PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1313/2014
ze dne 10. prosince 2014,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz některých upravených nebo konzervovaných citrusových plodů (mandarinek atd.) pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1. Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 1355/2008 (2) Rada uložila konečné antidumpingové clo z dovozu některých upravených nebo konzervovaných citrusových plodů pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „Čína“). Opatření měla podobu zvláštního cla pro jednotlivé společnosti v rozmezí od 361,4 EUR/t do 531,2 EUR/t čisté hmotnosti výrobku.
(2)
Tato opatření byla Soudním dvorem EU dne 22. března 2012 (3) zrušena, avšak dne 18. února 2013 byla znovu uložena prováděcím nařízením Rady (EU) č. 158/2013 (4).
1.2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(3)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti platných konečných antidumpingových opatření (5) obdržela Komise dne 12. srpna 2013 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podal subjekt Federación Nacional de Asociaciones de Transformados Vegetales y Alimentos Procesados (dále jen „FENAVAL“) jménem výrobců představujících více než 75 % celkové produkce některých upravených nebo konzervovaných citrusových plodů v Unii.
(4)
Žádost byla odůvodněna tím, že by skončení platnosti konečných antidumpingových opatření pravděpodobně vedlo k pokračování dumpingu a obnovení újmy pro výrobní odvětví Unie.
1.3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(5)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 25. října 2013 oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (6) (dále jen „oznámení o zahájení“).
1.4. Šetření
1.4.1. Období přezkumného šetření a posuzované období
(6)
Šetření týkající se pokračování dumpingu se vztahovalo na období od 1. října 2012 do 30. září 2013 (dále jen „období přezkumného šetření“). Přezkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti obnovení újmy, se týkalo období od 1. října 2009 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
1.4.2. Strany dotčené šetřením
(7)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla tyto strany: žadatele, výrobce v Unii a jejich příslušná sdružení, známé vyvážející výrobce v Číně a potenciálních srovnatelných zemích, dovozce v Unii, kteří nejsou ve spojení, a jejich příslušná sdružení, dodavatele výrobcům v Unii a jejich příslušná sdružení, sdružení spotřebitelů v Unii, o nichž je známo, že se jich přezkum týká, a zástupce vyvážející země. Těmto stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení.
(8)
Vzhledem k zjevně velkému počtu čínských vyvážejících výrobců a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, se považovalo za vhodné prověřit, zda by měl být proveden výběr vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se přihlásily do 15 dnů ode dne zahájení přezkumu a aby Komisi poskytly informace požadované v oznámení o zahájení.
(9)
Jelikož požadované informace předložila pouze jedna skupina vyvážejících výrobců z Číny, nebylo nutné vybírat vzorek vyvážejících výrobců.
(10)
Pokud jde o dovozce, kteří nejsou ve spojení, bylo identifikováno 32 dovozců a tito dovozci byli vyzváni, aby poskytli informace pro výběr vzorku. Sedm z nich se přihlásilo a poskytlo informace požadované pro výběr vzorku. Jako součást vzorku byli vybráni tři z nich, avšak pouze dva ve stanovené lhůtě potvrdili, že chtějí být do vzorku zahrnuti.
(11)
Na základě výše uvedených informací Komise všem zúčastněným stranám a těm, které se ve lhůtách uvedených v oznámení o zahájení přihlásily, zaslala dotazníky. Odpovědi obdržela od pěti výrobců v Unii, spolupracujícího vyvážejícího výrobce v Číně, dvou dovozců, kteří nejsou ve spojení, osmi dodavatelů výrobcům v Unii, jednoho sdružení dodavatelů výrobcům v Unii a jednoho výrobce ve srovnatelné zemi.
(12)
Dvě sdružení dovozců se přihlásila jako zúčastněné strany. Své připomínky rovněž předložilo pět dovozců, kteří nejsou ve spojení.
(13)
Pokud jde o výrobce ve srovnatelné zemi, byly identifikovány čtyři společnosti a vyzvány, aby poskytly potřebné informace. Pouze jedna z těchto společností poskytla požadované informace a souhlasila s inspekcí na místě.
(14)
Komise ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné ke stanovení pravděpodobnosti pokračování dumpingu a pravděpodobnosti obnovení újmy a ke stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto zúčastněných stran:
a)
výrobci v Unii:
-
Halcon Foods S.A.U., Murcia, Španělsko,
-
Conservas y Frutas S.A., Murcia, Španělsko,
-
Agricultura y Conservas S.A., Algemesí (Valencie), Španělsko,
-
Industrias Videca S.A., Villanueva de Castellón (Valencie), Španělsko;
b)
vyvážející výrobce v Číně:
-
Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co., Ltd., Čína a s ním spojená společnost Zhejiang Merry Life Food Co.,Ltd;
c)
dovozci v Unii, kteří nejsou ve spojení:
-
Wünsche Handelsgesellschaft International mbH & Co KG, Hamburk, Německo,
-
I. Schroeder KG (GmbH & Co), Hamburk, Německo;
d)
výrobce ve srovnatelné zemi:
-
Frigo-Pak Gida Maddeleri Sanayi Ve Ticaret A.S., Turecko.
1.5. Zveřejnění podstatných skutečností a slyšení
(15)
Komise dne 13. října 2014 zveřejnila podstatné skutečnosti a úvahy, na jejichž základě hodlá uložit antidumpingová cla („poskytnutí konečných informací“). Po poskytnutí konečných informací předložilo několik zúčastněných stran písemné připomínky, včetně svých stanovisek ke konečným zjištěním. Účastníkům řízení, kteří o to požádali, byla poskytnuta možnost slyšení. Tři dovozci požádali o společné slyšení za přítomnosti úředníka pro slyšení v obchodních řízeních a bylo jim vyhověno. Jedno evropské sdružení obchodníků požádalo o konzultaci s útvary Komise a bylo mu vyhověno.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1. Dotčený výrobek
(16)
Výrobek, jehož se týká tento přezkum, je tentýž jako při původním šetření, tj. upravené nebo konzervované mandarinky (včetně tangerine a satsuma), klementinky, wilkingy a jiné podobné hybridy citrusů, bez přídavku alkoholu, též s přídavkem cukru nebo jiných sladidel, vymezených pod číslem KN 2008, pocházející z Číny (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN 2008 30 55 a 2008 30 75 a ex 2008 30 90.
(17)
Dotčený výrobek se získává oloupáním a rozdělením plodů některých odrůd malých citrusových plodů (zejména druhu satsuma), které jsou poté baleny ponořené v cukrovém sirupu, šťávě nebo vodě v různých velikostech podle konkrétní poptávky na různých trzích.
(18)
Satsumy, klementinky a jiné malé citrusové plody jsou všeobecně známy pod souhrnným názvem „mandarinky“. Plody většiny z těchto různých odrůd ovoce jsou vhodné ke konzumaci v čerstvém stavu nebo ke zpracování. Jsou podobné a výrobky nebo konzervy z nich jsou proto považovány za jediný výrobek.
2.2. Obdobný výrobek
(19)
Výrobci z Unie tvrdili, že dovážený výrobek a výrobek z Unie jsou obdobnými výrobky z těchto důvodů:
-
oba výrobky mají stejné nebo velmi podobné fyzikální vlastnosti, jako je chuť, tvar, velikost a struktura,
-
prodávají se stejnými nebo podobnými distribučními kanály a konkurují si především cenou,
-
oba mají stejné či podobné koncové použití,
-
jsou snadno zaměnitelné,
-
pro sazební účely jsou zařazeny do stejného čísla kombinované nomenklatury.
(20)
Někteří dovozci na druhou stranu tvrdili, že dovážený výrobek má vyšší jakost, neboť obsahuje méně rozlámaných dílků (nejvýše 5 %), lepší chuť, vzhled a strukturu než výrobek z Unie. Tvrdili rovněž, že dovážený výrobek se od výrobku z Unie odlišuje i vůní.
(21)
Komise tato tvrzení prošetřila a na základě dostupných údaje dospěla k závěru, že tvrzení výrobního odvětví Unie uvedená v 19. bodě odůvodnění jsou správná.
(22)
Naopak tvrzení dovozců musela být zamítnuta z těchto důvodů:
a)
některé rozdíly v jakosti (množství rozlámaných dílků, chuť, vzhled, vůně a struktura) nemají vliv na základní vlastnosti výrobku. Dovážený výrobek je stále zaměnitelný a má stejné či podobné koncové použití jako výrobek z Unie. Ve skutečnosti výrobci z Unie prodávali během posuzovaného období svůj výrobek i s vyšším podílem rozlámaných dílků jak dovozcům, tak stejným skupinám uživatelů/spotřebitelů (např. řetězcům supermarketů a dodavatelům pekařského odvětví), kterým dodávali také dovozci. Kromě toho jeden řetězec supermarketů v Evropské unii rovněž potvrdil, že prodával výrobek evropského i čínského původu pod stejnou výrobní a obchodní značkou;
b)
maximální podíl 5 % rozlámaných díků není výlučným znakem pouze u dováženého výrobku. Ve skutečnosti bylo šetřením zjištěno, že výrobci z Unie nabízejí širokou škálu různých jakostí s různým procentem rozlámaných dílků, mimo jiné s podílem maximálně 5 % rozlámaných dílků. Někteří dovozci nakupovali výrobek s maximálním podílem 5 % rozlámaných dílků od výrobců z Unie.
(23)
Proto jsou podobně jako v původním šetření dovážené výrobky a výrobky vyrobené výrobním odvětvím Unie považovány za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ DUMPINGU
3.1. Předběžné poznámky
(24)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zjišťováno, zda by pozbytí platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k pokračování dumpingu.
(25)
Jak je uvedeno v 9. bodě odůvodnění, vzhledem k tomu, že spolupracovala pouze jedna skupina společností, nebylo nutné vybírat vzorek vyvážejících výrobců v Číně. Na tuto společnost připadalo v období přezkumného šetření asi 12-20 % (z důvodu ochrany důvěrných informací je uvedeno rozpětí) dovozu dotčeného výrobku z Číny do Unie.
3.2. Dumpingové dovozy v průběhu období přezkumného šetření
3.2.1. Srovnatelná země
(26)
V souladu s ustanoveními čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení bylo nutné určit běžnou hodnotu na základě cen nebo početně zjištěné hodnoty v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“) nebo ceny, za niž se prodává výrobek z takové třetí země do jiných zemí včetně Unie, nebo v případě, že to není možné, na jakémkoli jiném přiměřeném základě, včetně ceny skutečně zaplacené nebo ceny, kterou je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii, která se v případě nutnosti náležitě upraví tak, aby zahrnovala přiměřené ziskové rozpětí.
(27)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že má v úmyslu použít jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely určení běžné hodnoty pro Čínu Turecko, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily.
(28)
Ohledně Turecka jako navrhované srovnatelné země nebyly vzneseny žádné připomínky. Žádná ze zúčastněných stran nenavrhla jiné výrobce obdobného výrobku ve srovnatelné zemi.
(29)
Jeden z kontaktovaných tureckých vyvážejících výrobců, Frigo-Pak, odpověděl včas na všechny otázky v dotazníku a souhlasil s inspekcí na místě ve svých prostorách.
3.2.2. Běžná hodnota
(30)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě ověřených informací obdržených od výrobce v Turecku. Tato společnost neprodávala obdobný výrobek na domácím trhu, a proto byla běžná hodnota vypočítána v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení na základě výrobních nákladů, přičemž v souladu s čl. 2 odst. 6 písm. b) byla připočtena přiměřená částka pro prodejní, správní a režijní náklady a v souladu s čl. 2 odst. 6 písm. c) přiměřený zisk. Pro prodejní, správní a režijní náklady byla použita sazba, kterou tento výrobce používá na svůj domácí prodej dalších konzervovaných produktů, a to 10-20 % (z důvodu ochrany důvěrných informací je uvedeno rozpětí). Použitá míra zisku je stejná jako míra použitá v původním šetření, tj. 6,8 %, což odpovídá zisku, kterého dosahovalo výrobní odvětví EU před tím, než mu byla způsobena újma dumpingovým dovozem z Číny.
3.2.3. Vývozní cena
(31)
Prodej na vývoz do Unie ze strany spolupracujícího vyvážejícího výrobce proběhl přímo nezávislým zákazníkům usazeným v Unii. V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení byla vývozní cena stanovena na základě ceny skutečně zaplacené či ceny, kterou je třeba zaplatit, za výrobek prodaný za účelem vývozu z Číny do Unie.
3.2.4. Srovnání
(32)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(33)
Pro účely zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny spolupracujícího vyvážejícího výrobce a v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení se formou úprav přihlédlo k některým rozdílům v dopravném, pojistném, provizích a bankovních poplatcích, které se promítly do cen a jejich srovnatelnosti.
3.2.5. Dumpingové rozpětí
(34)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny.
(35)
U spolupracujícího vyvážejícího výrobce toto srovnání prokázalo existenci dumpingu. Dumpingové rozpětí dosahovalo více než 60 %.
(36)
Pokud jde o Čínu jako celek, ze srovnání váženého průměru vývozní ceny čínského dovozu dotčeného výrobku podle údajů Eurostatu s váženým průměrem běžné hodnoty stanovené pro srovnatelnou zemi (řádně upravené, aby s ohledem na sortiment prodeje spolupracujících vyvážejících výrobců srovnatelných druhů výrobků v EU odrážela pravděpodobný sortiment čínského dovozu) vyplynul rovněž značný, ještě vyšší dumping.
(37)
Po poskytnutí konečných informací tvrdilo evropské obchodní sdružení, že na rozdíl od čínských vyvážejících výrobců a španělských výrobců nemělo žádnou možnost ověřit přesné výpočty (dumpingu a újmy), a proto požádalo Komisi, aby poskytla podrobný výpočet výše dumpingu. Během slyšení za přítomnosti úředníka pro slyšení dali rovněž tři dovozci najevo, že by byli uvítali, kdyby obdrželi podrobnosti k výpočtu výše dumpingu.
(38)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že údaje, na jejichž základě Komise provedla své výpočty, obsahují obchodní tajemství a důvěrné informace. Spolupracující vyvážející výrobce, který poskytl tyto údaje, řádně obdržel konkrétní informace o podrobném výpočtu výše dumpingu a újmy a nevyslovil k nim žádné připomínky ani nepožádal o objasnění. Komise nemůže tyto údaje z důvodu jejich důvěrného charakteru zpřístupnit jiným zúčastněným stranám k nahlédnutí. Avšak metodika, kterou použila Komise, jak je uvedeno ve 30. až 36. bodě odůvodnění výše, byla poskytnuta všem zúčastněným stranám. Úředník pro slyšení během uvedeného slyšení informoval dovozce, že ho mohou požádat o ověření výpočtu Komise, pokud mají pochybnosti ohledně jeho přesnosti. Tři dovozci však v tomto ohledu o intervenci úředníka pro slyšení nepožádali.
(39)
V každém případě evropské obchodní sdružení vypočítalo samo dumpingové rozpětí porovnáním průměrných dovozních cen z Číny podle Eurostatu s průměrnými dovozními cenami z Turecka podle Eurostatu. Podle tohoto obchodního sdružení toto srovnání naznačuje nižší úroveň dumpingu, a to cca 30 %. V tomto ohledu je třeba nejprve poznamenat, že v přezkumu před pozbytím platnosti je přesná úroveň dumpingu méně důležitá než při šetření, v němž se určuje výše cla. Za druhé, jak je vysvětleno v 30. až 33. bodě odůvodnění, vycházel výpočet Komise ze „skutečných“ údajů o běžné hodnotě od spolupracujícího a prověřeného tureckého výrobce a porovnání s čínskými vývozními cenami bylo provedeno velmi podrobně. Údaje, na jejichž základě Komise provedla svůj výpočet, jsou proto považovány za mnohem spolehlivější a přesnější než odhad navrhovaný uvedeným sdružením v jeho připomínkách ke zveřejnění.
(40)
Během slyšení u úředníka pro slyšení tři dovozci dále tvrdili, že k dumpingu nedošlo. Své tvrzení podložili skutečností, že Komise zjistila, že průměrné prodejní ceny spolupracujícího čínského výrobce vyvážejícího na několik důležitých trhů mimo EU byly nižší než průměrné prodejní ceny na trh Unie. Toto tvrzení musí být zamítnuto, neboť dumping znamená prodej na daném trhu za ceny nižší, než je běžná hodnota, a nikoli za ceny nižší, než jakých se dosáhne na trzích v jiných třetích zemích.
3.3. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
3.3.1. Předběžná poznámka
(41)
V návaznosti na zjištění existence dumpingu během období přezkumného šetření byla šetřena pravděpodobnost pokračování dumpingu, pokud by opatření byla zrušena, přičemž byla analyzována následující hlediska: výrobní kapacita a volná kapacita v Číně; objem a ceny dumpingového dovozu z Číny; atraktivita trhu Unie ve vztahu k dovozu z Číny.
(42)
Během velké části období přezkumného šetření nebyla v EU v platnosti žádná opatření, neboť byla zrušena (viz 2. bod odůvodnění výše). Během uvedeného období bylo dosaženo kulminace dovozu v letech 2011/12; ve zbývajícím období přezkumného šetření pak následoval pokles. Ve skutečnosti se zde jedná spíše o nahromadění zásob než o skutečné zvýšení nebo snížení spotřeby, přičemž lze tento vývoj přičítat vysokému dovozu z Číny v období od března do července 2012, kdy opatření nebyla v platnosti.
3.3.2. Výroba, domácí spotřeba a vývozní kapacita čínských výrobců
(43)
Pokud jde o celkovou čínskou výrobní kapacitu a volnou kapacitu, Komise od žádného čínského výrobce nebo jiné zúčastněné strany neobdržela žádné informace. V souladu s článkem 18 základního nařízení Komise vyvodila své závěry z dostupných údajů.
(44)
Podle zprávy zveřejněné Zahraničním zemědělským úřadem při Ministerstvu zemědělství USA (FAS/USDA), která byla přiložena k žádosti o přezkum a která je rovněž veřejně dostupná (7), se množství čerstvých mandarinek určených ke zpracování (tj. k výrobě konzervovaných mandarinek) v Číně mezi lety 2009/2010 (520 000 tun) a obdobím přezkumného šetření (660 000 tun) zvýšilo o 27 %. Výroba čínských konzervovaných mandarinek zaznamenala obdobný vývoj. Podle této zprávy Čína zvýšila výrobu konzervovaných mandarinek z 347 000 tun v období 2009/2010 na 440 000 tun v období přezkumného šetření. Kromě toho podle odhadů uvedených ve zprávě činila čínská domácí spotřeba konzervovaných mandarinek v období 2013/2014 asi 100 000-150 000 tun. Jelikož se v jiném veřejně přístupném zdroji odhaduje domácí spotřeba na 50 000-100 000 tun (8), jeví se odhadovaná domácí spotřeba ve výši 100 000 tun jako přiměřená. S ohledem na výše uvedené informace lze množství čínských konzervovaných mandarinek, které je k dispozici pro vývoz v období přezkumného šetření, odhadovat na 340 000 tun.
(45)
Odhady množství čínských konzervovaných mandarinek, které byly k dispozici pro vývoz od roku 2009 do roku 2014 (9), se podle dalších dostupných zdrojů mírně liší. Navzdory těmto rozdílům však všechny naznačují, že množství čínských konzervovaných mandarinek, které bylo od roku 2009 do roku 2013 k dispozici pro vývoz, činilo nejméně 300 000 tun na vykazovanou sezónu. Žádný z těchto zdrojů neobsahuje náznaky, že by se množství čínských konzervovaných mandarinek, které jsou k dispozici pro vývoz, mohlo v budoucnosti výrazně snížit.
3.3.3. Atraktivita trhu Unie
(46)
I když dovoz z Číny činil během období přezkumného šetření 19 253 tun, ukazují údaje o dovozu z původního šetření, které se vztahují na období 2002 až 2007, že čínští výrobci mohou každou sezónu na trh Unie nasměrovat více než 60 000 tun, jak potvrzují údaje Eurostatu o dovozu za sezónu 2011/2012. Kromě toho vysoká úroveň dovozu v období 2011/2012, kdy opatření po většinu doby neplatila (tedy od 22. března 2012), ukazuje, že Unie je z hlediska cen pro čínské výrobce atraktivním trhem a že při zrušení stávajících antidumpingových opatření by se na trh Unie dostal značný objem dumpingového dovozu z Číny.
(47)
Skutečnost, že Čína v období 2002-2007 (kdy nebyla uložena žádná antidumpingová opatření) vyvezla v průměru za sezónu do Unie podstatně více (o 36 %) konzervovaných mandarinek než v období 2009-2013 (kdy byla kromě období od 22. března 2012 do 23. února 2013 uložena cla), přestože byl celkový objem, který měla Čína k dispozici na vývoz do celého světa, v prvním období nižší než ve druhém, potvrzuje pravděpodobnost, že by čínští výrobci při zrušení opatření objem svého dovozu do Unie zvýšili na úroveň, která byla zjištěna během původního šetření.
3.3.4. Ceny vývozu do třetích zemí
(48)
Pokud jde o vývoz do třetích zemí, šetření ukázalo, že průměrné prodejní ceny vývozu spolupracující společnosti na několik důležitých trhů (např. do Japonska, Malajsie, Filipín, Thajska) byly v období přezkumného šetření nižší, než průměrné prodejní ceny vývozu do Unie. Lze tedy očekávat, že by spolupracující vyvážející výrobce v případě nezavedení opatření přesunul přinejmenším část tohoto vývozu do Unie.
(49)
Také z čínských vývozních statistik týkajících se upravených a/nebo konzervovaných citrusových plodů ve vzduchotěsných nádobách vyplývá, že je pravděpodobné, že dojde k přesunu čínského vývozu do Unie. Na základě těchto statistik se tedy odhaduje, že během období přezkumného šetření bylo prodáno asi 20 000 tun dotčeného výrobku na vývozní trhy, na nichž jsou průměrné ceny nižší než ceny v EU, ačkoli se na dovoz z Číny na těchto trzích nevztahovala žádná antidumpingová cla. Během období přezkumného šetření by tento objem odpovídal domácímu prodeji výrobního odvětví Unie a 71 % celkové výroby výrobního odvětví Unie. Jinými slovy, na základě stávající velikosti evropského trhu s konzervovanými mandarinkami (celková spotřeba EU: 44 523 tun) a podle údajů z čínských vývozních statistik by objem stávajícího čínského vývozu do EU a potenciální objem vývozu, který se vyplatí přesměrovat do Unie, pokryl téměř celou poptávku EU po konzervovaných mandarinkách.
3.3.5. Závěr týkající se pravděpodobnosti pokračování dumpingu
(50)
Šetřením bylo prokázáno, že čínský dovoz na trh Unie během období přezkumného šetření nadále probíhal za dumpingové ceny. S ohledem na pokračující dumping, na skutečnost, že trh Unie je velký a byl v minulosti pro čínské vývozce zajímavý, a na volné výrobní kapacity v Číně, jež jsou vyšší než celková spotřeba Unie, jakož i na prokázanou připravenost a schopnost čínských výrobců v případě pobídky urychleně zvýšit vývoz do Unie, se vyvozuje závěr, že pokud by byla opatření zrušena, dumping by pravděpodobně pokračoval.
4. ÚJMA
4.1. Obecné poznámky
(51)
Mandarinky se sklízejí na podzim a v zimě, takže období sklizně a zpracování trvá od počátku října přibližně do konce ledna (u některých odrůd do února nebo března) následujícího roku. Většina smluv o koupi (např. nezávislými dovozci) a prodeji se vyjednává v prvních měsících každé sezóny. V odvětví konzervace mandarinek se obvykle jako základ pro srovnání používá sezóna (od 1. října jednoho roku do 30. září následujícího roku). Komise ve své analýze stejně jako v původním šetření tento postup převzala.
4.2. Výroba v Unii a výrobní odvětví v Unii
(52)
Během období přezkumného šetření vyrábělo obdobný výrobek v Unii pět výrobců. Celková výroba obdobného výrobku v Unii během období přezkumného šetření byla zjištěna na základě odpovědí čtyř jednotlivých výrobců na dotazník, které byly ověřeny během inspekce na místě. Výroba zbývajícího výrobce, který přiměřeným způsobem nespolupracoval a u něhož nebyla provedena inspekce na místě, byla zjištěna na základě odpovědí na dotazník, které byly porovnány s údaji uvedenými v žádosti. Na tomto základě byla celková produkce Unie během období přezkumného šetření odhadnuta na přibližně 28 500 tun.
(53)
Má se proto za to, že výše uvedení výrobci Unie, na které připadá veškerá výroba Unie, představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
4.3. Zjevná spotřeba na trhu Unie
(54)
Spotřeba v Unii byla zjištěna na základě údajů o dovozu předložených Eurostatem na úrovni TARIC (informační systém o integrovaném sazebníku Společenství), které se tak přesně kryjí s definicí dotčeného produktu, a na základě objemů prodeje výrobního odvětví Unie v EU.
(55)
Je třeba poznamenat, že ačkoli je analýza založena spíše na sezónách než na kalendářních letech, výše uvedena metodika nemusí nutně odrážet spotřebu na úrovni průmyslového uživatele/spotřebitele. Jelikož je hlavní surovina (čerstvé ovoce) k dispozici pouze sezónně, je v daném odvětví jak pro dovozce, tak pro výrobce v Unii běžnou praxí vytvářet zásoby, když je čerstvé ovoce konzervováno, a pak během roku prodávat zpracované produkty distributorům nebo průmyslovým uživatelům. Spotřeba tak může být někdy ovlivněna hromaděním zásob.
(56)
Na tomto základě se spotřeba Unie během posuzovaného období vyvíjela takto:
Tabulka 1
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Spotřeba Unie (v tunách)
66 487
72 618
90 207
44 523
Index (2009/2010 = 100)
100
109
136
67
(57)
Během posuzovaného období zůstala spotřeba citrusových plodů v Unii v průměru mírně pod 70 000 tunami. V období 2011/2012 však bylo dosaženo kulminace dovozu, po které pak během období přezkumného šetření následoval pokles. Tento vývoj je ve skutečnosti spíše odrazem nahromadění zásob než skutečného zvýšení nebo snížení spotřeby, přičemž jej lze přičítat vysokému dovozu z Číny v období od března do července 2012, kdy opatření dočasně nebyla v platnosti (viz 2. bod odůvodnění). Kulminace dovozu v období 2011/2012 byla vyrovnána nižší mírou dovozu během období přezkumného šetření a s tím související nižší spotřebou v Unii
(58)
Někteří dovozci tvrdili, že zásoby nehromadili. Uvedli také, že od 6. října 2011, kdy generální advokát přednesl své stanovisko ve věci C-338/10, již byli přesvědčeni, že Soudní dvůr opatření zruší. Proto odložili celní odbavení dotčeného výrobku do doby, kdy byl vynesen konečný rozsudek Soudního dvora.
(59)
V této souvislosti je třeba připomenout, že hromadění zásob lze definovat jako navyšování a skladování rezerv. Údaje, které měla Komise k dispozici, ukazují, že od zrušení opatření dne 22. března 2012 do července 2012 byl dovezen obrovský objem dotčeného výrobku: v průměru téměř 9 000 tun měsíčně. Poté se do konce období přezkumného šetření průměrná úroveň dovozu snížila na přibližně 1 650 tun měsíčně, což bylo asi o 2 000 tun měsíčně méně než v porovnání s průměrnou úrovní dovozu v období před zrušením opatření. Komise dospěla k závěru, že aby dovozci dosáhli tak výrazné úrovně měsíčního dovozu během poměrně krátké doby, museli nahromadit velký objem dotčeného výrobku. To ostatně potvrdili rovněž někteří dovozci, kteří přiznali, že odkládali celní odbavení, jakmile už byli přesvědčeni, že budou antidumpingová cla zrušena. Proto muselo být tvrzení, že dovozci nehromadili zásoby, zamítnuto.
4.4. Dovoz z Číny do Unie
(60)
Vzhledem k tomu, že při šetření spolupracovala pouze jedna skupina čínských vývozců a že tato skupina představovala během období přezkumného šetření zhruba 12-20 % (z důvodu ochrany důvěrných informací je uvedeno rozpětí) celkového dovozu z Číny, dospělo se k závěru, že údaje Eurostatu na úrovni TARIC (informační systém o integrovaném sazebníku Společenství) byly nejpřesnějším a nejlepším zdrojem informací ohledně objemů dovozu a cen. Individuální ceny spolupracujícího čínského vývozce byly nicméně rovněž prověřeny.
4.4.1. Objem a podíl na trhu
(61)
Objem čínského dovozu a odpovídající podíly na trhu se během posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 2
Dovoz z Číny
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Objem dovozu (v tunách)
47 235
41 915
59 613
19 294
Index (2009/2010 = 100)
100
89
126
41
Podíl na trhu
71 %
57,7 %
66,1 %
43,3 %
(62)
Po uložení antidumpingových opatření v roce 2008 objem čínského dovozu obecně vykazoval klesající tendenci. Je třeba připomenout, že dovoz dosáhl v období původního šetření (2006/2007) 56 108 tun.
(63)
Jak bylo již řečeno, dovoz kulminoval v období 2011/2012. Tato kulminace byla jasným výsledkem zrušení antidumpingových opatření v březnu 2012. Při pohledu na měsíční vývoj čínského dovozu na základě údajů Eurostatu je patrné, že zatímco měsíční čínský dovoz obecně kolísal mezi 2 000 a 6 000 tunami, v období od března do července 2012 však dosáhl úrovně 6 000 až 12 000 tun (v průměru téměř 9 000 tun měsíčně). V této souvislosti je třeba poznamenat, že opatření byla zrušena v březnu 2012 a obnovena opět v únoru 2013 avšak 29. června 2012 (10) byla zavedena celní evidence, což dovoz silně utlumilo.
(64)
Podobně jako objem dovozu se během posuzovaného období vyvíjel také čínský podíl na trhu, který se z 71 % snížil na 43 %. I při zohlednění dopadu neobvyklé úrovně čínského dovozu v období 2011/2012 a v období přezkumného šetření se podíl na trhu snížil ze zhruba 70 % v období 2009/2010 na průměrných 55 % v následujících letech.
4.4.2. Ceny a cenové podbízení
Tabulka 3
Dovoz z Číny
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Průměrná dovozní cena (EUR/t)
677
744
1 068
925
Index (2009/2010 = 100)
100
110
158
137
(65)
Jak vyplývá z výše uvedené tabulky, ceny čínského dovozu se během posuzovaného období zvýšily o 37 %. Je však třeba poukázat na to, že se ceny v období 2011/2012 značně zvýšily a následně během období přezkumného šetření snížily.
(66)
Jelikož objem dovozu jediného spolupracujícího vývozce představoval pouze asi 12-20 % (z důvodu ochrany důvěrných informací je uvedeno rozpětí) dovozu z Číny během období přezkumného šetření, byla otázka, zda došlo k cenovému podbízení, prošetřena také na základě dovozní statistiky pro veškerý čínský vývoz.
(67)
Za tímto účelem byly porovnány vážené průměry prodejních cen spolupracujících výrobců v Unii, které byly účtovány odběratelům na trhu v Unii, kteří nejsou ve spojení, s odpovídacími váženými průměry cen CIF (náklady, pojištění a přepravné) dovozu z Číny, které předložil Eurostat. Tyto ceny CIF (náklady, pojištění a přepravné) byly upraveny tak, aby pokrývaly náklady související s celním odbavením, totiž clo a náklady po dovozu.
(68)
Srovnání provedené na tomto základě ukázalo, že u dovozu dotčeného výrobku v období přezkumného šetření došlo k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie o 4,8 %, pokud se při výpočtu zohledňuje dopad platných antidumpingových opatření. Pokud se však do dovozní ceny antidumpingové clo nezapočítá, dosahuje rozpětí cenového podbízení 28 %.
(69)
Na základě řádně upravených dovozních cen nahlášených čínským spolupracujícím vývozcem bylo v období přezkumného šetření zjištěno rozpětí cenového podbízení ve výši 14 %, přičemž byla zohledněna platná antidumpingová cla. Bez účinku antidumpingových cel dosáhlo rozpětí cenového podbízení 20 %. Je třeba poznamenat, že většina tohoto vývozu se uskutečnila během období přezkumného šetření, kdy byla opatření zrušena.
4.5. Dovoz z jiných třetích zemí do Unie
(70)
Objem dovozu z jiných třetích zemí během posuzovaného období nikdy nepřekročil 11,2 % podílu na trhu. Většina tohoto dovozu (v posuzovaném období nejméně 89 %) byla z Turecka.
Tabulka 4
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z jiných třetích zemí (v tunách)
4 033
8 078
10 090
4 717
Index (2009/2010 = 100)
100
200
250
117
Podíl na trhu
6,1 %
11,1 %
11,2 %
10,6 %
4.6. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(71)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských faktorů a ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období.
(72)
I když všech pět výrobců z Unie vyplnilo dotazník, bylo rozhodnuto, že odpovědi jednoho výrobce nelze využít úplně, neboť nebyly ověřeny inspekcí na místě. Analýza se proto opírala o následující metodiku.
(73)
Makroekonomické ukazatele (výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost, produktivita, růst, velikost dumpingového rozpětí a zotavení z dřívějšího dumpingu) byly posouzeny na úrovni celého výrobního odvětví Unie. Hodnocení vycházelo z informací poskytnutých čtyřmi plně spolupracujícími výrobci z Unie. U výrobce, jehož odpovědi na dotazník nebyly ověřeny, bylo hodnocení provedeno na základě údajů, které tento výrobce poskytl a které byly pokud možno porovnány s údaji uvedenými v žádosti a v auditované účetní závěrce tohoto výrobce.
(74)
Analýza mikroekonomických ukazatelů (zásoby, prodejní ceny, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic, schopnost získat kapitál, mzdy) byla provedena na úrovni čtyř plně spolupracujících výrobců v Unii. Hodnocení vycházelo z informací, které byly řádně ověřeny během inspekce na místě.
4.6.1. Makroekonomické ukazatele
4.6.1.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Tabulka 5
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Výroba (v tunách)
11 815
33 318
29 672
28 763
Index (2009/2010 = 100)
100
282
251
243
Výrobní kapacita (v tunách)
77 380
77 380
77 380
77 380
Index (2009/2010 = 100)
100
100
100
100
Využití kapacity
15 %
43 %
38 %
37 %
(75)
Výroba se během posuzovaného období výrazně zvýšila ze zhruba 12 000 tun na téměř 29 000 tun během období přezkumného šetření. V sezóně 2009/2010 se vyrábělo málo, neboť výrobní odvětví Unie bylo ještě ovlivňováno dumpingovým dovozem čínských konzervovaných mandarinek z předchozí sezóny a skutečností, že má ještě zásoby z předchozí sezóny, kdy neplatila antidumpingová opatření. Výroba se v sezóně 2010/2011 zvýšila, neboť na nový čínský dovoz se vztahovala platná antidumpingová opatření.
(76)
Jelikož se výrobní kapacita Unie během celého období nezměnila, vzrostlo odpovídajícím způsobem využití kapacity. Stále však zůstávalo pod 50 %.
(77)
Jedno evropské sdružení obchodníků tvrdilo, že jeden výrobce v Unii ukončil od období 2012/2013 výrobu a že tento výrobce a dva další byli v obtížné finanční situaci. Z těchto důvodů se tvrdilo, že údaje o výrobě a výrobní kapacitě/využití kapacit byly uměle nafouknuty.
(78)
V tomto ohledu je třeba nejprve připomenout, že informace shromážděné během šetření naznačují, že všichni výrobci v Unii, kteří jsou součástí výrobního odvětví Unie, ve všech sezónách během posuzovaného období vyráběli. První tvrzení, že jeden výrobce ukončil během období přezkumného šetření výrobu, by proto mělo být zamítnuto.
(79)
Pokud jde o údajnou obtížnou finanční situaci výrobců v Unii, jeden z těchto výrobců byl během posuzovaného období skutečně v insolvenčním řízení. Šetření však ukázalo, že úroveň výroby uvedeného výrobce se během posuzovaného období výrazně zvýšila, zatímco jeho kapacita se nezměnila. Proto se dospělo k závěru, že insolvenční řízení nemělo negativní dopad na produkci tohoto výrobce. U dalších dvou výrobců v Unii sice bylo zahájeno insolvenční řízení, avšak až po posuzovaném období. Tato skutečnost potvrzuje závěr (viz 96. až 98. bod odůvodnění), že újma byla skutečně obnovena a že výrobní odvětví Unie bylo stále v nestabilní finanční situaci.
4.6.1.2. Objem prodeje a podíl na trhu v Unii
Tabulka 6
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Objem prodeje (v tunách)
15 219
22 625
20 504
20 512
Index (2009/2010 = 100)
100
149
135
135
Podíl na trhu (v % spotřeby Unie)
22,9 %
31,2 %
22,7 %
46,1 %
(80)
Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období zvýšil o 35 %.
(81)
Také podíl výrobního odvětví Unie na trhu vykazoval během posuzovaného odvětví rostoucí trend. I při zohlednění nahromadění zásob na úroveň spotřeby Unie v období 2011/2012 a během období přezkumného šetření se podíl na trhu zvýšil ze zhruba 23 % na počátku období na průměrně 35 % v posledních dvou letech šetření.
4.6.1.3. Zaměstnanost a produktivita
Tabulka 7
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Zaměstnanost
350
481
484
428
Index (2009/2010 = 100)
100
137
138
122
Produktivita (v tunách na zaměstnance)
34
69
61
67
Index (2009/2010 = 100)
100
205
182
199
(82)
Jak zaměstnanost, tak produktivita se během posuzovaného období zlepšily a odrážely celkové zvýšení výroby a objemu prodeje. Zvýšení produktivity v sezóně 2010/2011 bylo spojené s vyšším objemem výroby, který byl důsledkem toho, že v tomto období v plném rozsahu platila antidumpingová opatření.
(83)
Výše uvedené údaje o zaměstnanosti jsou ekvivalentem plného pracovního úvazku, a proto z nich nevyplývá absolutní počet sezónních pracovních míst. Aby bylo možné si lépe představit množství dotčených pracovních míst, je třeba podotknout, že údaj pro období přezkumného šetření představuje 2 400 sezónních pracovních míst přepočtených na ekvivalent plného pracovního úvazku.
4.6.1.4. Růst
(84)
Výrobnímu odvětví Unie se podařilo využít růstu na trhu Unie do roku 2011. Jakmile však byla zrušena opatření vůči Číně (viz 2. bod odůvodnění) a trh Unie zaplavil dovoz z Číny, ztratilo výrobní odvětví Unie značnou část svého podílu na trhu. Poté, co byla cla opět zavedena, bylo výrobní odvětví Unie schopné získat svůj ztracený podíl na trhu zpět, byť za cenu zhoršující se finanční situace.
4.6.1.5. Rozsah dumpingu a zotavení z účinků dřívějšího dumpingu
(85)
Dumping během období přezkumného šetření pokračoval ve značném rozsahu, jak je vysvětleno v bodě 3.2.5 (viz 34. a 35. bod odůvodnění) výše.
(86)
Dopad velikosti skutečného dumpingového rozpětí na výrobní odvětví Unie nelze vzhledem k objemu dumpingového dovozu z Číny považovat za zanedbatelný. Je třeba poznamenat, že se výrobní odvětví Unie stále ještě zotavuje z dřívějšího dumpingu, zejména pokud jde o využití kapacit a ziskovost (v porovnání s původním šetřením).
4.6.2. Mikroekonomické ukazatele
4.6.2.1. Zásoby
Tabulka 8
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Zásoby (v tunách)
2 020
2 942
7 257
9 729
Index (2009/2010 = 100)
100
146
359
482
(87)
Výrobci Unie v posledních dvou sezónách značně navýšili své zásoby. Promítá se v tom skutečnost, že se výroba v posuzovaném období zvýšila více než prodej.
4.6.2.2. Prodejní ceny v Unii
Tabulka 9
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Průměrná jednotková prodejní cena (EUR/t)
1 260
1 322
1 577
1 397
Index (2009/2010 = 100)
100
105
125
111
(88)
V období přezkumného šetření se výrobnímu odvětví Unie podařilo zvýšit své prodejní ceny v EU o 11 %. Tento nárůst byl zvlášť výrazný v období 2011/2012, avšak ceny se následně v období přezkumného šetření snížily. To lze přičítat vysoké úrovni čínského dovozu v období od března do července 2012, kdy opatření nebyla v platnosti, a cenovému podbízení u dotčeného výrobku z Číny v porovnání s cenami výrobního odvětví Unie.
4.6.2.3. Ziskovost a peněžní tok
Tabulka 10
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Ziskovost
- 29,8 %
5,9 %
6,4 %
- 2,9 %
(89)
Během posuzovaného období se ziskovost výrobního odvětví Unie nejprve (tj. v období 2010/2011-2011/2012) výrazně zlepšila. V období přezkumného šetření však výrobní odvětví Unie bylo opět ztrátové.
(90)
Zlepšení ziskovosti jednoznačně souviselo s tím, že výrobní odvětví Unie dokázalo v letech po zavedení antidumpingových opatření zvýšit svůj prodej a objem výroby, jakož i prodejní ceny. Skutečnost, že se v období přezkumného šetření obnovila ztrátovost, je důsledkem nízkých prodejních cen kvůli náhlému přílivu čínského dovozu poté, co Soudní dvůr EU zrušil cla.
(91)
V této souvislosti je třeba připomenout, že v období od března do července 2012 bylo dovezeno značné množství čínských výrobků osvobozených od antidumpingového cla. Kromě toho bylo zjištěno, že ceny čínského dovozu jsou podbízivé ve vztahu k cenám v Unii během období přezkumného šetření, zejména pokud se odečte vliv antidumpingových cel. To mělo za následek obecné stlačení cen, které pak vedlo ke ztrátovosti výrobního odvětví Unie.
Tabulka 11
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Peněžní tok (v EUR)
1 211 342
3 078 496
- 1 402 390
- 2 023 691
Index (2009/2010 = 100)
100
254
- 116
- 167
(92)
Během posuzovaného období vývoj peněžního toku obecně odpovídal vývoji celkové ziskovosti výrobního odvětví Unie, spolu s účinky zvýšení zásob zejména v posledních dvou letech šetření.
4.6.2.4. Investice, návratnost investic, schopnost opatřit si kapitál a růst
Tabulka 12
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Investice (v EUR)
318 695
416 714
2 387 341
238 473
Index (2009/2010 = 100)
100
131
749
75
Návratnost investic (čistá aktiva)
- 60 %
29 %
19 %
- 1 %
(93)
Část výrobního odvětví Unie během posuzovaného období investovala do údržby a optimalizace stávajících výrobních strojních zařízení. Úroveň investic se zvýšila především v období 2011/2012, k čemuž s největší pravděpodobností přispěla úroveň zisku, které bylo dosaženo v daném roce a bezprostředně před ním. Tyto investice provedl zejména jeden výrobce v Unii, aby měl k dispozici jistý zdroj dodávek surovin, jenž by doplňoval stávající zdroje, a zlepšil dodržování právních předpisů v oblasti životního prostředí. Návratnosti investic během posuzovaného období kopírovala trend ziskovosti.
(94)
Část výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období potýkala s potížemi při opatřování kapitálu, byla však nakonec schopna svůj dluh restrukturalizovat.
4.6.2.5. Mzdy
Tabulka 13
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Náklady práce na zaměstnance (v EUR)
23 578
21 864
21 371
23 025
Index (2009/2010 = 100)
100
93
91
98
(95)
Průměrná úroveň mezd zůstala během posuzovaného období poměrně konstantní, zatímco jednotkové výrobní náklady se snížily.
4.7. Závěr
(96)
Z analýzy újmy je patrné, že se situace výrobního odvětví Unie v posuzovaném období zlepšila. Uložení antidumpingových opatření koncem roku 2008 umožnilo výrobnímu odvětví Unie se pomalu, ale vytrvale zotavovat ze škodlivých účinků dumpingu a dále využívat vlastní potenciál na trhu Unie. Skutečnost, že opatření byla ku prospěchu výrobního odvětví Unie, nejlépe ilustruje zvýšená úroveň výroby a prodeje a zejména úroveň ziskovosti.
(97)
Tato situace se však v období přezkumného šetření změnila. Opatření byla zrušena v březnu 2012, načež se dovoz z Číny do června 2012, kdy byla pro dovoz zavedena celní evidence, výrazně zvýšil. Dovozci využili zrušení antidumpingových cel, aby si v období 2011/2012 vytvořili zásoby a aby tyto výrobky během období přezkumného šetření uvedli na trh EU za nízké ceny. Tím došlo na trhu EU obecně k silnému cenovému tlaku a v důsledku toho opět ke zhoršení finanční situace výrobního odvětví, které pak nemělo jinou možnost, než snížit své ceny, aby si udrželo svou úroveň prodeje. To však mělo zásadní důsledky pro jeho finanční situaci.
(98)
Situace, v níž výrobnímu odvětví stále vzniká újma, je nejvíce patrná na několika negativních finančních ukazatelích, zejména na ziskovosti a peněžním toku, v kombinaci s vysokými zásobami a nízkým využitím výrobní kapacity. Tato skutečnost je překážkou pro nové investice a růst.
(99)
Jedno evropské sdružení obchodníků zpochybnilo zjištění ohledně újmy a argumentovalo tím, že objem prodeje, zaměstnanost a prodejní ceny výrobního odvětví Unie, jakož i úroveň investic jednoho výrobce v Unii, se během posuzovaného období vyvíjely pozitivně.
(100)
Tato námitka by však měla být zamítnuta. Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení však seznam příslušných hospodářských ukazatelů, které by měly být posouzeny, není vyčerpávající; jedno nebo několik těchto kritérií nemusí být nezbytně rozhodující pro posouzení účinků dumpingového dovozu na dotčené výrobní odvětví Unie. Jak je vysvětleno v 98. bodě odůvodnění, ukazatele navržené žadatelem nebyly rozhodující pro to, aby Komise vyvodila své závěry o újmě vznikající výrobnímu odvětví Unie. Závěr o přetrvávání újmy vycházel spíše z negativních finančních ukazatelů souvisejících se ziskovostí a peněžním tokem v kombinaci s vysokými zásobami a nízkým využitím kapacity.
5. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ ÚJMY
5.1. Dopad předpokládaného objemu dovozu a vliv na ceny v případě zrušení opatření
(101)
Pokud by byla opatření zrušena, objem dovozu by se zřejmě zvýšil a způsobil výrobnímu odvětví Unie další újmu. To lze odůvodnit následujícími prvky.
(102)
Výše uvedená analýza (viz 44. bod odůvodnění) ukazuje, že ačkoli objem čínského vývozu do Unie po zavedení opatření koncem roku 2008 výrazně klesl, čínští výrobci stále vyrábějí značný objem dotčeného výrobku, který je z převážné části určen na vývoz.
(103)
Pokud jde o očekávaný objem a ceny, je jasné, že trh Unie zůstává pro čínské vyvážející výrobce velmi atraktivní. Za prvé, pokud jde o objem, je trh Unie pro čínské konzervované mandarinky třetím největším trhem na světě. Kromě toho vývoj po zrušení opatření ukazuje, že čínští vývozci jsou schopni rychle vyvézt značná množství dotčeného výrobku na trh Unie, aniž by museli přesměrovat svůj prodej z jiných trhů. V tomto ohledu nakonec údaje z původního šetření ukázaly, že Čína může každou sezónu snadno vyvézt více než 60 000 tun na trh Unie, což představuje téměř 90 % průměrné spotřeby Unie v posuzovaném období.
(104)
Pokud by Čína na základě zrušení opatření skutečně zvýšila svůj vývoz do EU, došlo by s velkou pravděpodobností ke střednědobému obecnému snížení cen na trhu EU. Tím by se výrobci v EU dostali do ještě složitější situace, jak je vysvětleno níže.
(105)
Za druhé, pokud jde o ceny, ukazuje čínská databáze (11), že Čína v minulosti vyvážela značné objemy do zemí mimo EU za ceny nižší, než byly vývozní ceny do EU. Během období přezkumného šetření činil objem vývozu do těchto zemí mimo EU přibližně 20 000 tun, což odpovídá 71 % celkové výroby výrobního odvětví Unie. S ohledem na atraktivitu cen na trhu EU se dospělo k závěru, že pokud by byla opatření zrušena, čínští vývozci by pravděpodobně tento objem přesměrovali na lukrativnější trh Unie.
(106)
Kromě toho z výše uvedené analýzy (viz 68. a 69. bod odůvodnění) vyplývá, že ceny čínského dovozu na trh Unie jsou výrazně nižší než ceny výrobců v Unii během období přezkumného šetření, zejména pokud se odečte vliv antidumpingových cel. I když se ceny čínského dovozu v sezóně 2011/2012, kdy opatření nebyla v platnosti, zvýšily, byly podle údajů Eurostatu přesto výrazně nižší než ceny v EU. Na tomto základě byla výše cenového rozdílu v období 2011/2012 dokonce srovnatelná s výší v období přezkumného šetření.
(107)
Na trhu upravených nebo konzervovaných citrusových plodů existuje velká cenová konkurence, neboť hospodářská soutěž je založena zejména na cenách. Tato situace je dále umocněna tím, že prodej se obvykle uskutečňuje v poměrně velkém množství. Pokud by byl levný dumpingový dovoz na trhu Unie k dispozici ve značném množství, mělo by to přímý vliv na obecnou úroveň cen na trhu Unie, což by vedlo k celkovému poklesu cen.
(108)
Zrušení antidumpingových cel na konci posuzovaného období je dokonalým příkladem toho, co by se stalo v případě, že opatření pozbudou platnosti.
(109)
Jakmile Soudní dvůr EU opatření zrušil a než byla zavedena celní evidence, objem čínského dovozu se rychle a výrazně zvýšil. Obrovský objem tohoto levného dovozu na trhu Unie donutil výrobce v Unii snížit ceny, aby si udrželi pozici z hlediska objemu prodeje a výroby, což vedlo k jejich ztrátovosti.
(110)
Tato situace byla výsledkem dovozu výrobků osvobozených od antidumpingového cla během období pouze pěti měsíců. Vliv na situaci výrobního odvětví Unie by byl v případě uplynutí platnosti opatření zjevně ještě závažnější. Pokud by došlo k obnovení dovozu velkého množství výrobků za nízké ceny, se vší pravděpodobností by se újma způsobená výrobnímu odvětví Unie ještě prohloubila. Výrobci v Unii by se potýkali s poklesem objemu výroby a prodeje a snížením cen, což by vedlo ke zvýšení ztrát. Výpočet podbízení na základě údajů uvedených v bodě 4.4.2 (viz 68. a 69. bod odůvodnění) při nezapočtení antidumpingových cel přesahuje úroveň podbízení 20 %.
(111)
Jedno evropské sdružení obchodníků tvrdilo, že by výrobní odvětví Unie v případě zrušení opatření neutrpělo újmu, neboť by se v budoucnosti dal očekávat menší objem dovozu dotčeného výrobku. Toto tvrzení se opírá o následující důvody. Za prvé, domácí spotřeba čerstvého ovoce v Číně se v budoucnosti zvýší stejně jako čínský vývoz čerstvého ovoce do Ruska. Za druhé lze rovněž očekávat, že se zvýší domácí spotřeba konzervovaných mandarinek v Číně. Za třetí, statistiky Eurostatu výše uvedené informace potvrzují, neboť od sezóny 2012/2013 vykazují nižší dovoz dotčeného výrobku.
(112)
Tato tvrzení by však měla být zamítnuta z následujících důvodů:
a)
za prvé, i kdyby se dalo očekávat zvýšení čínské domácí spotřeby a vývozu čerstvého ovoce, podle odhadů na základě dostupných údajů by se srovnatelně zvýšila i čínská výroba (12). Proto se dospělo k závěru, že dostupnost čerstvého ovoce pro čínský konzervárenský průmysl nebude v sezóně 2013/2014 výrazně dotčena;
b)
za druhé, ve 44. bodě odůvodnění se dospělo k závěru, že čínská domácí spotřeba konzervovaných mandarinek bude činit zhruba 100 000 tun na sezónu, a nic nenasvědčuje tomu, že tento objem v budoucnu poroste. Žadatelé tedy rovněž neposkytli žádný důkaz, že by se zvyšovala spotřeba;
c)
v souvislosti se třetím důvodem je třeba připomenout, že nižší dovoz dotčeného výrobku v sezóně 2012/2013 (období přezkumného šetření) lze přiměřeně odůvodnit hromaděním zásob vyplývajícím z obrovského dovozu, ke kterému došlo v sezóně 2011/2012 během prvních pěti měsíců po zrušení opatření (viz 59. bod odůvodnění).
(113)
Stejné evropské sdružení obchodníků rovněž tvrdilo, že větší objem čerstvého ovoce na trhu Unie, pravděpodobně kvůli ruskému embargu, by snížil ceny tohoto ovoce, což by výrobnímu odvětví Unie umožnilo dále zlepšovat svou konkurenceschopnost.
(114)
Takové tvrzení je však čistě spekulativní a nebylo podloženo žádnými důkazy. I když se mohou ceny surovin v budoucnosti snížit, nepovažuje se to za dostatečný důvod nenapravovat negativní účinek dumpingového dovozu na situaci výrobního odvětví Unie. Má se tedy za to, že bez zachování opatření by dumpingový dovoz pokračoval ve značném objemu a způsoboval odvětví Unie újmu. To by případně připravilo výrobní odvětví Unie o možnost plně využívat kladného účinku jakéhokoli budoucího snížení ceny surovin. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
5.2. Závěr
(115)
Na tomto základě se vyvozuje závěr, že zrušení opatření na dovoz z Číny by se vší pravděpodobností vedlo k pokračování újmy pro výrobní odvětví Unie.
6. ZÁJEM UNIE
6.1. Úvod
(116)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se zkoumalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Určení zájmu Unie vycházelo z posouzení jednotlivých dotčených zájmů, tedy zájmů výrobního odvětví Unie na jedné straně a dovozců a dalších zúčastněných stran na straně druhé.
(117)
Je třeba připomenout, že při původním šetření se usuzovalo, že zavedení opatření není proti zájmu Unie. Skutečnost, že stávající šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, navíc umožňuje posoudit jakékoli nepřiměřené nežádoucí dopady, které by platná antidumpingová opatření na dotčené strany mohla mít.
(118)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda by navzdory závěrům o pravděpodobnosti pokračování dumpingu působícího újmu bylo možno dospět k závěru, že by nebylo v zájmu Unie v tomto konkrétním případě opatření zachovávat.
6.2. Zájem výrobního odvětví Unie
(119)
Výrobní odvětví Unie, které tvořilo pět výrobců ve venkovských oblastech Španělska, získalo podíl na trhu a bylo schopné zvýšit cenu dotčeného výrobku na takovou úroveň, která mu během posuzovaného období, kdy byla opatření v platnosti, umožnila znovu obchodovat tak, aby pokrylo náklady či dosáhlo zisku. Stejným způsobem se zlepšil objem výroby a údaje o zaměstnanosti. Pokud by byla opatření zrušena, výrobní odvětví Unie by bylo kvůli nižším prodejním cenám a ještě vyšším ztrátám v mnohem horší situaci, než je popsáno výše (za předpokladu pravděpodobnosti obnovení újmy) (viz 110. bod odůvodnění). Zároveň by došlo k omezení nových investic zaměřených na konsolidaci společností a zvýšení jejich konkurenceschopnosti na trhu s dotčeným výrobkem. Pokračování opatření by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie a mělo by mu pomoci dále využívat svého potenciálu na trhu Unie v rámci obnovené hospodářské soutěže.
6.3. Zájem dovozců, obchodníků a maloobchodníků
(120)
Jak bylo uvedeno v 10. bodě odůvodnění, vzhledem k zjevně vysokému počtu dovozců, kteří nejsou ve spojení, byl použit výběr vzorku. Dovozci se nacházejí především v Německu, ale také v jiných zemích, jako například (ale nejen) ve Spojeném království, Nizozemsku nebo České republice.
(121)
Dvě společnosti, které během posuzovaného období dotčený výrobek dovážely, při šetření spolupracovaly. Souhrnné podnikání těchto stran v oblasti konzervovaných citrusových plodů představovalo 3,8 % jejich celkového obratu. Přestože podnikání v oblasti konzervovaných citrusových plodů není pro tyto dovozce nejziskovější, je pevnou součástí jejich podnikatelského záměru, která spočívá v nabídce velmi široké škály výrobků pro určité zákazníky (například řetězce supermarketů) s cílem uzavřít velké smlouvy, v jejichž rámci se prodej méně ziskových výrobků vyrovná prodejem jiných výrobků a úsporami z rozsahu.
(122)
Zřejmě nic nenasvědčuje tomu, že by pokračování opatření mělo na činnost těchto dvou dovozců jakýkoli významný negativní vliv. Jejich činnost není na tomto výrobku závislá a dodavatelský řetězec se přizpůsobil nákladům spojeným s antidumpingovým clem. Kromě toho, jak ukazuje šetření, nebyl trh Unie v důsledku opatření pro čínské vývozce uzavřen, neboť dotčený výrobek se během posuzovaného období navzdory opatřením dovážel ve značném množství.
(123)
Jiný dovozce tvrdil, že antidumpingová cla měla na jeho podnikání v oblasti konzervovaných citrusových plodů negativní vliv. Jelikož tento dovozce nepředložil ověřitelné údaje, předpokládá se, že negativní vliv, který by pokračování antidumpingových opatření mohlo mít na tyto strany, by nepřevážil nad pozitivními účinky opatření na výrobní odvětví Unie.
(124)
Některé strany poukazovaly na to, že výrobní kapacity výrobního odvětví Unie nejsou dostatečné. Je třeba poznamenat, že zrušení cel by mohlo vést k situaci, kdy by alternativní zdroj dodávek musel ukončit svou činnost a dovozcům by zůstal jako jediný zdroj už jen dovoz z Číny. Je však třeba připomenout, že řetězce supermarketů a maloobchodníci si cení zachování bezpečnosti dodávek pro své podnikání. Jeden z nich skutečně podporoval pokračování opatření, aby existovala hospodářská soutěž a měl alespoň dva zdroje dodávek. Kromě toho je výrobní odvětví Unie, které ještě zdaleka nedosáhlo uspokojivé úrovně využití kapacity, schopné nadále uspokojovat potřeby trhu Unie v rámci obnovené hospodářské soutěže. Skutečnost, že výrobní odvětví Unie v současnosti neuspokojuje potřeby Unie na 100 %, nemůže být v tomto případě důvodem ani pro nekalé obchodní praktiky čínských vývozců, ani pro zrušení opatření.
(125)
Jedno evropské sdružení obchodníků tvrdilo, že pokračování opatření by nepatřičně omezilo běžné obchodování jeho členů, neboť jeho významná část souvisela s obchodem s dotčeným výrobkem. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že účel antidumpingového cla je napravit nekalé obchodní praktiky, tj. dumping, a nikoli omezovat obchod. Je třeba připomenout, že Komise dospěla k závěru, že zachování nápravných opatření je v tomto případě stále nezbytné.
6.4. Zájem uživatelů
(126)
Pro účely analýzy byli uživatelé rozděleni do dvou kategorií: na jedné straně domácnosti, a na druhé straně profesionální/průmysloví uživatelé, kteří působí v odvětvích, jako je výroba nápojů, džemů nebo jogurtů, pekárenství nebo catering.
(127)
Žádná ze stran patřících k jedné z těchto kategorií nebo zastupujících její zájmy se nepřihlásila ani žádným způsobem při šetření nespolupracovala.
(128)
Jeden dovozce tvrdil, že antidumpingová cla uložená na dotčený výrobek narušují hospodářskou soutěž, a tudíž nejsou v zájmu spotřebitelů v Unii. Na podporu tohoto tvrzení nebyly předloženy žádné důkazy.
(129)
Jelikož dotčený výrobek může mít na rozpočet průměrné domácnosti v Unii jen omezený vliv, nic nenasvědčuje tomu, že by případné zvýšení cen pro spotřebitele v důsledku zachování opatření mohlo převážit nad pozitivními účinky opatření na výrobní odvětví Unie.
(130)
I když nelze zpochybnit, že by zachování cel teoreticky mohlo mít negativní vliv na některé profesionální/průmyslové uživatele z hlediska nižších marží, neexistuje žádný důkaz, že by náklady spojené s dotčeným výrobkem (v porovnání s celkovými náklady) byly značné. Případné negativní dopady zachování opatření na tuto kategorii uživatelů by tak nebyly nepřiměřené.
6.5. Zájem dodavatelů
(131)
Jak jednotliví dodavatelé čerstvého ovoce výrobnímu odvětví Unie, tak jedno sdružení takových dodavatelů uvedli, že opatření jsou v jejich zájmu a že by byla přínosná rovněž z hlediska nových investic a pracovních míst. Prodej ovoce výrobcům v Unii je pro dodavatele důležitým doplňkovým zdrojem příjmů, bez něhož by mohlo dojít k závažnému narušení odvětví zemědělství v dotčených španělských regionech. Podle odhadů by jen v samotném regionu Valencie počet dotčených členů družstev přesáhl 2 000. V souvislosti s dotčenými sezónními pracovními místy, mimo jiné v oblasti sklizně, dopravy a skladování ovoce, se odhaduje, že v regionech Valencie a Murcia by bylo dotčeno nejméně 2 500 pracovních míst.
(132)
Z údajů předložených Sdružením španělských dodavatelů vyplývá, že pokud čínský dovoz překročí 60 000 tun, což se během původního šetření již dvakrát stalo, dodavatelé se pravděpodobně ocitnou v situaci, kdy nebudou schopni prodat celý objem druhu satsuma určený konzervárenskému průmyslu Unie.
(133)
Jedno evropské sdružení obchodníků tvrdilo, že dodavatelé by mohli očekávat subvence na nákup ovoce, které nemohlo být do Ruska vyvezeno kvůli embargu. Žadatel však nepředložil žádný důkaz, který by tvrzení o subvencích podpořil. Navíc by se případné subvence vztahovaly pouze na neprodané ovoce určené na vývoz do Ruska, a nikoli na ovoce, které nebylo prodáno výrobnímu odvětví Unie z důvodu újmy způsobené dotčeným výrobkem po vypršení platnosti opatření. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
6.6. Závěr
(134)
Šetření ukázalo, že stávající antidumpingová opatření neuzavřela trh Unie čínskému dovozu a přispěla k oživení výrobního odvětví Unie. Jelikož tento proces oživení stále trvá, je pokračování opatření v zájmu výrobního odvětví Unie. Pokud by opatření pozbyla platnosti, tento proces oživení by se zastavil, nedosáhlo by se ziskových cen a výrobní odvětví Unie by utrpělo vysoké ztráty. Zároveň by byl ohrožen dodatečný zdroj příjmů členů četných družstev a sezónních pracovníků v několika venkovských oblastech, kde existuje jen velmi málo pracovních alternativ.
(135)
Podle dostupných údajů se zdá, že stávající opatření neměla významný negativní dopad na hospodářskou situaci dovozců v Unii, kteří při šetření spolupracovali. Vzhledem k dostupným údajům nelze považovat za významný ani dopad opatření na další strany, které se přihlásily, ani na dovozce, obchodníky, uživatele a maloobchodníky. Případné zvýšení cen v důsledku pokračování antidumpingových opatření se nezdá být neúměrné v porovnání s přínosem pro výrobní odvětví Unie, kterého se dosáhne odstraněním narušení obchodu, jež bylo způsobeno dumpingovým dovozem.
(136)
S přihlédnutím ke všem faktorům uvedeným v předchozích bodech odůvodnění se vyvozuje závěr, že neexistují přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření.
7. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(137)
Všem stranám byly sděleny podstatné skutečnosti a úvahy, na jejichž základě se považuje za vhodné zachovat stávající opatření. Po sdělení těchto skutečností jim byla poskytnuta lhůta pro podání připomínek. Stanoviska a připomínky byly v podložených případech náležitě vzaty v úvahu.
(138)
Z výše uvedeného vyplývá, že v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení by antidumpingová opatření použitelná na dovoz některých konzervovaných plodů pocházejících z Číny měla být zachována na období dalších pěti let.
(139)
Některé strany tvrdily, že opatření s určitým kvantitativním prvkem (systém kvót) jsou v porovnání s antidumpingovými opatřeními výhodnější. Toto tvrzení nelze podpořit vzhledem k tomu, že podle základního nařízení nelze formu opatření při přezkumu před pozbytím platnosti měnit. Tímto tvrzením nelze zpochybnit ani zjištění v rámci tohoto šetření, konkrétně, že požadavky na zachování antidumpingových opatření jsou splněné.
(140)
Společnost může požádat o uplatňování těchto individuálních antidumpingových celních sazeb, pokud změní název svého subjektu. Taková žádost musí být zaslána Komisi (13). Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace umožňující prokázat, že daná změna nemá vliv na právo dotyčné společnosti využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje, bude oznámení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
(141)
Výbor zřízený čl. 15 odst. 1 základního nařízení nevydal stanovisko,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz upravených nebo konzervovaných mandarinek (včetně tangerine a satsuma), klementinek, wilkingů a jiných podobných citrusových hybridů, bez přídavku alkoholu, též s přídavkem cukru nebo jiných sladidel, vymezených pod číslem KN 2008, v současnosti kódů KN 2008 30 55, 2008 30 75 a ex 2008 30 90 (kódy TARIC 2008309061, 2008309063, 2008309065, 2008309067 a 2008309069), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Výše konečného antidumpingového cla použitelná na výrobky popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi, se stanoví takto:
Společnost
EUR/t čisté hmotnosti produktu
Doplňkový kód TARIC
Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Yichang, Zhejiang
531,2
A886
Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co. Ltd (14), Huangyan, Zhejiang
361,4
A887
Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen, Zhejiang a výrobce, který je s touto společností ve spojení, Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Dangyang City, Hubei Province
490,7
A888
Spolupracující vyvážející výrobci nezařazení do vzorku, kteří jsou uvedeni v příloze
499,6
A889
Všechny ostatní společnosti
531,2
A999
Článek 2
1. V případech, kdy dojde k poškození zboží před propuštěním do volného oběhu a cena, která skutečně byla nebo má být zaplacena, je proto pro určení celní hodnoty v souladu s článkem 145 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 (15), poměrně rozdělena, se výše antidumpingového cla vypočítaná na základě článku 1 výše sníží o procento, které odpovídá poměrnému rozdělení skutečně zaplacené nebo splatné ceny.
2. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 3
Ustanovení čl. 1 odst. 2 mohou být změněna zařazením nového vyvážejícího výrobce mezi spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, na něž se tudíž vztahuje vážená průměrná celní sazba ve výši 499,6 EUR/t čisté hmotnosti produktu, pokud případný nový vyvážející výrobce v Čínské lidové republice poskytne Komisi dostatečné důkazy o tom, že:
a)
v období přezkumného šetření (tj. od 1. října 2012 do 30. září 2013) a v období původního šetření (od 1. října 2006 do 30. září 2007) nevyvezl do Unie výrobek popsaný v čl. 1 odst. 1;
b)
není ve spojení s žádným vyvážejícím výrobcem v Čínské lidové republice, na kterého se vztahují opatření uložená tímto nařízením a
c)
po skončení období přezkumného šetření buď skutečně vyvezl dotčený výrobek do Unie, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt značné množství dotčeného výrobku do Unie,
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 10. prosince 2014.
A BIZOTTSÁG 1313/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2014. december 10.)
a Kínai Népköztársaságból származó egyes feldolgozott vagy tartósított citrusfélék (nevezetesen mandarin stb.) behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatát követő kivetéséről
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (2) bekezdésére,
mivel:
1. ELJÁRÁS
1.1. Hatályos intézkedések
(1)
A Tanács az 1355/2008/EK rendelettel (2) a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó egyes feldolgozott vagy tartósított citrusfélék behozatalára végleges dömpingellenes vámot vetett ki. Az intézkedések olyan egyedi vámok kivetését jelentették, melyek értéke vállalatonként 361,4 EUR/tonna és 531,2 EUR/tonna nettó terméktömeg közötti sávba esett.
(2)
Ezen intézkedéseket az Európai Unió Bírósága 2012. március 22-én megsemmisítette (3), de a szóban forgó vámokat a Tanács 2013. február 18-i 158/2013/EU végrehajtási rendeletével (4) újból kivetették.
1.2. Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem
(3)
A hatályos dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (5) közzétételét követően a Bizottsághoz 2013. augusztus 12-én kérelem érkezett az intézkedéseknek az alaprendelet 11. cikk (2) bekezdése szerinti felülvizsgálatára. A kérelmet a Federación Nacional de Asociaciones de Transformados Vegetales y Alimentos Procesados (a továbbiakban: FENAVAL) nyújtotta be olyan gyártók nevében, amelyek termelése az egyes feldolgozott vagy tartósított citrusfélék teljes uniós gyártásának több mint 75 %-át teszi ki.
(4)
A kérelem azon alapult, hogy a végleges dömpingellenes intézkedések lejárta valószínűleg a dömping folytatódását és az uniós gazdasági ágazatot ért kár megismétlődését eredményezné.
1.3. A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása
(5)
Miután a Bizottság a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, 2013. október 25-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (6) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálat megindítását.
1.4. Vizsgálat
1.4.1. Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak
(6)
A dömping folytatódására vonatkozó vizsgálat a 2012. október 1. és 2013. szeptember 30. közötti időszakra (a továbbiakban: a felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A károkozás valószínű folytatódásának értékelése szempontjából fontos tendenciák vizsgálata a 2009. október 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig terjedő időszakra (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak) terjedt ki.
1.4.2. A vizsgálatban érintett felek
(7)
A Bizottság hivatalosan értesítette a hatályvesztési felülvizsgálat megindításában érintett következő feleket: a kérelmező, az uniós gyártók és azok érintett szövetségei, a Kínában és a potenciális analóg országokban tevékenykedő ismert exportáló gyártók, a független uniós importőrök és azok érintett szövetségei, az uniós gyártók beszállítói és azok érintett szövetségei, egy, a Bizottság tudomása szerint érintett uniós fogyasztói szövetség és az exportáló ország képviselői. Az említett felek lehetőséget kaptak arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, és szóbeli meghallgatást kérjenek.
(8)
Tekintettel a kínai exportáló gyártók és a független uniós importőrök nyilvánvalóan nagy számára, a Bizottság megfelelőnek ítélte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban megvizsgálja a mintavétel lehetőségét. A Bizottság - annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát - felkérte a fenti feleket, hogy a felülvizsgálat megindítását követő 15 napon belül jelentkezzenek, és bocsássák rendelkezésére az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat.
(9)
Mivel a kínai exportáló gyártóknak mindössze egy csoportja nyújtotta be a kért információkat, nem tekintették szükségesnek, hogy mintát válasszanak ki az exportáló gyártók közül.
(10)
Ami az importőröket illeti, 32 független importőrt azonosítottak és kértek fel arra, hogy szolgáltassanak információkat a mintavételhez. Közülük hét jelentkezett, és bocsátotta rendelkezésre a minta kiválasztásához szükséges információkat. A jelentkezők közük hármat választottak ki a mintában való részvételre, de a megadott határidőn belül közülük csak kettő erősítette meg hajlandóságát arra, hogy részt vegyen a mintavételi eljárásban.
(11)
Fentiek alapján a Bizottság kérdőívet küldött az érintett feleknek, valamint azoknak, akik az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül jelentkeztek. Válasz érkezett öt uniós gyártótól, az együttműködő kínai exportáló gyártótól, két független importőrtől, az uniós gyártók nyolc beszállítójától, az uniós gyártók egyik beszállítói szövetségétől, valamint egy analóg országbeli gyártótól.
(12)
Két importőrszövetség érdekelt félként jelentkezett. Ezenfelül öt független importőr észrevételeket is benyújtott.
(13)
Ami az analóg országbeli gyártókat illeti, négy társaságot azonosítottak és kértek fel a szükséges információk benyújtására. E vállalkozások egyike benyújtotta a kért információkat, és beleegyezett az ellenőrző látogatásba.
(14)
A Bizottság minden olyan információt ellenőrzött, amelyet szükségesnek tartott ahhoz, hogy megállapítsa a dömping folytatódásának, valamint a károkozás megismétlődésének a valószínűségét és az uniós érdeket. A következő érdekelt felek telephelyein került sor ellenőrző látogatásra:
a)
Uniós gyártók:
-
Halcon Foods S.A.U., Murcia, Spanyolország,
-
Conservas y Frutas S.A., Murcia, Spanyolország,
-
Agricultura y Conservas S.A., Algemesí (Valencia), Spanyolország,
-
Industrias Videca S.A., Villanueva de Castellón (Valencia), Spanyolország.
b)
Kínai exportáló gyártó:
-
Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co., Ltd., Kína, és a vele kapcsolatban álló Zhejiang Merry LIFE Food Co.,Ltd.
c)
Független uniós importőrök:
-
Wünsche Handelsgesellschaft International mbH & Co KG, Hamburg, Németország,
-
I. Schroeder KG (GmbH & Co), Hamburg, Németország.
d)
Analóg országbeli gyártó:
-
Frigo-Pak Gida Maddeleri Sanayi Ve Ticaret A.S., Törökország.
1.5. Az alapvető tények nyilvánosságra hozatala és a meghallgatások
(15)
2014. október 13-án a Bizottság nyilvánosságra hozta azon alapvető tényeket és szempontokat, amelyek alapján dömpingellenes vámokat kíván kivetni (a továbbiakban: végleges nyilvánosságra hozatal). A végleges nyilvánosságra hozatalt követően több érdekelt fél írásban benyújtotta a végleges megállapításokra vonatkozó észrevételeit. A meghallgatást kérő felek lehetőséget kaptak a meghallgatásra. Három importőr kért közös meghallgatást, amelyet biztosítottak is számukra a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő jelenlétében. Egy európai kereskedelmi szövetség kért meghallgatást a Bizottság szolgálataival, amelyet meg is kapott.
2. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK
2.1. Az érintett termék
(16)
A jelen felülvizsgálatban érintett termék megegyezik az eredeti vizsgálatban meghatározott termékkel, azaz a Kínai Népköztársaságból származó, a 2008. számú KN-vámtarifaszám meghatározása szerinti, jelenleg a 2008 30 55, 2008 30 75 és ex 2008 30 90 KN-kód alá besorolt, hozzáadott alkoholt nem, de hozzáadott cukrot vagy más édesítőanyagot adott esetben tartalmazó feldolgozott vagy tartósított mandarin (beleértve a tangerine és a satsuma fajtát is), clementine, wilking és más hasonló citrusféle hibridek (a továbbiakban: az érintett termék).
(17)
Az érintett terméket a kis citrusfélék (főként a satsuma) egyes fajtáinak hámozásával és darabolásával állítják elő, amelyet azután cukorszirupban, gyümölcslében vagy vízben tartósítva csomagolnak, a különböző piacok egyedi igényeinek megfelelő méretben.
(18)
A satsuma, clementine és más kis citrusfélék együttesen „mandarin” gyűjtőnéven ismertek. E különböző gyümölcsfajták többsége friss terményként való fogyasztásra vagy feldolgozásra egyaránt alkalmas. Mivel hasonlóak, feldolgozott vagy tartósított formáik egyetlen terméknek tekinthetők.
2.2. A hasonló termék
(19)
Az uniós gyártók érvelése szerint az importált termék és az uniós termék a következők alapján tekinthető hasonlónak:
-
ugyanolyan vagy nagyon hasonló fizikai tulajdonságokkal - nevezetesen íz, alak, méret és állag - rendelkeznek,
-
ugyanazokon vagy hasonló csatornákon keresztül értékesítik azokat, és többnyire árversenyben állnak,
-
ugyanaz vagy hasonló a végfelhasználásuk,
-
egymással könnyen helyettesíthetők,
-
tarifális szempontból ugyanazon KN-kód alá tartoznak.
(20)
Másfelől egyes importőrök azt állították, hogy az importált termék jobb minőségű, mivel kevesebb (legfeljebb 5 %) törött szeletet tartalmaz, ízletesebb, tetszetősebb és jobb állagú, mint az uniós termék. Ugyanakkor azt állították, hogy az importált termék az illatát tekintve is eltér az uniós terméktől.
(21)
A Bizottság megvizsgálta ezen állításokat, és a rendelkezésre álló adatok fényében azt a következtetést vonta le, hogy az uniós gazdasági ágazat (19) preambulumbekezdésben említett állításai helytállóak.
(22)
Ami az importőrök állításait illeti, azokat az alább felsorolt okokból el kellett utasítania:
a)
néhány minőségbeli eltérés - köztük a törött szeletek száma, az íz, a megjelenés, az illat és az állag - nem befolyásolta a termék alapvető tulajdonságait. Az importált termék továbbra is felcserélhető az uniós termékkel, és azok végfelhasználása azonos vagy hasonló. Az uniós gyártók a figyelembe vett időszakban a törött szeletek magasabb arányával együtt is értékesítették terméküket az importőrök felé, illetve a felhasználók/fogyasztók ugyanazon kategóriái (például áruházláncok és a pékszakma beszállítói) számára, amelyeket az importőrök is kiszolgálnak. Ezenfelül egy uniós áruházlánc ugyancsak megerősítette, hogy az európai és a kínai eredetű terméket ugyanazon márkanéven és védjeggyel értékesítette;
b)
a törött szeletek legfeljebb 5 %-os aránya nem kizárólag az importált termék sajátossága. A vizsgálat feltárta, hogy az uniós gyártók a legkülönbözőbb minőségű termékeket kínálták, amelyek esetében a törött szeletek aránya különböző volt, ideértve az olyan termékeket is, amelyek legfeljebb 5 % törött szeletet tartalmaztak. Egyes importőrök uniós gyártóktól vásárolták azt a terméket, amely legfeljebb 5 % törött szeletet tartalmazott.
(23)
Ezért az eredeti vizsgálathoz hasonlóan az importált termék és az uniós gazdasági ágazat által előállított termék az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló terméknek tekintendő.
3. A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VALÓSZÍNŰSÉGE
3.1. Előzetes megjegyzések
(24)
Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálták, hogy a meglévő intézkedések hatályvesztése a dömping valószínű folytatódásához vezetne-e.
(25)
A (9) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően csak egy vállalatcsoport működött együtt, így nem volt szükség kínai exportáló gyártók mintájának kiválasztására. Ez a vállalat a felülvizsgálati időszakban az érintett termék Kínából az Unióba irányuló importjának megközelítőleg 12-20 %-át (titoktartási megfontolásból tartomány szerepel) fedte le.
3.2. Dömpingelt behozatal a felülvizsgálati időszakban
3.2.1. Analóg ország
(26)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának rendelkezései értelmében a rendes értéket egy piacgazdasági berendezkedésű, megfelelő harmadik ország (a továbbiakban: az analóg ország) árai vagy számtanilag képzett rendes értéke, vagy pedig az analóg ország által más országok (beleértve az Uniót is) esetében alkalmazott ár alapján kell megállapítani, illetve, ha ez nem lehetséges, bármilyen más elfogadható alapon megállapítható, ideértve a hasonló termékért az Unióban ténylegesen fizetett vagy fizetendő árat is, és azt szükség esetén megfelelően módosítani kell úgy, hogy magában foglaljon egy ésszerű haszonkulcsot is.
(27)
A vizsgálat megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte, hogy a Kínára vonatkozó rendes érték megállapításához Törökországot jelöli megfelelő analóg országnak, és felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg ezzel kapcsolatos észrevételeiket.
(28)
Törökország mint analóg ország kiválasztásával kapcsolatban nem érkeztek észrevételek. Egyik érdekelt fél sem javasolta, hogy a hasonló terméket más analóg országban előállító gyártókat válasszanak.
(29)
Az egyik megkeresett török exportáló gyártó, a Frigo-Pak a megadott határidőre hiánytalanul kitöltött kérdőívet nyújtott be, és hozzájárult a telephelyén folytatott helyszíni ellenőrzéshez.
3.2.2. Rendes érték
(30)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alapján az exportáló gyártókra vonatkozó rendes értéket a törökországi gyártótól származó, ellenőrzött információk alapján állapították meg. Ez a vállalat a hasonló terméket a belföldi piacon nem értékesítette, ezért a rendes ár meghatározásához az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdése szerinti előállítási költséget vették figyelembe, amelyhez hozzáadták a 2. cikk (6) bekezdésének b) pontjában említett ésszerű százaléknyi értékesítési, általános és adminisztratív költségeket (a továbbiakban: SGA-költségek), valamint a 2. cikk (6) bekezdésének c) pontjában szereplő ésszerű haszonkulcsot. Az SGA-költségek számításnál alkalmazott aránya az érintett termelő által egyéb konzervtermékek belföldi értékesítése során viselt SGA-költségek arányának felelt meg, és mintegy 10-20 %-ot tett ki (titoktartási megfontolásból tartomány szerepel). A számításnál alkalmazott haszonkulcs megegyezik az eredeti vizsgálatban szereplő haszonkulccsal - azaz 6,8 % -, ami az uniós gazdasági ágazat által azt megelőzően elért haszonnak felel meg, hogy a Kínából érkező dömpingelt import kárt okozott volna számára.
3.2.3. Exportár
(31)
Az együttműködő exportáló gyártó által az Unióba irányuló exportértékesítéseket közvetlenül független uniós fogyasztók részére eszközölték. Az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban az exportárat a Kínából az Unióba irányuló exportra értékesített termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő ára alapján határozták meg.
3.2.4. Összehasonlítás
(32)
A rendes érték és az exportár összehasonlítását a gyártelepi ár alapján végezték el.
(33)
Az együttműködő exportáló gyártó rendes értéke és exportára közötti tisztességes összehasonlítás érdekében és az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően kiigazítások formájában kellően figyelembe vették a szállítással, a biztosítással, adókkal és hitelköltségekkel kapcsolatos - az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló - bizonyos különbségeket.
3.2.5. Dömpingkülönbözet
(34)
Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének megfelelően a dömpingkülönbözetet a súlyozott átlaggal számított rendes érték és a súlyozott átlaggal számított exportár összehasonlítása alapján állapították meg.
(35)
Az együttműködő exportáló gyártó tekintetében az összehasonlítás kimutatta a dömping fennállását. A dömpingkülönbözet több mint 60 %-ot tett ki.
(36)
Kína egészét tekintve, az érintett termék kínai importja tekintetében az Eurostat szerinti exportár súlyozott átlaga és az analóg ország tekintetében megállapított rendes érték súlyozott átlaga (amelyet megfelelően kiigazítottak annak érdekében, hogy tükrözze a hasonló termék kínai importjának összetételét az együttműködő exportáló gyártó összehasonlítható terméktípusokra vonatkozó uniós értékesítéseinek termékösszetétele szempontjából) közötti összehasonlítás ugyancsak jelentős, sőt még nagyobb mértékű dömpinget állapított meg.
(37)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően egy európai kereskedelmi szövetség azt állította, hogy - szemben a kínai exportáló gyártókkal és a spanyol gyártókkal - semmilyen lehetőséget nem biztosítottak számára a pontos számítások (dömping és kár) ellenőrzésére, ezért arra kérte a Bizottságot, hogy bocsássa a rendelkezésére a dömpingszámítás részleteit. A meghallgató tisztviselő jelenlétében lezajlott meghallgatás során három importőr jelezte továbbá, hogy szerette volna megkapni a dömpingszámítás részleteit.
(38)
Ezzel összefüggésben meg kell jegyezni, hogy a Bizottság számításainak alapjául szolgáló adatok üzleti titkokat és bizalmas információkat tartalmaznak. Az ilyen adatokat benyújtó együttműködő exportáló gyártó megfelelő időben megkapta a dömpingre és a kárra vonatkozó részletes számításokról szóló egyedi tájékoztatót, és nem nyújtott be észrevételeket vagy pontosítás iránti kérelmet. A Bizottságnak nem áll módjában ezen adatokat más érdekelt felek általi felülvizsgálat céljából rendelkezésre bocsátani anélkül, hogy ne sérülne azok bizalmas jellege. Mindazonáltal a fenti (30)-(36) preambulumbekezdésekben ismertetett bizottsági módszertant valamennyi érdekelt fél számára nyilvánosságra hozták. A meghallgató tisztviselő az említett meghallgatás folyamán tájékoztatta az importőröket arról a lehetőségről, miszerint módjukban áll felkérni őt a Bizottság számításainak ellenőrzésére, amennyiben kételyeik lennének azok pontossága felől. A három importőr azonban nem kérte a meghallgató tisztviselő közbenjárását ebben a kérdésben.
(39)
Az európai kereskedelmi szövetség mindenesetre elvégezte saját számításait a dömpingkülönbözetre vonatkozóan, amelyet a Kínából származó import Eurostat szerinti átlagárainak és a Törökországból származó import Eurostat szerinti átlagárainak összehasonlításával kapott meg. Ezen kereskedelmi szövetség szerint az összehasonlítás alapján alacsonyabb szintű, megközelítőleg 30 %-os dömpingre lehetne következtetni. E tekintetben mindenekelőtt meg kell jegyezni, hogy egy hatályvesztési felülvizsgálatban a dömping pontos szintje kevésbé fontos, mint egy olyan vizsgálat keretében, amely során a dömping szintjét megállapítják. Másodsorban - a fenti (30)-(33) preambulumbekezdésekben foglaltak szerint - a Bizottság számításai az együttműködő és ellenőrzött török gyártótól származó „valós” rendes értékre vonatkozó adatokon alapulnak, és a kínai exportárakkal való összevetés a részletek szintjén történt. Ezért a Bizottság számításainak alapját képező adatok sokkal megbízhatóbbnak és pontosabbnak tekinthetők, mint a szövetségnek a nyilvánosságra hozatal kapcsán tett észrevételeiben szereplő becslés.
(40)
A meghallgató tisztviselővel folytatott meghallgatás során három importőr továbbra is azt állította, hogy nem fordult elő dömping. Állításukat arra a tényre alapozták, miszerint a Bizottság úgy találta, hogy az együttműködő kínai exportáló gyártó által több fontos nem uniós piacon alkalmazott átlagos értékesítési árak alacsonyabbak voltak az uniós piacra történő értékesítések esetében alkalmazott átlagáraknál. Ezt az állítást vissza kell utasítani, mivel a dömping azt jelenti, hogy egy adott piacra a rendes értéken aluli árakon, és nem pedig más harmadik piacokon alkalmazott áraknál alacsonyabb árakon értékesítenek.
3.3. A behozatal alakulása az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén
3.3.1. Előzetes megjegyzés
(41)
A dömping felülvizsgálati időszak során történő fennállásának elemzése mellett azt is megvizsgálták, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén mennyire valószínű a dömping folytatódása, és az alábbiakat elemezték: a kínai gyártási kapacitás és szabad kapacitás, a Kínából származó dömpingelt behozatal volumene és árai, az uniós piac vonzereje a Kínából származó behozatal tekintetében.
(42)
A felülvizsgálati időszak jelentős részében nem álltak rendelkezésre hatályos intézkedések az EU-ban, mivel azokat megsemmisítették (lásd fenti (2) preambulumbekezdés). Az intézkedések nélküli időszak során 2011-2012-ben az import csúcspontot ért el, majd a felülvizsgálati időszak további részében visszaesés következett be. Ez inkább a készletfelhalmozás hatását tükrözi, nem pedig a fogyasztás valós növekedését/csökkenését, és a 2012. március-július közötti - vagyis a hatályos intézkedések nélküli időszakban lezajlott - kínai import magas szintjének tudható be.
3.3.2. A kínai gyártók gyártási kapacitása és exportkapacitása, belföldi fogyasztás
(43)
A teljes kínai gyártási és szabad kapacitásra vonatkozóan a Bizottságnak nem sikerült információt szereznie egyik kínai gyártótól vagy más érdekelt féltől sem. Az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a Bizottság a rendelkezésre álló tényekre alapozta megállapításait.
(44)
Az USA mezőgazdasági minisztériumának külföldi mezőgazdasági szolgálata (FSA/USDA) által közzétett és nyilvánosan is hozzáférhető jelentés szerint - amelyet belefoglaltak a felülvizsgálat iránti kérelembe (7) - a feldolgozásra szánt friss mandarin mennyisége, azaz a konzervmandarin termelése 2009/2010 (520 000 tonna) és a felülvizsgálati időszak között (660 000 tonna) 27 %-kal növekedett Kínában. A kínai konzervmandarin termelése hasonló tendenciát követett. E jelentés szerint Kína a 2009/2010. évi 347 000 tonnáról a felülvizsgálati időszakban 440 000 tonnára emelte a konzervmandarin-termelést. Továbbá a jelentésben szereplő becslés szerint 2013/2014-ben Kínában a belföldi konzervmandarin-fogyasztás megközelítőleg 100 000-150 000 tonnát tett ki. Egy másik nyilvánosan hozzáférhető forrás úgy becsülte, hogy 50 000-100 000 tonna belföldi fogyasztás (8) mellett a 100 000 tonnára becsült belföldi fogyasztás ésszerűnek tűnik. A fenti információk figyelembevételével az export céljára rendelkezésre álló kínai konzervmandarin mennyisége a felülvizsgálati időszakban mintegy 340 000 tonnára becsülhető.
(45)
Más hozzáférhető források kissé eltérő becsléseket tartalmaznak a 2009 és 2014 között export céljára rendelkezésre álló kínai konzervmandarin mennyiségéről (9). Mindazonáltal az említett eltérések ellenére abban valamennyi forrás megegyezik, hogy 2009 és 2013 között az export céljára rendelkezésre álló kínai konzervmandarin mennyisége bejelentett éves idényenként legalább 300 000 tonnát tett ki. Egyik forrás sem utal arra, hogy az export céljára rendelkezésre álló kínai konzervmandarin mennyisége a jövőben jelentősen csökkenhet.
3.3.3. Az uniós piac vonzereje
(46)
Jóllehet a Kínából érkező import mennyisége a felülvizsgálati időszakban 19 253 tonnát tett ki, az eredeti vizsgálatból származó, a 2002-2007 közötti időszakra kiterjedő importra vonatkozó adatok az mutatják, hogy a kínai gyártók idényenként több mint 60 000 tonnát képesek importálni az uniós piacra, amit az Eurostat 2011/2012-i idényre vonatkozó importadatai is megerősítettek. Ezenfelül a 2011/2012. évi import nagy mennyisége - mely időszak nagy részében (nevezetesen 2012. március 22-től kezdődően) nem álltak rendelkezésre hatályos intézkedések - arra enged következtetni, hogy az Unió az árak szempontjából vonzó piac a kínai gyártók számára, és a jelenlegi dömpingellenes intézkedések esetleges hatályon kívül helyezésével jelentős volumenű kínai dömpingelt import áramlana be az uniós piacra.
(47)
Az a tény, hogy Kína a 2002-2007 közötti (hatályos dömpingellenes intézkedések nélküli) időszakban idényenkénti átlagban számottevően (36 %-kal) több konzervmandarint exportált az Unióba, mint a 2009-2013 közötti időszakban (amikor a 2012. március 22. és 2013. február 23. közötti időszak kivételével intézkedések voltak hatályban) annak ellenére, hogy az export céljára rendelkezésre álló kínai konzervmandarin összmennyisége az előbbi időszakban nagyobb volt, mint az utóbbiban, még inkább alátámasztja annak valószínűségét, hogy a kínai gyártók az intézkedés esetleges hatályon kívül helyezésével felemelik az Unióba irányuló exportvolumenüket az eredeti vizsgálat során tapasztalt szintre.
3.3.4. A harmadik országokba irányuló export árai
(48)
Ami a harmadik országokba irányuló exportot illeti, a vizsgálat rámutatott, hogy a felülvizsgálati időszakban az együttműködő vállalat által számos jelentős piacra (köztük Japánba, Malajziába, a Fülöp-szigetekre, Thaiföldre) bonyolított export során alkalmazott értékesítési átlagárak alacsonyabbak voltak az Unióba irányuló export során alkalmazott értékesítési átlagáraknál. Következésképpen számítani lehet arra, hogy intézkedések hiányában az együttműködő exportáló gyártó az említett exportmennyiségek legalább egy részét átirányítja az Unióba.
(49)
Továbbá a feldolgozott és/vagy légmentes csomagolásban tartósított citrusfélék kínai exportjára vonatkozó statisztikák arra utalnak, hogy fennáll a valószínűsége a kínai export Unióba történő átirányításának. Az említett statisztikák alapján úgy becsülhető, hogy a felülvizsgálati időszakban megközelítőleg 20 000 tonna érintett terméket értékesítettek az Unión belüli átlagáraknál alacsonyabb átlagárakkal rendelkező célállomások felé történő export céljára, jóllehet azokon a piacokon nem voltak érvényben dömpingellenes vámok a Kínából származó importra. A felülvizsgálati időszakban ez a volumen egyenlő lenne az uniós gazdasági ágazat belföldi eladásával és az uniós gazdasági ágazat teljes termelésének 71 %-ával. Más szóval a jelenlegi európai konzervmandarin-piac mérete alapján (teljes uniós fogyasztás: 44 523 tonna) és a kínai exportra vonatkozó statisztikáknak megfelelően megállapítható, hogy Kína EU-ba irányuló jelenlegi exportvolumene plusz az a potenciális volumen, amelynek az Unióba történő átirányítása gazdaságilag ésszerű, szinte kielégítené az EU teljes konzervmandarin-keresletét.
3.3.5. Következtetés a dömping folytatódásának valószínűségéről
(50)
A vizsgálatok megerősítették, hogy a felülvizsgálati időszakban a Kínából érkező behozatal továbbra is dömpingelt árakon jutott el az uniós piacra. Tekintettel a folyamatos dömpingre, azok a tények, melyek szerint az uniós piac olyan jelentős piac, amely a múltban érdekesnek számított a kínai exportőrök számára, a Kínában rendelkezésre álló gyártási kapacitás meghaladja a teljes uniós fogyasztást, valamint a kínai gyártók bizonyított hajlandósága és képessége arra, hogy megfelelő ösztönzők esetén gyorsan növeljék az Unióba irányuló export mennyiségét, arra engednek következtetni, hogy az intézkedések esetleges hatályon kívül helyezésével fennáll a valószínűsége a dömping folytatódásának.
4. KÁR
4.1. Általános észrevételek
(51)
A mandarint ősszel és télen szüretelik, és a szüretelési és feldolgozási idény október elejétől a rákövetkező évben kb. január végéig (egyes fajták esetében februárig vagy márciusig) tart. A (például a független importőrök általi) vásárlásokat és az értékesítési szerződések megkötését többnyire az idény első hónapjaiban bonyolítják le. A mandarintartósító iparágban alkalmazott gyakorlat szerint az idény (az egy adott év október 1-jétől a következő év szeptember 30-ig terjedő időszak) szolgál az összehasonlítások alapjául. Ahogyan az eredeti vizsgálat során is, a Bizottság ezt a gyakorlatot fogadta el az elemzésénél.
4.2. Az uniós gyártás és az uniós gazdasági ágazat
(52)
A felülvizsgálati időszak alatt az Unióban öt uniós gyártó állított elő hasonló terméket. A hasonló termék tekintetében a felülvizsgálati időszakban elért teljes uniós termelést a négy független gyártó kérdőívre adott válaszai alapján határozták meg, mely gyártókat helyszíni vizsgálat keretében ellenőriztek. Annak a fennmaradó gyártónak a termelését, aki nem működött együtt megfelelően és az esetében nem került sor helyszíni ellenőrző látogatásra, a gyártó által a kérdőívre adott válaszok alapján határozták meg, melyeket összevetettek a panaszban szereplő adatokkal. Ezek alapján a felülvizsgálati időszakban elért teljes uniós termelést kb. 28 500 tonnára becsülték.
(53)
Megállapítható, hogy az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének és 5. cikke (4) bekezdésének értelmében a teljes uniós termelést képviselő fenti uniós gyártók alkotják a teljes uniós gazdasági ágazatot.
4.3. Megnyilvánuló fogyasztás az uniós piacon
(54)
Az uniós fogyasztás meghatározása egyrészt az Eurostat TARIC-kód (integrált vámtarifa) szintű importadatai - így azok pontosan megegyeznek az érintett termék fogalommeghatározásával -, másrészt pedig az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene alapján történt.
(55)
Megjegyzendő, hogy jóllehet az elemzés alapját idények, és nem pedig naptári évek képezik, a fenti módszer nem feltétlenül tükrözi az ipari felhasználói/fogyasztói szinten elért fogyasztást. Tekintettel a fő alapanyag (friss gyümölcs) idényjellegére, az ágazaton belül bevett gyakorlat az importőrök és az uniós gyártók tekintetében egyaránt, hogy a friss gyümölcs konzerválásakor raktárkészletet képeznek, és a feldolgozott terméket az év során értékesítik a forgalmazók vagy ipari felhasználók számára. A fogyasztást ezért némileg befolyásolhatják a készletfelhalmozás hatásai.
(56)
Ennek alapján a figyelembe vett időszak folyamán az uniós fogyasztás a következőképpen alakult:
1. táblázat
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Felülvizsgálati időszak
Uniós fogyasztás (tonna)
66 487
72 618
90 207
44 523
Index (2009/2010 = 100)
100
109
136
67
(57)
A figyelembe vett időszakban a citrusfélék tekintetében az uniós fogyasztás átlagosan kevéssel a 70 000 tonna alatt maradt. Mindazonáltal az import 2011/2012-ben elérte csúcspontját, majd ezt követően visszaesés következett be a felülvizsgálati időszak folyamán. Ez a fejlemény inkább a készletfelhalmozás hatását tükrözi, nem pedig a fogyasztás valós növekedését/csökkenését, és a 2012. március-július közötti - vagyis az átmenetileg hatályos intézkedések nélküli időszakban lezajlott - kínai import magas szintjének tudható be (lásd (2) preambulumbekezdés). Az import 2011/2012-es csúcspontját kiegyenlítette a felülvizsgálati időszakban elért alacsonyabb szintű import, ami alacsonyabb uniós fogyasztással járt együtt.
(58)
Néhány importőr azt állította, hogy nem folyamodott készletfelhalmozáshoz. Azt is jelezték, hogy már 2011. október 6. óta - amikor a Főtanácsnok véleményt nyilvánított a C-338/10. sz. ügyben - meg voltak győződve arról, hogy a Bíróság megsemmisíti az intézkedéseket. Ezért elhalasztották az érintett termék vámkezelését mindaddig, amíg a Bíróság végleges ítéletét elfogadták.
(59)
Ezzel összefüggésben emlékeztetni kell arra, hogy a készletfelhalmozás fogalma meghatározható úgy is, mint a tartalék felhalmozása és tárolása. A Bizottság rendelkezésére álló adatokból kitűnik, hogy az intézkedések 2012. március 22-i megsemmisítésétől kezdve 2012 júliusáig az érintett termék importvolumene tömeges méreteket öltött: havonta átlagosan csaknem 9 000 tonnát tett ki. Ezt követően egészen a felülvizsgálati időszak végéig az import átlagos szintje kb. havi 1 650 tonnára esett vissza, ami havonta megközelítőleg 2 000 tonna csökkenést jelent az intézkedések megsemmisítését megelőző időszakban elért import átlagos szintjéhez viszonyítva. A Bizottság következtetései szerint ahhoz, hogy a havi importmennyiség viszonylag rövid idő alatt ilyen magas szintre emelkedjék, az importőröknek korábban jelentős volument kellett felhalmozniuk az érintett termékből. Ezt egyébiránt néhány importőr is megerősítette, akik elismerték, hogy késleltették a vámkezelést, amikor arra a meggyőződésre jutottak, hogy a dömpingellenes intézkedéseket hatályon kívül fogják helyezni. Ezért a Bizottság elutasította az importőrök azon állítását, miszerint nem alkalmaztak készletfelhalmozást.
4.4. Kínából az Unióba irányuló behozatal
(60)
Tekintettel arra, hogy mindössze egy kínai exportőrcsoport működött együtt a vizsgálat során, mely csoport a felülvizsgálati időszakban Kínából exportált teljes mennyiség 12-20 %-át (titoktartási megfontolásból tartomány szerepel) képviselte, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az Eurostat - szükség esetén TARIC-kód (integrált vámtarifa) szintű - importadatai tekinthetők a legpontosabb és leghitelesebb forrásnak az importvolumen és -árak meghatározásához. Mindazonáltal megvizsgálták az együttműködő kínai exportőr egyedi árait is.
4.4.1. Volumen és piaci részesedés
(61)
A kínai importvolumen és az annak megfelelő piaci részesedés a vizsgált időszakban a következőképpen alakult:
2. táblázat
A Kínából származó import
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Felülvizsgálati időszak
Importvolumen (tonna)
47 235
41 915
59 613
19 294
Index (2009/2010 = 100)
100
89
126
41
Piaci részesedés
71 %
57,7 %
66,1 %
43,3 %
(62)
A 2008-as dömpingellenes intézkedések bevezetését követően a kínai import volumene általában csökkenő tendenciát mutatott. Emlékeztetőül: az eredeti vizsgálati időszakban (2006/2007) az import volumene 56 108 tonnát tett ki.
(63)
Amint a fentiekben kifejtettük, 2011/2012-ben az import mindazonáltal kimagasló eredményt ért el. Ez a csúcs egyértelműen a dömpingellenes intézkedések 2012. márciusi megsemmisítésének volt betudható. A kínai import - Eurostat-adatokon alapuló - havi alakulását megfigyelve megállapítható, hogy miközben a havi kínai import általában 2 000 és 6 000 tonna között ingadozott, a 2012. március és 2012. július közötti időszakban 6 000 és 12 000 tonna közötti szintet ért el (amely átlagosan csaknem havi 9 000 tonnával egyenlő). Ezzel összefüggésben meg kell jegyezni, hogy az intézkedéseket 2012 márciusában semmisítették meg, majd 2013 februárjában vezették be újra, 2012. június 29-én azonban nyilvántartás (10) került bevezetésre, ami visszatartó hatású volt az importra nézve.
(64)
Az importvolumenhez hasonlóan a kínai piaci részesedés ugyancsak csökkenő tendenciát mutatott a vizsgált időszakban: 71 %-ról 43 %-ra esett vissza. Dacára a kínai import 2011/2012-ben és a felülvizsgálati időszakban elért szokásostól eltérő szintjéből fakadó hatásoknak, a piaci részesedés a 2009/2010-es 70 %-ról a következő években átlagosan 55 %-ra csökkent.
4.4.2. Árak és áralákínálás
3. táblázat
A Kínából származó import
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Felülvizsgálati időszak
Átlagos importár (EUR/tonna)
677
744
1 068
925
Index (2009/2010 = 100)
100
110
158
137
(65)
Amint a fenti táblázat is mutatja, a figyelembe vett időszakban a kínai import árai 37 %-kal emelkedtek. Mindazonáltal emlékeztetni kell arra, hogy az árak a 2011/2012-es időszakban jelentősen emelkedtek, majd a felülvizsgálati időszakban csökkentek.
(66)
Mivel az egyetlen együttműködő exportőr importvolumene a kínai import mindössze kb. 12-20 %-át (titoktartási megfontolásból tartomány szerepel) tette ki, az importstatisztikák alapján megvizsgálták a teljes kínai exportra vonatkozóan az áralákínálás fennállását is.
(67)
Ennek céljából az együttműködő uniós gyártók által független fogyasztók számára az uniós piacon történő értékesítések során alkalmazott eladási árak súlyozott átlagát összehasonlították a Kínából származó import tekintetében alkalmazott - Eurostat-adatok szerinti - CIF-árak (költség, biztosítás és fuvardíj) megfelelő súlyozott átlagával. A CIF-árakat (költség, biztosítás és fuvardíj) kiigazították annak érdekében, hogy lefedjék a vámkezeléssel kapcsolatos költségeket, nevezetesen a vámtarifát és a behozatal utáni költségeket.
(68)
Ennek alapján az összehasonlításból kitűnt, hogy a felülvizsgálati időszakban az érintett termék importárai 4,8 %-kal alatta maradtak az uniós piac árainak, amikor a számítások figyelembe veszik a hatályban lévő dömpingellenes intézkedések hatását. Az áralákínálási különbözet azonban eléri a 28 %-ot akkor, ha az importárakat a dömpingellenes intézkedések figyelmen kívül hagyásával vizsgáljuk.
(69)
Az együttműködő kínai exportőr által bejelentett és megfelelően kiigazított importárakból kiindulva az áralákínálási különbözet 14 %-ban állapítható meg a felülvizsgálati időszakban, a hatályban lévő dömpingellenes intézkedések figyelembevételével. Amennyiben leszámítjuk a dömpingellenes intézkedések hatásait, az áralákínálási különbözet 20 %-os szintet ért el. Megjegyzendő, hogy a felülvizsgálati időszakban lezajlott érintett kivitelek többségére akkor került sor, amikor az intézkedések nem voltak hatályban.
4.5. Az Unióba egyéb harmadik országokból érkező import
(70)
A figyelembe vett időszakban az egyéb harmadik országokból származó import soha nem ért el 11,2 %-nál nagyobb piaci részesedést. Ezen importok többsége (a figyelembe vett időszakban legalább 89 %) Törökországból származott.
4. táblázat
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Felülvizsgálati időszak
Egyéb harmadik országokból származó importvolumen (tonna)
4 033
8 078
10 090
4 717
Index (2009/2010 = 100)
100
200
250
117
Piaci részesedés
6,1 %
11,1 %
11,2 %
10,6 %
4.6. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete
(71)
Az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően a dömpingelt import uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata magában foglalta valamennyi olyan gazdasági tényező és index értékelését, amely a figyelembe vett időszakban hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére.
(72)
Jóllehet az öt uniós gyártó mindegyike válaszolt a kérdőívre, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az egyik gyártó által benyújtott válaszok nem használhatók fel teljes egészében, mivel azokat nem vetették alá helyszíni ellenőrzésnek. Az elemzés így az alábbi módszer szerint történt.
(73)
A makrogazdasági mutatók (termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, foglalkoztatás, termelékenység, növekedés, a dömpingkülönbözetek nagysága és a gazdasági ágazat felépülése a korábbi dömping hatása alól) értékelését a teljes uniós ágazat szintjén végezték el. Az értékelés a négy, teljes mértékben együttműködő uniós gyártó által benyújtott információkon alapult. Ami azt a gyártót illeti, akinek a kérdőívre adott válaszait nem vetették alá helyszíni ellenőrzésnek, az általa szolgáltatott adatokat a lehető legteljesebb mértékben összevetették a panaszban és annak auditált pénzügyi kimutatásaiban szereplő adatokkal.
(74)
A mikrogazdasági mutatók (készletek, értékesítési árak, nyereségesség, pénzforgalom, befektetések, befektetések megtérülése, tőkebevonási képesség, bérek) elemzését a teljes mértékben együttműködő négy uniós gyártó szintjén végezték el. Az értékelés az e gyártók által benyújtott információkon alapult, amelyeket helyszíni ellenőrzés során megfelelően ellenőriztek.
4.6.1. Makrogazdasági mutatók
4.6.1.1. Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás
5. táblázat
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Felülvizsgálati időszak
Termelés (tonna)
11 815
33 318
29 672
28 763
Index (2009/2010 = 100)
100
282
251
243
Termelési kapacitás (tonna)
77 380
77 380
77 380
77 380
Index (2009/2010 = 100)
100
100
100
100
Kapacitáskihasználás
15 %
43 %
38 %
37 %
(75)
A figyelembe vett időszakban a termelés számottevően növekedett: megközelítőleg 12 000 tonnáról a vizsgálati időszakban majdnem elérte a 29 000 tonnát. A 2009/2010-es idényben a termelés alacsony szinten maradt, egyrészt azért, mert az uniós gazdasági ágazat még nem heverte ki az előző idényben behozott kínai konzervmandarin dömpingelt importját, másrészt pedig azért, mert még rendelkezésre állt az előző idényben - amikor nem voltak hatályban dömpingellenes intézkedések - felhalmozott készlet. A 2010/2011-es idényben emelkedett a termelés, mivel a kínai importot visszaszorították a hatályba léptetett dömpingellenes intézkedések.
(76)
Mivel az uniós termelési kapacitás nem változott ebben az időszakban, a kapacitáskihasználás ennek megfelelően nőtt. Ez azonban következetesen 50 % alatt maradt.
(77)
Egy európai kereskedelmi szövetség azt állította, hogy egy uniós gyártó 2012/2013 óta felhagyott a gyártással, és ez a gyártó, két másik gyártóval együtt nehéz pénzügyi helyzetben található. Ezen okokból azt állította, hogy a termelésre és a termelési kapacitásra/kapacitáskihasználásra vonatkozó számadatokat mesterségesen felduzzasztották.
(78)
E tekintetben először is emlékeztetni kell arra, hogy a vizsgálat során gyűjtött információk tanúsága szerint az uniós gazdasági ágazat részét képező összes uniós gyártó végzett gyártási tevékenységet a figyelembe vett időszak valamennyi idényében. Következésképpen az első panaszt, miszerint egy gyártó felhagyott a gyártási tevékenységgel a felülvizsgálati időszakban, a Bizottság elutasította.
(79)
Ami az uniós gyártók állítólagos nehéz pénzügyi helyzetét illeti, egy uniós gyártó csakugyan fizetésképtelenségi eljárás alá került a figyelembe vett időszakban. Mindazonáltal a vizsgálat rámutatott, hogy ezen gyártó termelési szintje a figyelembe vett időszak folyamán számottevően emelkedett, miközben a kapacitása változatlan maradt. Ennek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a fizetésképtelenségi eljárás nem fejtett ki kedvezőtlen hatást a gyártó termelési teljesítményére. A másik két uniós gyártó tekintetében ugyancsak sor került fizetésképtelenségi eljárásra, de csak a figyelembe vett időszak után. Ez alátámasztja azt a következtetést (lásd a (96)-(98) preambulumbekezdést), miszerint a kár ténylegesen folytatódott, és az uniós gazdasági ágazat továbbra is törékeny pénzügyi helyzetben található.
4.6.1.2. Értékesítési volumen és piaci részesedés az Unióban
6. táblázat
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Felülvizsgálati időszak
Értékesítési volumen (tonna)
15 219
22 625
20 504
20 512
Index (2009/2010 = 100)
100
149
135
135
Piaci részesedés (az uniós fogyasztás százalékában)
22,9 %
31,2 %
22,7 %
46,1 %
(80)
Az uniós piacon az uniós gazdasági ágazat független vevők számára történt értékesítései a figyelembe vett időszakban 35 %-kal növekedtek.
(81)
Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése ugyancsak növekvő tendenciát követett a figyelembe vett időszakban. A készletfelhalmozás által az uniós fogyasztás szintjére 2011/2012-ben és a felülvizsgálati időszakban gyakorolt hatás figyelembevétele mellett is jelentősen növekedett a piaci részesedés - míg az időszak kezdetén 23 %-ot tett ki, az utolsó két vizsgált évben átlagosan 35 %-ot ért el.
4.6.1.3. Foglalkoztatás és termelékenység
7. táblázat
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Felülvizsgálati időszak
Foglalkoztatás
350
481
484
428
Index (2009/2010 = 100)
100
137
138
122
Termelékenység (tonna/munkavállaló)
34
69
61
67
Index (2009/2010 = 100)
100
205
182
199
(82)
A figyelembe vett időszakban a foglalkoztatás és a termelékenység egyaránt javult, és a termelési és értékesítési volumen összességében vett növekedését tükrözi. A termelékenység 2010/2011-es idényben tapasztalt növekedése a magasabb termelési volumenekkel függ össze, amelyek a dömpingellenes intézkedések ebben az időszakban végbement teljes körű hatálybalépésére vezethetők vissza.
(83)
A fent említett foglalkoztatási adatok teljes munkaidős egyenértékben vannak kifejezve, így nem tartalmazzák az érintett idényjellegű munkahelyekre vonatkozó abszolút számadatokat. Annak érdekében, hogy világosabb képet kapjunk az érintett munkahelyek nagyságrendjéről, meg kell jegyezni, hogy a felülvizsgálati időszakra vonatkozó számadat kb. 2 400 idényjellegű munkahely teljes munkaidős egyenértéke.
4.6.1.4. Növekedés
(84)
Az uniós gazdasági ágazatnak 2011-ig sikerült kihasználnia az uniós piac növekedésével járó előnyöket. Amint azonban a Kínával szembeni intézkedéseket visszavonták (lásd a (2) preambulumbekezdést), a kínai import elárasztotta az uniós piacot, és az uniós gazdasági ágazat jelentős részt veszített a piaci részesedéséből. Az intézkedések újbóli bevezetését követően az uniós gazdasági ágazatnak sikerült visszanyernie elveszített piaci részesedését, jóllehet a pénzügyi helyzetének romlása árán.
4.6.1.5. A dömpingkülönbözet mértéke és a gazdasági ágazat felépülése a korábbi dömping hatása alól
(85)
A felülvizsgálati időszakban - a 3.2.5. pontban kifejtettek szerint - továbbra is számottevő volt a dömping szintje (lásd a fenti (34) és (35) preambulumbekezdést).
(86)
Ami a tényleges dömpingkülönbözet nagyságrendjének az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatását illeti, tekintettel a Kínából származó dömpingelt import volumenére, ez a hatás nem tekinthető elhanyagolhatónak. Meg kell jegyezni, hogy az uniós gazdasági ágazat még nem épült fel teljesen a korábbi dömping hatása alól, különösen a kapacitáskihasználást és a nyereségességet illetően (az eredeti vizsgálattal összehasonlítva).
4.6.2. Mikrogazdasági mutatók
4.6.2.1. Készletek
8. táblázat
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Felülvizsgálati időszak
Készletek (tonna)
2 020
2 942
7 257
9 729
Index (2009/2010 = 100)
100
146
359
482
(87)
Az uniós gyártók az elmúlt két idényben jelentősen növelték készleteiket. Ez azt tükrözi, hogy a figyelembe vett időszakban a termelési szint nagyobb mértékben növekedett az értékesítési szintnél.
4.6.2.2. Unión belüli eladási árak
9. táblázat
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Felülvizsgálati időszak
Átlagos eladási ár (EUR/tonna)
1 260
1 322
1 577
1 397
Index (2009/2010 = 100)
100
105
125
111
(88)
A felülvizsgálati időszak folyamán az uniós gazdasági ágazatnak sikerült 11 %-kal emelnie az Unión belüli értékesítési árait. Az emelkedés különösen erőteljes volt 2011/2012-ig, ezt követően azonban visszaestek az árak a felülvizsgálati időszakban. Ennek oka egyrészt a 2012. március-június között - amikor a dömpingellenes intézkedések nem voltak hatályban - lezajlott kínai import magas szintje, másrészt pedig az, hogy a Kínából származó érintett termék árait alákínálták az uniós gazdasági ágazat áraihoz képest.
4.6.2.3. Nyereségesség és pénzforgalom
10. táblázat
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Felülvizsgálati időszak
Nyereségesség
- 29,8 %
5,9 %
6,4 %
- 2,9 %
(89)
A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat nyereségessége először - azaz a 2010/2011-2011/2012-es időszakban - jelentősen javult. Mindazonáltal a felülvizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazat ismét veszteségessé vált.
(90)
A nyereségesség javulása egyértelműen összefüggött azzal, hogy az uniós gazdasági ágazatnak sikerült növelnie értékesítési és termelési volumenét, valamint eladási árait a dömpingellenes intézkedések bevezetését követő években. A felülvizsgálati időszakban kialakult ismételt veszteségesség az alacsonyabb eladási árak következménye, amelyeket a vám Európai Unió Bírósága általi megsemmisítését követően az uniós piacra hirtelen beáramló kínai import eredményezett.
(91)
Ezzel összefüggésben emlékeztetni kell arra, hogy a 2012. március-július közötti időszakban jelentős volumenű kínai áru érkezett az EU-ba, amely mentesült a dömpingellenes vám alól. Továbbá a kínai import esetében jelentős mértékű áralákínálást alkalmaztak a felülvizsgálati időszakban az uniós árakhoz képest, különösen csökkentve a dömpingellenes vám hatását. Ez általános áreróziót okozott, ami pedig az uniós gazdasági ágazat veszteséges helyzetét eredményezte.
11. táblázat
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Felülvizsgálati időszak
Pénzforgalom (EUR)
1 211 342
3 078 496
- 1 402 390
- 2 023 691
Index (2009/2010 = 100)
100
254
- 116
- 167
(92)
A figyelembe vett időszakban a pénzforgalom alakulása főként az uniós gazdasági ágazat általános nyereségessége alakulásának felelt meg, a készletnövekedés hatásával együttesen, különösen az utolsó két vizsgált év során.
4.6.2.4. Beruházások, beruházások megtérülése, tőkebevonási képesség és növekedés
12. táblázat
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Felülvizsgálati időszak
Beruházások (EUR)
318 695
416 714
2 387 341
238 473
Index (2009/2010 = 100)
100
131
749
75
Beruházások megtérülése (nettó eszközök)
- 60 %
29 %
19 %
- 1 %
(93)
A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat egy része beruházásokat tett a meglévő gyártóberendezések karbantartása és optimalizálása érdekében. A beruházási szint különösen a 2011/2012-es időszakban emelkedett, amit nagy valószínűséggel az adott év során és közvetlenül az előtt elért nyereségszint segített elő. E beruházását főként egy uniós gyártó hajtotta végre azzal a céllal, hogy biztosítsa a nyersanyagok beszerzési forrását, amely kiegészíti majd a már meglévőket, és javítja a környezetvédelmi előírásoknak való megfelelést. A beruházások megtérülése a figyelembe vett időszakban szorosan követte a nyereségesség tendenciáját.
(94)
Az uniós gazdasági ágazat egy része számára nehézségeket okozott a figyelembe vett időszakban a tőkebevonás, de végső soron sikerült átütemeznie adósságait.
4.6.2.5. Bérek
13. táblázat
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Felülvizsgálati időszak
Alkalmazottankénti bérköltségek (EUR)
23 578
21 864
21 371
23 025
Index (2009/2010 = 100)
100
93
91
98
(95)
Az átlagos bérszint a figyelembe vett időszakban jobbára stabil maradt, miközben az egy egységre jutó előállítási költség visszaesett.
4.7. Következtetés
(96)
A károkozás elemzése azt mutatja, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzete a figyelembe vett időszakban javult. A dömpingellenes intézkedések 2008. év végi bevezetése lehetővé tette az uniós gazdasági ágazat számára, hogy lassan, de biztosan kilábaljon a dömping okozta káros hatásokból, még hatékonyabban kihasználva lehetőségeit az uniós piacon. Azt, hogy az intézkedések előnyösek voltak az uniós gazdasági ágazat számára, leginkább a termelési és értékesítési szint emelkedése és különösen a nyereségesség szintje támasztja alá.
(97)
A felülvizsgálati időszak folyamán azonban változott a helyzet. 2012 márciusában az intézkedéseket hatályon kívül helyezték, és 2012 júniusáig - amikor nyilvántartásba vételi kötelezettséget írtak elő a behozott termékekre vonatkozóan - erőteljesen növekedett a Kínából származó import. Az importőrök a dömpingellenes intézkedések visszavonását kihasználták arra, hogy 2011/2012-ben készleteket halmozzanak fel, és ezeket a termékeket a felülvizsgálati időszakban olcsó áron az uniós piacra juttassák. Ez összességében jelentős árnyomást okozott az uniós piacon, minek következtében az ágazat pénzügyi helyzete ismét romlott. Az ágazatnak így nem maradt más választása, mint az árai csökkentése, hogy ezáltal fenntarthassa az értékesítési szintjét. Ez azonban komoly következményekkel járt a pénzügyi helyzetére nézve.
(98)
Az uniós gazdasági ágazat továbbra is hátrányos helyzetét leginkább egy sor negatív pénzügyi mutató érzékelteti - nevezetesen a nyereségességre és a pénzforgalomra vonatkozóan - a magas készletszinttel és az alacsony kapacitáskihasználással együtt. Ez a háttér hátráltatja az új beruházásokat és a növekedést.
(99)
Egy európai kereskedelmi szövetség azon az alapon megkérdőjelezte a kárra vonatkozó megállapításokat, hogy az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene, a foglalkoztatási szintje és eladási árai, valamint egy uniós gyártó beruházási szintje kedvezően alakult a figyelembe vett időszakban.
(100)
Ezt az észrevételt azonban el kell utasítani. Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése szerint a vizsgálandó vonatkozó gazdasági mutatók listája ugyanis nem kimerítő jellegű, az azon szereplő tényezők közül egy vagy több nem ad szükségszerűen döntő útmutatást annak vizsgálatához, hogy a dömpingelt import mennyiben hatott az uniós gazdasági ágazatra. A (98) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a panaszos által említett mutatók nem számítottak döntő jelentőségűnek ahhoz, hogy a Bizottság levonhassa következtetéseit az uniós gazdasági ágazatot ért hátrányos helyzetre vonatkozóan. A kár folytatódását megállapító következtetés alapját sokkal inkább a nyereségességet és a pénzforgalmat érintő negatív pénzügyi mutatók, valamint a magas készletszint és az alacsony kapacitáskihasználás együttesen képezték.
5. A KÁR FOLYTATÓDÁSÁNAK VALÓSZÍNŰSÉGE
5.1. Az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a behozatal várható mennyisége és az árak által gyakorolt hatások
(101)
Az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az importvolumen várhatóan növekedik, és az uniós gazdasági ágazatot további károk érik. E megállapítás a következő elemeken alapul:
(102)
A fenti elemzésből (lásd (44) preambulumbekezdés) kitűnik, hogy jóllehet az Unióba irányuló kínai export volumene az intézkedések 2008. év végén történt bevezetését követően jelentősen visszaesett, a kínai gyártók továbbra is jelentős mennyiséget állítanak elő az érintett termékből, amelynek nagy részét exportra szánják.
(103)
A feltételezett volumenek és árak tekintetében egyértelműen megállapítható, hogy az uniós piac még mindig igen vonzó a kínai exportáló gyártók számára. Először is a volument illetően az uniós piac a kínai konzervmandarin harmadik legnagyobb piacának számít a világon. Továbbá az intézkedések hatályon kívül helyezését követően bekövetkezett fejlemények arra utalnak, hogy a kínai exportőrök anélkül is képesek rövid idő alatt jelentős mennyiséget exportálni az uniós piacra az érintett termékből, hogy az értékesítéseiket más piacokról irányítanák át. Végül azt is meg kell jegyezni, hogy Kínának - az eredeti vizsgálatból származó importadatok tanúsága szerint - nem okoz gondot, hogy idényenként akár 60 000 tonna mennyiséget meghaladó érintett terméket exportáljon az uniós piacra, ami a figyelembe vett időszakban az átlagos uniós fogyasztás közel 90 %-ának felel meg.
(104)
Amennyiben Kína az intézkedéseknek köszönhetően csakugyan növelné az Unióba irányuló exportját, az nagy valószínűséggel középtávon általános árcsökkenést okozna az uniós piacon. Ezáltal az uniós gyártók még nehezebb helyzetbe kerülnének, ahogyan az alábbiakban kifejtjük.
(105)
Másodsorban az árakat illetően a kínai adatbázis (11) azt mutatja, hogy Kína a korábbiakban jelentős mennyiségű érintett terméket exportált Unión kívüli országokba az EU tekintetében alkalmazott exportáraknál olcsóbban. A felülvizsgálati időszakban az ezen harmadik országokba exportált mennyiség megközelítőleg 20 000 tonnát tett ki, ami az uniós gazdasági ágazat teljes termelésének 71 %-át jelenti. Tekintettel az uniós piac vonzerejére az árképzést illetően, azt a következtetést vonhatjuk le, hogy az intézkedések esetleges megszűnésével a kínai exportőrök valószínűleg visszairányítanák a szóban forgó mennyiségeket a jövedelmezőbb uniós piacra.
(106)
Ezenfelül a fenti elemzés (lásd a (68) és (69) preambulumbekezdést) rávilágított, hogy a felülvizsgálati időszakban az uniós piacra érkező kínai import esetében jelentős áralákínálást alkalmaztak az uniós gyártók áraihoz képest, különösen a dömpingellenes intézkedések hatásainak leszámításával. Jóllehet 2011/2012-ben - amikor az intézkedések nem voltak hatályban - emelkedtek a kínai importárak, a szintjük az Eurostat adatai alapján még mindig jóval elmaradt az uniós árszinttől. Ennek alapján a 2011/2012-es árkülönbözet nagyságrendje ténylegesen a felülvizsgálati időszakhoz hasonlítható.
(107)
A feldolgozott vagy tartósított citrusfélék piacát kiélezett árverseny jellemzi, mivel a verseny alapját elsősorban az ár jelenti. E helyzetet tovább fokozza az a tény, hogy az értékesítések általában viszonylag nagy mennyiségre vonatkoznak. Amennyiben jelentős mennyiségű olcsó és dömpingelt import áll az uniós piac rendelkezésére, ez közvetlenül kihat az uniós piac általános árszintjére, és végső soron általános áreróziót idéz elő.
(108)
A dömpingellenes intézkedéseknek a figyelembe vett időszak végén történő hatályon kívül helyezése tökéletesen tükrözi, hogy mi történne akkor, ha az intézkedések hatályukat vesztenék.
(109)
Attól kezdve, hogy a Bíróság az intézkedéseket megsemmisítette, mindaddig, amíg nyilvántartásba vételi kötelezettséget írtak elő a behozott termékekre, gyorsan és számottevően növekedett a kínai import mennyisége. Tekintettel az olcsó kínai import tömeges jelenlétére az uniós piacon, az uniós gyártók kénytelenek voltak csökkenteni áraikat annak érdekében, hogy megtarthassák versenyképességüket az értékesítési és termelési volument illetően, ami veszteséges helyzethez vezetett.
(110)
Ez annak a mindössze öt hónapos időszaknak a következménye volt, amely alatt az importált termékek mentesültek a dömpingellenes vám alól. Az uniós gazdasági ágazat helyzetére gyakorolt hatás az intézkedések esetleges hatályvesztésével nyilvánvalóan még súlyosabb lenne. Amennyiben ismét tömegesen elárasztanák az uniós piacot az olcsó importtermékek, az uniós gazdasági ágazat minden valószínűség szerint még súlyosabb károkat szenvedne el. Az uniós gyártók termelési és értékesítési volumene, valamint árai visszaesnének, ami további veszteségeket idézne elő. Az áralákínálás 4.4.2. pontban ismertetett adatok alapján (lásd a (68) és (69) preambulumbekezdést), de a dömpingellenes vám elhagyásával történő kiszámítása 20 %-ot meghaladó áralákínálási szintet eredményez.
(111)
Egy európai kereskedelmi szövetség azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazatot nem érné kár, amennyiben az intézkedéseket hatályon kívül helyeznék, mivel a jövőben várhatóan csökken az érintett termék importvolumene. Ezt az állítást a következő elemekre alapozták: Elsősorban, a jövőben növekedni fog Kínában a belföldi frissgyümölcs-fogyasztás, valamint a friss gyümölcs Oroszországba irányuló kínai exportja. Másodsorban, várhatóan a konzervmandarin belföldi fogyasztása is növekedni fog Kínában. Harmadsorban, az Eurostat statisztikái ugyancsak alátámasztják a fentieket, mivel a 2012/2013-as idény óta az érintett termék alacsonyabb importját tükrözik.
(112)
Ezen állításokat mindazonáltal a Bizottság az alábbiak alapján elutasította:
a)
Elsősorban, még akkor is, ha a jövőben várhatóan csakugyan növekedni fog a kínai belföldi frissgyümölcs-fogyasztás és -export, a kínai termelés a becslések szerint - a rendelkezésre álló adatok alapján (12) - hasonló mértékben növekszik majd. Ezért azt a következtetést vonhatjuk le, hogy a kínai konzervipar rendelkezésére álló friss gyümölcs mennyisége a 2013/2014-es idényben nem változik számottevően.
b)
Másodsorban, a (44) preaumbulumbekezdésben a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a kínai belföldi konzervmandarin-fogyasztás idényenként kb. 100 000 tonnát tesz ki, és semmi nem utal arra, hogy ez a számadat a jövőben emelkedni fog. A panaszosok sem nyújtottak be olyan bizonyítékot, amely alátámasztaná a fogyasztás várható növekedését.
c)
A harmadik indokkal kapcsolatosan emlékeztetni kell arra, hogy az érintett termék importjának a 2012/2013-as idényben (a felülvizsgálati időszakban) tapasztalt visszaesése ésszerűen magyarázható a 2011/2012-es idényben, az intézkedések hatályon kívül helyezését követő első öt hónapban lezajlott tömeges importból eredő készletfelhalmozás hatásával (lásd az (59) preambulumbekezdést).
(113)
Ugyanez az európai kereskedelmi szövetség azt állította továbbá, hogy az uniós piacon - feltehetőleg az orosz embargó miatt - rendelkezésre álló nagyobb mennyiségű friss gyümölcs következtében csökkenni fog a szóban forgó gyümölcsfajta ára, aminek köszönhetően tovább javulhat az uniós gazdasági ágazat versenyképessége.
(114)
Mindazonáltal ezen állítás tisztán spekulatív jellegű, és nem támasztják alá bizonyítékok. Még a nyersanyag árának jövőbeni esetleges csökkenése sem szolgálhat elegendő indokul arra, hogy a Bizottság ne számolja fel azt a negatív hatást, amelyet a dömpingelt import az uniós gazdasági ágazat helyzetére gyakorol. Ténylegesen úgy tekinthető, hogy az intézkedések fenntartása hiányában a dömpingelt import jelentős volumeneket érne el, és további károkat okozna az uniós gazdasági ágazat számára. Ez adott esetben megfosztaná az uniós gazdasági ágazatot attól a lehetőségtől, hogy maradéktalanul kiaknázza a nyersanyagáraik esetleges jövőbeni csökkenéséből fakadó pozitív hatásokat. Emiatt az érvelést a Bizottság elutasította.
5.2. Következtetés
(115)
Mindezek alapján az a következtetés vonható le, hogy a Kínából származó importra vonatkozó intézkedések hatályon kívül helyezése minden bizonnyal az uniós gazdasági ágazatot ért kár folytatódását eredményezné.
6. AZ UNIÓS ÉRDEK
6.1. Bevezetés
(116)
Az alaprendelet 21. cikkének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartása nem lenne-e ellentétes az Unió egészének érdekével. Az uniós érdek meghatározása a különböző érintett érdekek - vagyis egyrészt az uniós gazdasági ágazat, másrészt az importőrök és más felek érdekeinek - felmérésén alapult.
(117)
Emlékeztetni kell arra, hogy az eredeti vizsgálatban az intézkedések elfogadása nem minősült az Unió érdekeivel ellentétesnek. Ezenkívül az a tény, hogy a jelenlegi vizsgálat felülvizsgálat, azaz egy olyan helyzet elemzése, amelyben már hatályban vannak dömpingellenes intézkedések, lehetővé teszi, hogy értékeljék a jelenlegi dömpingellenes intézkedéseknek az érintett felekre gyakorolt esetleg indokolatlanul hátrányos hatását is.
(118)
Ennek alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy a kárt okozó dömping folytatódásának valószínűségére vonatkozó következtetések ellenére le lehetett-e vonni azt a következtetést, hogy az Uniónak nem érdeke, hogy ebben a konkrét esetben fenntartsa az intézkedéseket.
6.2. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
(119)
Az uniós gazdasági ágazat - amelyet a Spanyolország vidéki területein tevékenykedő öt gyártó alkot - növelte piaci részesedését, és képes volt olyan szintre emelni az érintett termék árát, amely lehetővé tette számára, hogy újra egyensúlyba hozza az üzletmenetet vagy nyereséget érjen el a figyelembe vett időszak azon szakaszaiban, amikor az intézkedések hatályban voltak. A termelési volumen és a foglalkoztatási számadatok hasonlóképpen javultak. Az intézkedések hatályon kívül helyezésével az uniós gazdasági ágazat a fent leírtaknál sokkal nehezebb helyzetbe kerülne (a kár ismételt bekövetkeztének nagy valószínűségével) az alacsonyabb értékesítési árak és a további növekvő veszteségek miatt (lásd a (110) preambulumbekezdést). A vállalkozások konszolidálását és az érintett termék piacán való versenyképességük javítását célzó új beruházások ugyancsak hátrányt szenvednének. Az intézkedések folytatódása az uniós gazdasági ágazat érdekeit szolgálná, és elősegítené az ágazatban rejlő lehetőségek további kiaknázását egy olyan uniós piacon, ahol újra a verseny uralkodik.
6.3. Az importőrök, kereskedők és kiskereskedők érdeke
(120)
A fenti (10) preambulumbekezdésben említettek szerint a független importőrök nyilvánvalóan nagy számára tekintettel mintavételt alkalmaztak. Az importőrök nagyrészt Németországban helyezkednek el, de megtalálhatók más országokban - például többek között az Egyesült Királyságban, Hollandiában vagy a Cseh Köztársaságban - is.
(121)
A vizsgálatban két olyan vállalkozás működött együtt, amely a figyelembe vett időszakban importálta az érintett terméket. Ezen felek feldolgozott citrusfélékkel kapcsolatos összesített üzleti tevékenysége az összesített forgalmuk 3,8 %-át tette ki. Még ha a tartósított citrusfélékkel kapcsolatos összesített üzleti tevékenység nem is számít a legjövedelmezőbbnek ezen importőrök esetében, ez az üzleti stratégiájuk részét képezi, amelynek lényege, hogy rendkívül széles körű termékskálát kínálnak egy bizonyos vevőkör (pl. üzletláncok) részére, hogy ezáltal olyan nagy szerződéseket biztosítsanak, amelyekben a kevésbé nyereséges termékeket kiegyenlítik az egyéb termékek és a méretgazdaságosság.
(122)
Semmi jel nem utal arra, hogy az intézkedések folytatódása jelentős negatív hatást fejtene ki a két importőr tevékenységére. Utóbbiak tevékenysége nem függ az érintett terméktől, az ellátási lánc pedig alkalmazkodott a dömpingellenes vámmal kapcsolatos költségekhez. Ezenfelül a vizsgálatból kitűnik, hogy az intézkedések nem zárták el az uniós piacot a kínai exportőrök elől, mivel az érintett terméket a figyelembe vett időszak folyamán jelentős mennyiségben importálták a hatályban lévő intézkedések ellenére.
(123)
Egy másik importőr állítása szerint a dömpingellenes intézkedések negatívan befolyásolták üzleti tevékenységét a tartósított citrusfélék kereskedelme terén. Tekintettel arra, hogy a szóban forgó importőr nem támasztotta alá tényleges adatokkal a fenti állítását, úgy ítélhetjük meg, hogy az a negatív hatás, amelyet a dömpingellenes intézkedések gyakorolhatnak ezekre a felekre, nem haladja meg az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt pozitív hatást.
(124)
Néhány fél rámutatott az uniós gazdasági ágazat gyártási kapacitásának hiányára. Meg kell jegyezni, hogy a vám alkalmazásának felfüggesztése olyan helyzetet idézhet elő, amely az alternatív beszerzési forrást a tevékenysége megszüntetésére késztetheti, így az importőröknek mindössze egyetlen beszerzési forrásuk maradna (a Kínából származó import). Mindazonáltal emlékeztetni kell arra, hogy az üzletláncok és kiskereskedők nagyra értékelik a tevékenységük szempontjából a termékellátási biztonság fenntartását. Az egyikük támogatta az intézkedések további alkalmazását, hogy ezáltal versenyhelyzet alakuljon ki és legalább két beszerzési forrás álljon rendelkezésre. Ezen túlmenően az uniós gazdasági ágazatnak - amely még távolról sem érte el a kielégítő kapacitáskihasználási szintet - lehetősége nyílik arra, hogy továbbra is kiszolgálja az uniós piacot a visszaállított verseny keretei között. Az a tény, hogy az uniós gazdasági ágazat jelenleg nem fedi le az uniós kereslet 100 %-át, nem igazolhatja a kínai exportőrök tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatát vagy jelen esetben az intézkedések hatályon kívül helyezését.
(125)
Egy európai kereskedelmi szövetség azt állította, hogy az intézkedések fenntartása indokolatlanul korlátozná a tagjai szokásos üzletmenetét, mivel annak jelentős részét az érintett termékkel kapcsolatos kereskedelem teszi ki. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a dömpingellenes vámok célja a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok - például a dömping - orvosolása, nem pedig az üzleti tevékenység korlátozása. Megjegyzendő, hogy a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy jelen esetben továbbra is szükséges a korrekciós intézkedés fenntartása.
6.4. A felhasználók érdeke
(126)
Az elemzés céljából a felhasználókat két kategóriába sorolták: egyfelől a háztartások; másfelől az ital-, lekvár- vagy joghurtkészítés, a sütőipar vagy a vendéglátás területén tevékenykedő szakmai/ipari felhasználók.
(127)
A fenti kategóriákba tartozó vagy az érdekeiket képviselő egyetlen fél sem jelentkezett vagy működött együtt a vizsgálatban.
(128)
Egy importőr úgy érvelt, hogy az érintett termékre kivetett dömpingellenes vám versenyellenes, és ezért nem szolgálja az uniós fogyasztók érdekeit. Nem nyújtottak be bizonyítékot ezen állítás alátámasztására.
(129)
Tekintettel arra, hogy az érintett termék igen kis hányadot képvisel az átlagos uniós háztartások költségvetésében, nem bizonyított, hogy az intézkedések fenntartása miatt adott esetben bekövetkező fogyasztóiár-emelés meghaladja az intézkedéseknek az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt pozitív hatását.
(130)
Jóllehet az intézkedések fenntartása absztrakt értelemben vitathatatlanul negatívan érintene egyes szakmai/ipari felhasználókat - tekintettel az alacsonyabb haszonkulcsra -, nem bizonyított, hogy csakugyan jelentősek az érintett termékből fakadó költségek (azok teljes költségéhez viszonyítva). Következésképpen az intézkedések fenntartásából fakadóan a felhasználók e kategóriájára gyakorolt negatív hatás nem tekinthető aránytalannak.
6.5. A beszállítók érdeke
(131)
Az uniós gazdasági ágazat számára friss gyümölcsöt értékesítő egyéni beszállítók és az ilyen beszállítókat tömörítő egyik beszállítói szövetség egyaránt azt állították, hogy az intézkedések az érdekeiket szolgálják, és azok az új beruházások és a foglalkoztatás szempontjából is előnyösek lennének. Az uniós gyártóknak értékesített gyümölcs fontos kiegészítő jövedelemforrást jelent a beszállítók számára, amely nélkül komoly fennakadások jelentkezhetnek az érintett spanyol régiók mezőgazdasági ágazatában. Becslések szerint az érintett szövetkezeti tagok száma csak Valencia régióban meghaladná a 2 000-et. A többek között a gyümölcs szedését, szállítását és tárolását végző idénymunkások száma Valencia és Murcia régióban együttesen legalább 2 500-ra becsülhető.
(132)
A spanyol beszállítói szövetség által szolgáltatott adatokból kitűnik, hogy amennyiben a kínai import meghaladja a 60 000 tonnát - ami az eredeti vizsgálat során már kétszer előfordult - a beszállítók nagy valószínűséggel olyan helyzetbe kerülnek, hogy nem tudják értékesíteni az uniós konzervipar számára szánt teljes satsumamennyiséget.
(133)
Egy európai kereskedelmi szövetség állítása szerint a beszállítók támogatásra számítanak ahhoz, hogy feldolgozhassák azt a gyümölcsmennyiséget, amelyet az Oroszországgal szembeni embargó miatt nem tudtak exportálni. A panaszos azonban nem nyújtott be bizonyítékot a támogatási kérelem alátámasztására. Továbbá az esetleges támogatás kizárólag az oroszországi exportra szánt eladatlan gyümölcsre lett volna igényelhető, arra a gyümölcsre nem, amelyet az érintett termék által okozott kár miatt nem tudtak értékesíteni az uniós gazdasági ágazat számára az intézkedések hatályvesztése után. Emiatt az érvelést a Bizottság elutasította.
6.6. Következtetés
(134)
A vizsgálat rámutatott, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések nem zárták el az uniós piacot a kínai import elől, és hozzájárultak az uniós gazdasági ágazat talpra állásához. Mivel a károk felszámolásának folyamata még tart, az intézkedések fenntartása az uniós gazdasági ágazat érdekeit szolgálja. Amennyiben lehetővé tennék az intézkedések hatályvesztését, ez a helyreállítási folyamat megtorpanna, a nyereséges árszintek elérhetetlenek lennének, és az uniós gazdasági ágazat komoly veszteségeket könyvelne el. Továbbá veszélybe kerülne számos szövetkezet tagjainak és az idénymunkásoknak a kiegészítő jövedelemforrása több olyan vidéki területen, ahol kevés alternatív munkalehetőség létezik.
(135)
A rendelkezésre álló adatok alapján a meglévő intézkedések látszólag nem fejtettek ki számottevő negatív hatást az Unióba szállító azon importőrök gazdasági helyzetére, akik a vizsgálatban együttműködtek. A rendelkezésre álló adatok fényében az intézkedések egyéb felekre, illetve importőrökre, kereskedőkre, felhasználókra és kiskereskedőkre gyakorolt hatása ugyancsak nem tekinthető jelentősnek. A dömpingellenes intézkedések fenntartásából eredő esetleges áremelkedés - amennyiben van ilyen - nem tűnik aránytalannak ahhoz képest, hogy az uniós gazdasági ágazat számára milyen előnyöket jelentene a dömpingelt import által okozott kereskedelemtorzulás felszámolása.
(136)
Valamennyi fent említett tényezőt figyelembe véve az a következtetés vonható le, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartásával szemben nem állnak fenn kényszerítő okok.
7. DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
(137)
Minden fél tájékoztatást kapott azokról az alapvető tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság helyénvalónak tartja az intézkedések fenntartását. A feleknek megfelelő idő állt rendelkezésükre ahhoz, hogy a tájékoztatást követően benyújtsák észrevételeiket. A benyújtott információkat és észrevételeket a Bizottság indokolt esetben megfelelően figyelembe vette.
(138)
A fentiekből következik, hogy az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Kínából származó egyes tartósított gyümölcsfajták importjára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket további öt évig fenn kell tartani.
(139)
Néhány fél úgy érvelt, hogy a mennyiségi elemet tartalmazó intézkedéseket (kvótarendszer) kell előnyben részesíteni a dömpingellenes intézkedésekkel szemben. Ez az érvelés nem fogadható el, mivel az alaprendelet értelmében az intézkedések formája nem változtatható meg egy hatályvesztési felülvizsgálat során. A fenti érvelés nem kérdőjelezheti meg a jelen vizsgálat keretében levont következtetést sem, miszerint teljesülnek a dömpingellenes intézkedések fenntartásának feltételei.
(140)
Amennyiben a későbbiek folyamán valamely vállalat megváltoztatja a nevét, kérheti ezen egyedi dömpingellenes vámtételek alkalmazását. A kérelmet a Bizottsághoz kell intézni (13). A kérelemnek tartalmaznia kell az összes releváns információt, amely alapján bizonyítható, hogy változtatás nem érinti a vállalatnak a rá vonatkozó kedvezményes vámtételre való jogosultságát. Amennyiben a vállalat nevének megváltoztatása nem érinti a rá vonatkozó kedvezményes vámtételre való jogosultságát, a névváltoztatással kapcsolatos tájékoztató értesítés kerül közzétételre az Európai Unió Hivatalos Lapjában.
(141)
Az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdése szerint létrehozott bizottság nem nyilvánított véleményt,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) A Bizottság végleges dömpingellenes vámot vet ki a Kínai Népköztársaságból származó, a 2008. számú KN-vámtarifaszám meghatározása szerinti, jelenleg a 2008 30 55, 2008 30 75 és ex 2008 30 90 KN-kód alá besorolt (TARIC-kód: 2008309061, 2008309063, 2008309065, 2008309067 és 2008309069) - hozzáadott alkoholt nem, de hozzáadott cukrot vagy más édesítőanyagot adott esetben tartalmazó - feldolgozott vagy tartósított mandarin (beleértve a tangerine és a satsuma fajtát is), clementine, wilking és más hasonló citrusféle hibridek behozatalára.
(2) Az (1) bekezdésben ismertetett és az alább felsorolt vállalatok által előállított termékek esetében alkalmazandó végleges dömpingellenes vám összegei a következőképpen alakulnak:
Vállalat
EUR/tonna nettó terméktömeg
TARIC-kiegészítő kód
Yichang Rosen Foods Co., Ltd, Yichang, Zhejiang
531,2
A886
Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co. Ltd (14), Huangyan, Zhejiang
361,4
A887
Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd, Sanmen, Zhejiang és kapcsolt gyártója, a Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd, Dangyang City, Hubei tartomány
490,7
A888
A mintába fel nem vett, együttműködő exportáló gyártók a melléklet szerint
499,6
A889
Minden más vállalat
531,2
A999
2. cikk
(1) Azokban az esetekben, amikor az áruk szabad forgalomba bocsátásuk előtt megsérülnek, és így a vámérték megállapításához a ténylegesen kifizetett vagy kifizetendő árat a 2454/93/EGK bizottsági rendelet (15) 145. cikke szerint kiigazítják, a dömpingellenes vámnak a fenti (1) bekezdés alapján kiszámított összegét a ténylegesen kifizetett vagy kifizetendő ár kiigazításához használt százalékkal csökkentik.
(2) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezések alkalmazandók.
3. cikk
Az 1. cikk (2) bekezdése módosítható úgy, hogy új exportáló gyártót vesznek fel a mintában nem szereplő együttműködő vállalatok közé, amely exportáló gyártóra így a 499,6 EUR/tonna nettó terméktömeg súlyozott átlagos vám alkalmazandó, amennyiben a Kínai Népköztársaságból származó valamely új exportáló gyártó kielégítően bizonyítja a Bizottság felé az alábbiakat:
a)
nem exportálta az Unióba az 1. cikk (1) bekezdésében meghatározott terméket a vizsgálati időszakban (2012. október 1-jétől2013. szeptember 30-ig) és az eredeti vizsgálati időszakban (2006. október 1-jétől2007. szeptember 30-ig);
b)
nem áll kapcsolatban a Kínai Népköztársaság azon exportáló gyártóival, amelyekre az e rendelettel életbe léptetett intézkedések alkalmazandók; valamint
c)
a felülvizsgálati időszakot követően ténylegesen exportálta az Unióba az érintett termékeket vagy visszavonhatatlan szerződéses kötelezettséget vállalt jelentős mennyiség Unióba történő exportálására.
4. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2014. december 10-én.