NAŘÍZENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) č. 1333/2014
ze dne 26. listopadu 2014
o statistice peněžních trhů
(ECB/2014/48)
RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 5 tohoto statutu,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2533/98 ze dne 23. listopadu 1998 o shromažďování statistických informací Evropskou centrální bankou (1), a zejména na čl. 5 odst. 1 a čl. 6 odst. 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na stanovisko Evropské komise (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Evropský systém centrálních bank (ESCB) vyžaduje pro plnění svých úkolů vypracovávání statistiky transakcí peněžního trhu, zejména o zajištěných, nezajištěných a určitých derivátových transakcích peněžního trhu, jak je dále uvedeno v tomto nařízení, které uzavírají měnové finanční instituce s výjimkou centrálních bank a fondů peněžního trhu s jinými měnovými finančními institucemi a které uzavírají měnové finanční instituce s jinými finančními institucemi, vládními institucemi nebo nefinančními podniky, avšak s výjimkou transakcí v rámci skupiny.
(2)
Hlavním účelem shromažďování této statistiky je poskytnout Evropské centrální bance (ECB) komplexní, podrobné a harmonizované statistické informace o peněžních trzích v eurozóně. Údaje odvozené z transakcí shromažďovaných ve vztahu ke shora uvedeným segmentům trhu poskytují informace o transmisním mechanismu rozhodnutí měnové politiky. Jsou proto statistickým souborem, který je nezbytný pro účely měnové politiky v eurozóně.
(3)
Shromažďování statistických údajů je rovněž nezbytné s cílem umožnit ECB, aby poskytovala analytickou a statistickou podporu jednotnému mechanismu dohledu v souladu s nařízením Rady (EU) č. 1024/2013 (3). V tomto rámci je shromažďování statistických údajů nezbytné rovněž pro podporu úkolů ECB v oblasti finanční stability.
(4)
Pokud národní centrální banka rozhodne, že nebude shromažďovat údaje vyžadované na základě tohoto nařízení, měla by o tom informovat ECB, přičemž ECB převezme úkol shromažďovat údaje přímo od zpravodajských jednotek.
(5)
ECB je povinna v souladu se Smlouvami a za podmínek stanovených ve statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky (dále jen „statut ESCB“) přijímat nařízení v rozsahu nezbytném pro plnění úkolů ESCB vymezených ve statutu ESCB a v některých případech stanovených předpisy Rady na základě čl. 129 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie.
(6)
S cílem minimalizovat zpravodajskou zátěž měnových finančních institucí a současně zajistit dostupnost včasné a vysoce kvalitní statistiky bude ECB zpočátku vyžadovat, aby údaje vykazovaly největší měnové finanční instituce eurozóny, určené podle velikosti jejich celkových hlavních rozvahových aktiv ve srovnání s celkovými hlavními rozvahovými aktivy za všechny měnové finanční instituce eurozóny. Od 1. ledna 2017 může Rada guvernérů ECB rozšířit počet vykazujících měnových finančních institucí tak, že zohlední rovněž další kritéria, kterými jsou například význam činnosti měnové finanční instituce na peněžních trzích a její význam pro stabilitu a fungování finančního systému. S cílem zajistit minimální úroveň geografického zastoupení ECB zajistí, aby v každém členském státě, jehož měnou je euro (dále jen „členský stát eurozóny“), byly alespoň tři zpravodajské měnové finanční instituce. Na základě národních statistické zpravodajské povinnosti mohou národní centrální banky údaje shromažďovat i od měnových finančních institucí, které nepatří do skutečného souboru zpravodajských jednotek; v tomto případě se údaje budou vykazovat a ověřovat podle tohoto nařízení.
(7)
S cílem ještě více minimalizovat zpravodajskou zátěž měnových finančních institucí tím, že jim nebude uložena dvojí zpravodajská povinnost, při současném zajištění dostupnosti včasné a vysoce kvalitní statistiky by ECB měla být oprávněna měnovým finančním institucím udělit výjimku z povinnosti vykazovat údaje o transakcích týkajících se financování cenných papírů nebo derivátových smluv, pokud tyto údaje již byly vykázány registru obchodních údajů a pokud má ECB k včasným a standardizovaným údajům účinný přístup v souladu s požadavky vymezenými v tomto nařízení.
(8)
Podle čl. 5 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 2533/98 může ECB přijímat nařízení k vymezení a ukládání statistické zpravodajské povinnosti skutečnému souboru zpravodajských jednotek členských států eurozóny. Čl. 6 odst. 4 stanoví, že ECB může přijímat nařízení upravující podmínky, za kterých lze uplatnit právo ověřovat statistické informace nebo provádět jejich nucené shromažďování.
(9)
Článek 4 nařízení (ES) č. 2533/98 stanoví, že členské státy si musí samy řídit organizaci v oblasti statistiky a plně spolupracovat s ESCB, aby zajistily plnění povinností vyplývajících z článku 5 statutu ESCB.
(10)
Pokud údaje shromažďované na základě tohoto nařízení obsahují důvěrné statistické informace, uplatní se pravidla ochrany a využití těchto informací obsažená v článcích 8 a 8c nařízení (ES) č. 2533/98.
(11)
Podle čl. 7 odst. 1 nařízení (ES) č. 2533/98 má ECB pravomoc uložit sankce zpravodajským jednotkám, které neplní statistickou zpravodajskou povinnost stanovenou nařízeními nebo rozhodnutími ECB.
(12)
Uznává se, že nařízení přijatá ECB podle článku 34.1 statutu ESCB nezakládají práva ani neukládají povinnosti členským státům, jejichž měnou není euro (dále jen „členské státy mimo eurozónu“), nicméně článek 5 se vztahuje na členské státy eurozóny i na členské státy mimo eurozónu. Nařízení (ES) č. 2533/98 poukazuje na to, že z článku 5 statutu ESCB spolu s článkem 4 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii vyplývá povinnost přijmout a provést na vnitrostátní úrovni veškerá opatření, která členské státy mimo eurozónu považují za vhodná pro shromažďování statistických informací nezbytných ke splnění statistické zpravodajské povinnosti vůči ECB a pro včasnou přípravu v oblasti statistiky na to, aby se mohly stát členskými státy eurozóny.
(13)
Zpravodajskou povinností na základě tohoto nařízení není dotčena zpravodajská povinnost stanovená v jiných právních aktech a nástrojích ECB, která může alespoň částečně pokrývat vykazování podle jednotlivých transakcí nebo agregované vykazování statistických informací o peněžních trzích,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Definice
Pro účely tohoto nařízení:
1.
„zpravodajské jednotky“ a „rezident“ mají stejný význam jako v článku 1 nařízení (ES) č. 2533/98;
2.
„měnová finanční instituce“ má stejný význam jako v článku 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33) (4) a nestanoví-li některé ustanovení tohoto nařízení jinak, zahrnuje všechny pobočky měnové finanční instituce nacházející se v Unii a ESVO;
3.
„ostatním finančním zprostředkovatelem“ se rozumí ostatní finanční zprostředkovatelé kromě pojišťovacích společností a penzijních fondů ve smyslu revidovaného Evropského systému účtů (dále jen „ESA 2010“), který je stanoven v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 549/2013 (5);
4.
„pojišťovacími společnostmi“ se rozumí všechny finanční instituce a kvazikorporace, které se převážně zabývají finančním zprostředkováním v důsledku sdílení rizik, hlavně ve formě přímého pojištění nebo ve formě zajištění, jak je uvedeno v ESA 2010;
5.
„penzijními fondy“ se rozumí všechny finanční instituce a kvazikorporace, které se převážně zabývají finančním zprostředkováním v důsledku sdílení sociálních rizik a potřeb pojištěnců (sociální pojištění), jak je uvedeno v ESA 2010;
6.
„nefinančními podniky“ se rozumí sektor nefinančních podniků, jak je vymezen v ESA 2010;
7.
„vládními institucemi“ se rozumí institucionální jednotky, které jsou netržními výrobci, jejichž produkce je určena pro individuální a kolektivní spotřebu a které jsou financovány z povinných plateb jednotek patřících do jiných sektorů, a rovněž institucionální jednotky, které se převážně zabývají přerozdělováním národního důchodu a bohatství, jak je uvedeno v ESA 2010;
8.
„celkovými hlavními rozvahovými aktivy“ se rozumí celková aktiva minus ostatní aktiva ve smyslu nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33);
9.
„statistikou peněžního trhu“ se rozumí statistika týkající se zajištěných, nezajištěných a derivátových transakcí s nástroji peněžního trhu, které spolu v příslušném vykazovaném období uzavírají měnové finanční instituce a které uzavírají měnové finanční instituce s ostatními finančními zprostředkovateli, pojišťovacími společnostmi, penzijními fondy, centrálními bankami, vládními institucemi a nefinančními podniky, avšak s výjimkou transakcí v rámci skupiny;
10.
„nástrojem peněžního trhu“ se rozumí jakýkoli nástroj uvedený v příloze I, II a III;
11.
„fondem peněžního trhu“ se rozumí subjekt kolektivního investování, který musí mít povolení působit jako subjekt kolektivního investování do převoditelných cenných papírů podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/65/ES (6), nebo se jedná o alternativní investiční fond podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/61/EU (7), investuje do krátkodobých aktiv a jako zvláštní nebo kumulativní cíle má nabízení výnosů v souladu se sazbami peněžního trhu nebo zachování hodnoty investice;
12.
„centrální bankou“ se rozumí centrální banka bez ohledu na to, kde se nachází;
13.
„národní centrální bankou“ se rozumí národní centrální banky členských států Unie;
14.
„referenčním souborem zpravodajských jednotek“ se rozumí měnové finanční instituce, které jsou rezidenty eurozóny (kromě centrálních bank a fondů peněžního trhu) a které přijímají vklady v eurech a/nebo vydávají jakékoli jiné dluhové nástroje a/nebo poskytují úvěry v eurech, jak je uvedeno v přílohách I, II nebo III, od jiných měnových finančních institucí nebo jiným měnovým finančním institucím a/nebo od ostatních finančních zprostředkovatelů, pojišťovacích společností, penzijních fondů, vládních institucí, centrálních bank pro investiční účely či nefinančních podniků nebo těmto subjektům;
15.
„skupinou“ se rozumí skupina podniků, která mimo jiné zahrnuje bankovní skupinu, jež se skládá z mateřského podniku a jeho dceřiných společností, jejichž účetní závěrky jsou konsolidovány pro účely směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/34/EU (8);
16.
„pobočkou“ se rozumí provozovna, která je právně závislou částí instituce a která přímo provádí všechny nebo některé transakce tvořící podstatu činnosti instituce;
17.
„pobočkou v Unii a ESVO“ se rozumí pobočka, která se nachází a je zapsána v rejstříku v členském státě Unie nebo v zemi ESVO;
18.
„Evropským sdružením volného obchodu“ se rozumí mezivládní organizace založená za účelem podpory volného obchodu a ekonomické integrace ve prospěch svých členských států;
19.
„transakcí v rámci skupiny“ se rozumí transakce s nástroji peněžního trhu, kterou zpravodajská jednotka uzavřela s jiným podnikem, jenž je zcela zahrnut ve stejné konsolidované účetní závěrce. Podniky, které jsou stranami transakce, se považují za zcela zahrnuté do „téže konsolidace“, pokud jsou oba buď:
a)
zahrnuty do konsolidace v souladu se směrnicí 2013/34/EU nebo mezinárodních standardů finančního výkaznictví (IFRS) přijatých podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 (9), nebo pokud se jedná o skupinu, jejíž mateřský podnik má své ústředí ve třetí zemi, v souladu s obecně přijímanými účetními zásadami této třetí země, které jsou určeny jako rovnocenné s IFRS v souladu s nařízením Komise (ES) č. 1569/2007 (10) (nebo účetními standardy třetí země, jejichž užívání je povoleno v souladu s článkem 4 uvedeného nařízení); nebo
b)
podléhají stejnému konsolidovanému dohledu v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU (11), nebo pokud se jedná o skupinu, jejíž mateřský podnik má své ústředí ve třetí zemi, stejnému konsolidovanému dohledu ze strany příslušného orgánu třetí země, který byl ověřen jako rovnocenný dohledu upravenému zásadami stanovenými v článku 127 směrnice 2013/36/EU;
20.
„obchodním dnem“ se ve vztahu ke dni, který je uveden ve smlouvě nebo v potvrzení o transakci s nástrojem peněžního trhu, rozumí den, v němž jsou obchodní banky a devizové trhy otevřeny pro všeobecný obchod (včetně obchodování s příslušným nástrojem peněžního trhu) a provádějí vypořádání plateb ve stejné měně jako platební závazek, který je splatný v tento den nebo který je vypočten odkazem na tento den. V případě transakce s nástrojem peněžního trhu, jež se řídí standardní rámcovou smlouvou vydanou Evropskou bankovní federací (European Banking Federation - EBF), Sdružením pro úvěrový trh (Loan Market Association - LMA), Mezinárodním sdružením pro swapy a deriváty (International Swaps and Derivatives Association, Inc. - ISDA) nebo jinými předními evropskými nebo mezinárodními tržními sdruženími, se formou odkazu použije definice uvedená nebo zakotvená v takové smlouvě. Ve vztahu k vypořádání transakce s nástrojem peněžního trhu, jež má být vypořádána prostřednictvím určeného vypořádacího systému, se tímto dnem rozumí den, kdy je tento vypořádací systém otevřen pro vypořádání této transakce;
21.
„dnem zúčtování v TARGET2“ se rozumí den, kdy je otevřen TARGET2 (transevropský expresní automatizovaný systém zúčtování plateb v reálném čase);
22.
„repem“ se rozumí dohoda, na jejímž základě mohou smluvní strany uzavírat transakce, v nichž se jedna strana („prodávající“) zaváže druhé smluvní straně („kupujícímu“) v blízký budoucí den proti zaplacení kupní ceny kupujícím prodávajícímu prodat určitá „aktiva“ („cenné papíry“, „komodity“ nebo „jiná finanční aktiva“) se současným závazkem kupujícího prodávajícímu tato aktiva znovu prodat v pevně stanovený budoucí den nebo na požádání proti zaplacení ceny zpětného odkupu prodávajícím kupujícímu. Tato transakce může být repo obchodem nebo dohodou o operacích typu „buy/sell back“. „Repo“ může rovněž znamenat dohodu o zástavě aktiv a udělení obecného práva na opětovné užívání výměnou za poskytnutí hotovostního úvěru v blízký budoucí den a splacení úvěru a úroků ve vzdálený budoucí den oproti vrácení aktiv. Repo obchody mohou být prováděny s předem definovaným dnem splatnosti (repo obchody „s pevně stanoveným datem“) nebo bez předem definovaného dne splatnosti, což oběma stranám ponechává možnost každý den se dohodnout na prodloužení nebo ukončení této dohody („otevřené“ repo obchody);
23.
„třístranným repem“ se rozumí repo obchod, v němž za výběr a správu zajištění po dobu životnosti transakce odpovídá třetí osoba;
24.
„měnovým swapem“ se rozumí swapová transakce, v níž jedna strana prodává druhé straně určitou částku určité měny proti zaplacení dohodnuté částky určité jiné měny na základě sjednaného směnného kurzu (který je znám jako spotový směnný kurz) s dohodou prodanou měnu v budoucí den (známý jako den splatnosti) odkoupit oproti prodeji měny původně nakoupené za rozdílný směnný kurz (známý jako forwardový směnný kurz);
25.
„jednodenním indexovým swapem“ („Overnight index swap - OIS“) se rozumí úrokový swap, jehož pravidelná proměnlivá úroková sazba se rovná geometrickému průměru jednodenní sazby (nebo sazby jednodenního indexu) po určité období. Konečná platba se vypočte jako rozdíl mezi pevnou úrokovou sazbou a složenou jednodenní sazbou zaznamenanou v průběhu životnosti OIS a uplatněnou na nominální hodnotu transakce. Jelikož se toto nařízení soustředí pouze na OIS v eurech, bude jednodenní sazbou EONIA;
26.
„Rámcem Basel III LCR“ se rozumí ukazatel krytí likvidity (Liquidity Coverage Ratio - LCR), který navrhl Basilejský výbor a který dne 7. ledna 2013 schválila skupina guvernérů a vedoucích orgánů dohledu, která je orgánem dohledu Basilejského výboru pro bankovní dohled, jako minimální globální regulatorní standard pro opatření krátkodobé likvidity v bankovním sektoru.
Článek 2
Skutečný soubor zpravodajských jednotek
1. Skutečný soubor zpravodajských jednotek sestává z měnových finančních institucí, které jsou rezidenty eurozóny, které pocházejí z referenčního souboru zpravodajských jednotek, které Rada guvernérů určila jako zpravodajské jednotky podle odstavce 2, případně 3, nebo z měnových finančních institucí určených jako zpravodajské jednotky podle odstavce 4 na základě kritérií v daném odstavci uvedených, a které byly o své zpravodajské povinnosti vyrozuměny podle odstavce 5 (dále jen „zpravodajské jednotky“).
2. Po vstupu tohoto nařízení v platnost může Rada guvernérů rozhodnout, že měnová finanční instituce je zpravodajskou jednotkou, pokud má celková hlavní rozvahová aktiva větší než 0,35 % celkových hlavních rozvahových aktiv všech měnových finančních institucí eurozóny na základě nejaktuálnějších údajů, které má ECB k dispozici, tj.:
a)
údaje ke konci prosince kalendářního roku, který předchází oznámení podle odstavce 5; nebo
b)
nejsou-li údaje podle písmene a) k dispozici, údaje ke konci prosince předchozího roku.
Pro účely tohoto rozhodnutí se do výpočtu celkových hlavních rozvahových aktiv příslušné měnové finanční instituce nezahrnují pobočky mimo hostitelský stát příslušné měnové finanční instituce.
3. Od 1. ledna 2017 může Rada guvernérů rozhodnout o klasifikaci jiné měnové finanční instituce jako zpravodajské jednotky na základě velikosti jejích celkových hlavních rozvahových aktiv ve srovnání s celkovými hlavními rozvahovými aktivy všech měnových finančních institucí eurozóny, významu činnosti měnové finanční instituce při obchodování nástrojů peněžního trhu a jejího významu pro stabilitu a fungování finančního systému eurozóny a/nebo jednotlivých členských států.
4. Od 1. ledna 2017 může Rada guvernérů rovněž rozhodnout, že pro každý členský stát eurozóny budou jako zpravodajské jednotky určeny alespoň tři měnové finanční instituce. Budou-li tedy na základě rozhodnutí Rady guvernérů přijatých podle odstavce 2 nebo 3 vybrány méně než tři měnové finanční instituce v určitém členském státě eurozóny, bude skutečný soubor zpravodajských jednotek zahrnovat rovněž jiné měnové finanční instituce z tohoto členského státu eurozóny, které příslušná národní centrální banka považuje za reprezentativní (dále jen „reprezentativní zpravodajské jednotky“), tak aby pro tento členský stát eurozóny byly jako zpravodajské jednotky určeny minimálně tři zpravodajské jednotky.
Reprezentativní zpravodajské jednotky se vyberou z největších úvěrových institucí, které jsou rezidenty v dotčeném členském státě eurozóny, na základě celkových hlavních rozvahových aktiv těchto institucí, pokud národní centrální banky nenavrhnou alternativní kritéria a ECB je písemně nepotvrdí.
5. ECB nebo příslušná národní centrální banka dotčené měnové finanční instituce vyrozumí o rozhodnutí Rady guvernérů přijatém podle odstavců 2, 3 nebo 4 a o jejich povinnostech na základě tohoto nařízení. Toto oznámení se zasílá písemně alespoň čtyři měsíce před zahájením prvního vykazování.
6. Bez ohledu na rozhodnutí Rady guvernérů přijatá podle odstavců 2, 3 nebo 4 mohou národní centrální banky na základě národní statistické zpravodajské povinnosti shromažďovat statistiku peněžního trhu rovněž od měnových finančních institucí, které jsou rezidenty v jejich členském státě a které nejsou zpravodajskými jednotkami podle odstavců 2, 3 nebo 4 (dále jen „dodatečné zpravodajské jednotky“). Pokud národní centrální banka tímto způsobem určí dodatečné zpravodajské jednotky, neprodleně je o tom vyrozumí.
Článek 3
Statistická zpravodajská povinnost
1. Pro účely pravidelného sestavování statistiky peněžního trhu vykazují zpravodajské jednotky národní centrální bance členského státu, v němž jsou rezidenty, na konsolidovaném základě včetně všech svých poboček, které se nacházejí v Unii a ESVO, denní statistické informace o nástrojích peněžního trhu. Požadované statistické informace jsou uvedeny v příloze I, II a III. Statistické informace, které obdrží od zpravodajských jednotek, národní centrální banka předá ECB v souladu s čl. 4 odst. 2 tohoto nařízení.
2. Národní centrální banky vymezí a provedou zpravodajské postupy, kterými se mají zpravodajské jednotky řídit ve vztahu k nástrojům peněžního trhu. Tyto zpravodajské postupy zajistí, aby byly poskytovány požadované statistické informace, a umožňují přesnou kontrolu plnění minimálních standardů pro přenos, přesnost, pojmovou shodu a revize uvedených v příloze IV.
3. Bez ohledu na zpravodajskou povinnost uvedenou v odstavci 1 může národní centrální banka rozhodnout, že zpravodajské jednotky vybrané podle čl. 2 odst. 2, 3 a 4, které jsou rezidenty členského státu národní centrální banky, vykazují statistické informace uvedené v přílohách I, II a III ECB. Národní centrální banka přiměřeně informuje ECB a zpravodajské jednotky, načež ECB vymezí a provede zpravodajské postupy, kterými se mají řídit zpravodajské jednotky, a převezme úkol požadované údaje shromažďovat přímo od zpravodajských jednotek.
4. Pokud národní centrální banka vybrala dodatečné zpravodajské jednotky a vyrozuměla je, jak je uvedeno v čl. 2 odst. 6, vykazují tyto jednotky národní centrální bance denní statistické informace o nástrojích peněžního trhu. Statistické informace, které obdrží od dodatečných zpravodajských jednotek, národní centrální banka na žádost ECB předá ECB v souladu s čl. 4 odst. 2 tohoto nařízení.
5. Národní centrální banky vymezí a provedou zpravodajské postupy, kterými se mají řídit dodatečné zpravodajské jednotky, v souladu s národní statistickou zpravodajskou povinností. Národní centrální banky zajistí, aby vnitrostátní zpravodajské postupy vyžadovaly, aby dodatečné zpravodajské jednotky splňovaly požadavky, které jsou rovnocenné požadavkům obsaženým v článcích 6 až 8, čl. 10 odst. 3 a článcích 11 a 12 tohoto nařízení. Národní centrální banky zabezpečí, aby tyto zpravodajské postupy poskytovaly požadované statistické informace a umožňovaly přesnou kontrolu plnění minimálních standardů pro přenos, přesnost, pojmovou shodu a revize uvedených v příloze IV.
Článek 4
Lhůty
1. Pokud národní centrální banka podle čl. 3 odst. 3 rozhodne, že zpravodajské jednotky budou statistické informace uvedené v přílohách I, II a III vykazovat přímo ECB, předávají zpravodajské jednotky tyto informace ECB takto:
a)
Údaje shromážděné od zpravodajských jednotek vybraných podle č. 2 odst. 2 se ECB předávají jednou denně mezi 6:00 h v den obchodu a 19:00 h SEČ v první den zúčtování v TARGET2 následující po dni obchodu.
b)
Údaje shromážděné od zpravodajských jednotek vybraných podle č. 2 odst. 3 a 4 se ECB předávají jednou denně mezi 6:00 h v den obchodu a 13:00 h SEČ v první den zúčtování v TARGET2 následující po dni obchodu.
c)
Údaje, pro které má národní centrální banka výjimku podle článku 5, se ECB předávají jednou týdně mezi 6:00 h v den obchodu a 13:00 h SEČ v první den zúčtování v TARGET2 následující po konci týdne, k němuž se údaje vztahují.
2. Ve všech ostatních případech s výjimkou odstavce 1 předávají národní centrální banky ECB denní statistické informace o peněžním trhu podle příloh I, II a III, které obdržely od zpravodajských jednotek, takto:
a)
Údaje shromážděné od zpravodajských jednotek vybraných podle č. 2 odst. 2 se ECB předávají jednou denně před 7:00 h SEČ v první den zúčtování v TARGET2 následující po dni obchodu.
b)
Údaje shromážděné od zpravodajských jednotek vybraných podle č. 2 odst. 3 a 4 se ECB předávají jednou denně před 13:00 h SEČ v první den zúčtování v TARGET2 následující po dni obchodu.
c)
Údaje shromážděné od dodatečných zpravodajských jednotek vybraných podle čl. 2 odst. 6 se ECB předávají jednou denně před 13:00 h SEČ v první den zúčtování v TARGET2 následující po dni obchodu, jednou týdně před 13:00 h SEČ v první den zúčtování v TARGET2 následující po konci týdne, ke kterému se údaje vztahují, nebo jednou měsíčně před 13:00 h SEČ v první den zúčtování v TARGET2 následující po konci měsíce, ke kterému se údaje vztahují. Národní centrální banky rozhodnou o periodicitě vykazování a neprodleně o tom vyrozumí ECB. Národní centrální banky mohou periodicitu vykazování každoročně přezkoumávat.
d)
Údaje, pro které má národní centrální banka výjimku podle článku 5, se ECB předávají jednou týdně před 13:00 h SEČ v první den zúčtování v TARGET2 následující po konci týdne, k němuž se údaje vztahují.
3. Národní centrální banky rozhodují o tom, dokdy musí od zpravodajských jednotek obdržet údaje, aby byly schopny splnit lhůty pro vykazování, které musí dodržet podle odstavce 2, a přiměřeně o tom vyrozumí zpravodajské jednotky.
4. Připadá-li termín uvedený v odstavci 1 nebo 2 na den, kdy je systém TARGET2 uzavřen, prodlužuje se termín do následujícího provozního dne systému TARGET2, jak je oznámeno na internetových stránkách ECB.
Článek 5
Výjimka
Pokud byly zpravodajské jednotky vybrány podle čl. 2 odst. 3 nebo 4, může národní centrální banka rozhodnout, že zpravodajské jednotky mohou denní statistiku peněžního trhu národní centrální bance předávat jednou týdně před 13:00 h (SEČ) v první den zúčtování v TARGET2 následující po konci týdne, k němuž se údaje vztahují, pokud z provozních důvodů nemohou splnit požadavek na denní periodicitu vykazování. ECB může k uplatňování výjimky ze strany národních centrálních bank uložit podmínky.
Článek 6
Fúze, rozdělení, reorganizace a insolvence
1. V případě fúze, rozdělení, vyčlenění nebo jakékoli jiné reorganizace, která by mohla ovlivnit splnění statistické zpravodajské povinnosti, informuje dotčená zpravodajská jednotka ECB a příslušnou národní centrální banku, jakmile je záměr takovou operaci provést veřejně znám, a v přiměřené lhůtě před jejím uskutečněním, o postupech, které plánuje použít ke splnění statistické zpravodajské povinnosti stanovené tímto nařízením. Zpravodajská jednotka vyrozumí rovněž ECB a příslušnou národní centrální banku do 14 dnů od dokončení této operace.
2. Dojde-li k fúzi zpravodajské jednotky sloučením s jinou jednotkou ve smyslu směrnice Evropského Parlamentu a Rady 2011/35/EU (12) a jedním z fúzujících subjektů byla zpravodajská jednotka, ve vykazování podle tohoto nařízení pokračuje sloučený subjekt.
3. Dojde-li k fúzi zpravodajské jednotky splynutím s jinou jednotkou ve smyslu směrnice 2011/35/EU a jedním z fúzujících subjektů byla zpravodajská jednotka, vykazování podle tohoto nařízení provádí výsledný subjekt, pokud splňuje definici zpravodajské jednotky.
4. Dojde-li k rozdělení zpravodajské jednotky na dvě či více jednotek, a to formou rozdělení mezi stávající společnosti nebo se založením nových společností ve smyslu šesté směrnice Rady 82/891/EHS (13), a jedním z nových subjektů je zpravodajská jednotka, provádí vykazování podle tohoto nařízení nový subjekt. Rozdělení zahrnuje rovněž vyčlenění, při němž zpravodajská jednotka převede veškerá svá aktiva a pasiva či jejich část na novou společnost výměnou za akcie nové společnosti.
5. Ocitne-li se zpravodajská jednotka v úpadku, ztratí svou bankovní licenci nebo jinak přestane vyvíjet bankovní činnost, což potvrdí příslušný orgán dohledu, není nadále povinna provádět vykazování podle tohoto nařízení.
6. Pro účely odstavce 5 se má za to, že zpravodajská jednotka je v úpadku, nastane-li jedna či více těchto skutečností:
a)
učiní všeobecné postoupení ve prospěch věřitelů nebo pro účely uzavření reorganizace, soudní dohody nebo vyrovnání s věřiteli;
b)
písemně uzná, že není schopna platit své dluhy ve lhůtě splatnosti;
c)
podá návrh na jmenování svěřenského správce, insolvenčního správce, správce majetku, likvidátora nebo obdobného úředníka v této zpravodajské jednotce nebo nad celým majetkem této jednotky nebo jeho podstatnou částí, nebo s tímto jmenováním souhlasí nebo jej tiše akceptuje;
d)
předložení insolvenčního návrhu ve vztahu k této jednotce (s výjimkou návrhu protistrany, pokud se týká povinnosti zpravodajské jednotky vůči této protistraně) k soudu či podání tohoto návrhu k jinému příslušnému orgánu nebo instituci;
e)
nastane-li její likvidace nebo se ocitne v úpadku (nebo vstoupí do jiného obdobného řízení) nebo tato jednotka či jiný veřejný orgán nebo jiný subjekt či osoba podá návrh na její reorganizaci, soudní dohodu, vyrovnání, dobrovolné vyrovnání, nucenou správu, likvidaci, zánik či obdobné podpůrné opatření na základě stávajícího či budoucího právního či správního předpisu, přičemž tento návrh (s výjimkou návrhu na likvidaci nebo jiné obdobné řízení, kdy se neuplatní třicetidenní lhůta) nebyl odložen ani zamítnut ve lhůtě 30 dnů od jeho podání;
f)
jmenování svěřenského správce, insolvenčního správce, správce majetku, likvidátora nebo obdobného úředníka v této zpravodajské jednotce nebo nad celým majetkem této jednotky nebo jeho podstatnou částí; nebo
g)
svolání jakékoli schůze věřitelů pro účely zvážení dobrovolné dohody (nebo jiného obdobného řízení).
Článek 7
Ustanovení o důvěrnosti
1. Při přijímání a nakládání s údaji podle tohoto nařízení, jež obsahují důvěrné informace, včetně sdílení těchto údajů s jinými národními centrálními bankami eurozóny, ECB a národní centrální banky uplatňují pravidla ochrany a využití důvěrných statistických informací stanovená v článcích 8 a 8c nařízení (ES) č. 2533/98.
2. S výhradou odstavce 1 se důvěrné informace obsažené ve statistických údajích, které ECB nebo národní centrální banka shromažďuje podle tohoto nařízení, nesmí předávat jinému orgánu nebo jiné třetí osobě s výjimkou ECB a národních centrálních bank eurozóny či je s těmito subjekty sdílet, pokud dotčená zpravodajská jednotka ECB nebo dotčené národní centrální bance předem neudělila výslovný písemný souhlas a pokud ECB, případně příslušná národní centrální banka s touto zpravodajskou jednotkou nepodepsala náležitou dohodu o zachovávání důvěrnosti.
Článek 8
Ověřování a nucené shromažďování
ECB a případně národní centrální banky mají právo ověřovat a v případě nutnosti vynuceně shromažďovat informace, které zpravodajské jednotky poskytují v souladu se statistickou zpravodajskou povinností vymezenou v článku 3 a v přílohách I, II a III tohoto nařízení. Toto právo lze vykonat zejména tehdy, pokud zpravodajská jednotka nesplňuje standardy pro přenos, přesnost, pojmovou shodu a revize uvedené v příloze IV. Uplatňuje se rovněž článek 6 nařízení (ES) č. 2533/98.
Článek 9
Zjednodušený postup provádění změn
S přihlédnutím ke stanoviskům Výboru pro statistiku ESCB je Výkonná rada ECB oprávněna provádět technické změny příloh tohoto nařízení za předpokladu, že takové změny nezmění základní koncepční rámec, ani neovlivní zpravodajské zatížení zpravodajských jednotek. Výkonná rada o takové změně bez zbytečného odkladu informuje Radu guvernérů.
Článek 10
První vykazování
1. V případě zpravodajských jednotek vybraných podle čl. 2 odst. 2 se podle tohoto nařízení (s výhradou přechodných ustanovení obsažených v článku 12) poprvé vykazují údaje za 1. duben 2016.
2. V případě zpravodajských jednotek vybraných podle čl. 2 odst. 3 a 4 se podle tohoto nařízení poprvé vykazuje v den, který ECB nebo příslušná národní centrální banka zpravodajské jednotce sdělí podle čl. 2 odst. 5, v každém případě však nejdříve 12 měsíců po přijetí rozhodnutí Rady guvernérů podle čl. 2 odst. 3 nebo 4.
3. Dochází-li k výběru reprezentativních zpravodajských jednotek podle čl. 2 odst. 4, může reprezentativní zpravodajská jednotka ECB nebo příslušnou národní centrální banku písemně požádat o dočasné odložení prvního dne vykazování, přičemž uvede důvody takového odkladu. První den vykazování lze odložit po dobu až šesti měsíců s tím, že tuto dobu lze prodloužit o dalších až šest měsíců. ECB nebo příslušná národní centrální banka mohou souhlasit s odložením prvního dne vykazování pro reprezentativní zpravodajskou jednotku, která o odklad požádala, považují-li tento odklad za důvodný. Pokud reprezentativní zpravodajská jednotka v první den vykazování nemá k vykázání žádné údaje nebo pouze údaje, které ECB i národní centrální banka nepovažují za reprezentativní, může národní centrální banka souhlasit s tím, že na tuto jednotku se první den vykazování neuplatňuje. Tuto výjimku může národní centrální banka udělit pouze ve spolupráci s ECB, mají-li ECB i národní centrální banka za to, že žádost je důvodná a neohrožuje reprezentativnost zpravodajského výběrového souboru.
4. V případě měnových finančních institucí, které byly vybrány jako dodatečné zpravodajské jednotky podle čl. 2 odst. 6, se podle tohoto nařízení poprvé vykazuje v den, který národní centrální banka dodatečné zpravodajské jednotce sdělí podle čl. 2 odst. 6.
Článek 11
Ustanovení o pravidelném přezkumu
ECB přezkoumá fungování tohoto nařízení 12 měsíců po prvním vykazování a vydá o tom zprávu. Podle doporučení obsažených v této zprávě může ECB zvýšit nebo snížit počet zpravodajských jednotek a/nebo statistickou zpravodajskou povinnost. Po tomto úvodním přezkumu se každé dva roky bude provádět pravidelná aktualizace skutečného souboru zpravodajských jednotek.
Článek 12
Přechodné ustanovení
V období od 1. dubna 2016 do 1. července 2016 bude zpravodajským jednotkám dovoleno ECB nebo příslušné národní centrální bance vykazovat statistiku peněžního trhu za některé, a nikoli všechny relevantní dny. ECB nebo příslušná národní centrální banka může určit dny, za které bude vykazování vyžadováno.
Článek 13
Závěrečná ustanovení
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 1. ledna 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.
Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 26. listopadu 2014.
AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK 1333/2014/EU RENDELETE
(2014. november 26.)
a pénzpiacokra vonatkozó statisztikákról
(EKB/2014/48)
AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,
tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen annak 5. cikkére,
tekintettel az Európai Központi Bank általi statisztikai információgyűjtésről szóló, 1998. november 23-i 2533/98/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (1) bekezdésére és 6. cikke (4) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság véleményére (2),
mivel:
(1)
A Központi Bankok Európai Rendszere (KBER) feladatai teljesítése érdekében előírja a pénzpiaci tranzakciókra vonatkozó statisztikák készítését, nevezetesen a monetáris pénzügyi intézmények (MPI-k) - a központi bankok és a pénzpiaci alapok (PPA-k) kivételével - által más MPI-kkel kötött, valamint az MPI-k és más pénzügyi intézmények, a kormányzat vagy nem pénzügyi vállalatok között létrejött, fedezett, fedezetlen, és bizonyos származtatott pénzügyi eszközökre vonatkozó pénzpiaci tranzakciókról az e rendeletben részletesebben meghatározottak szerint, azonban a csoporton belüli tranzakciók kivételével.
(2)
Az ilyen statisztikák gyűjtésének fő célja, hogy az Európai Központi Bank (EKB) átfogó, részletes és harmonizált statisztikai adatokkal rendelkezzen az euroövezeti pénzpiacokról. A fent említett pénzpiaci szegmensek tekintetében gyűjtött tranzakciókból levezetett adatok információkkal szolgálnak a monetáris politikai döntések transzmissziós mechanizmusáról. Ezért e statisztikák szükségesek az euroövezetben a monetáris politika szempontjából.
(3)
A statisztikai adatok gyűjtése szükséges továbbá annak érdekében is, hogy lehetővé tegye az EKB számára azt, hogy az 1024/2013/EU tanácsi rendelettel (3) összhangban elemzési és statisztikai támogatást nyújtson az egységes felügyeleti mechanizmusnak. E keretek között a statisztikai adatok gyűjtése az EKB-nak a pénzügyi stabilitás terén fennálló feladatai támogatása érdekében is szükséges.
(4)
A Nemzeti Központi Bankoknak (NKB-k) tájékoztatniuk kell az EKB-t, amennyiben úgy döntenek, hogy nem gyűjtik az e rendeletben előírt adatokat, és ebben az esetben az EKB veszi át azt a feladatot, hogy közvetlenül az adatszolgáltatóktól gyűjtse az adatokat.
(5)
Az EKB-nak - a Szerződéseknek megfelelően, valamint a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányában (a továbbiakban: a KBER Alapokmánya) megállapított feltételek értelmében - rendeleteket kell alkotnia olyan mértékben, amennyiben az szükséges a KBER Alapokmányban meghatározott KBER-feladatok végrehajtásához, és a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 129. cikke (4) bekezdésének megfelelően elfogadott rendelkezésekben megállapított egyes esetekben.
(6)
Az MPI-k adatszolgáltatási terheinek minimalizálása és ugyanakkor a kellő időben szolgáltatott, jó minőségű statisztikák biztosítása érdekében az EKB először az euroövezetbeli legnagyobb MPI-ktől kér adatszolgáltatást, a valamennyi euroövezetbeli MPI összes mérleg szerinti fő eszközeihez viszonyított összes mérleg szerinti fő eszközeik mérete alapján. 2017. január 1-jétől az EKB Kormányzótanácsa növelheti az adatszolgáltató MPI-k számát más szempontok figyelembevételével, mint az MPI tevékenységeinek jelentősége a pénzpiacokon, valamint a pénzügyi rendszer stabilitása és működése szempontjából fennálló relevanciája. Az EKB biztosítani fogja, hogy minden olyan tagállamban, amelynek pénzneme az euro (a továbbiakban: euroövezeti tagállam), legalább három adatszolgáltató MPI legyen, a földrajzi képviselet minimális szintjének biztosítása érdekében. Az NKB-k azon MPI-ktől is gyűjthetnek adatokat, amelyek nemzeti statisztikai adatszolgáltatási követelményeik alapján nem részei a tényleges adatszolgáltatói körnek, ebben az esetben ezen adatok szolgáltatására és ellenőrzésére e rendelet alapján kerül sor.
(7)
Az MPI-ket terhelő adatszolgáltatási teher további csökkentése érdekében a rájuk vonatkozó adatszolgáltatási követelmények megkettőződésének elkerülése által - egyúttal biztosítva az időszerű és jó minőségű statisztikák rendelkezésre állását - az EKB-nak képesnek kell lennie őket az értékpapír-finanszírozási ügyletekre, illetve a származtatott szerződésekre vonatkozó adatok jelentési kötelezettsége alól mentesíteni, amennyiben ezeket az adatokat már jelentették kereskedési adattárnak, feltéve, hogy az EKB az ezen rendeletben előírt követelményeknek megfelelően hatékony hozzáféréssel rendelkezik az időszerű és standardizált adatokhoz.
(8)
A 2533/98/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy az EKB rendeletben határozhatja meg a statisztikai adatszolgáltatási kötelezettség tartalmát és alanyait az euroövezeti tagállamok tényleges adatszolgáltatói körére vonatkozóan. A 6. cikk (4) bekezdése kimondja, hogy az EKB olyan rendeleteket fogadhat el, amelyek részletesen meghatározzák, hogy a statisztikai információk ellenőrzésére, illetve kötelező begyűjtésükre vonatkozó jogosultságot milyen feltételekkel lehet gyakorolni.
(9)
A 2533/98/EK rendelet 4. cikke úgy rendelkezik, hogy a tagállamoknak meg kell szervezniük saját statisztikai adatszolgáltató rendszerüket, és teljeskörűen együtt kell működniük a KBER-rel a KBER alapokmányának 5. cikkéből eredő kötelezettségek teljesítésének biztosítása érdekében.
(10)
Amennyiben az e rendelet alapján gyűjtött adatok bizalmas statisztikai információkat tartalmaznak, az ilyen információk védelmére és felhasználására a 2533/98/EK rendelet 8. és 8c. cikkében szereplő előírásokat kell alkalmazni.
(11)
A 2533/98/EK rendelet 7. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy az EKB jogosult szankciók megállapítására azokkal az adatszolgáltatókkal szemben, amelyek elmulasztják az EKB rendeleteiben vagy határozataiban meghatározott statisztikai adatszolgáltatási követelmények teljesítését.
(12)
Bár elismert, hogy az EKB által a KBER Alapokmányának 34.1. cikke szerint elfogadott rendeletek azokra a tagállamokra nem ruháznak jogokat és nem rónak kötelezettségeket, amelyek pénzneme nem az euro (a továbbiakban: nem euroövezeti tagállamok), a KBER Alapokmányának 5. cikke egyformán vonatkozik az euroövezeti és nem euroövezeti tagállamokra. A 2533/98/EK rendelet megállapítja, hogy a KBER Alapokmányának 5. cikke, az Európai Unióról szóló szerződés 4. cikkének (3) bekezdésével együttesen értelmezve, magában foglalja azt a kötelezettséget, amely szerint nemzeti szinten meg kell hozni és végre kell hajtani minden olyan intézkedést, amelyet a nem euroövezeti tagállamok megfelelőnek tartanak az EKB statisztikai adatszolgáltatási követelményeinek teljesítése céljából, és a statisztika területén kellő időben előkészületeket kell tenni, hogy euroövezeti tagállammá válhassanak.
(13)
Az e rendelet szerinti adatszolgáltatási követelmények nem érintik az EKB más jogi aktusaiban és eszközeiben rögzített adatszolgáltatási követelményeket, amelyek legalábbis részben szintén kiterjedhetnek a pénzpiacokra vonatkozó, tranzakciónkénti vagy aggregált statisztikai információszolgáltatásra,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában:
1. „adatszolgáltatók” és „rezidens”: jelentése megegyezik a 2533/98/EK rendelet 1. cikkében szereplő meghatározással;
2. „monetáris pénzügyi intézmény” (MPI): jelentése megegyezik az 1071/2013/EU európai központi banki rendelet (EKB/2013/33) (4) 1. cikkében szereplő meghatározással, és e rendelet bármely rendelkezésének kifejezett eltérő rendelkezése hiányában úgy értelmezendő, hogy az magában foglalja az MPI valamennyi, az Unióban és az EFTA-ban található fióktelepét;
3. „EPK”: egyéb pénzügyi közvetítők, a biztosítók és a nyugdíjpénztárak kivételével, az 549/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (5) rögzített számlák felülvizsgált európai rendszerében (a továbbiakban: ESA 2010) foglaltaknak megfelelően;
4. „biztosítók”: mindazon pénzügyi vállalatok és kvázivállalatok, amelyek fő tevékenysége a kockázatok megosztásának formájában megvalósuló pénzközvetítés, főként közvetlen biztosítás vagy viszontbiztosítás formájában, az ESA 2010-ben foglaltaknak megfelelően;
5. „nyugdíjpénztárak”: mindazon pénzügyi vállalatok és kvázivállalatok, amelyek fő tevékenysége a biztosított személyek társadalmi kockázatainak és szükségleteinek megosztása (társadalombiztosítás) keretében megvalósuló pénzügyi közvetítés, az ESA 2010-ben foglaltaknak megfelelően;
6. „nem pénzügyi vállalatok”: a nem pénzügyi vállalatok szektora az ESA 2010-ben foglaltaknak megfelelően;
7. „kormányzat”: mindazok a gazdasági egységek, amelyek nem piaci termelők, kibocsátásuk egyéni vagy közösségi fogyasztásra szolgál, és amelyek finanszírozása a többi szektorhoz tartozó egységek által teljesített kötelező hozzájárulással történik, valamint mindazokat a gazdasági egységek, amelyek fő tevékenysége a nemzeti jövedelem és vagyon újraelosztása, az ESA 2010-ben foglaltaknak megfelelően;
8. „összes mérleg szerinti fő eszközök”: az összes eszközök mínusz az egyéb eszközök, e fogalmaknak az 1071/2013/EU rendeletben (EKB/2013/33) szereplő meghatározása szerint;
9. „pénzpiaci statisztikák”: az MPI-k között, valamint az MPI-k és EPK-k, biztosítók, nyugdíjpénztárak, központi bankok, a kormányzat és nem pénzügyi vállalatok közötti, pénzpiaci instrumentumokkal végzett, fedezett, fedezetlen és származtatott pénzügyi tranzakciókra vonatkozó statisztikák, azonban a szóban forgó adatszolgáltatási időszakban megvalósult csoporton belüli tranzakciók kivételével;
10. „pénzpiaci instrumentumok”: az I., II. és III. mellékletben felsorolt bármely instrumentum;
11. „pénzpiaci alap”: olyan kollektív befektetési vállalkozás, amelyet a 2009/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) alapján átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásként vagy a 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) alapján engedélyezett alternatív befektetésialap-kezelő által kezelt alternatív befektetési alapként kell engedélyezni, amely rövid lejáratú eszközökbe fektet be, és különálló vagy kumulált célkitűzése, hogy a pénzpiaci kamatlábaknak megfelelő hozamot kínáljon, vagy megőrizze a befektetés értékét;
12. „központi bank”: helyétől függetlenül bármely központi bank;
13. „nemzeti központi bank(ok)” vagy „NKB(-k)”: az Unió tagállamainak nemzeti központi bankjai;
14. „adatszolgáltatói kör”: a központi bankok és a PPA-k kivételével az euroövezetben rezidens MPI-k, amelyek euróban denominált betéteket fogadnak és/vagy bármely egyéb hitelviszonyt megtestesítő értékpapírt bocsátanak ki és/vagy euróban denominált hiteleket nyújtanak az I., II. és III. mellékletben felsoroltaknak megfelelően más MPI-ktől vagy más MPI-k részére, és/vagy EPK-któl, biztosítóktól, nyugdíjpénztáraktól, a kormányzattól, befektetési céllal központi bankoktól, vagy nem pénzügyi vállalatoktól vagy ezek részére;
15. „csoport”: vállalkozások csoportja (beleértve, azonban nem kizárólag, a banki csoportokat), amely egy anyavállalatból és annak leányvállalataiból áll, amelyek éves pénzügyi kimutatásait a 2013/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) alkalmazásában konszolidálják;
16. „fióktelep”: olyan üzletviteli hely, amely jogilag nem független részét képezi valamely intézménynek, és közvetlenül végzi az intézmény üzleti tevékenységére jellemző néhány vagy összes tranzakciót;
17. „uniós és EFTA-beli fióktelep”: valamely uniós tagállamban vagy EFTA-országban található és bejegyzett fióktelep;
18. „Európai Szabadkereskedelmi Társulás”: a tagállamai javára a szabad kereskedelem és a gazdasági integráció előmozdítására létrehozott kormányközi szervezet;
19. „csoporton belüli tranzakció”: pénzpiaci instrumentumokkal végzett, egy adatszolgáltató és az ugyanazon összevont (konszolidált) éves pénzügyi kimutatásba teljes körűen bevont másik vállalkozás által kötött tranzakció. A tranzakcióban részt vevő vállalkozások „ugyanazon konszolidálásba” teljes körűen bevontnak tekintendők, ha mindkettő:
a)
konszolidálásba bevont a 2013/34/EU irányelvvel összhangban, vagy az 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) alapján elfogadott nemzetközi számviteli standardokkal (IFRS) összhangban, vagy olyan csoport viszonylatában, amely anyavállalatának vállalatközpontja harmadik országban található, az e harmadik ország olyan általánosan elfogadott számviteli elveivel összhangban, amelyeknek az IFRS-sel való egyenértékűségét az 1569/2007/EK tanácsi rendelettel (10) összhangban megállapították (vagy valamely harmadik ország olyan számviteli standardjaival összhangban, amelyek használata az említett rendelet 4. cikkével összhangban megengedett); vagy
b)
a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (11) összhangban ugyanazon összevont felügyelet alatt áll, vagy olyan csoport viszonylatában, amelynek esetében az anyavállalat vállalatközpontja harmadik országban található, a harmadik országbeli illetékes hatóság általi olyan ugyanazon összevont felügyelet alatt áll, amely ellenőrzött módon egyenértékű a 2013/36/EU irányelv 127. cikkében megállapított elveknek megfelelő felügyelettel;
20. „munkanap”: a pénzpiaci instrumentummal végzett tranzakcióra vonatkozó megállapodásban vagy visszaigazolásban megjelölt időpont tekintetében az a nap, amikor a kereskedelmi bankok és a devizapiacok ugyanazon pénznemben, mint az adott napon esedékes vagy az adott napra hivatkozással kiszámított fizetési kötelezettség, fizetéseket egyenlítenek ki és általános üzleti tevékenység céljából (az érintett pénzpiaci instrumentummal való kereskedést is beleértve) nyitva tartanak. Az Európai Bankszövetség (EBF), a Hitelpiaci Szövetség (LMA), a Csereügyletek és Derivatívák Nemzetközi Társasága (ISDA) vagy más vezető európai vagy nemzetközi piaci szövetség által kiadott szabványos keretmegállapodás által szabályozott, pénzpiaci instrumentumokkal végzett tranzakciók esetében az ilyen dokumentumban megadott vagy abba hivatkozás útján belefoglalt meghatározás használandó. A valamely kijelölt elszámolási rendszeren keresztül elszámolandó, pénzpiaci instrumentummal végzett tranzakció elszámolása tekintetében az a nap, amikor ez az elszámolási rendszer az ilyen tranzakció elszámolása céljára nyitva áll;
21. „TARGET2 elszámolási nap”: bármely olyan nap, amikor a TARGET2 (a transzeurópai automatizált valós idejű bruttó elszámolású rendszer) nyitva áll;
22. „visszavásárlási megállapodás”: olyan megállapodás, amelynek alapján az abban részes felek olyan tranzakciókat köthetnek, amelyek keretében az egyik fél (eladó) vállalja, hogy egy közeli időpontban meghatározott eszközöket (értékpapírokat, árukat vagy egyéb pénzügyi eszközöket) ad el a másik félnek (vevő) a vételár vevő által az eladó részére történő megfizetése ellenében, azzal, hogy a vevő egyidejűleg vállalja, hogy az eszközöket meghatározott jövőbeli időpontban vagy kérésre, a visszavásárlási ár eladó által a vevő részére történő megfizetése ellenében újból értékesíti az eladónak. Az egyes tranzakciók lehetnek repoügyletek vagy eladás/visszavásárlás ügyletek. A „visszavásárlási megállapodás” lehet olyan megállapodás is, amelynek keretében eszközök fedezetként történő biztosítását vállalják, és egy közeli időpontban nyújtott készpénzkölcsön ellenében általános újrahasználati jogot biztosítanak, valamint a kölcsön és kamatok visszafizetését egy távolabbi időpontban az eszközök visszaadása ellenében. A visszavásárlási tranzakciók végezhetők előre meghatározott lejárati időponttal (rögzített futamidejű repoügylet) vagy előre meghatározott lejárati időpont nélkül, amely esetben mindkét fél lehetőséggel rendelkezik arra, hogy a megállapodást naponta továbbgörgesse vagy megszüntesse (nyitott futamidejű repoügyletek);
23. „háromszereplős repo” (tri-party repo): olyan repoügylet, amelyben egy harmadik fél felelős a fedezet kiválasztásáért és kezeléséért a tranzakció élettartama alatt;
24. „devizaswap”: olyan swap tranzakció, amelynek keretében az egyik fél elad a másik félnek egy meghatározott összeget egy meghatározott devizanemből, egy meghatározott másik devizában fennálló megállapodott összegnek egy megállapodott átváltási árfolyam (ez az azonnali [prompt] átváltási árfolyam) alapján történő fizetése ellenében, az értékesített deviza egy jövőbeli időpontban (ez a lejárati időpont) történő visszavásárlására vonatkozó megállapodás mellett, az eredetileg vásárolt deviza eltérő átváltási árfolyamon (ez a határidős [forward] átváltási árfolyam) történő eladása ellenében;
25. „egynapos index swap”: olyan kamatláb-swap, ahol az időszakos változó kamatláb egyenlő valamely egynapos kamatláb (vagy egynapos index-kamat) meghatározott időszak alatti mértani átlagával. A végső kifizetés a tranzakció nominális összegére alkalmazott rögzített kamatláb és az egynapos index swap élettartama alatt rögzített egynapos kamatos kamat különbségeként kerül kiszámításra. Mivel e rendelet csak az euróban denominált egynapos index swapokra összpontosít, az egynapos kamatláb az EONIA lesz;
26. „Bázel III LCR keret”: a Bázeli Bizottság által javasolt és a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság felügyelő szerve, a Jegybanki és Felügyeleti Elnökök Csoportja által 2013. január 7-én a bankszektorban a rövidtávú likviditási intézkedésekre vonatkozó minimum globális szabályozási követelményként elfogadott likviditásfedezeti ráta (LCR).
2. cikk
Tényleges adatszolgáltatói kör
(1) A tényleges adatszolgáltatói kört az adatszolgáltatói körben szereplő, az euroövezetben rezidens azon MPI-k alkotják, amelyeket a Kormányzótanács a (2) vagy a (3) bekezdés alapján adatszolgáltatóként azonosít, vagy amelyeket a (4) bekezdésnek megfelelően az ott rögzített szempontok alapján adatszolgáltatóként azonosítanak, és amelyeket az adatszolgáltatási kötelezettségeikről az (5) bekezdésnek megfelelően értesítenek (a továbbiakban: adatszolgáltatók).
(2) E rendelet hatálybalépésekor a Kormányzótanács határozhat úgy, hogy valamely MPI adatszolgáltató, ha az MPI összes mérleg szerinti fő eszközei meghaladják az összes euroövezeti MPI összes mérleg szerinti fő eszközeinek 0,35 %-át, az EKB rendelkezésére álló legfrissebb adatok alapján, vagyis:
a)
az (5) bekezdés szerinti értesítést megelőző naptári év december végére vonatkozó adatok; vagy
b)
amennyiben az a) pont szerinti adatok nem állnak rendelkezésre, az előző év december végére vonatkozó adatok alapján.
E határozat alkalmazásában az adott MPI összes mérleg szerinti eszközeinek számítása nem foglalja magában az adott MPI fogadó országán kívüli fióktelepeit.
(3) A Kormányzótanács 2017. január 1-jétől határozhat úgy, hogy bármely más MPI-t adatszolgáltatónak minősít, az MPI összes mérleg szerinti fő eszközeinek a valamennyi euroövezeti MPI összes mérleg szerinti fő eszközeihez viszonyított nagysága, a pénzpiaci instrumentumokkal való kereskedés terén az MPI tevékenységeinek jelentősége és az euroövezetben és/vagy az egyes tagállamokban a pénzügyi rendszer stabilitása és működése szempontjából fennálló relevanciája alapján.
(4) A Kormányzótanács 2017. január 1-jétől továbbá határozhat úgy, hogy minden egyes euroövezeti tagállam esetében legalább három MPI-t kell adatszolgáltatóként azonosítani. Ennek megfelelően, amennyiben a Kormányzótanács (2) vagy (3) bekezdés szerint hozott határozatai alapján valamely euroövezeti tagállamban háromnál kevesebb MPI kerül kiválasztásra, a tényleges adatszolgáltatói kör az adott euroövezeti tagállamból más MPI-ket is magában foglal, amelyeket az érintett NKB reprezentatívnak minősít (a továbbiakban: reprezentatív adatszolgáltatók), annak érdekében, hogy az adott euroövezeti tagállamra vonatkozóan legalább három adatszolgáltató azonosításra kerüljön.
A reprezentatív adatszolgáltatókat a szóban forgó euroövezeti tagállamban rezidens legnagyobb hitelintézetek közül kell kiválasztani, az intézmények összes mérleg szerinti fő eszközei alapján, kivéve, ha az NKB-k alternatív szempontokat javasolnak, és azokról az EKB-vel írásban megállapodnak.
(5) Az EKB vagy az érintett NKB értesíti az érintett MPI-ket a Kormányzótanács (2), (3) vagy (4) bekezdés szerint hozott határozatáról és az e rendelet alapján fennálló kötelezettségeikről. Az értesítést az első adatszolgáltatás kezdete előtt legalább négy hónappal, írásban kell megküldeni.
(6) A Kormányzótanács (2), (3) vagy (4) bekezdés szerint hozott határozatai ellenére az NKB-k - a nemzeti statisztikai adatszolgáltatási követelményeik alapján - a tagállamukban rezidens azon MPI-ktől is gyűjthetnek pénzpiaci statisztikákat, amelyek a (2), (3) vagy (4) bekezdés értelmében nem adatszolgáltatók (a továbbiakban: további adatszolgáltatók). Amennyiben egy NKB ily módon további adatszolgáltatókat azonosít, haladéktalanul értesíti azokat.
3. cikk
Statisztikai adatszolgáltatási követelmények
(1) A pénzpiaci statisztikák rendes előállítása céljára az adatszolgáltatók azon tagállam NKB-ja részére, amelyben rezidensek, összevont alapon, valamennyi uniós és EFTA-beli fióktelepüket is beleértve, napi statisztikai adatokat szolgáltatnak a pénzpiaci instrumentumokra vonatkozóan. Az előírt statisztikai információkat az I., II. és III. melléklet határozza meg. Az NKB az adatszolgáltatóktól kapott statisztikai információkat e rendelet 4. cikkének (2) bekezdésével összhangban továbbítja az EKB-nak.
(2) Az EKB, adott esetben az NKB-kkel együttműködve, meghatározza és végrehajtja az adatszolgáltatók által a pénzpiaci instrumentumokkal összefüggésben követendő adatszolgáltatási szabályokat. Ezek az adatszolgáltatási szabályok biztosítják az előírt statisztikai információk szolgáltatását, és lehetővé teszik az adattovábbításra, az adatok pontosságára, a koncepcionális megfelelésre és a revíziókra vonatkozó, a IV. mellékletben meghatározott minimumszabályok betartásának pontos ellenőrzését.
(3) Az (1) bekezdésben meghatározott adatszolgáltatási követelmény ellenére valamely NKB határozhat úgy, hogy a 2. cikk (2), (3) és (4) bekezdése alapján kiválasztott, az NKB tagállamában rezidens adatszolgáltatók az I., II. és III. mellékletben meghatározott statisztikai információkat az EKB-nak jelentsék. Az NKB ennek megfelelően tájékoztatja az EKB-t és az adatszolgáltatókat, amelyet követően az EKB meghatározza és végrehajtja az adatszolgáltatók által követendő adatszolgáltatási szabályokat, és átveszi az előírt adatoknak közvetlenül az adatszolgáltatóktól való begyűjtésére vonatkozó feladatot.
(4) Amennyiben egy NKB további adatszolgáltatókat választott ki és azokat a 2. cikk (6) bekezdésében foglaltak szerint értesítette, ezek a pénzpiaci instrumentumokra vonatkozó napi statisztikai adatokat jelentenek az NKB-nak. Az NKB a további adatszolgáltatóktól kapott statisztikai információkat az EKB kérésére e rendelet 4. cikkének (2) bekezdésével összhangban továbbítja az EKB-nak.
(5) Az NKB-k a nemzeti statisztikai adatszolgáltatási követelményeikkel összhangban meghatározzák és végrehajtják a további adatszolgáltatók által követendő adatszolgáltatási szabályokat. Az NKB-k biztosítják, hogy nemzeti adatszolgáltatási szabályaik az e rendelet 6-8. cikkével, 10. cikke (3) bekezdésével, valamint 11. és 12. cikkével egyenértékű követelményeknek való megfelelést írjanak elő a további adatszolgáltatók számára. Az NKB-k gondoskodnak arról, hogy az ilyen adatszolgáltatási szabályok biztosítsák az előírt statisztikai információk szolgáltatását, és lehetővé tegyék az adattovábbításra, az adatok pontosságára, a koncepcionális megfelelésre és a revíziókra vonatkozó, a IV. mellékletben meghatározott minimumszabályok betartásának pontos ellenőrzését.
4. cikk
Az adatszolgáltatás határideje
(1) Amennyiben valamely NKB a 3. cikk (3) bekezdése alapján úgy határoz, hogy az adatszolgáltatók közvetlenül az EKB-nak jelentsék az I., II. és III. mellékletben meghatározott statisztikai információkat, az adatszolgáltatók ezeket az információkat az alábbiak szerint továbbítják az EKB-nak:
a)
A 2. cikk (2) bekezdése szerint kiválasztott adatszolgáltatóktól gyűjtött adatokat naponta egyszer, a kötés napján közép-európai idő szerint 18.00 és a kötés napját követő első TARGET2 elszámolási napon közép-európai idő szerint 07.00 között kell továbbítani az EKB-nak.
b)
A 2. cikk (3) és (4) bekezdése szerint kiválasztott adatszolgáltatóktól gyűjtött adatokat naponta egyszer, a kötés napján közép-európai idő szerint 18.00 és a kötés napját követő első TARGET2 elszámolási napon közép-európai idő szerint 13.00 között kell továbbítani az EKB-nak.
c)
Azon adatokat, amelyek tekintetében az NKB az 5. cikk szerinti eltéréssel rendelkezik, hetente egyszer, a kötés napján közép-európai idő szerint 18.00 és azon hét végét, amelyre az adatok vonatkoznak, követő első TARGET2 elszámolási napon 13.00 között kell továbbítani az EKB-nak.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltaktól eltérő minden egyéb esetben az NKB-k az adatszolgáltatóktól kapott, az I., II. és III. mellékletben meghatározott napi pénzpiaci statisztikai információkat az alábbiak szerint továbbítják az EKB-nak.
a)
A 2. cikk (2) bekezdése szerint kiválasztott adatszolgáltatóktól gyűjtött adatokat naponta egyszer, a kötés napját követő első TARGET2 elszámolási napon közép-európai idő szerint 07.00 előtt kell továbbítani az EKB-nak.
b)
A 2. cikk (3) és (4) bekezdése szerint kiválasztott adatszolgáltatóktól gyűjtött adatokat naponta egyszer, a kötés napját követő első TARGET2 elszámolási napon közép-európai idő szerint 13.00 előtt kell továbbítani az EKB-nak.
c)
A 2. cikk (6) bekezdése szerint kiválasztott további adatszolgáltatóktól gyűjtött adatokat naponta egyszer, a kötés napját követő első TARGET2 elszámolási napon közép-európai idő szerint 13.00 előtt, hetente egyszer, azon hét végét, amelyre az adatok vonatkoznak, követő első TARGET2 elszámolási napon 13.00 előtt, vagy havonta egyszer, azon hónap végét, amelyre az adatok vonatkoznak, követő első TARGET2 elszámolási napon 13.00 előtt kell továbbítani az EKB-nak. Az NKB-k döntenek az adatszolgáltatás gyakoriságáról, és erről haladéktalanul tájékoztatják az EKB-t. Az NKB-k évente felülvizsgálhatják az adatszolgáltatás gyakoriságát.
d)
Azon adatokat, amelyek tekintetében az NKB az 5. cikk szerinti eltéréssel rendelkezik, hetente egyszer, azon hét végét, amelyre az adatok vonatkoznak, követő első TARGET2 elszámolási napon 13.00 előtt kell továbbítani az EKB-nak.
(3) Az NKB-k döntik el, hogy meddig szükséges az adatszolgáltatóktól az adatokat megkapniuk annak érdekében, hogy az NKB-k meg tudjanak felelni a (2) bekezdésben meghatározott adtaszolgáltatási követelményeknek, és erről az adatszolgáltatókat megfelelően tájékoztatják.
(4) Amennyiben az (1) vagy a (2) bekezdésben említett valamely határidő TARGET2 üzemszüneti napra esik, a határidő az EKB honlapján bejelentett következő TARGET2 működési napig meghosszabbodik.
5. cikk
Eltérés
Abban az esetben, ha a 2. cikk (3) vagy (4) bekezdése alapján adatszolgáltatók kerültek kiválasztásra, az NKB határozhat úgy, hogy az adatszolgáltatók a napi pénzpiaci statisztikákat továbbíthatják az NKB-nak hetente egyszer, azon hét végén, amelyre az adatok vonatkoznak, követő első TARGET2 elszámolási napon 13.00 előtt, amennyiben az adatszolgáltatók a működéssel összefüggő okokból nem tudnak eleget tenni a napi adatszolgáltatási gyakoriságra vonatkozó követelménynek. Az EKB feltételekhez kötheti az eltérés NKB-k általi alkalmazását.
6. cikk
Egyesülések, szétválások, szervezeti átalakítások és fizetésképtelenség
(1) Az egyesülés, szétválás, kiválás vagy bármely más olyan szervezeti átalakítás esetén, amely hatással lehet a statisztikai kötelezettségek teljesítésére, az adatszolgáltatónak tájékoztatnia kell az EKB-t és az érintett NKB-t - amint az ilyen művelet végrehajtásának szándéka nyilvánosságra kerül és még kellő időben annak hatálybalépése előtt - az e rendeletben rögzített statisztikai adatszolgáltatási követelmények teljesítése érdekében tervezett eljárásokról. Az adatszolgáltató továbbá az ilyen művelet befejezésétől számított 14 napon belül tájékoztatja az EKB-t és az érintett NKB-t.
(2) Amennyiben egy adatszolgáltató a 2011/35/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvben (12) meghatározott beolvadás útján egyesül valamely másik szervezettel, és az egyesülésben részt vevő szervezetek egyike adatszolgáltató volt, az egyesülés eredményeként létrejött szervezet folytatja az e rendelet alapján történő adatszolgáltatást.
(3) Amennyiben egy adatszolgáltató a 2011/35/EU irányelvben meghatározott új társaság alapítása útján egyesül valamely másik szervezettel, és az egyesülésben részt vevő szervezetek egyike adatszolgáltató volt, az így létrejövő szervezet szolgáltat adatot e rendelet alapján, amennyiben megfelel az adatszolgáltató meghatározásának.
(4) Amennyiben egy adatszolgáltató a 82/891/EGK hatodik tanácsi irányelvben (13) meghatározott különválás vagy új társaságok alapítása útján két vagy több szervezetre válik szét, és az új szervezetek egyike adatszolgáltató, az új szervezet adatot szolgáltat e rendelet alapján. A szétválás magában foglalja a kiválást is, amelynek keretében az adatszolgáltató eszközei és kötelezettségei egészét vagy egy részét egy új társaságra ruházza át az új társaság részvényei ellenében.
(5) Amennyiben egy adatszolgáltató az illetékes felügyeleti hatóság által megerősített módon fizetésképtelenné válik, elveszíti banki engedélyét vagy a banki tevékenység folytatásával egyébként felhagy, a továbbiakban már nem köteles az e rendelet alapján történő adatszolgáltatásra.
(6) Az (5) bekezdés alkalmazásában valamely adatszolgáltató akkor tekintendő fizetésképtelennek, ha az alábbiak közül egy vagy több bekövetkezik:
a)
a hitelezők javára, vagy reorganizáció, a hitelezőkkel való megállapodás vagy egyezség céljából általános engedményezést tesz;
b)
írásban elismeri, hogy nem képes esedékessé váló tartozásai megfizetésére;
c)
saját magához vagy vagyonának egészére vagy jelentős részére vonatkozóan vagyonfelügyelő, vagyonkezelő, gondnok, felszámoló vagy hasonló tisztviselő kinevezését kéri, ahhoz hozzájárul, vagy azt hallgatólagosan elfogadja;
d)
bírósághoz, vagy más hatáskörrel rendelkező szervhez vagy hatósághoz fizetésképtelensége megállapítása iránti beadványt nyújtanak be (kivéve, ha ezt valamely szerződő fél nyújtja be az adatszolgáltatónak e szerződő féllel szembeni valamely kötelezettsége tekintetében);
e)
felszámolják vagy fizetésképtelenné válik (vagy vele kapcsolatban hasonló eljárás kezdődik), vagy reorganizációja, megállapodás, egyezség, csődeljárás, felszámolás, vagy bármely jelenlegi vagy jövőbeli törvény vagy rendelet alapján bármely hasonló intézkedés iránti kérelmet nyújt be, vagy vonatkozásában bármely hatóság, más szervezet vagy személy ilyen kérelmet nyújt be, és (a felszámolás vagy hasonló eljárás iránti kérelem esetét kivéve, amelyek tekintetében nem alkalmazandó a 30 napos időtartam) a kérelem benyújtásától számított 30 napon belül a kérelem elbírálását nem függesztették fel és a kérelmet nem utasították el;
f)
az adatszolgáltatóhoz vagy vagyonának egésze vagy jelentős része fölött vagyonfelügyelőt, vagyonkezelőt, gondnokot, felszámolót vagy más hasonló tisztviselőt neveznek ki; vagy
g)
egyezségkötés (vagy más hasonló eljárás) mérlegelése céljából hitelezőinek bármilyen gyűlését hívják össze.
7. cikk
Titoktartási rendelkezések
(1) A bizalmas információkat tartalmazó adatok e rendelet alapján történő fogadása és kezelése során, beleértve az ilyen adatok más euroövezeti NKB-kkal való megosztását is, az EKB és az NKB-k a bizalmas statisztikai adatok védelmére és felhasználására vonatkozó, a 2533/98/EK rendelet 8. és 8c. cikkében szereplő előírásokat alkalmazzák.
(2) Az (1) bekezdésre figyelemmel az EKB vagy valamely NKB által az e rendelet alapján gyűjtött statisztikai adatokban található bizalmas információk nem továbbíthatók az EKB-tól és az euroövezeti NKB-któl különböző hatóság vagy más harmadik fél részére, és azokkal más módon sem oszthatók meg, kivéve, ha az érintett adatszolgáltató az EKB vagy az érintett NKB felé ehhez előzetesen írásban kifejezetten hozzájárult, és az EKB vagy az érintett NKB a szóban forgó adatszolgáltatóval megfelelő titoktartási megállapodást írt alá.
8. cikk
Ellenőrzés és kötelező adatgyűjtés
Az adatszolgáltatók által az e rendelet 3. cikkében, valamint I., II. és III. mellékletében rögzített statisztikai adatszolgáltatási követelmények teljesítése érdekében szolgáltatott információk kötelező begyűjtésére, illetve ezen információk ellenőrzésére vonatkozó jogosultságot az EKB, illetve az NKB-k gyakorolják. E jogosultság különösen akkor gyakorolható, ha valamely adatszolgáltató nem tesz eleget az adattovábbításra, az adatok pontosságára, a koncepcionális megfelelésre és a revíziókra vonatkozó, a IV. mellékletben meghatározott szabályoknak. A 2533/98/EK rendelet 6. cikke is alkalmazandó.
9. cikk
Egyszerűsített módosítási eljárás
A KBER Statisztikai Bizottság nézeteinek figyelembevételével az EKB Igazgatósága jogosult technikai módosításokat végrehajtani e rendelet mellékletein, feltéve, hogy e módosítások nem változtatják meg a mögöttes fogalmi keretet, és az adatszolgáltatók adatszolgáltatási terheit sem érintik. Az Igazgatóság indokolatlan késedelem nélkül tájékoztatja a Kormányzótanácsot az ilyen módosításokról.
10. cikk
Első adatszolgáltatás
(1) A 2. cikk (2) bekezdése szerint kiválasztott adatszolgáltatók esetében az e rendelet alapján történő első adatszolgáltatás - a 12. cikkben rögzített átmeneti rendelkezésekre figyelemmel - a 2016. április 1-jére vonatkozó adatokkal kezdődik.
(2) A 2. cikk (3) és (4) bekezdése szerint kiválasztott adatszolgáltatók esetében az e rendelet alapján történő első adatszolgáltatás az EKB vagy az érintett NKB által a 2. cikk (5) bekezdése alapján az adatszolgáltatóval közölt időpontban kezdődik, de semmi esetre sem korábban, mint a Kormányzótanács 2. cikk (3) vagy (4) bekezdése szerinti határozata elfogadásától számított 12 hónap.
(3) Ezenkívül, amennyiben a 2. cikk (4) bekezdése alapján sor kerül reprezentatív adatszolgáltatók kiválasztására, a reprezentatív adatszolgáltató az első adatszolgáltatás időpontjának ideiglenes elhalasztása iránti írásbeli kérelmet nyújthat be az EKB-hoz vagy az érintett NKB-hoz, megjelölve a halasztás indokait. A kért halasztás legfeljebb hat hónapra adható meg, a további, legfeljebb hat hónapos meghosszabbítások lehetősége mellett. Az EKB vagy az érintett NKB a kérelmező reprezentatív adatszolgáltató tekintetében hozzájárulhat az első adatszolgáltatás időpontjának elhalasztásához, amennyiben e halasztást indokoltnak ítéli. Emellett, amennyiben a reprezentatív adatszolgáltató nem rendelkezik jelentendő adatokkal, vagy csak mind az EKB, mind az érintett NKB által az első adatszolgáltatáskor reprezentatívnak nem tekintett adatokkal rendelkezik, az NKB hozzájárulhat, hogy az adatszolgáltatót mentesítse az első adatszolgáltatási időpont alkalmazásától. E mentesítést az NKB csak az EKB-val együttesen adhatja meg, amennyiben mind az EKB, mind az NKB indokoltnak ítéli a kérelmet, és az nem veszélyezteti az adatszolgáltató minta reprezentativitását.
(4) A 2. cikk (6) bekezdése alapján további adatszolgáltatóként kiválasztott MPI-k esetében az e rendelet alapján történő első adatszolgáltatás az NKB által az 2. cikk (6) bekezdésének megfelelően az adatszolgáltatóval közölt időpontban kezdődik.
11. cikk
Időszakos felülvizsgálatra vonatkozó rendelkezés
Az EKB az első adatszolgáltatás után 12 hónappal felülvizsgálja e rendelet működését, és arról jelentést készít. A jelentésben szereplő ajánlások alapján az EKB növelheti vagy csökkentheti az adatszolgáltatók számát és/vagy a statisztikai adatszolgáltatási követelményeket. Ezen kezdeti felülvizsgálatot követően minden második évben sor kerül a tényleges adatszolgáltatói kör rendszeres aktualizálására.
12. cikk
Átmeneti rendelkezések
A 2016. április 1. és 2016. július 1. közötti időszakban az adatszolgáltatók jelenthetnek bizonyos, de nem az összes releváns napra vonatkozó pénzpiaci statisztikákat az EKB-nak vagy az érintett NKB-nak. Az EKB vagy az érintett NKB meghatározhatja azokat a napokat, amelyekre vonatkozóan az adatszolgáltatás kötelező.
13. cikk
Záró rendelkezések
Ez a rendelet 2015. január 1-jén lép hatályba.
Ez a rendelet a Szerződéseknek megfelelően teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó a tagállamokban.
Kelt Frankfurt am Mainban, 2014. november 26-án.