NAŘÍZENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) č. 673/2014
ze dne 2. června 2014
o zřízení mediační komise a o jejím jednacím řádu
(ECB/2014/26)
RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
s ohledem na nařízení Rady (EU) č. 1024/2013 ze dne 15. října 2013, kterým se Evropské centrální bance svěřují zvláštní úkoly týkající se politik, které se vztahují k obezřetnostnímu dohledu nad úvěrovými institucemi (1), a zejména na čl. 25 odst. 5 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle čl. 25 odst. 5 nařízení (EU) č. 1024/2013 vytvoří Evropská centrální banka (ECB) mediační komisi, která odpovídá za řešení rozdílů v postojích příslušných orgánů dotčených zúčastněných členských států, pokud jde o námitku Rady guvernérů k návrhu rozhodnutí Rady dohledu vytvořené na základě uvedeného nařízení.
(2)
Podle 73. bodu odůvodnění nařízení (EU) č. 1024/2013 by zřízení mediační komise a zejména její složení měly zajišťovat, že při řešení rozdílných postojů bude postupovat nestranně a v zájmu Unie jako celku.
(3)
Jednacím řádem mediační komise není dotčeno řízení, v němž zúčastněný členský stát, jehož měnou není euro, oznámí ECB svůj odůvodněný nesouhlas s námitkou Rady guvernérů k návrhu rozhodnutí Rady dohledu podle čl. 7 odst. 7 nařízení (EU) č. 1024/2013.
(4)
Jelikož místopředseda Rady dohledu je členem Rady guvernérů i členem Rady dohledu, má nejlepší předpoklady pro to, aby předsedal mediační komisi,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
ÚVODNÍ KAPITOLA
Článek 1
Doplňující charakter
Toto nařízení doplňuje jednací řád Evropské centrální banky (2). Výrazy použité v tomto nařízení mají stejný význam jako výrazy použité v jednacím řádu Evropské centrální banky.
KAPITOLA I
MEDIAČNÍ KOMISE
Článek 2
Zřízení mediační komise
V souladu s čl. 25 odst. 5 nařízení (EU) č. 1024/2013 se tímto zřizuje mediační komise.
Článek 3
Složení
1. Mediační komise je složena z jednoho člena za každý zúčastněný členský stát.
2. Předsedá jí místopředseda Rady dohledu, jenž není členem mediační komise.
Článek 4
Jmenování členů
1. Každý zúčastněný členský stát jmenuje jednoho člena mediační komise z řad členů Rady guvernérů a Rady dohledu. Předseda podporuje dosažení rovnováhy mezi členy z Rady guvernérů a Rady dohledu.
2. Mandát členů mediační komise zaniká, pokud přestanou být členy orgánu, z něhož byli jmenováni.
3. Při výkonu funkce člena mediační komise jedná každý člen v zájmu Unie jako celku.
Článek 5
Účast na zasedání mediační komise
1. S výjimkou úpravy obsažené v odstavci 2 se zasedání mediační komise mohou účastnit jen její členové, předseda a tajemník.
2. Jsou-li vyžadovány jejich odborné znalosti, mohou se na pozvání mediační komise určitých zasedání mediační komise účastnit odborníci.
Článek 6
Zasedání mediační komise
1. Předseda může svolat zasedání mediační komise, kdykoli to považuje za nezbytné.
2. Mediační komise zasedá v prostorách ECB.
3. Na žádost předsedy může mediační komise zasedat prostřednictvím telekonference, nevznesou-li alespoň tři členové námitky.
4. Zápis ze zasedání mediační komise se předkládá ke schválení členům na následujícím zasedání nebo dříve v písemném řízení a po schválení jej podepisuje předseda. Zápis se dá k dispozici Radě guvernérů a Radě dohledu.
5. Tajemník Rady dohledu působí jako tajemník mediační komise. Ve funkci tajemníka mediační komise předsedovi mediační komise napomáhá při přípravě zasedání mediační komise a výboru pro projednání případu a odpovídá za pořízení zápisu z těchto jednání. Rovněž napomáhá tajemníkovi Rady guvernérů při přípravě zasedání Rady guvernérů, pokud se týká otázek, do nichž je zapojena mediační komise, a odpovídá za pořízení příslušné části zápisu z tohoto jednání.
Článek 7
Hlasování
1. Mediační komise je usnášeníschopná za přítomnosti alespoň dvou třetin svých členů. Není-li komise usnášeníschopná, může předseda svolat mimořádné zasedání, na němž mohou členové hlasovat bez ohledu na uvedené kvórum.
2. Každý člen má jeden hlas. Mediační komise rozhoduje prostou většinou hlasů svých členů. Při rovnosti hlasů rozhoduje hlas člena mediační komise, který je ve funkci nejdéle; jsou-li dva nebo více členů ve funkci stejně dlouho, rozhoduje hlas toho, který je starší.
3. Mediační komise přistoupí k hlasování na žádost předsedy. Předseda rovněž zahájí hlasování na žádost tří členů mediační komise.
4. Na žádost předsedy mohou být rozhodnutí přijímána i v písemném řízení.
KAPITOLA II
MEDIACE
Článek 8
Žádost o mediaci
1. Příslušné orgány zúčastněných členských států, které jsou dotčeny námitkou Rady guvernérů k návrhu rozhodnutí Rady dohledu a mají k této námitce rozdílný postoj, mohou Radu dohledu do pěti pracovních dnů od doručení této námitky spolu s jejím odůvodněním požádat, aby požádala o mediaci za účelem vyřešení těchto rozdílů s cílem zajistit oddělení měnové politiky a úkolů v oblasti dohledu. Dotčený příslušný orgán za tímto účelem podá Radě dohledu oznámení s žádostí o mediaci, v němž uvede námitku Rady guvernérů a důvody, proč požaduje mediaci. Sekretariát o těchto žádostech o mediaci vyrozumí členy Rady dohledu.
2. Jakýkoli jiný příslušný orgán zúčastněného členského státu, který je dotčen toutéž námitkou a má k této námitce rozdílný postoj, může podat samostatné oznámení s žádostí o mediaci nebo se může připojit k podané žádosti o mediaci do pěti pracovních dnů od oznámení první žádosti o mediaci a vyjádřit své odlišné stanovisko.
3. Námitka Rady guvernérů k návrhu rozhodnutí Rady dohledu může být předmětem mediace jen jednou.
4. Příslušný orgán zúčastněného členského státu mimo eurozónu, který ECB oznámí svůj odůvodněný nesouhlas s námitkou Rady guvernérů k návrhu rozhodnutí Rady dohledu podle čl. 7 odst. 7 nařízení (EU) č. 1024/2013 a článku 13g.4 jednacího řádu Evropské centrální banky, nemůže žádat o mediaci podle odstavce 1, pokud se týká téže námitky Rady guvernérů.
5. Pokud příslušný orgán zúčastněného členského státu Radu dohledu do pěti pracovních dnů od doručení námitky požádá, aby požádala o mediaci, předloží Rada dohledu sekretariátu Rady guvernérů oznámení s žádostí o mediaci do deseti pracovních dnů od doručení námitky Rady guvernérů. K oznámení s žádostí o mediaci se připojí příslušný návrh rozhodnutí Rady dohledu a příslušná námitka Rady guvernérů. Oznámení s žádostí o mediaci se zasílá Radě guvernérů a členům Rady dohledu.
6. Pokud příslušný orgán zúčastněného členského státu mimo eurozónu, který požádal o mediaci, pokud se týká námitky Rady guvernérů k návrhu rozhodnutí Rady dohledu podle odstavce 1, ECB oznámí svůj odůvodněný nesouhlas s toutéž námitkou Rady guvernérů podle čl. 7 odst. 7 nařízení (EU) č. 1024/2013, má se za to, že žádost o mediaci byla vzata zpět.
Článek 9
Výbor pro projednání případu
1. Oznámení s žádostí o mediaci podané v souladu s čl. 8 odst. 5 předseda mediační komise okamžitě předá členům mediační komise.
2. V případě každého oznámení s žádostí o mediaci, které bylo podáno v souladu s čl. 8 odst. 5, zřídí mediační komise do pěti pracovních dnů od podání oznámení s žádostí o mediaci výbor pro projednání případu a informuje členy mediační komise o složení tohoto výboru.
3. Výbor pro projednání případu se skládá z předsedy mediační komise, který působí jako předseda výboru, a čtyř dalších členů, které mediační komise jmenuje z řad členů mediační komise. Mediační komise usiluje o dosažení rovnováhy mezi členy z Rady guvernérů a Rady dohledu. Členem výboru pro projednání případu nesmí být člen jmenovaný zúčastněným členským státem, jehož příslušný orgán vyjádřil rozdílný postoj ve smyslu čl. 8 odst. 1, ani člen jmenovaný zúčastněným členským státem, jehož příslušný orgán se připojil k podané žádosti o mediaci ve smyslu čl. 8 odst. 2.
4. Do 15 pracovních dnů od dne, kdy byla mediační komisi doručeno oznámení s žádostí o mediaci, předloží výbor pro projednání případu předsedovi mediační komise návrh stanoviska, které bude obsahovat analýzu toho, zda je žádost o mediaci přípustná a právně odůvodněná. V naléhavých případech předloží výbor pro projednání případu návrh stanoviska v kratší lhůtě, kterou stanoví předseda.
5. Návrh stanoviska předseda okamžitě předloží mediační komisi a svolá zasedání.
KAPITOLA III
ROZHODOVÁNÍ
Článek 10
Mediace
1. Mediační komise zváží návrh stanoviska vypracovaný výborem pro projednání případu a předloží stanovisko Radě dohledu a Radě guvernérů do 20 pracovních dnů od doručení oznámení s žádostí o mediaci. V naléhavých případech předloží mediační komise stanovisko v kratší lhůtě, kterou stanoví předseda.
2. Stanovisko je písemné a obsahuje odůvodnění.
3. Stanovisko mediační komise není pro Radu dohledu ani pro Radu guvernérů závazné.
Článek 11
Vypracování nového návrhu rozhodnutí
1. Po doručení stanoviska mediační komise může Rada dohledu poté, co vzala stanovisko v úvahu, předložit Radě guvernérů nový návrh rozhodnutí do 10 pracovních dnů od doručení stanoviska mediační komise.
2. V naléhavých případech může Rada dohledu předložit nový návrh rozhodnutí v kratší lhůtě, kterou stanoví předseda Rady dohledu.
3. Žádost o mediaci, pokud se týká námitky Rady guvernérů k novému návrhu rozhodnutí předloženému podle odstavce 2, není přípustná.
KAPITOLA IV
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 12
Důvěrnost a služební tajemství
1. Jednání mediační komise je důvěrné. Rada guvernérů však může prezidenta ECB zmocnit, aby výsledky jednání zveřejnil.
2. Dokumenty vypracované mediační komisí nebo dokumenty, které má mediační komise k dispozici, jsou dokumenty ECB, a označují se proto jako tajné a zachází se s nimi v souladu s článkem 23.3 jednacího řádu Evropské centrální banky.
Článek 13
Závěrečná ustanovení
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.
Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 2. června 2014.
AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK 673/2014 RENDELETE
(2014. június 2.)
a közvetítő testület, valamint annak eljárási szabályzata létrehozásáról
(EKB/2014/26)
AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,
tekintettel az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról szóló, 2013. október 15-i 1024/2013/EU tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 25. cikke (5) bekezdésére,
mivel:
(1)
Az 1024/2013/EU rendelet 25. cikke (5) bekezdése alapján az Európai Központi Bank (EKB) közvetítő testületet hoz létre, amely az ugyanazon rendeletben létrehozott felügyeleti testület határozattervezetének a Kormányzótanács általi kifogásolásával kapcsolatos, a részt vevő érintett tagállamok illetékes hatóságai közötti nézeteltérések rendezéséért felelős.
(2)
Az 1024/2013/EU rendelet (73) preambulumbekezdése alapján a közvetítő testület létrehozásával és különösen összetételének meghatározásával biztosítani kell azt, hogy a testület a nézeteltéréseket kiegyensúlyozott módon, az Unió egésze érdekeinek megfelelően rendezze.
(3)
A közvetítő testület eljárási szabályzata nem érinti azt az eljárást, amelyben egy euroövezeten kívüli részt vevő tagállam az 1024/2013/EU rendelet 7. cikke (7) bekezdése alapján indoklással ellátott bejelentést tesz az EKB-nak, miszerint nem ért egyet a Kormányzótanácsnak a felügyeleti testület határozattervezetével szembeni kifogásával.
(4)
Mivel a felügyeleti testület alelnöke tagja mind a Kormányzótanácsnak, mind a felügyeleti testületnek, ő a legmegfelelőbb a közvetítő testület elnöki tisztének betöltésére,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
BEVEZETŐ FEJEZET
1. cikk
Kiegészítő jelleg
Ez a rendelet kiegészíti az Európai Központi Bank eljárási szabályzatát (2). Az ebben a rendeletben használt kifejezések az Európai Központi Bank eljárási szabályzatában meghatározott jelentéssel bírnak.
I. FEJEZET
A KÖZVETÍTŐ TESTÜLET
2. cikk
A testület létrehozása
Az 1024/2013/EU rendelet 25. cikke (5) bekezdésével összhangban a közvetítő testület ezennel megalapításra kerül.
3. cikk
Összetétel
(1) A közvetítő testület részt vevő tagállamonként egy tagból áll.
(2) A felügyeleti testület alelnöke, aki a közvetítő testületnek nem tagja, a közvetítő testület elnökeként jár el.
4. cikk
A tagok kinevezése
(1) A közvetítő testületbe minden részt vevő tagállam egy-egy tagot delegál a Kormányzótanács és a felügyeleti testület tagjai közül. Az elnök elősegíti a Kormányzótanács és a felügyeleti testület tagjai közötti egyensúly megteremtését.
(2) A közvetítő testület tagjainak megbízatása hatályát veszti, amennyiben tagságuk az őket delegáló szervezetben megszűnik.
(3) A közvetítő testület tagjaként történő eljárásuk során minden tag az Unió egészének érdekében jár el.
5. cikk
A közvetítő testület ülésein való részvétel
(1) A (2) bekezdésben foglaltak kivételével a közvetítő testület ülésein csak a közvetítő testület tagjai, elnöke és titkára vehet részt.
(2) A közvetítő testület meghívására a közvetítő testület egyes ülésein szakértők is részt vehetnek, amennyiben szakértelmükre szükség van.
6. cikk
A közvetítő testület ülései
(1) Az elnök a közvetítő testület ülését bármikor összehívhatja, ha azt szükségesnek tartja.
(2) A közvetítő testület az EKB épületében tartja üléseit.
(3) Az elnök kérésére az üléseket telekonferencia keretében is meg lehet tartani, kivéve, ha legalább három tag kifogást emel ez ellen.
(4) A közvetítő testület üléseinek jegyzőkönyvét a tagok számára jóváhagyásra a testület következő ülésén (vagy szükség esetén írásbeli eljárás keretében korábban) kell benyújtani, és a jóváhagyást követően azt az elnök írja alá. A jegyzőkönyveket a Kormányzótanács és a felügyeleti testület rendelkezésére kell bocsátani.
(5) A felügyeleti testület titkára a közvetítő testület titkáraként is eljár. Ez utóbbi szerepkörében a titkár támogatást nyújt a közvetítő testület elnökének a közvetítő testület és az eseti bizottság üléseinek előkészítésében, feladatát képezi továbbá az ülések jegyzőkönyvének vezetése is. A titkár támogatást nyújt továbbá a Kormányzótanács titkárának a Kormányzótanács üléseinek előkészítésében azon ügyek tekintetében, amelyekben a közvetítő testület bevonásra került, és feladatát képezi ezen ülések jegyzőkönyve vonatkozó részének vezetése is.
7. cikk
Szavazás
(1) A közvetítő testület határozatképességéhez tagjai kétharmadának jelenléte szükséges. Határozatképtelenség esetén az elnök rendkívüli ülést hívhat össze, amelyen a tagok a határozatképességre való tekintet nélkül szavazhatnak.
(2) Minden tagnak egy szavazata van. A közvetítő testület a tagjainak egyszerű többségével fogadja el a döntéseit. Szavazategyenlőség esetén a közvetítő testület leghosszabb szolgálati idővel rendelkező tagjának szavazata dönt. Amennyiben a közvetítő testület két vagy több tagja is azonos szolgálati idővel rendelkezik, közülük a legidősebb tag szavazata dönt.
(3) A közvetítő testület az elnök kezdeményezésére szavaz. Az elnök ezen kívül a közvetítő testület három tagjának kezdeményezésére is szavazási eljárást kezdeményez.
(4) Az elnök kérésére a határozatok írásbeli eljárás keretében is meghozhatók.
II. FEJEZET
KÖZVETÍTÉS
8. cikk
Közvetítés iránti kérelem
(1) A monetáris politikai és a felügyeleti feladatok különválasztásának biztosítása érdekében a részt vevő érintett tagállamok azon illetékes hatóságai, amelyeknek a felügyeleti testület határozattervezetének Kormányzótanács általi kifogásolásával kapcsolatban nézeteltérései merülnek fel, ellenvetésük okait megjelölve a kifogás kézhezvételétől számított öt munkanapon belül közvetítés kezdeményezését kérhetik a felügyeleti testülettől ezen nézeteltérések rendezése érdekében. Ezt valamennyi érintett illetékes hatóság a felügyeleti testülethez benyújtott közvetítés iránti kérelem útján teheti meg, amely kérelemben megjelöli a Kormányzótanács kifogását, és amelyhez csatolja a közvetítés iránti kérelme indokait tartalmazó nyilatkozatát. A titkárság értesíti a felügyeleti testület tagjait a közvetítés iránti kérelmekről.
(2) A mechanizmusban részt vevő tagállam bármely egyéb olyan illetékes hatósága, amely ugyanazon kifogást érintően eltérő véleményen van, az első közvetítés iránti kérelem kézbesítésétől számított öt munkanapon belül külön kérelmet nyújthat be közvetítés iránt, vagy csatlakozhat egy már benyújtott közvetítés iránti kérelemhez, és kifejtheti eltérő nézetét.
(3) A felügyeleti testület egy határozattervezetére vonatkozó Kormányzótanácsi kifogás ügyében csak egyszer lehet közvetítői eljárást lefolytatni.
(4) A mechanizmusban részt vevő, euroövezeten kívüli tagállam azon illetékes hatósága, amely az 1024/2013/EU rendelet 7. cikke (7) bekezdése és az Európai Központi Bank eljárási szabályzatának (13 g.4) cikke alapján értesíti az EKB-t indokolt egyet nem értéséről, a Kormányzótanács ugyanazon kifogása tekintetében nem kérheti közvetítés lefolytatását az (1) bekezdés alapján.
(5) Ha a mechanizmusban részt vevő tagállam illetékes hatósága a kifogás kézhezvételétől számított öt munkanapon belül közvetítés iránti kérelem benyújtását kéri a felügyeleti testülettől, a felügyeleti testület a Kormányzótanács kifogásának kézhezvételétől számított tíz munkanapon belül közvetítés iránti kérelmet nyújt be a Kormányzótanács titkárságánál. A közvetítés iránti kérelemhez mellékelni kell felügyeleti testület érintett határozattervezetét és a Kormányzótanács érintett kifogását. A közvetítés iránti kérelemről tájékoztatni kell a Kormányzótanács és a felügyeleti testületet tagjait.
(6) Ha a mechanizmusban részt vevő, euroövezeten kívüli tagállam azon illetékes hatósága, amely az (1) bekezdés alapján a felügyeleti testület határozattervezete ellen a Kormányzótanács által emelt kifogást érintően közvetítést kérelmezett, az 1024/2013/EU rendelet 7. cikke (7) bekezdése szerint értesíti az EKB-t indokolt egyet nem értéséről ugyanazon Kormányzótanácsi kifogással kapcsolatban, közvetítés iránti kérelmét visszavontnak kell tekinteni.
9. cikk
Eseti bizottság
(1) Amennyiben egy közvetítés iránti kérelem a 8. cikk (5) bekezdésével összhangban benyújtásra kerül, a közvetítő testület elnöke haladéktalanul továbbítja azt közvetítő testület tagjainak.
(2) A közvetítő testület valamennyi, a 8. cikk (5) bekezdésével összhangban benyújtásra került közvetítés iránti kérelem esetében annak benyújtását követő öt munkanapon belül felállít egy eseti bizottságot, és tájékoztatja a közvetítő testület tagjait annak összetételéről.
(3) Az eseti bizottság a közvetítő testület elnökéből - aki az eseti bizottság elnökeként jár el - és a közvetítő testület által kinevezett további négy közvetítő testületi tagból áll. A közvetítő testület törekszik a Kormányzótanács és a felügyeleti testület tagjai közötti egyensúly megteremtésére. Az eseti bizottságnak nem lehet tagja a mechanizmusban részt vevő azon tagállam által kinevezett tag, amelynek illetékes hatósága a 8. cikk (1) bekezdése alapján eltérő nézetet fejezett ki, vagy egy részt vevő azon tagállam által kinevezett tag, amely illetékes hatósága a 8. cikk (2) bekezdése alapján csatlakozott egy már benyújtott közvetítés iránti kérelemhez.
(4) A közvetítés iránti kérelemnek a közvetítő testület általi kézhezvételétől számított 15 munkanapon belül az eseti bizottság véleménytervezetet nyújt be a közvetítő testület elnökéhez, amely elemzést tartalmaz arról, hogy a közvetítés iránti kérelem elfogadható-e, és jogilag megalapozott-e. Sürgős esetben az eseti bizottság az elnök által megállapított rövidebb határidő alatt alkot véleménytervezetet.
(5) Az elnök a véleménytervezetet haladéktalanul megküldi a közvetítő testületnek, és összehívja annak ülését.
III. FEJEZET
DÖNTÉSHOZATALI ELJÁRÁS
10. cikk
Közvetítés
(1) A közvetítő testület megtárgyalja az eseti bizottság véleménytervezetét, és a közvetítés iránti kérelem kézhezvételétől számított 20 munkanapon belül megküldi véleményét a felügyeleti testületnek és a Kormányzótanácsnak. Sürgős esetben a közvetítő testület az elnök által megállapított rövidebb határidőn belül alkot véleményt.
(2) A véleményt írásban kell megalkotni, és tartalmaznia kell az annak alapjául szolgáló indokokat.
(3) A közvetítő testület véleménye a felügyeleti testületet és a Kormányzótanácsot nem köti.
11. cikk
Új határozattervezet készítése
(1) A véleménynek a közvetítő testület által történő megalkotása után a felügyeleti testület, miután a véleményt megfontolta, a közvetítő testület véleményének megküldésétől számított 10 munkanapon belül új határozattervezetet nyújthat be a Kormányzótanácsnak.
(2) Sürgős esetben a felügyeleti testület a felügyeleti testület elnöke által megállapított rövidebb határidőn belül új határozattervezetet nyújthat be.
(3) A (2) bekezdés alapján benyújtott új határozattervezetre vonatkozó Kormányzótanácsi kifogással szemben közvetítés iránti kérelemmel élni nem lehet.
IV. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
12. cikk
Titoktartás és szakmai titoktartás
(1) A közvetítő testület ülésein elhangzottak titkosak. A Kormányzótanács azonban felhatalmazhatja az EKB elnökét a tanácskozások eredményének nyilvánosságra hozatalára.
(2) A közvetítő testület által készített, vagy a birtokában lévő dokumentumok az EKB dokumentumainak minősülnek, és azokat az Európai Központi Bank eljárási szabályzatának 23.3. cikkével összhangban kell minősíteni és kezelni.
13. cikk
Záró rendelkezések
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet a Szerződéseknek megfelelően teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó a tagállamokban.
Kelt Frankfurt am Mainban, 2014. június 2-án.