasztására vagy ellene, hogy bármely jövőbeni fejlemény az elektromos meghajtású járművek ágazatában jelentős hatással lenne az EMD-ágazatra és az EMD-keresletre. Az azonban tény, hogy az uniós gazdasági ágazat teszteli az EMD-t felhasználó LMO-gyártás megvalósíthatóságát, és megkaphatja az ehhez szükséges know-how-t és berendezést, valamint a lítiumion akkumulátorok kutatásával és fejlesztésével kapcsolatos számos uniós finanszírozású projektben vesz részt.
(121)
A nyilvánosságra hozatalt követően a kérdést néhány érdekelt fél röviden felvetette, azonban ismételten nem szolgáltattak meggyőző bizonyítékot a jövőbeni fejlemények lehetséges hatásairól az elektromos meghajtású járművek uniós ágazatában és/vagy más piacokon az érintett termékre vonatkozóan.
6. Az uniós érdekkel kapcsolatos következtetés
(122)
A fentiek alapján nincs kényszerítő ok a jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartása ellen.
(123)
Ezért az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Dél-Afrikából származó egyes elektrolitikus mangán-dioxidok behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket további öt évig fenn kell tartani,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) A jelenleg az ex 2820 10 00 KN-kód (TARIC-kód: 2820100010) alá tartozó (azaz elektrolitikus úton előállított mangán-dioxidok), az elektrolitikus eljárás után nem hőkezelt, Dél-Afrikából származó elektrolitikus mangán-dioxidok behozatalára végleges dömpingellenes vám kerül kivetésre.
(2) A vámkezelés előtti, uniós határparitáson számított nettó árra alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtétel az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékek esetében a következő:
Vállalat
Dömpingellenes vám
TARIC-kiegészítő kód
Delta E.M.D. (Pty) Ltd
17,1 %
A828
Minden más vállalat
17,1 %
A999
(3) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2014. február 24-én.