ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 16. prosince 2013
o zřízení rámce pro občanský dialog v záležitostech, na něž se vztahuje společná zemědělská politika, a o zrušení rozhodnutí 2004/391/ES
(2013/767/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Článek 38 Smlouvy o fungování Evropské unie stanoví, že Unie vymezuje a provádí společnou zemědělskou politiku.
(2)
V souladu s čl. 11 odst. 2 Smlouvy o Evropské unii udržují orgány otevřený, transparentní a pravidelný dialog s reprezentativními sdruženími a s občanskou společností. Rámec pro dialog zabývající se záležitostmi v oblasti společné zemědělské politiky existuje od roku 1962. Rámec stávajícího dialogu stanoví rozhodnutí Komise 2004/391/ES (1).
(3)
Aby se zvýšila transparentnost a zajistila lepší vyváženost zastoupených zájmů, je nutné přezkoumat dialog v rámci poradních skupin, které se zabývají otázkami zemědělství, zajistit rámec občanského dialogu v oblasti zemědělství a rozvoje venkova, včetně jejich mezinárodních aspektů, a vymezit jejich úkoly a strukturu.
(4)
Skupiny pro občanský dialog by měly být Komisi nápomocny a podporovat ji při vedení pravidelného dialogu o všech záležitostech týkajících se společné zemědělské politiky, včetně rozvoje venkova, a jejího provádění, a zejména opatření, která musí Komise v této souvislosti přijmout, včetně mezinárodních aspektů zemědělství, zajišťovat výměnu zkušeností a osvědčených postupů, poskytovat rady ohledně politiky, vydávat na žádost generálního ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova nebo z vlastního podnětu stanoviska týkající se konkrétních záležitostí a sledovat vývoj politiky.
(5)
Skupiny pro občanský dialog by se měly skládat z nevládních organizací alespoň na evropské úrovni, včetně reprezentativních sdružení, sociálně-ekonomických zájmových skupin, organizací občanské společnosti a odborů, které jsou registrovány ve společném evropském Rejstříku transparentnosti.
(6)
Aby se usnadnilo provádění úkolů přidělených skupinám, je nutné stanovit pravidla týkající se provozu a fungování skupin.
(7)
Osobní údaje by měly být zpracovávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (2).
(8)
Rozhodnutí 2004/391/ES by mělo být zrušeno,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Předmět
Toto rozhodnutí představuje rámec pro skupiny pro občanský dialog zabývající se záležitostmi v oblasti společné zemědělské politiky (dále jen „skupiny“) zřízené generálním ředitelem pro zemědělství a rozvoj venkova (dále jen „generální ředitel“) na základě rámce pro expertní skupiny Komise (3).
Článek 2
Úkoly
Úkolem skupin je:
a)
vést pravidelný dialog o všech záležitostech týkajících se společné zemědělské politiky, včetně rozvoje venkova, a jejího provádění, a zejména opatření, která musí Komise v této souvislosti přijmout, včetně mezinárodních aspektů zemědělství;
b)
zajišťovat výměnu zkušeností a osvědčených postupů v oblastech uvedených v písmenu a);
c)
pomáhat Komisi a poskytovat rady ohledně politiky v oblastech uvedených v písmenu a);
d)
vydávat stanoviska týkající se konkrétních záležitostí, buď na žádost generálního ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova (dále jen „generální ředitelství“) a ve lhůtě stanovené v žádosti, nebo z vlastního podnětu;
e)
sledovat vývoj politiky v oblastech uvedených v písmenu a).
Článek 3
Konzultace
1. Generální ředitelství může skupiny konzultovat v jakékoli záležitosti uvedené v čl. 2 písm. a).
2. Předseda skupiny, v úzké spolupráci s místopředsedy, může Komisi doporučit, aby v konkrétní otázce skupinu konzultovala.
Článek 4
Jmenování členů
1. Generální ředitel rozhoduje o složení skupin na základě výzvy k podávání přihlášek.
2. Skupiny se skládají z nevládních organizací alespoň na evropské úrovni, včetně reprezentativních sdružení, sociálně-ekonomických zájmových skupin, organizací občanské společnosti a odborů, které jsou registrovány v Rejstříku transparentnosti. Členství ve skupinách je otevřeno těm organizacím, které zastupují jakýkoli relevantní zájem.
3. Generální ředitel rozhoduje o počtu skupin a jejich velikosti, přičemž bere v úvahu zájmy občanské společnosti v rámci společné zemědělské politiky. Seznam skupin se zveřejňuje v Rejstříku expertních skupin Komise a dalších podobných subjektů („rejstřík“) a na příslušných internetových stránkách. Generální ředitel zajistí vyvážené zastoupení všech vyjádřených zájmů uvedených v odstavci 2. Zejména zajistí rovnováhu mezi hospodářskými a nehospodářskými zájmy.
4. Členské organizace jmenuje generální ředitel z řad organizací, které odpověděly na výzvu k podávání přihlášek. Generální ředitel může jmenovat členské organizace rovněž tehdy, když zůstanou prázdná místa nebo se uvolní.
5. Členské organizace jsou jmenovány na dobu sedmi let. Členská organizace může být v rámci skupiny nahrazena před uplynutím sedmiletého mandátu, pokud:
a)
není již schopna se účinně podílet na jednání skupiny;
b)
odejde ze skupiny;
c)
nejmenuje pravidelně experty na zasedání skupiny;
d)
nevyhovuje již podmínkám podle odstavce 2, nebo
e)
nesplňuje požadavky týkající se nevyzrazování informací, které jsou profesním tajemstvím, jak je stanoveno v článku 339 Smlouvy.
6. Členské organizace jmenují experty, kteří se účastní zasedání skupin podle bodů pořadu jednání, a sdělují generálnímu ředitelství totožnost jmenovaných expertů alespoň tři pracovní dny před zasedáním.
7. Generální ředitelství vyzývá experty jmenované členskými organizacemi k účasti na zasedáních skupin. Pokud členská organizace nesdělila generálnímu ředitelství totožnost expertů ve lhůtě stanovené v odstavci 6, může generální ředitelství odmítnout tyto experty přizvat na příslušné zasedání.
8. Názvy členských organizací se zveřejňují v Rejstříku expertních skupin Komise a dalších podobných subjektů a na příslušných internetových stránkách.
9. Osobní údaje se shromažďují, zpracovávají a zveřejňují v souladu s nařízením (ES) č. 45/2001.
Článek 5
Provoz
1. Každá skupina na svém prvním zasedání zvolí ze svých členů předsedu a dva místopředsedy dvoutřetinovou většinou přítomných expertů v případě prvního kola hlasování a prostou většinou přítomných expertů v případě dalších hlasování. Místopředsedové se volí ze zástupců jiných organizací než je ta, k níž náleží předseda. Oba místopředsedové musí pocházet ze dvou různých organizací. Volba probíhá tajně pod vedením zástupce Komise, pokud všichni přítomní experti výslovně nerozhodnou jinak.
2. Funkční období předsedy a dvou místopředsedů je jednoleté a je obnovitelné. Předseda nevykonává funkci déle než dvě po sobě jdoucí období. Při volbě nového předsedy a místopředsedů skupina zajistí, aby nepocházeli ze stejné organizace jako jejich předchůdci.
3. Předseda po dohodě s generálním ředitelstvím, po důkladné konzultaci s místopředsedy a po konzultaci s organizacemi zastoupenými ve skupině stanoví nejméně 25 pracovních dnů před každým zasedáním skupiny body, které budou zařazeny na pořad jednání. Generální ředitelství rozešle pořad jednání organizacím zpravidla 20 pracovních dní před zasedáním, nejlépe elektronickou poštou.
4. S výjimkou volby stanovené v odstavci 1 se na konci jednání neuskuteční ve skupině žádné hlasování. Pokud skupina dosáhne konsenzu ohledně stanoviska, které požaduje generální ředitelství, nebo ohledně usnesení z vlastního podnětu, formuluje společné závěry, které připojí k souhrnné zprávě. V případě, že to skupina doporučí, sdělí Komise výsledky jednání skupiny dalším evropským orgánům.
5. Předseda je odpovědný za vypracování zprávy, která obsahuje přesný souhrnný záznam každého zasedání, a za předání návrhu této zprávy generálnímu ředitelství do 20 pracovních dnů po zasedání. Generální ředitelství může návrh zprávy předsedy před jejím rozesláním a následným schválením skupinou upravit.
6. Skupina může se souhlasem generálního ředitelství zřizovat pracovní skupiny pro přezkoumání konkrétních otázek na základě pověření přijatého skupinou. Zasedáním pracovních skupin předsedají zástupci Komise. Tyto pracovní skupiny budou rozpuštěny, jakmile splní své pověření.
7. Generální ředitelství může k příležitostné práci ve skupině nebo pracovní skupině přizvat externí experty, kteří mají zvláštní odbornou způsobilost v určité oblasti na pořadu jednání skupiny. Kromě toho může zástupce Komise udělit status pozorovatele jednotlivcům či organizacím vymezeným v čl. 4 odst. 2, pokud neohrozí rovnováhu skupin nebo pracovních skupin. Mají právo hovořit, pokud je k tomu se souhlasem nejvýše postaveného přítomného zástupce Komise vyzve předseda. Jednotlivci nebo organizace mající status pozorovatele se neúčastní volby uvedené v odstavci 1.
8. Členové skupin a jejich zástupci, jakož i přizvaní experti a jednotlivci či organizace mající status pozorovatele, jak je uvedeno v odstavci 7, musí dodržovat povinnosti profesního tajemství stanovené Smlouvami a jejich prováděcími pravidly, jakož i bezpečnostní předpisy Komise o ochraně utajovaných skutečností Unie stanovené v příloze rozhodnutí Komise 2001/844/ES, ESUO, Euratom (4). Pokud členové tyto povinnosti nedodrží, může Komise přijmout veškerá vhodná opatření.
9. Zasedání skupin a pracovních skupin se konají zpravidla v prostorách Komise. Komise zajišťuje sekretářské služby. Zasedání skupin a pracovních skupin svolává generální ředitelství. Zasedání skupin a jejich pracovních skupin se mohou účastnit další úředníci Komise, kteří mají zájem o projednávané otázky.
10. Komise zveřejňuje všechny příslušné dokumenty, jako jsou pořady jednání, zápisy, závěry, dílčí závěry nebo pracovní dokumenty týkající se činností prováděných skupinami, na příslušných internetových stránkách dostupných odkazem z Rejstříku expertních skupin Komise a dalších podobných subjektů. Výjimky z pravidelného zveřejňování by měly být činěny v případech, kdy by zpřístupnění dokumentu vedlo k porušení ochrany veřejného nebo soukromého zájmu, jak je vymezeno v článku 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 (5).
Článek 6
Výdaje na zasedání
1. Účastníkům podílejícím se na činnostech skupin a pracovních skupin nepřísluší za poskytované služby odměna.
2. Cestovné a výdaje na pobyt vzniklé expertům v souvislosti s činností skupin a pracovních skupin hradí Komise v souladu se svými platnými předpisy.
3. Výdaje uvedené v odstavci 2 se hradí v mezích dostupných prostředků, které jsou přiděleny v rámci ročního postupu pro přidělení zdrojů.
Článek 7
Zrušení
Rozhodnutí 2004/391/ES se zrušuje s účinkem ode dne 1. července 2014.
Článek 8
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. července 2014.
V Bruselu dne 16. prosince 2013.
A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2013. december 16.)
a civil párbeszéd keretének a közös agrárpolitika területét érintő ügyekben történő megteremtéséről és a 2004/391/EK határozat hatályon kívül helyezéséről
(2013/767/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
mivel:
(1)
Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 38. cikkének rendelkezése szerint az Unió közös mezőgazdasági politikát határoz meg és hajt végre.
(2)
Az Európai Unióról szóló szerződés 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően az intézmények az érdekképviseleti szervezetekkel és a civil társadalommal nyílt, átlátható és rendszeres párbeszédet tartanak fenn. A civil párbeszédnek a közös agrárpolitika területét érintő ügyekben 1962 óta van platformja. A jelenlegi párbeszéd keretéről a 2004/391/EK bizottsági határozat (1) rendelkezik.
(3)
A jobb átláthatóság és a képviselt érdekek megfelelőbb kiegyensúlyozása érdekében felül kell vizsgálni az agrárpolitikai kérdésekkel foglalkozó tanácsadó csoportok keretében folytatott párbeszédet, és meg kell teremteni a civil párbeszéd keretét az agrár- és vidékfejlesztési politika területén, beleértve annak nemzetközi szempontjait is, továbbá meg kell határozni e csoportok feladatait és szervezeti felépítését.
(4)
A civil párbeszédben részt vevő csoportok támogatják a Bizottság munkáját a közös agrárpolitikához - ideértve a vidékfejlesztést is - kapcsolódó ügyeket, a szakpolitika végrehajtását és különösen azon intézkedéseket érintő rendszeres párbeszéd kialakításában, amelyeket a Bizottság e téren életbe kíván léptetni, ideértve a mezőgazdaság nemzetközi szempontjait is; segíti továbbá a tapasztalatok és helyes gyakorlatok cseréjében, politikai tanácsadással, a szakpolitikai fejlemények felügyeletében, valamint a mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgatóság kérésére vagy saját kezdeményezésre konkrét kérdésekben szakvéleményt nyújt be.
(5)
A civil párbeszédben részt vevő csoportokat legalább európai szinten működő, nem kormányzati szervezetek - többek között képviseleti szervezetek, társadalmi-gazdasági érdekcsoportok, civil társadalmi szervezetek és szakszervezetek - alkotják, amelyek szerepelnek a közös európai átláthatósági nyilvántartásban.
(6)
A csoportokra ruházott feladatok könnyebb meghatározása érdekében szabályokat kell lefektetni a csoportok működésére és működtetésére vonatkozóan.
(7)
A személyes adatokat a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (2) összhangban kell feldolgozni.
(8)
A 2004/391/EK határozatot hatályon kívül kell helyezni,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
Tárgy
Ez a határozat megteremti a közös agrárpolitika területét érintő ügyekkel kapcsolatos civil párbeszédben részt vevő csoportok (a továbbiakban: csoportok) keretét, amelyeket a mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató (a továbbiakban: főigazgató) állít fel a bizottsági szakértői csoportokra vonatkozó keretszabályozás (3) szerint.
2. cikk
Feladatok
A csoport feladata a következő:
a)
rendszeres párbeszédet folytat a közös agrárpolitikához kapcsolódó ügyekről - ideértve a vidékfejlesztést is - és különösen azon intézkedésekről, amelyeket a Bizottság e téren életbe kíván léptetni, ideértve a mezőgazdaság nemzetközi szempontjait is;
b)
információcserét folytat az a) pontban említett területeken szerzett tapasztalatokról és bevált gyakorlatokról;
c)
támogatja a Bizottság munkáját és szakpolitikai tanácsokkal látja el a Bizottságot az a) pontban ismertetett területeken;
d)
a mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató kérésére az arra meghatározott időkereten belül vagy saját kezdeményezésre konkrét kérdésekben szakvéleményt nyújt be;
e)
felügyeli a szakpolitikai fejleményeket az a) pontban ismertetett területeken.
3. cikk
Konzultáció
(1) A főigazgató konzultációt folytathat a csoportokkal a 2. cikk a) pontjában ismertetett bármely kérdésben.
(2) A csoport elnöke az alelnökökkel szorosan együttműködve a Bizottság figyelmébe ajánlhatja, hogy egy konkrét kérdésben folytasson konzultációt a csoporttal.
4. cikk
A tagok kinevezése
(1) A főigazgató a csoportok összetételéről pályázati felhívás alapján dönt.
(2) A csoportokat legalább európai szinten működő, nem kormányzati szervezetek - többek között képviseleti szervezetek, társadalmi-gazdasági érdekcsoportok, civil társadalmi szervezetek és szakszervezetek - alkotják, amelyek szerepelnek az átláthatósági nyilvántartásban. A csoportbeli tagság minden olyan szervezet számára nyitva áll, amely bármely kapcsolódó érdeket képvisel.
(3) A főigazgató a civil társadalom közös agrárpolitika terén fennálló érdekeit figyelembe véve dönt a csoportok számáról és méretéről. A csoportok jegyzékét közzéteszik a bizottsági szakértői csoportok és más hasonló testületek nyilvántartásában (a továbbiakban: a nyilvántartás) és az arra kijelölt weboldalon. A főigazgató biztosítja a (2) bekezdésben felsorolt érdekek kiegyensúlyozott képviseletét. Különösen a gazdasági és nem gazdasági érdekek egyensúlyára ügyel.
(4) A tagszervezeteket a főigazgató a pályázati felhívásra jelentkezett szervezetek közül választja ki. A főigazgató tagszervezetet nevez ki, amennyiben egy hely betöltetlen marad, vagy felszabadul.
(5) A tagszervezetek kinevezése hét évre szól. A hétéves mandátum lejárta előtt egy tagszervezet a csoporton belül leváltható, amennyiben:
a)
a továbbiakban nem tud hatékonyan hozzájárulni a csoport munkájához;
b)
kilép a csoportból;
c)
a csoport üléseire nem nevez ki rendszeresen szakértőket;
d)
már nem teljesíti a (2) bekezdésben meghatározott feltételeket; vagy
e)
nem felel meg a Szerződés 339. cikke értelmében a szolgálati titoktartási kötelezettség alá eső információk tekintetében a titoktartásra vonatkozó követelménynek.
(6) A tagszervezetek a napirendi pontok alapján kijelölik a csoportok ülésein részt vevő szakértőket, és legalább az ülés előtt három nappal tájékoztatják a főigazgatót az általuk kijelölt szakértők személyéről.
(7) A főigazgató a tagszervezetek által kijelölt szakértőket meghívja a csoportüléseken való részvételre. Amennyiben egy tagszervezet nem értesíti a főigazgatót a szakértők személyéről a (6) bekezdésben megállapított határidőn belül, a főigazgató elutasíthatja azok adott ülésre történő meghívását.
(8) A tagszervezetek jegyzékét közzéteszik a bizottsági szakértői csoportok és más hasonló testületek nyilvántartásában és az arra kijelölt weboldalon.
(9) A személyes adatok összegyűjtése, feldolgozása és közzététele a 45/2001/EK rendelettel összhangban történik.
5. cikk
Működés
(1) Az alapító ülésen minden csoport kijelöl tagjai közül egy elnököt és két alelnököt; ehhez az első fordulóban a jelen lévő szakértők kétharmados többségi szavazatára, illetve amennyiben többszöri szavazásra kerülne sor, a jelen lévő tagok egyszerű többségére van szükség. Az alelnököket az elnököt adó szervezettől különböző szervezeteket képviselő szakértők közül kell megválasztani. A két alelnök nem tartozhat ugyanahhoz a szervezethez. A választások a Bizottság egy képviselőjének vezetése alatt zajlanak, titkos szavazással, kivéve, ha a jelen lévő szakértők egyhangúlag másképp nem döntenek.
(2) Az elnök és a két alelnök hivatali ideje egy év; az újraválasztás lehetséges. Az elnök legfeljebb két egymást követő periódusban töltheti be hivatalát. Új elnök megválasztásánál a csoport gondoskodik arról, hogy az új elnök ne ugyanazon szervezettől érkezzen, mint elődje.
(3) Az elnök a főigazgatóval egyetértésben, az alelnökökkel szorosan együttműködve és a csoportban képviselt szervezetekkel konzultálva, legalább 25 munkanappal az egyes ülések előtt meghatározza a csoportülés napirendjére kerülő pontokat. Ezután a főigazgatóság főszabály szerint 20 munkanappal az ülés előtt, lehetőleg elektronikus úton megküldi a napirendet a szervezeteknek.
(4) Az (1) bekezdésben meghatározott választásokat kivéve a csoport megbeszéléseinek végén nem kerül sor szavazásra. Ha a főigazgató kérésére vagy saját kezdeményezésre kiadandó vélemény kapcsán a csoport konszenzusra jut, közös következtetéseket fogalmaz meg, és csatolja azokat az összefoglaló jelentéshez. A Bizottság, amennyiben a csoport ilyen ajánlást fogalmaz meg, tájékoztatja a csoport megbeszélésein született végeredményről a többi európai uniós intézményt is.
(5) Az elnök felel azért, hogy minden egyes ülésről egy megfelelő összefoglalót tartalmazó jelentés készüljön, és hogy annak tervezetét az ülést követő 20 munkanapon belül megküldjék a főigazgatóságnak. A főigazgatóság módosíthatja az elnök által készíttetett jelentéstervezetet annak szétosztását és azt követő, csoport általi jóváhagyását megelőzően.
(6) A főigazgatóság egyetértésével a csoport egyedi kérdések vizsgálatára munkacsoportokat állíthat fel az általa elfogadott megbízatás alapján. A munkacsoportok üléseinek elnökletét a Bizottság képviselői látják el. Megbízatásuk teljesítését követően az ilyen munkacsoportokat fel kell oszlatni.
(7) A főigazgatóság a csoport vagy munkacsoport munkájába eseti alapon bevonhat olyan külső szakértőket is, akik egy adott napirendi kérdésben különösen jártasak. Ezenfelül a Bizottság képviselője a 4. cikk (2) bekezdésének megfelelően egyéneknek vagy szervezeteknek megfigyelői státust adhat, amennyiben az nem veszélyezteti a csoportok vagy munkacsoportok egyensúlyát. A megfigyelők az elnök felkérésére és a Bizottság jelen lévő legmagasabb beosztású képviselőjének beleegyezésével felszólalhatnak. A megfigyelői státusszal rendelkező egyének vagy szervezetek nem vehetnek részt az (1) bekezdésben említett szavazásokon.
(8) A csoportok tagjai és azok képviselői, valamint a (7) bekezdésben említett felkért szakértők és megfigyelői státusszal rendelkező egyének és szervezetek eleget tesznek a Szerződésekben és azok végrehajtási szabályaiban előírt szakmai titoktartási kötelezettségnek, valamint az EU-minősített adatok védelmére a 2001/844/EK, ESZAK, Euratom bizottsági határozat (4) mellékletében meghatározott bizottsági biztonsági szabályoknak. E kötelezettségeik esetleges elmulasztása esetén a Bizottság megfelelő intézkedéseket hozhat.
(9) A csoportok és a munkacsoportok üléseinek helyszínéül alapesetben a Bizottság helyiségei szolgálnak. A titkársági feladatok ellátásáról a Bizottság gondoskodik. A csoportok és munkacsoportok üléseit a főigazgatóság hívja össze. A csoportok és azok munkacsoportjainak az ülésein részt vehetnek más, a megbeszélésben érintett bizottsági tisztviselők is.
(10) A Bizottság közzéteszi a csoportok tevékenységével kapcsolatos valamennyi dokumentumot (napirendek, jegyzőkönyvek, következtetések, részleges következtetések vagy munkadokumentumok), amelyek egy arra kijelölt weboldalon, a bizottsági szakértői csoportok és más hasonló testületek nyilvántartásán keresztül érhetők el. A rendszeres közzététel alól kivételt kell tenni, amennyiben a dokumentum közzététele kedvezőtlenül befolyásolná az 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) 4. cikke értelmében vett köz- vagy magánérdek védelmét.
6. cikk
Az ülésekkel kapcsolatos kiadások
(1) A csoport és a munkacsoportok tevékenységében részt vevők szolgálataikért nem részesülnek díjazásban.
(2) A szakértőknek a csoportok és munkacsoportok tevékenységei keretében felmerülő utazási és ellátási költségeit a Bizottság a hatályos bizottsági rendelkezéseknek megfelelően téríti meg.
(3) A (2) bekezdésben említett költségeket az éves forrásfelosztási eljárás keretében megállapított rendelkezésre álló előirányzatok erejéig kell megtéríteni.
7. cikk
Hatályon kívül helyezés
A 2004/391/EK határozat 2014. július 1-jével hatályát veszti.
8. cikk
Hatálybalépés
Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ezt a határozatot 2014. július 1-jétől kell alkalmazni.
Kelt Brüsszelben, 2013. december 16-án.