PROVÁDĚCÍ SMĚRNICE KOMISE 2014/98/EU
ze dne 15. října 2014,
kterou se provádí směrnice Rady 2008/90/ES, pokud jde o zvláštní požadavky na rody a druhy ovocných rostlin uvedených v příloze I uvedené směrnice, zvláštní požadavky na dodavatele a podrobná pravidla pro úřední inspekce
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Rady 2008/90/ES ze dne 29. září 2008 o uvádění na trh rozmnožovacího materiálu ovocných rostlin a ovocných rostlin určených k produkci ovoce (1), a zejména na článek 4, čl. 6 odst. 4, čl. 9 odst. 1 a čl. 13 odst. 3 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V ustanoveních o certifikaci a uvádění na trh prvotního, základního a certifikovaného materiálu by měly být zohledněny odlišné produkční cykly různých rodů a druhů, na které se vztahuje tato směrnice.
(2)
Je nezbytné, aby prvotní materiál splňoval velmi přísné rostlinolékařské a jakostní požadavky, aby se zaručil dobrý rostlinolékařský stav a jakost rozmnožovacího materiálu a ovocných rostlin odvozených z prvotního materiálu.
(3)
S cílem zajistit identifikaci a jakost prvotního materiálu je třeba stanovit pravidla pro určování a ověřování shody s odrůdou, ke které tento materiál patří. Identifikace a jakost prvotního materiálu by rovněž měly být zajištěny prostřednictvím pravidel pro jeho rozmnožování, což může zahrnovat i přemnožení a množení. S cílem zajistit dobrý rostlinolékařský stav prvotního materiálu je důležité stanovit pravidla ohledně nepřítomnosti škodlivých organismů, pravidla pro provádění kontrol a případně odběru vzorků a testování příslušných rodů a druhů. Jakost uvedeného materiálu by dále měla být zajištěna i přijetím pravidel ohledně vad.
(4)
Aby se zajistila identifikace a jakost podnoží, které nepatří k dané odrůdě, měly by tyto podnože odpovídat popisu druhu, ke kterému patří.
(5)
Je nezbytné, aby rostliny, ze kterých má být odebírán materiál za účelem produkce základního materiálu nebo certifikovaného materiálu jiného než ovocné rostliny, byly identifikovány. Tyto rostliny se označují jako „matečné rostliny“. Matečné rostliny pro produkci prvotního materiálu („prvotní matečné rostliny“) by měly splňovat stejné požadavky jako prvotní materiál. Prvotní matečné rostliny a prvotní materiál by měly být identifikovány v průběhu celého procesu produkce. Příslušný úřední subjekt by na základě pozorování projevu znaků dané odrůdy měl určit, zda prvotní matečná rostlina odpovídá popisu odrůdy. Shoda prvotní matečné rostliny a odvozeného prvotního materiálu s popisem odrůdy by dále měla být pravidelně ověřována.
(6)
V případě materiálu určeného k certifikaci by shoda s popisem odrůdy měla být určena na základě úředního popisu této odrůdy, který zajistí, že daná odrůda je odlišná, uniformní a stálá, popisu připojeného k žádosti o registraci nebo k žádosti o odrůdové právo nebo úředně uznaného popisu. V případě odrůdy s úředně uznaným popisem je třeba vyžadovat, aby tato odrůda byla registrována v národním registru, aby se tak zajistilo, že tento popis je vhodný pro materiál, který se certifikuje.
(7)
V případě prvotního a základního materiálu by určení shody s popisem odrůdy mělo být možné také na základě popisu připojeného k žádosti o registraci odrůdy v členském státě a popisu připojeného k žádosti o registraci odrůdového práva, za předpokladu, že v Unii nebo v některé třetí zemi je již dostupná zpráva, z níž vyplývá, že příslušná odrůda je odlišná, uniformní a stálá. Účelem poskytnutí této možnosti je urychlit počáteční fáze postupu certifikace v případech, kdy se registrace odrůdy blíží k závěru, ale dosud nebyla ukončena. Aby se však zajistila transparentnost a možnost informované volby pro uživatele tohoto materiálu, jeho uvedení na trh by mělo být povoleno až po dokončení registrace odrůdy.
(8)
Je důležité zavést přísná ustanovení na ochranu prvotního materiálu před infekcemi všeho druhu způsobenými škodlivými organismy. Dodavatelé by proto měli uchovávat prvotní matečné rostliny a prvotní materiál v určených zařízeních, která jsou chráněna proti hmyzu a zajišťují ochranu před infekcí přenášenou přeletem vektorů nebo pocházející z jiných možných zdrojů. Ze stejného důvodu by prvotní matečné rostliny a prvotní materiál měly být pěstovány nebo produkovány izolovaně od půdy, v nádobách s pěstebními substráty neobsahujícími půdu nebo v nádobách se sterilizovanými pěstebními substráty. Aby však bylo možné reagovat na konkrétní potřeby produkce, mělo by členským státům být umožněno požádat o povolení produkovat prvotní matečné rostliny a prvotní materiál na poli, za předpokladu, že byla přijata vhodná opatření s cílem zabránit infekci způsobované příslušnými škodlivými organismy.
(9)
Směrnice Rady 2000/29/ES (2) stanoví pravidla, jež zabraňují zavlékání určitých škodlivých organismů do Unie a jejich rozšiřování v Unii. To zahrnuje požadavky pro určité rody a druhy, jež doplňují certifikační požadavky této směrnice v souvislosti se škodlivými organismy, na které se vztahuje směrnice 2000/29/ES. Měla by být stanovena další pravidla ohledně jiných škodlivých organismů. Pokud by určitý škodlivý organismus mohl způsobit nepřijatelné škody z hlediska rostlinolékařského stavu nebo užitné hodnoty prvotního materiálu dotčených rodů či druhů, mělo by být požadováno, aby se v něm tento škodlivý organismus nevyskytoval. Měl by existovat seznam těchto škodlivých organismů. Pokud může určitý škodlivý organismus způsobit takovou škodu pouze tehdy, jestliže jeho výskyt přesáhne určitou úroveň, měl by být zakázán pouze jeho výskyt v množstvích, jež tuto úroveň přesahují. Tyto škodlivé organismy by měly být uvedeny na zvláštním seznamu, odděleně od škodlivých organismů, u nichž je požadováno, aby se nevyskytovaly vůbec.
(10)
Kandidátské prvotní matečné rostliny představují výchozí bod procesu produkce a certifikace rozmnožovacího materiálu a ovocných rostlin. Z tohoto důvodu by rovněž měly podléhat nejpřísnějším fytosanitárním požadavkům, aby se zajistilo, že jsou prosté příslušných škodlivých organismů. S ohledem na biologii a charakteristiky příslušných rodů či druhů rostlin a příslušných dotčených škodlivých organismů by měly být vyžadovány vizuální prohlídky kandidátských prvotních matečných rostlin zaměřené na výskyt škodlivých organismů uvedených v příloze I. V případě pochyb ohledně výskytu těchto škodlivých organismů by z každé kandidátské prvotní matečné rostliny měly být odebrány a testovány vzorky s cílem zajistit správnost poznatků. Testována by měla být každá kandidátská prvotní matečná rostlina na škodlivé organismy uvedené v příloze II, aby byl výskyt příslušných škodlivých organismů s jistotou vyloučen. Velmi obdobné požadavky by se měly uplatňovat na prvotní matečné rostliny vyprodukované pomocí přemnožení vzhledem k jejich důležitosti pro další proces produkce a certifikace.
(11)
S ohledem na biologii a charakteristiky příslušných rodů či druhů rostlin a příslušných dotčených škodlivých organismů by měly být vyžadovány vizuální prohlídky prvotních matečných rostlin nebo prvotního materiálu zaměřené na výskyt škodlivých organismů uvedených v přílohách I a II. V případě pochyb ohledně výskytu těchto škodlivých organismů by měly být odebrány a testovány vzorky prvotních matečných rostlin a prvotního materiálu, aby se zajistila správnost zjištění.
(12)
S ohledem na biologii a charakteristiky příslušných rodů či druhů rostlin a dotčených škodlivých organismů by měla být zavedena vhodná pravidla upravující četnost vizuálních prohlídek, odběru vzorků a testování základních matečných rostlin, základního materiálu, certifikovaných matečných rostlin a certifikovaného materiálu. Tato pravidla by měla vycházet ze zkušeností, které příslušné úřední subjekty a producenti ovocných rostlin získali při uplatňování vnitrostátních systémů certifikace. Tato pravidla by měla zohledňovat potřeby uživatelů dané kategorie.
(13)
Výskyt určitých škodlivých organismů, zejména hlístic, v půdě může způsobit nepřijatelné škody z hlediska rostlinolékařského stavu a užitné hodnoty dotčených rostlin, jestliže jsou tyto škodlivé organismy hostiteli virů napadajících dotčené rody či druhy. Tyto škodlivé organismy by proto měly být uvedeny na zvláštním seznamu a identifikovány zvlášť a jejich výskyt v příslušné půdě by neměl být povolen, pokud se testováním neprokáže, že příslušné viry neobsahují. Odběr vzorků a testování by měly prokázat, zda se tyto škodlivé organismy nebo příslušné viry vyskytují, či nikoli. Při stanovování pravidel pro odběr vzorků a testování by měly být zohledněny různé kategorie rozmnožovacího materiálu a ovocných rostlin. Je však přiměřené za určitých okolností povolit, aby odběr vzorků a testování nemusely být prováděny, pokud hostitelské rostliny nebyly v daném místě produkce pěstovány alespoň po dobu pěti let.
(14)
Provádí-li se odběr vzorků a testování, měly by se uskutečňovat v souladu s protokoly Evropské a středozemní organizace ochrany rostlin (EPPO) nebo v souladu s jinými mezinárodně uznávanými protokoly. To je nezbytné pro zajištění toho, aby praxe odběru vzorků a testování prováděná v Unii byla na úrovni nejnovějšího mezinárodního vědeckotechnického rozvoje. Pokud takové protokoly nejsou dostupné, měly by se odběr vzorků a testování uskutečňovat v souladu s odpovídajícími protokoly stanovenými na vnitrostátní úrovni.
(15)
Jakost a užitnou hodnotu prvotních matečných rostlin a prvotního materiálu mohou nepříznivě ovlivnit poškození, zbarvení, zjizvení tkání, uschnutí a jiné vady. Mělo by se proto stanovit, že prvotní matečné rostliny a prvotní materiál musí být prakticky bez jakýchkoli takových vad.
(16)
Aby se zaručila vhodná kvalita rozmnožovacího materiálu, měla by být stanovena pravidla pro jeho uchovávání za vhodných podmínek. Tyto podmínky by měly záviset na kategorii rozmnožovacího materiálu a ovocných rostlin, které se certifikují. Vzhledem k nedávnému vývoji je rovněž důležité povolit metodu uchovávání ochlazením na velmi nízké teploty, známou jako kryokonzervace. Tato metoda je považována za užitečnou alternativu ke kultuře in vitro, protože vlastnosti rozmnožovacího materiálu během uchovávání za těchto teplot zůstávají nezměněny.
(17)
Základní materiál představuje další fázi procesu produkce po prvotním materiálu. Matečné rostliny pro produkci základního materiálu (základní matečné rostliny) by proto měly být pěstovány z prvotního materiálu nebo množeny z jiných základních matečných rostlin.
(18)
Požadavky na základní materiál by měly být stejné jako požadavky na prvotní materiál týkající se identifikace, rostlinolékařského stavu a jakosti, protože tyto požadavky jsou stejně důležité i z hlediska rostlinolékařského stavu a užitné hodnoty základního materiálu. Měla by však být povolena produkce základního materiálu na volném poli, aby se usnadnilo jeho účinné rozmnožování do dalších generací a kategorií. Požadavky na uchovávání základního materiálu by proto měly umožňovat uchovávání v zařízeních chráněných proti hmyzu nebo na polích izolovaných od možných zdrojů infekce přeletem vektorů, kontaktem kořenů, přenosem infekce strojní technikou, nástroji pro štěpování nebo z jakýchkoli jiných možných zdrojů.
(19)
Základní matečné rostliny, které jsou pěstovány z prvotního materiálu, by mělo být povoleno množit v několika generacích, aby bylo dosaženo množství základních matečných rostlin nezbytného pro produkci základního a certifikovaného materiálu. Různé generace základních matečných rostlin by měly být uchovávány odděleně jedna od druhé a měly by být identifikovatelné v průběhu celého procesu produkce.
(20)
Certifikovaný materiál a certifikované ovocné rostliny mohou představovat další fázi procesu produkce po prvotním materiálu nebo základním materiálu. Matečné rostliny pro produkci certifikovaného materiálu (certifikované matečné rostliny) by proto měly být pěstovány buď z prvotního materiálu, nebo ze základního materiálu.
(21)
Měly by být přijaty minimální požadavky, které zajistí harmonizovaný postup při určování a ověřování shody s popisem odrůdy, pokud jde o rozmnožovací materiál a ovocné rostliny, které mají být kvalifikovány jako materiál CAC. Tyto požadavky by měly být méně přísné než požadavky na prvotní, základní a certifikovaný materiál, neboť materiál CAC vzbuzuje v uživatelích nižší očekávání, pokud jde o jeho rostlinolékařský stav a jakost, jelikož jsou v jeho případě uplatňovány jednodušší postupy a fáze produkce. Dodavatelé by však měli zajistit identifikaci materiálu, který má být použit pro rozmnožování. Mělo by se rovněž zajistit, aby byly uplatňovány normy jakosti a rostlinolékařské normy vhodné pro kultivaci materiálu CAC a z hlediska očekávání uživatelů tohoto rozmnožovacího materiálu. S ohledem na povahu škodlivých organismů napadajících určité druhy Citrus L., a sice Fortunella Swingle a Poncirus Raf., jsou nutná zvláštní pravidla pro vizuální prohlídku, odběr vzorků a testování s cílem zajistit, aby příslušný rozmnožovací materiál nebo ovocné rostliny měly náležitou jakost a rostlinolékařský stav.
(22)
Aby mohl příslušný úřední subjekt provádět úřední inspekce a ověřovat, zda rozmnožovací materiál a ovocné rostliny splňují normy jakosti a rostlinolékařské normy pro úřední certifikaci stanovené v této směrnici, měl by mít dodavatel zaveden plán zjišťování a monitorování kritických bodů v rámci procesu produkce rozmnožovacího materiálu a ovocných rostlin pro příslušné rody nebo druhy a měl by uchovávat záznamy o tomto sledování. Tento plán a záznamy o přehlídkách porostu, odběru vzorků a testování by měly být uchovávány tak dlouho, dokud příslušný rozmnožovací materiál nebo ovocné rostliny zůstanou pod kontrolou daného dodavatele, a nejméně po dobu tří let poté, co tento rozmnožovací materiál nebo tyto ovocné rostliny byly odstraněny nebo uvedeny na trh.Toto období je nezbytné, aby se umožnilo zjištění škodlivých organismů na dřevinách, kde se příznaky mohou projevit až několik let poté, co došlo k infekci.
(23)
Členské státy by měly zajistit, aby rozmnožovací materiál a ovocné rostliny byly během produkce a uvedení na trh podrobovány úřední inspekci s cílem ověřit dodržování požadavků a podmínek stanovených v této směrnici. S cílem zajistit harmonizovaný postup při provádění úředních inspekcí by měla být stanovena pravidla pro vizuální prohlídku a případně pro odběr vzorků a testování.
(24)
Aby nedošlo k narušení obchodu, mělo by být členským státům na určité přechodné období umožněno, aby na svém vlastním území mohly povolit uvedení na trh rozmnožovacího materiálu a ovocných rostlin vyprodukovaných z prvotních, základních a certifikovaných matečných rostlin nebo z matečných rostlin CAC, které již existovaly ke dni použitelnosti této směrnice, a to i v případech, kdy takový materiál nebo takové ovocné rostliny nesplňují tyto nové podmínky.
(25)
Směrnice Komise 93/48/EHS (3) a 93/64/EHS (4) by měly být zrušeny.
(26)
Opatření stanovená touto směrnicí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rozmnožovací materiál a rostliny ovocných rodů a druhů,
PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:
KAPITOLA 1
DEFINICE A OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Definice
Pro účely této směrnice se použijí tyto definice:
1)
„matečnou rostlinou“ se rozumí identifikovaná rostlina určená k rozmnožování;
2)
„kandidátskou prvotní matečnou rostlinou“ se rozumí matečná rostlina, kterou dodavatel chce nechat akceptovat jako prvotní matečnou rostlinu;
3)
„prvotní matečnou rostlinou“ se rozumí matečná rostlina určená k produkci prvotního materiálu;
4)
„základní matečnou rostlinou“ se rozumí matečná rostlina určená k produkci základního materiálu;
5)
„certifikovanou matečnou rostlinou“ se rozumí matečná rostlina určená k produkci certifikovaného materiálu;
6)
„škodlivým organismem“ se rozumějí všechny druhy, kmeny či biotypy rostlin, živočichů nebo patogenů škodlivé rostlinám nebo rostlinným produktům a uvedené v přílohách I, II a III;
7)
„vizuální prohlídkou“ se rozumí zkoumání rostlin nebo částí rostlin pouhým okem, pomocí rozptylového skla, stereoskopu nebo mikroskopu;
8)
„testem“ se rozumí zkoumání jiné než vizuální prohlídka;
9)
„plodící rostlinou“ se rozumí rostlina rozmnožená z matečné rostliny a vypěstovaná pro produkci ovoce s cílem umožnit ověření odrůdové pravosti uvedené matečné rostliny;
10)
„kategorií“ se rozumí prvotní materiál, základní materiál, certifikovaný materiál nebo materiál CAC;
11)
„množením“ se rozumí vegetativní produkce matečné rostliny za účelem získání dostatečného množství matečných rostlin stejné kategorie;
12)
„přemnožením matečné rostliny“ se rozumí nahrazení matečné rostliny rostlinou z ní vegetativně vyprodukovanou;
13)
„mikrorozmnožováním“ se rozumí množení rostlinného materiálu za účelem produkce velkého množství rostlin pomocí kultury in vitro diferencovaných vegetativních pupenů nebo diferencovaných vegetativních meristémů odebraných z rostliny;
14)
výrazem „prakticky bez vad“ se rozumí, že vady, které by mohly zhoršovat jakost a užitnou hodnotu daného rozmnožovacího materiálu nebo ovocných rostlin, se vyskytují na úrovni stejné nebo nižší, než je úroveň, jakou lze očekávat při dodržení osvědčených postupů jejich pěstování a nakládání s nimi, a že tato úroveň odpovídá osvědčeným postupům jejich pěstování a nakládání s nimi;
15)
výrazem „prakticky prostý škodlivých organismů“ se rozumí, že míra, v jaké se škodlivé organismy vyskytují v daném rozmnožovacím materiálu nebo ovocných rostlinách, je dostatečně nízká, aby byla zajištěna přijatelná jakost a užitná hodnota tohoto rozmnožovacího materiálu;
16)
„laboratoří“ se rozumí každé zařízení používané pro testování rozmnožovacího materiálu a ovocných rostlin;
17)
„kryokonzervací“ se rozumí uchovávání rostlinného materiálu jeho ochlazením na velmi nízké teploty za účelem zachování životaschopnosti tohoto materiálu.
Článek 2
Obecná ustanovení
1. Členské státy zajistí, aby rozmnožovací materiál a ovocné rostliny náležející do rodů a druhů uvedených v příloze I směrnice 2008/90/ES během produkce a při uvedení na trh byly v souladu s články 3 až 27 této směrnice.
2. Členské státy zajistí, aby během produkce rozmnožovacího materiálu a ovocných rostlin náležejících do rodů a druhů uvedených v příloze I směrnice 2008/90/ES dodavatelé splňovali požadavky stanovené v článcích 28 a 29.
3. Členské státy zajistí, aby rozmnožovací materiál a ovocné rostliny náležející do rodů a druhů uvedených v příloze I směrnice 2008/90/ES byly během produkce a při uvedení na trh podrobovány úřední inspekci v souladu s článkem 30.
4. Rozmnožovací materiál, který splňuje požadavky určité kategorie, se nesmí míchat s materiálem z jiných kategorií.
KAPITOLA 2
POŽADAVKY NA ROZMNOŽOVACÍ MATERIÁL A PŘÍPADNĚ NA OVOCNÉ ROSTLINY
ODDÍL 1
Požadavky na prvotní materiál
Článek 3
Požadavky na certifikaci prvotního materiálu
1. Rozmnožovací materiál jiný než matečné rostliny a jiný než podnože, které nepatří k odrůdě, se na žádost úředně certifikuje jako prvotní materiál, bylo-li shledáno, že splňuje tyto požadavky:
a)
byl přímo rozmnožen z matečné rostliny v souladu s článkem 13 nebo článkem 14;
b)
odpovídá popisu své odrůdy a jeho shoda s popisem této odrůdy byla ověřena podle článku 7;
c)
je uchováván podle článku 8;
d)
splňuje rostlinolékařské požadavky uvedené v článku 10;
e)
pokud Komise udělila výjimku podle čl. 8 odst. 4, aby bylo možné pěstovat prvotní matečné rostliny a prvotní materiál na poli v podmínkách nechráněných proti hmyzu, půda je v souladu s článkem 11;
f)
je v souladu s článkem 12, pokud jde o vady.
2. Matečná rostlina podle odst. 1 písm. a) musí být akceptována v souladu s článkem 5 nebo musí být získána množením v souladu s článkem 13 nebo mikrorozmnožováním v souladu s článkem 14.
3. Pokud prvotní matečná rostlina nebo prvotní materiál již nesplňují požadavky článků 7 až 12, dodavatel je odstraní z blízkosti ostatních prvotních matečných rostlin a prvotního materiálu. Tato odstraněná matečná rostlina nebo materiál mohou být použity jako základní nebo certifikovaný materiál či materiál CAC za předpokladu, že splňují požadavky stanovené v této směrnici pro tyto příslušné kategorie.
Namísto odstranění této matečné rostliny nebo tohoto materiálu může dodavatel přijmout odpovídající opatření, jejichž cílem je zajistit, aby tato matečná rostlina nebo tento materiál byly opět v souladu s uvedenými požadavky.
Článek 4
Požadavky na certifikaci podnoží, které nepatří k odrůdě, jako prvotního materiálu
1. Podnož, která nepatří k odrůdě, se na žádost úředně certifikuje jako prvotní materiál, bylo-li shledáno, že splňuje tyto požadavky:
a)
byla rozmnožena přímo z matečné rostliny vegetativním nebo pohlavním rozmnožováním; v případě pohlavního rozmnožování byly opylující stromy (opylovače) vyprodukovány přímo z matečné rostliny vegetativním rozmnožováním;
b)
odpovídá popisu svého druhu;
c)
je uchovávána podle článku 8;
d)
splňuje rostlinolékařské požadavky uvedené v článku 10;
e)
pokud Komise udělila výjimku podle čl. 8 odst. 4, aby bylo možné pěstovat prvotní matečné rostliny a prvotní materiál na poli v podmínkách chráněných proti hmyzu, půda je v souladu s článkem 11;
f)
je v souladu s článkem 12, pokud jde o vady.
2. Matečná rostlina podle odst. 1 písm. a) musí být akceptována v souladu s článkem 6 nebo musí být získána množením v souladu s článkem 13 nebo mikrorozmnožováním v souladu s článkem 14.
3. Pokud podnož, která je prvotní matečnou rostlinou nebo prvotním materiálem, již nesplňuje požadavky článků 8 až 12, dodavatel ji odstraní z blízkosti ostatních prvotních matečných rostlin a prvotního materiálu. Tato odstraněná podnož může být použita jako základní nebo certifikovaný materiál či materiál CAC za předpokladu, že splňuje požadavky stanovené v této směrnici pro tyto příslušné kategorie.
Namísto odstranění takové podnože může dodavatel přijmout odpovídající opatření, jejichž cílem je zajistit, aby tato podnož byla opět v souladu s uvedenými požadavky.
Článek 5
Požadavky na akceptaci prvotní matečné rostliny
1. Příslušný úřední subjekt akceptuje rostlinu jako prvotní matečnou rostlinu, pokud je v souladu s články 7 až 12 a pokud bylo v souladu s odstavci 2, 3 a 4 určeno, že odpovídá popisu své odrůdy.
Tato akceptace se uskuteční na základě úřední inspekce a výsledků testování, záznamů a postupů podle článku 30.
2. Příslušný úřední subjekt na základě pozorování projevu znaků dané odrůdy určí, zda prvotní matečná rostlina odpovídá popisu své odrůdy. Toto pozorování vychází z jednoho z těchto prvků:
a)
z úředního popisu odrůd registrovaných v kterémkoli národním registru a odrůd právně chráněných podle odrůdového práva;
b)
z popisu připojeného k žádosti v případě odrůd, které podléhají žádosti o registraci v kterémkoli členském státě, jak je uvedeno v čl. 5 odst. 1 prováděcí směrnice Komise 2014/97/EU (5);
c)
z popisu připojeného k žádosti v případě odrůd, které podléhají žádosti o registraci odrůdového práva;
d)
z úředně uznaného popisu, je-li odrůda, na kterou se tento popis vztahuje, registrována v národním registru.
3. Pokud se uplatňuje odst. 2 písm. b) nebo c), prvotní matečná rostlina se akceptuje pouze tehdy, je-li k dispozici zpráva vypracovaná kterýmkoli příslušným úředním subjektem v Unii nebo ve třetí zemi a prokazující, že příslušná odrůda je odlišná, uniformní a stálá. Až do registrace dané odrůdy však dotčená matečná rostlina a materiál z ní vyprodukovaný mohou být používány pouze k produkci základního nebo certifikovaného materiálu a nelze je uvádět na trh jako prvotní, základní nebo certifikovaný materiál.
4. Pokud je určení shody s popisem odrůdy možné pouze na základě znaků plodící rostliny, pozorování projevu znaků dané odrůdy se provede na ovoci z plodící rostliny rozmnožené z prvotní matečné rostliny. Tyto plodící rostliny se uchovávají odděleně od prvotních matečných rostlin a prvotního materiálu.
Plodící rostliny jsou podrobeny vizuální prohlídce v nejvhodnějších obdobích roku s ohledem na klimatické podmínky a podmínky pro pěstování dotčených rodů nebo druhů rostlin.
Článek 6
Požadavky na akceptaci podnoží, které nepatří k odrůdě
Příslušný úřední subjekt akceptuje podnož, která nepatří k odrůdě, jako prvotní matečnou rostlinu, pokud odpovídá popisu svého druhu a pokud je v souladu s články 8 až 12.
Tato akceptace se uskuteční na základě úřední inspekce a výsledků testování, záznamů a postupů používaných dodavatelem podle článku 30.
Článek 7
Ověřování shody s popisem odrůdy
Příslušný úřední subjekt a případně dodavatel pravidelně ověřují shodu prvotních matečných rostlin a prvotního materiálu s popisem jejich odrůdy v souladu s čl. 5 odst. 2 a 3, a to způsobem odpovídajícím dotčené odrůdě a použité metodě rozmnožování.
Kromě pravidelného ověřování prvotních matečných rostlin a prvotního materiálu ověřují příslušný úřední subjekt a případně dodavatel po každém přemnožení výsledné prvotní matečné rostliny.
Článek 8
Požadavky týkající se uchovávání prvotních matečných rostlin a prvotního materiálu
1. Dodavatelé uchovávají prvotní matečné rostliny a prvotní materiál v zařízeních, která jsou určena pro dotčené rody nebo druhy a která jsou chráněna proti hmyzu a zajišťují ochranu proti infekci přeletem vektorů a z jakýchkoli jiných možných zdrojů během celého procesu produkce.
Kandidátské prvotní matečné rostliny se uchovávají v podmínkách chráněných proti hmyzu a fyzicky oddělené od prvotních matečných rostlin v zařízeních uvedených v prvním pododstavci, dokud nebyly dokončeny všechny testy ohledně souladu s čl. 9 odst. 1 a 2.
2. Prvotní matečné rostliny a prvotní materiál se uchovávají způsobem zaručujícím, aby během celého procesu produkce byly jednotlivě identifikované.
3. Prvotní matečné rostliny a prvotní materiál se pěstují nebo produkují izolovaně od půdy, v nádobách s pěstebními substráty neobsahujícími půdu nebo v nádobách se sterilizovanými pěstebními substráty. Identifikují se návěskami umožňujícími jejich vysledovatelnost.
4. Odchylně od odstavců 1, 2 a 3 lze členskému státu pro konkrétní rody a druhy povolit produkci prvotních matečných rostlin a prvotního materiálu na poli za podmínek nechráněných proti hmyzu. Takový materiál se identifikuje návěskami umožňujícími jeho vysledovatelnost. Toto povolení se udělí za předpokladu, že dotčený členský stát zaručuje, že jsou přijata náležitá opatření k předcházení infekce rostlin přeletem vektorů, kontaktem kořenů, přenosem infekce strojní technikou, nástroji pro štěpování nebo z jakýchkoli jiných možných zdrojů.
5. Prvotní matečné rostliny a prvotní materiál lze uchovávat pomocí kryokonzervace.
6. Prvotní matečné rostliny lze používat pouze po dobu vypočítanou na základě stálosti odrůdy nebo podmínek prostředí, za nichž jsou pěstovány, a veškerých dalších určujících faktorů, jež ovlivňují stálost odrůdy.
Článek 9
Rostlinolékařské požadavky na kandidátské prvotní matečné rostliny a prvotní matečné rostliny vyprodukované pomocí přemnožení
1. Kandidátská prvotní matečná rostlina musí být prosta škodlivých organismů uvedených v příloze I v souvislosti s dotčeným rodem nebo druhem.
U dotčené kandidátské prvotní matečné rostliny musí být vizuální prohlídkou v zařízeních a na polích shledáno, že je prosta škodlivých organismů uvedených v příloze I v souvislosti s dotčeným rodem nebo druhem.
Tuto vizuální prohlídku provádí příslušný úřední subjekt a případně dodavatel.
V případě pochyb ohledně výskytu těchto škodlivých organismů příslušný úřední subjekt a případně dodavatel provedou odběr vzorků a testování dotčené kandidátské prvotní matečné rostliny.
2. Kandidátská prvotní matečná rostlina musí být prosta škodlivých organismů uvedených v příloze II v souvislosti s dotčeným rodem nebo druhem.
U dotčené kandidátské prvotní matečné rostliny musí být vizuální prohlídkou v zařízeních a na polích a na základě odběru vzorků a testování shledáno, že je prosta škodlivých organismů uvedených v příloze II v souvislosti s dotčeným rodem nebo druhem.
Tuto vizuální prohlídku, odběr vzorků a testování provádí příslušný úřední subjekt a případně dodavatel.
Tento odběr vzorků a testování se uskutečňují v nejvhodnějším období roku s ohledem na klimatické podmínky a podmínky pro pěstování dané rostliny a s ohledem na biologii škodlivých organismů relevantních pro tuto rostlinu. Odběr vzorků a testování se rovněž uskuteční kdykoliv během roku v případě pochyb ohledně výskytu těchto škodlivých organismů.
3. Pokud jde o odběr vzorků a testování, jak je stanoveno v odstavcích 1 a 2, členské státy použijí protokoly Evropské a středozemní organizace ochrany rostlin (EPPO) nebo jiné mezinárodně uznávané protokoly. Pokud takové protokoly neexistují, příslušný úřední subjekt použije odpovídající protokoly stanovené na vnitrostátní úrovni. V tomto případě členské státy na žádost zpřístupní uvedené protokoly ostatním členským státům a Komisi.
Příslušný úřední subjekt a případně dodavatel předloží vzorky laboratořím, jež jsou úředně akceptovány příslušným úředním orgánem.
Testovací metodou pro viry, viroidy, virům podobné choroby a fytoplazmy, která se použije pro testování kandidátských prvotních matečných rostlin, je biologické indexování indikátorových rostlin. Mohou být použity jiné metody testování v případě, že členský stát na základě vzájemně ověřených vědeckých důkazů má za to, že povedou ke stejně spolehlivým výsledkům jako biologické indexování indikátorových rostlin.
4. Odchylně od odstavce 2, pokud je kandidátskou prvotní matečnou rostlinou semenáč, jsou vizuální prohlídka, odběr vzorků a testování požadovány pouze ve vztahu k virům, viroidům nebo virům podobným chorobám přenášeným pylem a uvedeným v příloze II v souvislosti s dotčenými rody nebo druhy, za předpokladu, že úřední inspekce potvrdila, že dotčený semenáč byl vypěstován ze semene vyprodukovaného rostlinou prostou příznaků vyvolaných těmito viry, viroidy a virům podobnými chorobami a že tento semenáč byl uchováván v souladu s čl. 8 odst. 1 a 3.
5. Odstavce 1 a 3 se rovněž použijí na prvotní matečnou rostlinu vyprodukovanou pomocí přemnožení.
Prvotní matečná rostlina vyprodukovaná pomocí přemnožení musí být prosta virů a viroidů uvedených v příloze II v souvislosti s dotčeným rodem nebo druhem.
Tato prvotní matečná rostlina musí být shledána prostou těchto virů a viroidů, a to na základě vizuální prohlídky v zařízeních, na polích a v partiích a na základě vzorkování a testování.
Tuto vizuální prohlídku, odběr vzorků a testování provádí příslušný úřední subjekt a případně dodavatel.
Článek 10
Rostlinolékařské požadavky na prvotní matečné rostliny a na prvotní materiál
1. Prvotní matečná rostlina nebo prvotní materiál musí být prosty škodlivých organismů uvedených v části A přílohy I a v příloze II v souvislosti s dotčeným rodem nebo druhem.
Dotčená prvotní matečná rostlina nebo dotčený prvotní materiál musí být při vizuální prohlídce v zařízeních, na polích a v partiích shledány prostými škodlivých organismů uvedených v části A přílohy I a v příloze II v souvislosti s dotčeným rodem nebo druhem. Tuto vizuální prohlídku provádí příslušný úřední subjekt a případně dodavatel.
Procentní podíl prvotních matečných rostlin nebo prvotního materiálu, které jsou infikovány škodlivými organismy uvedenými v části B přílohy I, nesmí překračovat úrovně tolerance tam stanovené. Dotčené prvotní matečné rostliny nebo dotčený prvotní materiál musí být při vizuální prohlídce v zařízeních, na polích a v partiích shledány vyhovujícími těmto úrovním. Tuto vizuální prohlídku provádí příslušný úřední subjekt a případně dodavatel.
V případě pochyb ohledně výskytu těchto škodlivých organismů příslušný úřední subjekt a případně dodavatel provedou odběr vzorků a testování dotčené prvotní matečné rostliny nebo prvotního materiálu.
2. Příslušný úřední subjekt a případně dodavatel provádí vizuální prohlídku, odběr vzorků a testování prvotní matečné rostliny nebo prvotního materiálu tak, jak je stanoveno v příloze IV v souvislosti s dotčeným rodem nebo druhem.
3. Pokud jde o odběr vzorků a testování stanovené v odstavci 1, členské státy použijí protokoly EPPO nebo jiné mezinárodně uznávané protokoly. Pokud takové protokoly neexistují, příslušný úřední subjekt použije odpovídající protokoly stanovené na vnitrostátní úrovni. V tomto případě členské státy na žádost zpřístupní uvedené protokoly ostatním členským státům a Komisi.
Příslušný úřední subjekt a případně dodavatel předloží vzorky laboratořím, jež jsou úředně akceptovány příslušným úředním orgánem.
4. Odstavec 1 se nepoužije na prvotní matečné rostliny a prvotní materiál během kryokonzervace.
Článek 11
Požadavky na půdu
1. Prvotní matečné rostliny a prvotní materiál smějí být pěstovány pouze v půdě, která je prosta jakýchkoli škodlivých organismů, jež jsou uvedeny v příloze III pro dotčený rod nebo druh a jež jsou hostiteli virů napadajících tento rod nebo druh. Nepřítomnost takových škodlivých organismů se stanoví odběrem vzorků a testováním.
Tento odběr vzorků provádí příslušný úřední subjekt a případně dodavatel.
Tento odběr vzorků a testování se provádí před pěstováním dotčených prvotních matečných rostlin nebo prvotního materiálu a opakuje se během růstu, pokud existuje podezření na výskyt škodlivých organismů uvedených v prvním pododstavci.
Tento odběr vzorků a testování se provádí s ohledem na klimatické podmínky a na biologii škodlivých organismů uvedených v příloze III a pokud jsou tyto škodlivé organismy relevantní pro dotčené prvotní matečné rostliny nebo prvotní materiál.
2. Odběr vzorků a testování se neprovádí, pokud rostliny, které jsou hostiteli škodlivých organismů uvedených v příloze III pro dotčený rod nebo druh, nebyly v dané produkční půdě pěstovány po dobu nejméně pěti let a pokud nejsou pochyby ohledně toho, že se v této půdě nevyskytují relevantní škodlivé organismy.
Odběr vzorků a testování se neprovádí, jestliže příslušný úřední subjekt na základě úřední inspekce dospěje k závěru, že tato půda je prosta jakýchkoli škodlivých organismů, jež jsou uvedeny v příloze III pro dotčený rod nebo druh a jež jsou hostiteli virů napadajících tento rod nebo druh.
3. V případě odběru vzorků a testování podle odstavce 1 členské státy použijí protokoly EPPO nebo jiné mezinárodně uznávané protokoly. Pokud takové protokoly neexistují, použijí členské státy odpovídající protokoly stanovené na vnitrostátní úrovni. V tomto případě členské státy na žádost zpřístupní uvedené protokoly ostatním členským státům a Komisi.
Článek 12
Požadavky týkající se vad, které by mohly zhoršovat jakost
Na základě vizuální prohlídky musí být patrné, že prvotní matečné rostliny a prvotní materiál jsou prakticky bez vad. Tuto vizuální prohlídku provádí příslušný úřední subjekt a případně dodavatel. Poškození, zbarvení, zjizvené tkáně nebo uschnutí se považují za vady, pokud nepříznivě ovlivňují jakost a užitnou hodnotu rozmnožovacího materiálu.
Článek 13
Požadavky týkající se množení, přemnožení a rozmnožování prvotních matečných rostlin
1. Dodavatel smí množit nebo přemnožit prvotní matečnou rostlinu akceptovanou v souladu s čl. 5 odst. 1.
2. Dodavatel smí rozmnožovat prvotní matečnou rostlinu za účelem produkce prvotního materiálu.
3. Množení, přemnožení a rozmnožování prvotních matečných rostlin se uskutečňuje v souladu s protokoly uvedenými v odstavci 4.
4. Členské státy použijí protokoly pro množení, přemnožení a rozmnožování prvotních matečných rostlin. Členské státy použijí protokoly EPPO nebo jiné mezinárodně uznávané protokoly. Pokud takové protokoly neexistují, použijí členské státy odpovídající protokoly stanovené na vnitrostátní úrovni. V tomto případě členské státy na žádost zpřístupní uvedené protokoly ostatním členským státům a Komisi.
Protokoly uvedené v prvním pododstavci tohoto odstavce musí být odzkoušeny na příslušných rodech nebo druzích po dobu, která se pro dané rody nebo druhy považuje za přiměřenou. Tato doba se považuje za přiměřenou, pokud umožňuje ověření fenotypu rostlin z hlediska jejich shody s popisem odrůdy na základě pozorování produkce ovoce nebo pozorování vegetativního růstu podnoží.
5. Dodavatel smí přemnožit prvotní matečnou rostlinu pouze do uplynutí doby uvedené v čl. 8 odst. 6.
Článek 14
Požadavky týkající se množení, přemnožení a rozmnožování prvotních matečných rostlin mikrorozmnožováním
1. Množení, přemnožení nebo rozmnožování prvotních matečných rostlin mikrorozmnožováním za účelem produkce jiných prvotních matečných rostlin nebo prvotního materiálu se uskutečňuje v souladu s protokoly stanovenými v odstavci 2.
2. Členské státy použijí protokoly pro mikrorozmnožování prvotních matečných rostlin a prvotního materiálu, které jsou protokoly EPPO, nebo jiné mezinárodně uznávané protokoly. Pokud takové protokoly neexistují, použijí členské státy odpovídající protokoly stanovené na vnitrostátní úrovni. V tomto případě členské státy na žádost zpřístupní uvedené protokoly ostatním členským státům a Komisi.
Členské státy použijí pouze protokoly, které byly odzkoušeny na příslušném rodu nebo druhu po dobu, která se považuje za dostačující, aby umožňovala ověření fenotypu rostlin z hlediska jejich shody s popisem odrůdy na základě pozorování produkce ovoce nebo pozorování vegetativního růstu podnoží.
ODDÍL 2
Požadavky na základní materiál
Článek 15
Požadavky na certifikaci základního materiálu
1. Rozmnožovací materiál jiný než základní matečné rostliny a jiný než podnože, které nepatří k odrůdě, se na žádost úředně certifikuje jako základní materiál, pokud splňuje požadavky uvedené v odstavcích 2, 3 a 4.
2. Rozmnožovací materiál musí být rozmnožen ze základní matečné rostliny.
Základní matečná rostlina musí splňovat jeden z těchto požadavků:
a)
je vypěstována z prvotního materiálu; nebo
b)
je vyprodukována množením ze základní matečné rostliny v souladu s článkem 19.
3. Rozmnožovací materiál musí splňovat požadavky stanovené v článku 7, v čl. 8 odst. 6 a v článku 12.
4. Rozmnožovací materiál musí splňovat další požadavky týkající se:
a)
rostlinolékařského stavu, jak je stanoveno v článku 16;
b)
půdy, jak je stanoveno v článku 17;
c)
uchovávání základních matečných rostlin a základního materiálu, jak je stanoveno v článku 18; a
d)
zvláštních podmínek pro rozmnožování, jak je stanoveno v článku 19.
5. Podnož, která nepatří k odrůdě, se na žádost úředně certifikuje jako základní materiál, pokud odpovídá popisu svého druhu, splňuje požadavky stanovené v čl. 8 odst. 2 a 6 a další požadavky uvedené v článcích 12, 16, 17, 18 a 19.
6. Pro účely tohoto oddílu se veškeré odkazy na prvotní matečné rostliny v ustanoveních uvedených v odstavcích 3 a 5 považují za odkazy na základní matečné rostliny a veškeré odkazy na prvotní materiál se považují za odkazy na základní materiál.
7. Pokud základní matečná rostlina nebo základní materiál již nesplňují požadavky článku 7, čl. 8 odst. 2 a 6 a článků 12, 16 a 17, dodavatel je odstraní z blízkosti ostatních základních matečných rostlin a základního materiálu. Tato odstraněná matečná rostlina nebo materiál mohou být použity jako certifikovaný materiál nebo materiál CAC za předpokladu, že splňují požadavky stanovené v této směrnici pro příslušné kategorie.
Namísto odstranění této matečné rostliny nebo tohoto materiálu může dodavatel přijmout odpovídající opatření, jejichž cílem je zajistit, aby tato matečná rostlina nebo tento materiál byly opět v souladu s uvedenými požadavky.
8. Pokud podnož, která nepatří k odrůdě, je základní matečnou rostlinou nebo základním materiálem, které již nesplňují požadavky čl. 8 odst. 2 a 6 a článků 12, 16 a 17, dodavatel je odstraní z blízkosti ostatních základních matečných rostlin a základního materiálu. Tato odstraněná podnož může být použita jako certifikovaný materiál nebo materiál CAC za předpokladu, že splňuje požadavky stanovené v této směrnici pro příslušné kategorie.
Namísto odstranění této podnože může dodavatel přijmout odpovídající opatření, jejichž cílem je zajistit, aby tato podnož byla opět v souladu s uvedenými požadavky.
Článek 16
Rostlinolékařské požadavky
1. Základní matečná rostlina nebo základní materiál musí být prosty škodlivých organismů uvedených v části A přílohy I a v příloze II v souvislosti s dotčeným rodem nebo druhem.
Dotčená základní matečná rostlina nebo dotčený základní materiál musí být při vizuální prohlídce v zařízeních, na polích a v partiích shledány prostými škodlivých organismů uvedených v části A přílohy I a v příloze II v souvislosti s dotčeným rodem nebo druhem. Tuto vizuální prohlídku provádí příslušný úřední subjekt a případně dodavatel.
Procentní podíl základních matečných rostlin nebo základního materiálu, které jsou infikovány škodlivými organismy uvedenými v části B přílohy I, nesmí překročit úrovně tolerance tam stanovené. Dotčené základní matečné rostliny nebo dotčený základní materiál musí být při vizuální prohlídce v zařízeních, na polích a v partiích shledány vyhovujícími těmto úrovním. Tuto vizuální prohlídku provádí příslušný úřední subjekt a případně dodavatel.
V případě pochyb ohledně výskytu těchto škodlivých organismů příslušný úřední subjekt a případně dodavatel provedou odběr vzorků a testování dotčené základní matečné rostliny nebo základního materiálu.
2. Příslušný úřední subjekt a případně dodavatel provádí vizuální prohlídku, odběr vzorků a testování základní matečné rostliny nebo základního materiálu tak, jak je stanoveno v příloze IV v souvislosti s dotčeným rodem nebo druhem.
3. Pokud jde o odběr vzorků a testování stanovené v odstavci 1, členské státy použijí protokoly EPPO nebo jiné mezinárodně uznávané protokoly. Pokud takové protokoly neexistují, příslušný úřední subjekt použije odpovídající protokoly stanovené na vnitrostátní úrovni. V tomto případě členské státy na žádost zpřístupní uvedené protokoly ostatním členským státům a Komisi.
Příslušný úřední subjekt a případně dodavatel předloží vzorky laboratořím, jež jsou úředně akceptovány příslušným úředním orgánem.
4. Odstavec 1 se nepoužije na základní matečné rostliny a základní materiál během kryokonzervace.
Článek 17
Požadavky na půdu
1. Základní matečné rostliny a základní materiál mohou být pěstovány pouze v půdě, která je prosta jakýchkoli škodlivých organismů, jež jsou uvedeny v příloze III pro dotčený rod nebo druh a jež jsou hostiteli virů napadajících tento rod nebo druh. Nepřítomnost takových škodlivých organismů, kteří jsou hostiteli virů, se stanoví odběrem vzorků a testováním.
Tento odběr vzorků provádí příslušný úřední subjekt a případně dodavatel.
Tento odběr vzorků a testování se provádí před pěstováním dotčených základních matečných rostlin nebo základního materiálu a opakují se během růstu, pokud existuje podezření na výskyt škodlivých organismů uvedených v prvním pododstavci.
Tento odběr vzorků a testování se provádí s ohledem na klimatické podmínky a na biologii škodlivých organismů uvedených v příloze III, a pokud jsou tyto škodlivé organismy relevantní pro dotčené základní matečné rostliny nebo základní materiál.
2. Odběr vzorků a testování se neprovádí, pokud rostliny, které jsou hostiteli škodlivých organismů uvedených v příloze III pro dotčený rod nebo druh, nebyly v dané produkční půdě pěstovány po dobu nejméně pěti let a pokud nejsou pochyby ohledně toho, že se v této půdě nevyskytují relevantní škodlivé organismy.
Odběr vzorků a testování se neprovádí, jestliže příslušný úřední subjekt na základě úřední inspekce dospěl k závěru, že tato půda je prosta jakýchkoli škodlivých organismů, jež jsou uvedeny v příloze III pro dotčený rod nebo druh a jež jsou hostiteli virů napadajících tento rod nebo druh.
3. V případě odběru vzorků a testování podle odstavce 1 členské státy použijí protokoly EPPO nebo jiné mezinárodně uznávané protokoly. Pokud takové protokoly neexistují, použijí členské státy odpovídající protokoly stanovené na vnitrostátní úrovni. V tomto případě členské státy na žádost zpřístupní uvedené protokoly ostatním členským státům a Komisi.
Článek 18
Požadavky týkající se uchovávání základních matečných rostlin a základního materiálu
1. Základní matečné rostliny a základní materiál se uchovávají na polích izolovaných od možných zdrojů infekce přeletem vektorů, kontaktem kořenů, přenosem infekce strojní technikou, nástroji pro štěpování nebo z jakýchkoli jiných možných zdrojů.
2. Izolační vzdálenost polí podle odstavce 1 závisí na regionální situaci, druhu rozmnožovacího materiálu, výskytu škodlivých organismů v dotčené oblasti a relevantních existujících rizicích stanovených příslušným úředním orgánem na základě úřední inspekce.
Článek 19
Podmínky pro množení
1. Základní matečná rostlina, která je pěstována z prvotního materiálu ve smyslu čl. 15 odst. 2 písm. a), může být množena v několika generacích za účelem získání potřebného množství základních matečných rostlin. Základní matečné rostliny se množí v souladu s článkem 13 nebo se množí mikrorozmnožováním v souladu s článkem 14. Maximální povolený počet generací a maximální povolená životnost základních matečných rostlin jsou stanoveny v příloze V pro příslušné rody a druhy.
2. Pokud je povoleno více generací základních matečných rostlin, každá generace jiná než první generace může být odvozena z kterékoli z předchozích generací.
3. Rozmnožovací materiál různých generací se uchovává odděleně.
ODDÍL 3
Požadavky na certifikovaný materiál
Článek 20
Požadavky na certifikaci certifikovaného materiálu
1. Rozmnožovací materiál, jiný než matečné rostliny, a ovocné rostliny se na žádost úředně certifikují jako certifikovaný materiál, pokud splňují požadavky stanovené v odstavcích 2, 3 a 4.
2. Rozmnožovací materiál a ovocné rostliny musí být rozmnoženy z certifikované matečné rostliny.
Certifikovaná matečná rostlina musí splňovat jeden z těchto požadavků:
a)
je vypěstována z prvotního materiálu;
b)
je vypěstována ze základního materiálu.
3. Tento rozmnožovací materiál a ovocné rostliny musí splňovat požadavky stanovené v článku 7, v čl. 8 odst. 6 a v článcích 12, 21 a 22.
4. Tento rozmnožovací materiál a ovocné rostliny musí splňovat rostlinolékařské požadavky stanovené v článku 21.
Tento rozmnožovací materiál a ovocné rostliny musí být rozmnoženy z certifikované matečné rostliny, která splňuje požadavky na půdu uvedené v článku 22.
5. Podnož, která nepatří k odrůdě, se na žádost úředně certifikuje jako certifikovaný materiál, pokud odpovídá popisu svého druhu, splňuje požadavky stanovené v čl. 8 odst. 6 a další požadavky uvedené v článcích 12, 21 a 22.
6. Pro účely tohoto oddílu se veškeré odkazy na prvotní matečné rostliny v ustanoveních uvedených v odstavcích 3 a 5 považují za odkazy na certifikované matečné rostliny a veškeré odkazy na prvotní materiál se považují za odkazy na certifikovaný materiál.
7. Pokud certifikovaná matečná rostlina nebo certifikovaný materiál již nesplňují požadavky článku 7, čl. 8 odst. 6 a článků 12, 21 a 22, dodavatel je odstraní z blízkosti ostatních certifikovaných matečných rostlin a certifikovaného materiálu. Tato odstraněná matečná rostlina nebo materiál mohou být použity jako materiál CAC za předpokladu, že splňují požadavky stanovené v oddíle 4.
Namísto odstranění této matečné rostliny nebo tohoto materiálu může dodavatel přijmout odpovídající opatření, jejichž cílem je zajistit, aby tato matečná rostlina nebo tento materiál byly opět v souladu s uvedenými požadavky.
8. Pokud podnož, která nepatří k odrůdě, je certifikovanou matečnou rostlinou nebo certifikovaným materiálem, které již nesplňují požadavky čl. 8 odst. 6 a článků 12, 21 a 22, dodavatel je odstraní z blízkosti ostatních certifikovaných matečných rostlin a certifikovaného materiálu. Tato odstraněná matečná rostlina nebo materiál mohou být použity jako materiál CAC za předpokladu, že splňují požadavky stanovené v oddíle 4.
Namísto odstranění této podnože může dodavatel přijmout odpovídající opatření, jejichž cílem je zajistit, aby tato podnož byla opět v souladu s uvedenými požadavky.
Článek 21
Rostlinolékařské požadavky
1. Certifikovaná matečná rostlina nebo certifikovaný materiál musí být prosty škodlivých organismů uvedených v části A přílohy I a v příloze II v souvislosti s dotčeným rodem nebo druhem.
Dotčená certifikovaná matečná rostlina nebo dotčený certifikovaný materiál musí být při vizuální prohlídce v zařízeních, na polích a v partiích shledány prostými škodlivých organismů uvedených v části A přílohy I a v příloze II v souvislosti s dotčeným rodem nebo druhem. Tuto vizuální prohlídku provádí příslušný úřední subjekt a případně dodavatel.
Procentní podíl certifikovaných matečných rostlin nebo certifikovaného materiálu, které jsou infikovány škodlivými organismy uvedenými v části B přílohy I, nesmí překračovat úrovně tolerance tam stanovené. Dotčené certifikované matečné rostliny nebo dotčený certifikovaný materiál musí být při vizuální prohlídce v zařízeních, na polích a v partiích shledány vyhovujícími těmto úrovním. Tuto vizuální prohlídku provádí příslušný úřední subjekt a případně dodavatel.
V případě pochyb ohledně výskytu těchto škodlivých organismů příslušný úřední subjekt a případně dodavatel provedou odběr vzorků a testování dotčené certifikované matečné rostliny nebo certifikovaného materiálu.
2. Příslušný úřední subjekt a případně dodavatel provádí vizuální prohlídku, odběr vzorků a testování certifikované matečné rostliny nebo certifikovaného materiálu tak, jak je stanoveno v příloze IV v souvislosti s dotčeným rodem nebo druhem.
3. Pokud jde o odběr vzorků a testování stanovené v odstavci 1, členské státy použijí protokoly EPPO nebo jiné mezinárodně uznávané protokoly. Pokud takové protokoly neexistují, příslušný úřední subjekt použije odpovídající protokoly stanovené na vnitrostátní úrovni. V tomto případě členské státy na žádost zpřístupní uvedené protokoly ostatním členským státům a Komisi.
Příslušný úřední subjekt a případně dodavatel předloží vzorky laboratořím, jež jsou úředně akceptovány příslušným úředním orgánem.
4. Odstavec 1 se nepoužije na certifikované matečné rostliny a certifikovaný materiál během kryokonzervace.
Článek 22
Požadavky na půdu
1. Certifikované matečné rostliny se smějí pěstovat pouze v půdě, která je prosta jakýchkoli škodlivých organismů, jež jsou uvedeny v příloze III pro dotčený rod nebo druh a jež jsou hostiteli virů napadajících tento rod nebo druh. Nepřítomnost takových škodlivých organismů, které jsou hostiteli virů, se stanoví odběrem vzorků a testováním.
Tento odběr vzorků provádí příslušný úřední subjekt a případně dodavatel.
Tento odběr vzorků a testování se provádí před pěstováním dotčených certifikovaných matečných rostlin a opakují se během růstu, pokud existuje podezření na výskyt škodlivých organismů uvedených v prvním pododstavci.
Tento odběr vzorků a testování se provádí s ohledem na klimatické podmínky a na biologii škodlivých organismů uvedených v příloze III, a pokud jsou tyto škodlivé organismy relevantní pro dotčené certifikované matečné rostliny nebo certifikovaný materiál.
2. Odběr vzorků a testování se neprovádí, pokud rostliny, které jsou hostiteli škodlivých organismů uvedených v příloze III pro dotčený rod nebo druh, nebyly v dané produkční půdě pěstovány po dobu nejméně pěti let a pokud nejsou pochyby ohledně toho, že se v této půdě nevyskytují relevantní škodlivé organismy.
Odběr vzorků a testování se neprovádí, jestliže příslušný úřední subjekt na základě úřední inspekce dospěl k závěru, že tato půda je prosta jakýchkoli škodlivých organismů, jež jsou uvedeny v příloze III pro dotčený rod nebo druh a jež jsou hostiteli virů napadajících tento rod nebo druh.
V případě certifikovaných ovocných rostlin se odběr vzorků a testování neprovádí.
3. V případě odběru vzorků a testování podle odstavce 1 členské státy použijí protokoly EPPO nebo jiné mezinárodně uznávané protokoly. Pokud takové protokoly neexistují, použijí členské státy odpovídající protokoly stanovené na vnitrostátní úrovni. V tomto případě členské státy na žádost zpřístupní uvedené protokoly ostatním členským státům a Komisi.
ODDÍL 4
Požadavky na materiál CAC
Článek 23
Podmínky pro materiál CAC jiný než podnože, které nepatří k odrůdě
1. Materiál CAC jiný než podnože, které nepatří k odrůdě, se smí uvádět na trh pouze tehdy, pokud bylo shledáno, že splňuje tyto požadavky:
a)
byl rozmnožen z identifikovaného zdroje materiálu zaznamenaného dodavatelem;
b)
odpovídá popisu odrůdy v souladu s článkem 25;
c)
splňuje rostlinolékařské požadavky článku 26;
d)
je v souladu s článkem 27, pokud jde o vady.
2. Opatření za účelem dosažení souladu s odstavcem 1 provádí dodavatel.
3. V případě, že materiál CAC již není v souladu s odstavcem 1, dodavatel učiní jedno z těchto opatření:
a)
odstraní tento materiál z blízkosti ostatního materiálu CAC; nebo
b)
přijme vhodná opatření, jež zajistí, aby byl tento materiál opět v souladu s uvedenými požadavky.
Článek 24
Podmínky pro materiál CAC v případě podnoží, které nepatří k odrůdě
1. V případě podnoží, které nepatří k odrůdě, musí materiál CAC splňovat tyto požadavky:
a)
odpovídá popisu svého druhu;
b)
splňuje rostlinolékařské požadavky článku 26;
c)
je v souladu s článkem 27, pokud jde o vady.
2. Opatření za účelem splnění požadavků odstavce 1 provádí dodavatel.
3. V případě, že materiál CAC již nesplňuje požadavky odstavce 1, dodavatel učiní jedno z těchto opatření:
a)
odstraní tento materiál z blízkosti ostatního materiálu CAC; nebo
b)
přijme vhodná opatření, jež zajistí, aby byl tento materiál opět v souladu s uvedenými požadavky.
Článek 25
Shoda s popisem odrůdy
1. Shoda materiálu CAC s popisem jeho odrůdy se určí pozorováním projevu znaků této odrůdy. Toto pozorování vychází z jednoho z těchto prvků:
a)
z úředního popisu registrovaných odrůd, jak je uvedeno v prováděcí směrnici 2014/97/EU, a odrůd právně chráněných podle odrůdového práva; nebo
b)
z popisu připojeného k žádosti v případě odrůd, které podléhají žádosti o registraci v kterémkoli členském státě, jak je uvedeno v prováděcí směrnici 2014/97/EU;
c)
z popisu připojeného k žádosti o odrůdové právo;
d)
z úředně uznávaného popisu odrůdy podle čl. 7 odst. 2 písm. c) bodu iii) směrnice 2008/90/ES.
2. Shoda materiálu CAC s popisem jeho odrůdy se pravidelně ověřuje pozorováním projevu znaků této odrůdy v dotčeném materiálu CAC.
Článek 26
Rostlinolékařské požadavky
1. Materiál CAC musí být prakticky prostý škodlivých organismů uvedených v příloze I a příloze II v souvislosti s dotčeným rodem nebo druhem.
U dotčeného materiálu CAC musí být vizuální prohlídkou provedenou dodavatelem v zařízeních, na polích a v partiích shledáno, že je prakticky prostý škodlivých organismů uvedených v příloze I a příloze II v souvislosti s dotčeným rodem nebo druhem.
V případě pochyb ohledně výskytu těchto škodlivých organismů dodavatel provede odběr vzorků a testování dotčeného materiálu CAC.
2. Dodavatel provádí vizuální prohlídku, odběr vzorků a testování materiálu CAC tak, jak je stanoveno v příloze IV v souvislosti s dotčeným rodem nebo druhem.
3. Odstavec 1 se nepoužije na materiál CAC během kryokonzervace.
4. Kromě požadavků odstavců 1 a 2 musí materiál CAC, který patří k druhům Citrus L., Fortunella Swingle a Poncirus Raf., splňovat všechny tyto požadavky:
a)
musí být vyprodukován z identifikovaného zdroje materiálu, a u tohoto zdroje materiálu musí být na základě odběru vzorků a testování shledáno, že je prostý škodlivých organismů uvedených pro tyto druhy v příloze II;
b)
od počátku posledního vegetačního cyklu musí být na základě vizuální prohlídky, odběru vzorků a testování shledáno, že je prakticky prostý škodlivých organismů uvedených v příloze II v souvislosti s dotčenými druhy.
Článek 27
Požadavky týkající se vad
U materiálu CAC musí být na základě vizuální prohlídky shledáno, že je prakticky bez vad. Poškození, zbarvení, zjizvené tkáně nebo uschnutí se považuje za vady, pokud nepříznivě ovlivňují jakost a užitnou hodnotu rozmnožovacího materiálu.
KAPITOLA 3
ZVLÁŠTNÍ POŽADAVKY NA DODAVATELE ZAPOJENÉ DO PRODUKCE NEBO ROZMNOŽOVÁNÍ ROZMNOŽOVACÍHO MATERIÁLU A OVOCNÝCH ROSTLIN
Článek 28
Plán zjišťování a monitorování kritických bodů v rámci procesu produkce
Během produkce rozmnožovacího materiálu a ovocných rostlin členské státy zajistí, aby dodavatelé měli zaveden plán zjišťování a monitorování kritických bodů v rámci procesu produkce, vhodný pro příslušné rody nebo druhy. Tento plán se musí týkat alespoň těchto prvků:
a)
umístění a množství rostlin;
b)
časové vymezení jejich pěstování;
c)
rozmnožovací činnosti;
d)
činnosti při balení, skladování a přepravě.
Článek 29
Uchovávání informací o monitorování pro případ šetření
1. Členské státy zajistí, aby dodavatelé uchovávali záznamy s informacemi o monitorování kritických bodů podle čl. 6 odst. 1 směrnice 2008/90/ES a na žádost je zpřístupnili za účelem šetření.
2. Tyto záznamy zůstanou dostupné po dobu nejméně tří let od produkce dotčeného materiálu.
3. Členské státy zajistí, aby dodavatelé uchovávali záznamy o přehlídkách porostu, odběrech vzorků a testování, dokud se příslušný rozmnožovací materiál a ovocné rostliny nacházejí pod jejich kontrolou, a po dobu nejméně tří let od okamžiku, kdy tento rozmnožovací materiál a tyto ovocné rostliny byly odstraněny nebo uvedeny na trh.
KAPITOLA 4
ÚŘEDNÍ INSPEKCE
Článek 30
Obecné požadavky týkající se úředních inspekcí
1. Úřední inspekce zahrnují vizuální prohlídky a případně odběr vzorků a testování.
2. Během úředních inspekcí příslušný úřední subjekt věnuje zvláštní pozornost:
a)
vhodnosti a skutečnému používání metod, jimiž dodavatel kontroluje každý z kritických bodů v rámci procesu produkce;
b)
celkové způsobilosti zaměstnanců dodavatele pro provádění činností stanovených v čl. 6 odst. 1 směrnice 2008/90/ES.
3. Členské státy zajistí, aby příslušné úřední subjekty vypracovávaly a uchovávaly záznamy o výsledcích a datech všech přehlídek porostu, odběrů vzorků a testování, které provádí.
KAPITOLA 5
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 31
Provedení
1. Členské státy přijmou a zveřejní právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí do 31. prosince 2016. Neprodleně sdělí Komisi jejich znění.
Použijí tyto předpisy ode dne 1. ledna 2017.
Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.
2. Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.
Článek 32
Přechodná opatření
Členské státy mohou do 31. prosince 2022 povolit, aby byl na jejich vlastním území uveden na trh rozmnožovací materiál a ovocné rostliny vyprodukované z prvotních, základních a certifikovaných matečných rostlin nebo materiálu CAC, které existovaly před 1. lednem 2017 a byly úředně certifikovány nebo které splňují podmínky pro to, aby byly kvalifikovány jako materiál CAC před 31. prosincem 2022. Při uvádění na trh jsou takovýto rozmnožovací materiál a takového ovocné rostliny identifikovány prostřednictvím odkazu na tento článek uvedeného na návěsce a v dokumentaci.
Článek 33
Zrušení
Směrnice 93/48/EHS a směrnice 93/64/EHS se zrušují.
Článek 34
Vstup v platnost
Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 35
Určení
Tato směrnice je určena členským státům.
V Bruselu dne 15. října 2014.
A BIZOTTSÁG 2014/98/EU VÉGREHAJTÁSI IRÁNYELVE
(2014. október 15.)
a 2008/90/EK tanácsi irányelvnek az ugyanazon irányelv I. mellékletében említett gyümölcstermő növénynemzetségekre és növényfajokra vonatkozó különleges követelmények, a szállítók által teljesítendő különleges követelmények és a hivatalos vizsgálatokra vonatkozó részletes szabályok tekintetében történő végrehajtásáról
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a gyümölcstermő növények szaporítóanyagai, illetve a gyümölcstermesztésre szánt gyümölcstermő növények forgalmazásáról szóló, 2008. szeptember 29-i 2008/90/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 4. cikkére, 6. cikke (4) bekezdésére, 9. cikke (1) bekezdésére és 13. cikke (3) bekezdésére,
mivel:
(1)
A prebázis, a bázis és a certifikált (tanúsított) szaporítóanyagok tanúsítására és forgalmazására vonatkozó rendelkezéseket indokolt az ezen irányelv hatálya alá tartozó különféle nemzetségek és fajok eltérő termelési ciklusainak figyelembevételével meghatározni.
(2)
A prebázis szaporítóanyagból előállított szaporító- és ültetési anyagok megfelelő egészségi állapotának és minőségének biztosítása érdekében szükséges, hogy a prebázis szaporítóanyag megfeleljen bizonyos, az egészség és a minőség tekintetében meghatározott, nagyon szigorú követelményeknek.
(3)
A prebázis szaporítóanyagok azonosításának és minőségének biztosítása érdekében célszerű szabályokat megállapítani az azon fajtával való azonosság megállapítására és ellenőrzésére vonatkozóan, amely fajtához az adott szaporítóanyag tartozik. Ezenkívül a prebázis szaporítóanyagok azonosításáról és megfelelő minőségéről indokolt a szaporításukra - beleértve a megújítást és felszaporítást - vonatkozó szabályok révén is gondoskodni. A prebázis szaporítóanyagok megfelelő egészségi állapotának biztosítása érdekében fontos megállapítani az érintett nemzetségek és fajok tekintetében a károsítóktól való mentességgel, a vizsgálatokkal, a mintavétellel és a teszteléssel kapcsolatban alkalmazandó szabályokat. Ezen túlmenően a szóban forgó szaporítóanyagok minőségét a hibákra vonatkozó szabályok elfogadása révén is biztosítani kell.
(4)
A meghatározott fajtához nem tartozó alanyok azonosításának és minőségének biztosítása érdekében az ilyen alanyoknak meg kell felelniük azon faj leírásának, amelyhez tartoznak.
(5)
Az ültetési anyagoktól eltérő, bázis vagy certifikált (tanúsított) szaporítóanyagok előállítására szánt növényeket azonosítani kell. E növények az úgynevezett anyanövények. Indokolt, hogy a prebázis szaporítóanyagok előállítására szánt anyanövényekre (a továbbiakban: prebázis anyanövények) ugyanazok a követelmények vonatkozzanak, mint a prebázis szaporítóanyagokra. A prebázis anyanövényeket és a prebázis szaporítóanyagokat a teljes előállítási folyamat során azonosítani kell. Az illetékes hivatalos szervnek az adott növényfajtára jellemző tulajdonságok kifejeződésének megfigyelése révén meg kell győződnie arról, hogy a prebázis anyanövény megfelel a fajtaleírásnak. Ezenkívül indokolt rendszeresen ellenőrizni a prebázis anyanövény és a belőle előállított prebázis szaporítóanyag fajtaleírásnak való megfelelését.
(6)
A tanúsításra szánt szaporítóanyagok esetében a fajtaleírásnak való megfelelést a következők alapján kell megállapítani: olyan hivatalos fajtaleírás, amely biztosítja, hogy az adott fajta megkülönböztethető, egynemű és állandó legyen, a nyilvántartásba vétel vagy növényfajta-oltalom iránti kérelmet kísérő fajtaleírás, illetve valamely hivatalosan elismert fajtaleírás. A hivatalosan elismert leírással rendelkező fajták esetében helyénvaló megkövetelni, hogy az érintett fajták legyenek bejegyezve valamely nemzeti nyilvántartásba, biztosítva ezáltal, hogy a fajtaleírás érvényes legyen a tanúsítás tárgyát képező szaporítóanyagra.
(7)
A prebázis és a bázis szaporítóanyagok esetében indokolt, hogy a fajtaleírásnak való megfelelés a fajta valamely tagállamban való nyilvántartásba vétele iránti kérelemhez csatolt fajtaleírás és a növényfajta-oltalom nyilvántartásba vétele iránti kérelmet kísérő fajtaleírás alapján is megállapítható legyen, feltéve, hogy az Unióban vagy valamely harmadik országban már rendelkezésre áll olyan jelentés, amelyből kitűnik, hogy a szóban forgó fajta megkülönböztethető, egynemű és állandó. E lehetőség megadása azt a célt szolgálja, hogy gyorsabb ütemben végre lehessen hajtani a tanúsítási folyamat kezdeti szakaszait azokban az esetekben, amikor a fajta nyilvántartásba vétele még folyamatban van, de már csaknem lezárult. Annak érdekében azonban, hogy az érintett szaporítóanyagok felhasználói számára biztosított legyen az átláthatóság és a megalapozott döntések meghozatalának a lehetősége, indokolt úgy rendelkezni, hogy a szaporítóanyagok csak a fajta nyilvántartásba vételének megtörténte után legyenek forgalmazhatók.
(8)
Fontos szigorú rendelkezések révén megóvni a prebázis szaporítóanyagokat a károsítóval való fertőzöttség valamennyi típusától. Ennek érdekében a szállítókat kötelezni kell arra, hogy a prebázis anyanövényeket és a prebázis szaporítóanyagokat olyan, erre a célra kijelölt létesítményekben tartsák fenn, amelyek rovaroktól mentesek, és amelyek biztosítják, hogy sem légbeli vektorok útján terjedő, sem más forrásból eredő fertőzés ne következzen be. Ugyanezen okból célszerű a prebázis anyanövényeket és a prebázis szaporítóanyagokat a talajtól elszigetelten, talajmentes vagy sterilizált termesztőközeget tartalmazó edényekben termeszteni vagy előállítani. Az egyedi termelési szükségletek kielégítése érdekében mindazonáltal indokolt lehetővé tenni a tagállamok számára, hogy engedélyt kérjenek prebázis anyanövények és prebázis szaporítóanyagok szabadföldi termelésére, feltéve, hogy megfelelő intézkedéseket hoznak a releváns károsítókkal való megfertőződés megelőzésére.
(9)
A 2000/29/EK tanácsi irányelv (2) egyes károsító szervezetek tekintetében meghatározza az Unióba történő behurcolás és az Unión belüli terjedés megelőzésére vonatkozó szabályokat. Ezek közé tartoznak azok a meghatározott nemzetségekre és fajokra vonatkozó követelmények is, amelyek kiegészítik az ezen irányelvben a 2000/29/EK irányelv hatálya alá tartozó károsító szervezetek tekintetében megállapított tanúsítási követelményeket. Szükség van egyéb károsító szervezetekkel kapcsolatos további szabályok megállapítására. Ha valamely károsító elfogadhatatlan mértékű károsodást okozhat az érintett nemzetségek vagy fajok prebázis szaporítóanyagának egészségi állapotát vagy hasznosíthatóságát illetően, elő kell írni az attól való mentességet. Az érintett károsítókat jegyzékbe kell foglalni. Amennyiben valamely károsító csak akkor okozhat ilyen károsodást, ha jelenlétének mértéke meghalad egy meghatározott szintet, jelenlétét csak a szóban forgó szintet meghaladó mérték esetében kell megtiltani. Ezeket a károsítókat a mentesség követelménye által érintett károsítóktól elkülönítve kell jegyzékbe foglalni.
(10)
A prebázisanyanövény-jelöltek képezik a szaporító- és az ültetési anyagok előállítási és tanúsítási folyamatának kiindulópontját. Ezért indokolt a legszigorúbb növény-egészségügyi követelményeket alkalmazni rájuk, ezáltal biztosítva a releváns károsítóktól való mentességüket. Az érintett növénynemzetségek, illetve -fajok, valamint az érintett releváns károsítók biológiai jellemzőinek és tulajdonságainak figyelembevételével kötelezővé kell tenni a prebázisanyanövény-jelölteken az I. mellékletben felsorolt károsítók jelenlétének megállapítása céljából végrehajtandó vizuális vizsgálatot. Amennyiben felmerül az említett károsítók jelenlétének gyanúja, a megállapítások pontosságának biztosítása érdekében a prebázisanyanövény-jelöltek mindegyikét mintavételnek és tesztelésnek kell alávetni. Minden egyes prebázisanyanövény-jelöltet tesztelni kell a II. mellékletben felsorolt károsítók vonatkozásában, abból a célból, hogy teljes bizonyossággal meg lehessen győződni a jelölteknek a releváns károsítóktól való mentességéről. Nagyon hasonló követelményeket indokolt alkalmazni a megújítás révén előállított prebázis anyanövényekre is, tekintettel azoknak a termelési és a tanúsítási folyamat további szakaszaiban betöltött fontos szerepére.
(11)
Az érintett növénynemzetségek, illetve -fajok, valamint az érintett releváns károsítók biológiai jellemzőinek és tulajdonságainak figyelembevételével kötelezővé kell tenni a prebázis anyanövényeken, illetve a prebázis szaporítóanyagokon az I. és a II. mellékletben felsorolt károsítók jelenlétének megállapítása céljából végrehajtandó vizuális vizsgálatot. Amennyiben felmerül az említett károsítók jelenlétének gyanúja, a megállapítások pontosságának biztosítása érdekében a prebázis anyanövényeket és a prebázis szaporítóanyagokat mintavételnek és tesztelésnek kell alávetni.
(12)
Az érintett növénynemzetségek, illetve -fajok, valamint az érintett károsítók biológiai jellemzőinek és tulajdonságainak figyelembevételével megfelelő szabályokat kell megállapítani a bázis anyanövények, a bázis szaporítóanyagok, a certifikált (tanúsított) anyanövények és a certifikált (tanúsított) szaporítóanyagok esetében elvégzendő vizuális vizsgálatok, mintavétel és tesztelés gyakoriságára vonatkozóan. Ezeknek a szabályoknak az illetékes hivatalos szervek és a gyümölcstermő növények termesztői által a nemzeti tanúsítási rendszerek alkalmazása során szerzett tapasztalatokon kell alapulniuk. Megállapításukkor figyelembe kell venni a meghatározott kategóriákat használók igényeit.
(13)
Bizonyos károsítók - különösen a fonálférgek - talajban való jelenléte elfogadhatatlan mértékű károsodást okozhat az érintett növények egészségi állapotát és hasznosíthatóságát illetően, amennyiben a szóban forgó károsítók az adott nemzetségeket vagy fajokat megtámadó vírusok gazdaszervezetei. Ezért ezeket a károsítókat a többitől elkülönítve kell jegyzékbe foglalni és azonosítani, és meg kell tiltani a szaporító-, illetve ültetési anyag előállítására szolgáló talajban való jelenlétüket, hacsak tesztelés útján megállapítást nem nyer, hogy e károsítók mentesek a releváns vírusoktól. Mintavételt és tesztelést kell alkalmazni annak megállapítására, hogy a szóban forgó károsítók, illetve a releváns vírusok jelen vannak-e. A mintavételre és a tesztelésre vonatkozó szabályokat a szaporító- és az ültetési anyagok különböző kategóriáinak figyelembevételével célszerű meghatározni. Az arányosság szellemében azonban bizonyos feltételek mellett helyénvaló eltekinteni a mintavételtől és a teszteléstől, ha a gazdanövényeket az előállítás helyszínéül szolgáló földterületen legalább öt éve nem termesztik.
(14)
Amennyiben sor kerül mintavételre és tesztelésre, e tevékenységeket az Európai és Földközi-tenger melléki Növényvédelmi Szervezet (EPPO) protokolljainak vagy más, nemzetközileg elismert protokolloknak megfelelően kell végrehajtani. Ez elengedhetetlen annak biztosításához, hogy az uniós mintavételi és tesztelési gyakorlat lépést tartson a nemzetközi tudományos és műszaki fejlődéssel. Amennyiben ilyen protokoll nem áll rendelkezésre, a mintavételt és a tesztelést a nemzeti szinten megállapított vonatkozó protokollok alapján kell elvégezni.
(15)
A prebázis anyanövények és a prebázis szaporítóanyagok minőségét és hasznosíthatóságát befolyásolhatják sérülések, elszíneződések, hegszövetek, kiszáradás és egyéb hibák. Ezért indokolt előírni, hogy a prebázis anyanövényeknek és a prebázis szaporítóanyagoknak gyakorlatilag mentesnek kell lenniük minden ilyen hibától.
(16)
A szaporítóanyagok megfelelő minőségének garantálása érdekében szabályokat kell megállapítani a megfelelő körülmények között történő fenntartásukra vonatkozóan. E feltételeket a tanúsítás tárgyát képező szaporító- és ültetési anyagok különböző kategóriái szerint kell megállapítani. A legfrissebb fejleményekre tekintettel fontos engedélyezni az ultraalacsony hőmérsékletre hűtve történő fenntartás módszerét, az úgynevezett krioprezervációt is. Ez hasznos alternatívája az in vitro kultúrának, mivel ilyen alacsony hőmérsékleten a szaporítóanyag tulajdonságai változatlanok maradnak a tárolás során.
(17)
Az előállítási folyamatban a prebázis szaporítóanyag után a bázis szaporítóanyag jelenti a következő szakaszt. Következésképpen a bázis szaporítóanyagok előállításához szükséges anyanövényeket (a továbbiakban: bázis anyanövények) vagy prebázis szaporítóanyagból kell termeszteni, vagy más bázis anyanövény felszaporításával kell előállítani.
(18)
Indokolt, hogy a bázis szaporítóanyagokra vonatkozó, az azonosítással, az egészségi állapottal és a minőséggel kapcsolatos követelmények megegyezzenek a prebázis szaporítóanyagokra alkalmazandókkal, mivel a szóban forgó követelmények a bázis szaporítóanyagok egészségi állapota és hasznosíthatósága szempontjából is ugyanolyan fontosak. Célszerű ugyanakkor engedélyezni a bázis szaporítóanyagok szabadföldi termesztését, elősegítve azok hatékony szaporítását a következő nemzedékek, illetve kategóriák létrehozása céljából. Ezért indokolt úgy rendelkezni, hogy a bázis szaporítóanyagok fenntartására vonatkozó követelmények tegyék lehetővé a rovaroktól mentes létesítményekben és az olyan földterületeken történő fenntartást is, amely földterületek el vannak szigetelve a légbeli vektorok vagy a gyökerekkel való érintkezés által előidézett fertőzés, a gépek vagy az oltáshoz használt eszközök révén bekövetkező keresztfertőzés potenciális forrásaitól és bármely egyéb lehetséges fertőzésforrástól.
(19)
A prebázis szaporítóanyagból termesztett bázis anyanövények esetében célszerű engedélyezni a több generáción keresztül történő felszaporítást annak érdekében, hogy elegendő bázis anyanövény álljon rendelkezésre bázis és certifikált (tanúsított) szaporítóanyagok előállításához. Indokolt gondoskodni arról, hogy a bázis anyanövények különböző generációi az előállítási folyamat egésze során el legyenek különítve egymástól és azonosíthatóak legyenek.
(20)
Az előállítási folyamat a prebázis szaporítóanyagok vagy a bázis szaporítóanyagok előállítása után certifikált (tanúsított) szaporítóanyagok és certifikált (tanúsított) ültetési anyagok előállításával folytatódhat. Ennek megfelelően a certifikált (tanúsított) szaporítóanyagok előállítására szolgáló anyanövényeket (a továbbiakban: certifikált (tanúsított) anyanövények) prebázis vagy bázis szaporítóanyagból kell termeszteni.
(21)
A C.A.C. (Conformitas Agraria Communitatis) szaporítóanyagként minősítendő szaporító- és ültetési anyagok tekintetében minimumkövetelményeket kell elfogadni a fajtaleírásnak való megfelelés megállapítására és ellenőrzésére szolgáló harmonizált eljárás biztosítása céljából. Indokolt, hogy e követelmények kevésbé szigorúak legyenek, mint a prebázis, a bázis és a certifikált (tanúsított) szaporítóanyagokra vonatkozók, mivel a C.A.C. szaporítóanyagok esetében alkalmazott egyszerűbb előállítási eljárások és szakaszok következtében alacsonyabbak a felhasználók által az ilyen szaporítóanyagok egészségi állapota és minősége tekintetében támasztott elvárások. Ugyanakkor célszerű előírni, hogy a szállítók gondoskodjanak a szaporításra szánt anyagok azonosításáról. Ezenkívül biztosítani kell a C.A.C. szaporítóanyagok termesztésének és az ilyen szaporítóanyagok felhasználói által támasztott elvárásoknak megfelelő, a minőséggel és az egészségi állapottal kapcsolatos előírások alkalmazását. Tekintettel az egyes Citrus L. fajok, a Fortunella Swingle ésa Poncirus Raf. egyedeit megtámadó károsítók természetére, konkrét szabályokra van szükség a vizuális vizsgálat, a mintavétel és a tesztelés vonatkozásában annak biztosítására, hogy az érintett szaporító-, illetve ültetési anyagok minősége és egészségi állapota megfelelő legyen.
(22)
Annak érdekében, hogy az illetékes hivatalos szervnek módjában álljon hivatalos vizsgálatokat végrehajtani és meggyőződni arról, hogy a szaporító- és az ültetési anyagok megfelelnek az ezen irányelvben a hivatalos tanúsítás céljára meghatározott, a minőséggel és az egészségi állapottal kapcsolatos előírásoknak, a szállítót kötelezni kell arra, hogy a releváns növénynemzetségek és -fajok tekintetében életbe léptessen egy, a szaporító- és az ültetési anyagok előállítási folyamatában esetlegesen előforduló kritikus pontok azonosítására és megfigyelésére szolgáló tervet, és a megfigyelésről vezessen feljegyzéseket. A tervet és a szabadföldi vizsgálatokra, a mintavételre és a tesztelésre vonatkozó feljegyzéseket mindaddig meg kell őrizni, amíg az adott szaporító-, illetve ültetési anyagok a szállító ellenőrzése alatt állnak, továbbá még legalább három évig attól az időponttól számítva, amikor a szaporító-, illetve az ültetési anyagokat kitermelik vagy forgalomba hozzák.Erre az időszakra azért van szükség, hogy a kártevők jelenlétét a fás szárú növényeken is észlelni lehessen, amelyek esetében előfordulhat, hogy a tünetek csak több évvel a fertőzés bekövetkezte után jelennek meg.
(23)
A tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy a szaporító- és az ültetési anyagokat az ezen irányelvben meghatározott követelmények és feltételek teljesítésének ellenőrzése érdekében az előállítás és a forgalmazás során hivatalos vizsgálatnak vessék alá. Annak biztosítására, hogy a hivatalos vizsgálatok elvégzése harmonizált eljárás alapján történjen, szabályokat kell megállapítani a vizuális vizsgálatra és - adott esetben - a mintavételre és a tesztelésre vonatkozóan.
(24)
Az esetleges kereskedelmi fennakadások elkerülése érdekében célszerű lehetővé tenni a tagállamok számára, hogy egy átmeneti időszak során engedélyezzék területükön az ezen irányelv alkalmazásának kezdőnapján már meglévő prebázis, bázis és certifikált (tanúsított) anyanövényekből vagy C.A.C. anyanövényekből előállított szaporító- és ültetési anyagok forgalmazását, még akkor is, ha a szóban forgó szaporító-, illetve ültetési anyagok az új feltételeknek nem felelnek meg.
(25)
A 93/48/EGK (3) és a 93/64/EGK (4) bizottsági irányelvet hatályon kívül kell helyezni.
(26)
Az ezen irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak a gyümölcstermő növénynemzetségek és -fajok szaporító- és ültetvényanyagaival foglalkozó állandó bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
1. FEJEZET
FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK ÉS ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
1. cikk
Fogalommeghatározások
Ezen irányelv alkalmazásában:
1. „anyanövény”: szaporításra szánt azonosított növény;
2. „prebázisanyanövény-jelölt”: a szállító által prebázis anyanövényként elfogadtatni kívánt anyanövény;
3. „prebázis anyanövény”: prebázis szaporítóanyag előállítására szánt anyanövény;
4. „bázis anyanövény”: bázis szaporítóanyag előállítására szánt anyanövény;
5. „certifikált (tanúsított) anyanövény”: certifikált (tanúsított) szaporítóanyag előállítására szánt anyanövény;
6. „károsító”: a növényekre vagy növényi termékekre ártalmas, az I., a II., illetve a III. mellékletben felsorolt növény-, állat- vagy kórokozófaj, -törzs vagy biotípus;
7. „vizuális vizsgálat”: növények vagy növényrészek szabad szemmel, nagyítólencsével, sztereoszkóppal vagy mikroszkóppal végzett vizsgálata;
8. „tesztelés”: a vizuális vizsgálattól eltérő vizsgálat;
9. „gyümölcshozó növény”: anyanövényből szaporított növény, amelyen gyümölcsöt nevelnek, annak érdekében, hogy ellenőrizhető legyen az adott anyanövény fajtaazonossága;
10. „kategória”: prebázis, bázis, certifikált (tanúsított) vagy C.A.C. szaporítóanyag;
11. „felszaporítás”: anyanövények vegetatív úton történő előállítása az ugyanazon kategóriába tartozó anyanövények kívánt számának elérése érdekében;
12. „az anyanövény megújítása”: az anyanövénynek a belőle vegetatív úton előállított növénnyel való lecserélése;
13. „mikroszaporítás”: a növényi szaporítóanyag felszaporítása nagy számú egyed előállítása céljából, a növényről vett differenciált vegetatív hajtás- vagy gyökérmerisztéma in vitro tenyészetének alkalmazásával;
14. „hibáktól gyakorlatilag mentes”: a szaporító-, illetve ültetési anyagok minőségét és hasznosíthatóságát valószínűleg kedvezőtlenül befolyásoló hibák mértéke nem haladja meg a helyes termesztési és kezelési gyakorlatok eredményeként várható szintet, és összhangban van a helyes termesztési és kezelési gyakorlatokkal;
15. „károsítóktól gyakorlatilag mentes”: a károsítóknak a szaporító- vagy ültetési anyagon való jelenléte megfelelően alacsony mértékű a szaporítóanyag elfogadható minőségének és hasznosíthatóságának biztosításához;
16. „laboratórium”: bármely, szaporító- és ültetési anyagok tesztelésére használt létesítmény;
17. „krioprezerváció”: a növényi szaporítóanyag ultraalacsony hőmérsékletre hűtve történő fenntartása, amelynek célja a szaporítóanyag életképességének megőrzése.
2. cikk
Általános rendelkezések
(1) A tagállamok biztosítják, hogy a 2008/90/EK irányelv I. mellékletében felsorolt nemzetségekhez és fajokhoz tartozó szaporító- és ültetési anyagok előállításuk és forgalmazásuk során megfeleljenek az ezen irányelv 3-27. cikkében foglalt vonatkozó rendelkezéseknek.
(2) A tagállamok biztosítják, hogy a szállítók a 2008/90/EK irányelv I. mellékletében felsorolt nemzetségekhez és fajokhoz tartozó szaporító- és ültetési anyagok előállítása során megfeleljenek a 28. és a 29. cikkben foglalt követelményeknek.
(3) A tagállamok biztosítják, hogy a 2008/90/EK irányelv I. mellékletében felsorolt nemzetségekhez és fajokhoz tartozó szaporító- és ültetési anyagok előállításuk és forgalmazásuk során a 30. cikknek megfelelően hivatalos vizsgálat tárgyát képezzék.
(4) A meghatározott kategória követelményeinek megfelelő szaporítóanyagok nem keveredhetnek más kategóriákhoz tartozó szaporítóanyagokkal.
2. FEJEZET
A SZAPORÍTÓ- ÉS - ADOTT ESETBEN - AZ ÜLTETÉSI ANYAGOKRA VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK
1. SZAKASZ
A prebázis szaporítóanyagokra vonatkozó követelmények
3. cikk
A prebázis szaporítóanyagok tanúsítására vonatkozó követelmények
(1) Azokat a szaporítóanyagokat, amelyek nem anyanövények és nem fajtához nem tartozó alanyok, kérésre hivatalosan prebázis szaporítóanyagként kell tanúsítani, amennyiben megállapítást nyert, hogy megfelelnek a következő követelményeknek:
a)
a szaporítóanyagot közvetlenül valamely anyanövényből szaporították a 13., illetve a 14. cikknek megfelelően;
b)
a szaporítóanyag megfelel a fajtája leírásának, és a fajtaleírásnak való megfelelése a 7. cikk szerint ellenőrzésre kerül;
c)
a szaporítóanyag fenntartása a 8. cikkben foglaltak szerint történik;
d)
a szaporítóanyag megfelel a 10. cikkben az egészségi állapotra vonatkozóan meghatározott követelményeknek;
e)
azokban az esetekben, amikor a Bizottság a 8. cikk (4) bekezdése alapján biztosított eltérés révén lehetővé teszi prebázis anyanövények és prebázis szaporítóanyagok szabadföldön, nem rovarmentes környezetben történő termesztését, a talaj megfelel a 11. cikkben foglaltaknak;
f)
a szaporítóanyag megfelel a 12. cikkben a hibák tekintetében meghatározott követelményeknek.
(2) Az (1) bekezdés a) pontjában említett anyanövény esetében teljesül a következő feltételek valamelyike: az anyanövényt az illetékes hivatalos szerv az 5. cikknek megfelelően előzetesen elfogadta, vagy az anyanövény előállítása a 13. cikk szerinti felszaporítással, illetve a 14. cikk szerinti mikroszaporítással történt.
(3) Ha valamely prebázis anyanövény vagy prebázis szaporítóanyag már nem felel meg a 7-12. cikk követelményeinek, a szállító eltávolítja a többi prebázis anyanövény és prebázis szaporítóanyag közeléből. Az eltávolított anyanövény vagy szaporítóanyag felhasználható bázis, certifikált (tanúsított) vagy C.A.C. szaporítóanyagként, feltéve, hogy megfelel az ezen irányelvben az adott kategóriára vonatkozóan meghatározott követelményeknek.
A szállító dönthet úgy, hogy az érintett anyanövény vagy szaporítóanyag eltávolítása helyett megfelelő intézkedéseket tesz annak biztosítására, hogy az anyanövény, illetve a szaporítóanyag ismét megfeleljen a vonatkozó követelményeknek.
4. cikk
A meghatározott fajtához nem tartozó alanyok prebázis szaporítóanyagként történő tanúsítására vonatkozó követelmények
(1) A meghatározott fajtához nem tartozó alanyt kérésre hivatalosan prebázis szaporítóanyagként kell tanúsítani, amennyiben megállapítást nyert, hogy megfelel a következő követelményeknek:
a)
az alanyt közvetlenül valamely anyanövényből, vegetatív vagy ivaros szaporítással állították elő; ivaros szaporítás esetén a beporzó fák szaporítása közvetlenül valamely anyanövényből, vegetatív szaporítás útján történt;
b)
az alany megfelel a faja leírásának;
c)
az alany fenntartása a 8. cikkben foglaltak szerint történik;
d)
az alany megfelel a 10. cikkben az egészségi állapotra vonatkozóan meghatározott követelményeknek;
e)
azokban az esetekben, amikor a Bizottság a 8. cikk (4) bekezdése alapján biztosított eltérés révén lehetővé teszi prebázis anyanövények és prebázis szaporítóanyagok szabadföldön, nem rovarmentes környezetben történő termesztését, a talaj megfelel a 11. cikkben foglaltaknak;
f)
az alany megfelel a 12. cikkben a hibák tekintetében meghatározott követelményeknek.
(2) Az (1) bekezdés a) pontjában említett anyanövény esetében teljesül a következő feltételek valamelyike: az anyanövényt az illetékes hivatalos szerv a 6. cikknek megfelelően előzetesen elfogadta, vagy az anyanövény előállítása a 13. cikk szerinti felszaporítással, illetve a 14. cikk szerinti mikroszaporítással történt.
(3) Ha valamely prebázis anyanövénynek vagy prebázis szaporítóanyagnak minősülő alany már nem felel meg a 8-12. cikk követelményeinek, a szállító eltávolítja a többi prebázis anyanövény és prebázis szaporítóanyag közeléből. Az eltávolított alany felhasználható bázis, certifikált (tanúsított) vagy C.A.C. szaporítóanyagként, feltéve, hogy megfelel az ezen irányelvben az adott kategóriára vonatkozóan meghatározott követelményeknek.
A szállító dönthet úgy, hogy az érintett alany eltávolítása helyett megfelelő intézkedéseket tesz annak biztosítására, hogy az alany ismét megfeleljen a vonatkozó követelményeknek.
5. cikk
A prebázis anyanövény elfogadására vonatkozó követelmények
(1) Az illetékes hivatalos szerv abban az esetben fogad el valamely növényt prebázis anyanövényként, ha az adott növény megfelel a 7-12. cikknek, és ha a (2), a (3) és a (4) bekezdésben foglaltak szerint megállapítást nyer, hogy a növény megfelel a vonatkozó fajtaleírásnak.
Az elfogadásra a 30. cikkben előírt hivatalos vizsgálat, tesztelési eredmények, feljegyzések és eljárások alapján kerül sor.
(2) Az illetékes hivatalos szerv az adott növényfajtára jellemző tulajdonságok kifejeződésének megfigyelése révén meggyőződik arról, hogy a prebázis anyanövény megfelel a fajtaleírásnak. Az említett megfigyelés a következő elemek valamelyikén alapul:
a)
a nemzeti nyilvántartások valamelyikébe bejegyzett, illetve a növényfajta-oltalom által jogilag védett fajták hivatalos leírása;
b)
a tagállamok valamelyikében történő nyilvántartásba vétel iránt a 2014/97/EU bizottsági végrehajtási irányelv (5) 5. cikke (1) bekezdésének megfelelően benyújtott kérelem tárgyát képező fajták esetében a szóban forgó kérelemhez mellékelt leírás;
c)
a növényfajta-oltalom nyilvántartásba vétele iránti kérelem tárgyát képező fajták esetében a szóban forgó kérelemhez mellékelt leírás;
d)
a hivatalosan elismert leírás, amennyiben az annak tárgyát képező fajta be van jegyezve valamely nemzeti fajtajegyzékbe.
(3) A (2) bekezdés b) vagy c) pontjának alkalmazása esetén a prebázis anyanövény csak akkor fogadható el, ha rendelkezésre áll egy olyan, valamely uniós vagy harmadik országbeli illetékes hivatalos szerv által készített jelentés, amely igazolja, hogy az adott fajta megkülönböztethető, egynemű és állandó. Mindaddig azonban, amíg meg nem történik a fajta nyilvántartásba vétele, az érintett anyanövény és a belőle nyert szaporítóanyagok kizárólag bázis vagy certifikált (tanúsított) szaporítóanyagok előállítására használhatók, és nem forgalmazhatók prebázis, bázis vagy certifikált (tanúsított) szaporítóanyagként.
(4) Amennyiben a fajtaleírásnak való megfelelés megállapítása csak a gyümölcshozó növény tulajdonságai alapján lehetséges, a fajta tulajdonságainak kifejeződését a prebázis anyanövényből szaporított gyümölcshozó növény gyümölcsein kell megfigyelni. A szóban forgó gyümölcshozó növényeket el kell különíteni a prebázis anyanövényektől és a prebázis szaporítóanyagoktól.
A gyümölcshozó növények vizuális vizsgálatát az év e célra legalkalmasabb időszakaiban, az érintett nemzetségekhez vagy fajokhoz tartozó növényeknek megfelelő éghajlati és termesztési feltételek figyelembevételével kell elvégezni.
6. cikk
A meghatározott fajtához nem tartozó alany elfogadására vonatkozó követelmények
Az illetékes hivatalos szerv abban az esetben fogad el valamely, meghatározott fajtához nem tartozó alanyt prebázis anyanövényként, ha az alany megfelel azon faj leírásának, amelyhez tartozik, valamint a 8-12. cikkben foglaltaknak.
Az elfogadásra hivatalos vizsgálat, valamint a szállító tesztelési eredményei, feljegyzései és eljárásai alapján kerül sor a 30. cikkben foglaltaknak megfelelően.
7. cikk
A fajtaleírásnak való megfelelés ellenőrzése
Az illetékes hivatalos szerv és (adott esetben) a szállító - az érintett fajtától és az alkalmazott szaporítási módszertől függően - az 5. cikk (2) és (3) bekezdésével összhangban rendszeresen ellenőrzi a prebázis anyanövények és a prebázis szaporítóanyagok fajtaleírásnak való megfelelését.
A prebázis anyanövények és a prebázis szaporítóanyagok rendszeres ellenőrzésén túlmenően az illetékes hivatalos szerv és - adott esetben - a szállító minden egyes megújítás után ellenőrzi az annak eredményeként előállított prebázis anyanövényeket.
8. cikk
A prebázis anyanövények és a prebázis szaporítóanyagok fenntartására vonatkozó követelmények
(1) A szállítók a prebázis anyanövényeket és a prebázis szaporítóanyagokat olyan, az érintett nemzetségek vagy fajok számára kijelölt, rovarmentes létesítményekben tartják fenn, amelyek az előállítási folyamat egésze során biztosítják a légbeli vektorok általi vagy bármely egyéb lehetséges forrásból eredő fertőzéstől való mentességet.
A prebázisanyanövény-jelölteket rovarmentes környezetben, az első albekezdésben említett létesítményekben tárolt prebázis anyanövényektől fizikailag elkülönítve kell tartani mindaddig, amíg a 9. cikk (1) és (2) bekezdésének való megfelelésre vonatkozó összes tesztet el nem végezték.
(2) A prebázis anyanövényeket és a prebázis szaporítóanyagokat olyan módon kell fenntartani, amely az előállítási folyamat egésze során biztosítja egyedi azonosíthatóságukat.
(3) A prebázis anyanövényeket és a prebázis szaporítóanyagokat a talajtól elszigetelten, talajmentes vagy sterilizált termesztőközeget tartalmazó edényekben kell termeszteni vagy előállítani. A szóban forgó anyanövényeket és szaporítóanyagokat a nyomonkövethetőségüket biztosító címkék révén kell azonosítani.
(4) Az (1), a (2) és a (3) bekezdéstől eltérve a tagállamok bizonyos nemzetségek és fajok esetében engedélyt kaphatnak prebázis anyanövények és prebázis szaporítóanyagok nem rovarmentes környezetben folytatott szabadföldi előállítására. Az ilyen szaporítóanyagokat nyomonkövethetőségük biztosítása érdekében címkékkel kell azonosítani. A szóban forgó engedély azzal a feltétellel adható meg, hogy az érintett tagállam gondoskodik megfelelő intézkedések meghozataláról a növények légbeli vektorok, gyökerekkel való érintkezés, gépekkel, oltóeszközökkel való keresztfertőzés útján történő vagy bármely más forrásból eredő megfertőzésének megelőzése érdekében.
(5) A prebázis anyanövények és a prebázis szaporítóanyagok krioprezerváció útján is fenntarthatók.
(6) A prebázis anyanövények csak a fajta állandósága vagy a termesztés környezeti feltételei és egyéb, a fajta állandóságára hatást gyakorló tényezők alapján kiszámított időtartam alatt használhatók fel.
9. cikk
A prebázisanyanövény-jelöltek és a megújítás útján előállított prebázis anyanövények egészségi állapotára vonatkozó követelmények
(1) A prebázisanyanövény-jelöltnek mentesnek kell lennie az érintett nemzetség vagy faj tekintetében az I. mellékletben felsorolt károsítóktól.
Az érintett prebázisanyanövény-jelöltről a létesítményekben és a földterületeken elvégzett vizuális vizsgálat útján ki kell mutatni, hogy mentes az érintett nemzetség vagy faj tekintetében az I. mellékletben felsorolt károsítóktól.
Az említett vizuális vizsgálatot az illetékes hivatalos szerv és - adott esetben - a szállító végzi el.
Amennyiben felmerül a szóban forgó károsítók jelenlétének gyanúja, az illetékes hivatalos szerv és - adott esetben - a szállító mintát vesz az érintett prebázisanyanövény-jelöltből, és teszteket hajt végre rajta.
(2) A prebázisanyanövény-jelöltnek mentesnek kell lennie az érintett nemzetség vagy faj tekintetében a II. mellékletben felsorolt károsítóktól.
Az érintett prebázisanyanövény-jelöltről a létesítményekben és a földterületeken elvégzett vizuális vizsgálat, valamint mintavétel és tesztelés útján ki kell mutatni, hogy mentes az érintett nemzetség vagy faj tekintetében a II. mellékletben felsorolt károsítóktól.
Az említett vizuális vizsgálatot, mintavételt és tesztelést az illetékes hivatalos szerv és - adott esetben - a szállító végzi el.
A mintavételt és a tesztelést az év e célra legalkalmasabb időszakában, az éghajlati viszonyoknak és az adott növény termesztési feltételeinek, valamint a növény szempontjából releváns károsítók biológiai jellemzőinek a figyelembevételével kell elvégezni. Amennyiben felmerül az érintett károsítók jelenlétének gyanúja, az év bármely egyéb időpontjában is sor kerül mintavételre és tesztelésre.
(3) A tagállamok az (1) és a (2) bekezdésben előírt mintavétel és tesztelés céljára az Európai és Földközi-tenger melléki Növényvédelmi Szervezet (EPPO) protokolljait vagy más, nemzetközileg elismert protokollokat alkalmaznak. Amennyiben ilyen protokoll nem létezik, az illetékes hivatalos szerv a nemzeti szinten kidolgozott vonatkozó protokollokat alkalmazza. Ebben az esetben a tagállamok kérésre a többi tagállam és a Bizottság rendelkezésére bocsátják a szóban forgó protokollokat.
Az illetékes hivatalos szerv és - adott esetben - a szállító a mintákat az illetékes hivatalos szerv által hivatalosan elfogadott laboratóriumokhoz továbbítja.
A prebázisanyanövény-jelöltek esetében a vírusok, a viroidok, a vírusszerű betegségek és a fitoplazmák kimutatására alkalmazandó tesztelési módszer az indikátornövényeken végzett biológiai vizsgálat. Más tesztelési módszerek is alkalmazhatók, amennyiben a tagállam szakértők által értékelt tudományos bizonyítékok alapján úgy ítéli meg, hogy az e módszerekkel kapott eredmények ugyanolyan megbízhatóak, mint az indikátornövényeken elvégzett biológiai vizsgálatok eredményei.
(4) A (2) bekezdéstől eltérve, amennyiben a prebázisanyanövény-jelölt magonc, csak a pollennel terjedő, az érintett nemzetségre vagy fajra vonatkozóan a II. mellékletben felsorolt vírusok, viroidok vagy vírusszerű megbetegedések tekintetében kell megkövetelni a vizuális vizsgálatot, a mintavételt és a tesztelést, feltéve, hogy hivatalos vizsgálat útján megerősítést nyert, hogy az érintett magoncot az említett vírusok, viroidok és vírusszerű megbetegedések tüneteitől mentes növény magjából állították elő, és a 8. cikk (1) és (3) bekezdésében foglaltaknak megfelelően tartották fenn.
(5) Az (1) és a (3) bekezdés alkalmazandó a megújítás útján előállított prebázis anyanövényre is.
A megújítás útján előállított prebázis anyanövénynek mentesnek kell lennie az érintett nemzetség vagy faj tekintetében a II. mellékletben felsorolt vírusoktól és viroidoktól.
A szóban forgó prebázis anyanövényről a létesítményekben, a földterületeken és a tételekben elvégzett vizuális vizsgálat, valamint mintavétel és tesztelés útján ki kell mutatni, hogy mentes a szóban forgó vírusoktól és viroidoktól.
Az említett vizuális vizsgálatot, mintavételt és tesztelést az illetékes hivatalos szerv és - adott esetben - a szállító végzi el.
10. cikk
A prebázis anyanövények és a prebázis szaporítóanyagok egészségi állapotára vonatkozó követelmények
(1) A prebázis anyanövényeknek és a prebázis szaporítóanyagoknak mentesnek kell lenniük az érintett nemzetség vagy faj tekintetében az I. melléklet A. részében és a II. mellékletben felsorolt károsítóktól.
Az érintett prebázis anyanövényről, illetve prebázis szaporítóanyagról a létesítményekben, a földterületeken és a tételekben elvégzett vizuális vizsgálat útján ki kell mutatni, hogy mentes az érintett nemzetség vagy faj tekintetében az I. melléklet A. részében és a II. mellékletben felsorolt károsítóktól. Az említett vizuális vizsgálatot az illetékes hivatalos szerv és - adott esetben - a szállító végzi el.
Az I. melléklet B. részében felsorolt károsítókkal fertőzött prebázis anyanövények vagy prebázis szaporítóanyagok százalékos aránya nem haladhatja meg az ugyanott meghatározott tűrésszinteket. Az érintett prebázis anyanövényekről vagy prebázis szaporítóanyagokról a létesítményekben, a földterületeken és a tételekben elvégzett vizuális vizsgálat útján ki kell mutatni, hogy megfelelnek az említett szinteknek. Az említett vizuális vizsgálatot az illetékes hivatalos szerv és - adott esetben - a szállító végzi el.
Amennyiben felmerül a szóban forgó károsítók jelenlétének gyanúja, az illetékes hivatalos szerv és - adott esetben - a szállító mintát vesz az érintett prebázis anyanövényből vagy prebázis szaporítóanyagból, és teszteket hajt végre rajta.
(2) Az illetékes hivatalos szerv és - adott esetben - a szállító a prebázis anyanövényre vagy a prebázis szaporítóanyagra vonatkozó vizuális vizsgálatot, mintavételt és tesztelést a IV. mellékletben az érintett nemzetség vagy faj tekintetében meghatározottaknak megfelelően hajtja végre.
(3) A tagállamok az (1) bekezdésben előírt mintavétel és tesztelés céljára az EPPO protokolljait vagy más, nemzetközileg elismert protokollokat alkalmaznak. Amennyiben ilyen protokoll nem létezik, az illetékes hivatalos szerv a nemzeti szinten kidolgozott vonatkozó protokollokat alkalmazza. Ebben az esetben a tagállamok kérésre a többi tagállam és a Bizottság rendelkezésére bocsátják a szóban forgó protokollokat.
Az illetékes hivatalos szerv és - adott esetben - a szállító a mintákat az illetékes hivatalos szerv által hivatalosan elfogadott laboratóriumokhoz továbbítja.
(4) Az (1) bekezdés krioprezerváció során nem alkalmazandó a prebázis anyanövényekre és a prebázis szaporítóanyagokra.
11. cikk
A talajra vonatkozó követelmények
(1) A prebázis anyanövények és a prebázis szaporítóanyagok kizárólag olyan talajban termeszthetők, amely mentes valamennyi, a III. mellékletben az érintett nemzetség vagy faj tekintetében felsorolt és a szóban forgó nemzetséget vagy fajt megtámadó vírust hordozó károsítótól. Az ilyen károsítóktól való mentességet mintavétel és tesztelés útján kell megállapítani.
A mintavételt az illetékes hivatalos szerv és - adott esetben - a szállító végzi el.
A mintavételt és a tesztelést az érintett prebázis anyanövények, illetve prebázis szaporítóanyagok elültetése előtt kell végrehajtani, és amennyiben felmerül az első albekezdésben említett károsítók jelenlétének gyanúja, a termesztés során meg kell ismételni.
A mintavételt és a tesztelést az éghajlati viszonyoknak és a III. mellékletben felsorolt károsítók biológiai jellemzőinek a figyelembevételével kell végrehajtani, azokban az esetekben, amikor a szóban forgó károsítók relevánsak az érintett prebázis anyanövények, illetve prebázis szaporítóanyagok szempontjából.
(2) Nem hajtandó végre mintavétel és tesztelés azokban az esetekben, amikor az adott termőtalajban legalább öt éve nem termesztettek olyan növényeket, amelyek a III. mellékletben az érintett nemzetség vagy faj tekintetében felsorolt károsítók gazdanövényei, és amennyiben nem merül fel kétség azt illetően, hogy a releváns károsítók nincsenek jelen az adott talajban.
Nem hajtandó végre mintavétel és tesztelés, amennyiben az illetékes hivatalos szerv hivatalos vizsgálat útján megállapítja, hogy a talaj mentes minden, a III. mellékletben az érintett nemzetség vagy faj tekintetében felsorolt és a szóban forgó nemzetséget vagy fajt megtámadó vírust hordozó károsítótól.
(3) A tagállamok az (1) bekezdésben előírt mintavétel és tesztelés esetében az EPPO protokolljait vagy más, nemzetközileg elismert protokollokat alkalmaznak. Amennyiben ilyen protokoll nem létezik, a tagállamok a nemzeti szinten kidolgozott vonatkozó protokollokat alkalmazzák. Ebben az esetben a tagállamok kérésre a többi tagállam és a Bizottság rendelkezésére bocsátják a szóban forgó protokollokat.
12. cikk
A minőséget valószínűleg kedvezőtlenül befolyásoló hibákra vonatkozó követelmények
A prebázis anyanövényekről és a prebázis szaporítóanyagokról vizuális vizsgálat útján ki kell mutatni, hogy hibáktól gyakorlatilag mentesek. Az említett vizuális vizsgálatot az illetékes hivatalos szerv és - adott esetben - a szállító végzi el. A sérülések, az elszíneződések, a hegszövetek és a kiszáradás hibáknak minősülnek, amennyiben kihatnak a minőségre és a szaporítóanyagként való hasznosíthatóságra.
13. cikk
A prebázis anyanövények felszaporítására, megújítására és szaporítására vonatkozó követelmények
(1) A szállító felszaporítással vagy megújítással szaporíthatja az 5. cikk (1) bekezdésének megfelelően elfogadott prebázis anyanövényt.
(2) A szállító prebázis szaporítóanyag előállítása céljából szaporíthatja a prebázis anyanövényt.
(3) A prebázis anyanövények felszaporítása, megújítása és szaporítása a (4) bekezdésben említett protokolloknak megfelelően történik.
(4) A tagállamok a prebázis anyanövények felszaporítására, megújítására és szaporítására vonatkozó protokollokat alkalmaznak. A tagállamok az EPPO protokolljait vagy más, nemzetközileg elismert protokollokat alkalmaznak. Amennyiben ilyen protokoll nem létezik, a tagállamok a nemzeti szinten kidolgozott vonatkozó protokollokat alkalmazzák. Ebben az esetben a tagállamok kérésre a többi tagállam és a Bizottság rendelkezésére bocsátják a szóban forgó protokollokat.
Az e bekezdés első albekezdésében említett protokollokat a releváns nemzetségek és fajok szempontjából megfelelő hosszúságúnak ítélt időszak során előzetesen tesztelni kell a szóban forgó nemzetségek vagy fajok tekintetében. Az említett időszak akkor tekinthető megfelelő hosszúságúnak, ha a gyümölcstermelésnek vagy az alanyok vegetatív fejlődésének a megfigyelése alapján lehetővé teszi a növények fenotípusának a megerősítését a fajtaleírásnak való megfelelés tekintetében.
(5) A szállító a prebázis anyanövény megújítását csak a 8. cikk (6) bekezdésében említett időszak végéig végezheti el.
14. cikk
A prebázis anyanövények mikroszaporítással történő felszaporítására, megújítására és szaporítására vonatkozó követelmények
(1) A prebázis anyanövények mikroszaporítás útján, más prebázis anyanövények vagy prebázis szaporítóanyagok előállítása céljából történő felszaporítása, megújítása és szaporítása esetében a (2) bekezdésben meghatározott protokollok szerint kell eljárni.
(2) A tagállamok a prebázis anyanövények és a prebázis szaporítóanyagok mikroszaporításával összefüggésben az EPPO protokolljait vagy más, nemzetközileg elismert protokollokat alkalmaznak. Amennyiben ilyen protokoll nem létezik, a tagállamok a nemzeti szinten kidolgozott vonatkozó protokollokat alkalmazzák. Ebben az esetben a tagállamok kérésre a többi tagállam és a Bizottság rendelkezésére bocsátják a szóban forgó protokollokat.
A tagállamok kizárólag olyan protokollokat használnak, amelyeket a releváns nemzetségek és fajok szempontjából előzetesen teszteltek egy olyan időszak során, amely elég hosszúnak tekinthető ahhoz, hogy a növények fenotípusa a gyümölcstermelésnek vagy az alanyok vegetatív fejlődésének a megfigyelése alapján megerősíthető legyen a fajtaleírásnak való megfelelés tekintetében.
2. SZAKASZ
A bázis szaporítóanyagokra vonatkozó követelmények
15. cikk
A bázis szaporítóanyagok tanúsítására vonatkozó követelmények
(1) A bázis anyanövényektől és a meghatározott fajtához nem tartozó alanyoktól eltérő szaporítóanyagokat kérésre hivatalosan bázis szaporítóanyagként kell tanúsítani, amennyiben a szóban forgó szaporítóanyagok megfelelnek a (2), a (3) és a (4) bekezdésben foglalt követelményeknek.
(2) A szaporítóanyagot bázis anyanövényből kell szaporítani.
A bázis anyanövény megfelel a következő követelmények valamelyikének:
a)
prebázis szaporítóanyagból termesztették; vagy
b)
bázis anyanövényből állították elő felszaporítással, a 19. cikkben foglaltaknak megfelelően.
(3) A szaporítóanyag megfelel a 7. cikkben, a 8. cikk (6) bekezdésében és a 12. cikkben meghatározott követelményeknek.
(4) A szaporítóanyag megfelel a következő kiegészítő követelményeknek:
a)
a 16. cikkben az egészségi állapotra vonatkozóan meghatározott követelmények;
b)
a 17. cikkben a talajra vonatkozóan meghatározott követelmények;
c)
a 18. cikkben a bázis anyanövények és a bázis szaporítóanyagok fenntartására vonatkozóan meghatározott követelmények; valamint
d)
a 19. cikkben a szaporításra vonatkozóan meghatározott egyedi feltételek.
(5) A meghatározott fajtához nem tartozó alanyokat kérésre hivatalosan bázis szaporítóanyagként kell tanúsítani, amennyiben megfelelnek a fajuk leírásának, a 8. cikk (2) és (6) bekezdésében meghatározott követelményeknek, valamint a 12., a 16., a 17., a 18. és a 19. cikkben foglalt kiegészítő követelményeknek.
(6) E szakasz alkalmazásában a (3) és az (5) bekezdésben említett rendelkezésekben szereplő, prebázis anyanövényekre vonatkozó hivatkozásokat bázis anyanövényekre vonatkozó hivatkozásként, a prebázis szaporítóanyagokra való hivatkozásokat pedig bázis szaporítóanyagokra való hivatkozásként kell értelmezni.
(7) Ha valamely bázis anyanövény vagy bázis szaporítóanyag már nem felel meg a 7. cikkben, a 8. cikk (2) és (6) bekezdésében, valamint a 12., a 16. és a 17. cikkben foglalt követelményeknek, a szállító eltávolítja a többi bázis anyanövény és bázis szaporítóanyag közeléből. Az eltávolított anyanövény vagy szaporítóanyag felhasználható certifikált (tanúsított) vagy C.A.C. szaporítóanyagként, feltéve, hogy megfelel az ezen irányelvben az adott kategóriára vonatkozóan meghatározott követelményeknek.
A szállító dönthet úgy, hogy az érintett anyanövény vagy szaporítóanyag eltávolítása helyett megfelelő intézkedéseket tesz annak biztosítására, hogy az anyanövény, illetve a szaporítóanyag ismét megfeleljen a vonatkozó követelményeknek.
(8) Ha valamely, meghatározott fajtához nem tartozó alany olyan bázis anyanövény vagy bázis szaporítóanyag, amely már nem felel meg a 8. cikk (2) és (6) bekezdésében, valamint a 12., a 16. és a 17. cikkben foglalt követelményeknek, a szállító eltávolítja a többi bázis anyanövény és bázis szaporítóanyag közeléből. Az eltávolított alany felhasználható certifikált (tanúsított) vagy C.A.C. szaporítóanyagként, feltéve, hogy megfelel az ezen irányelvben az adott kategóriára vonatkozóan meghatározott követelményeknek.
A szállító dönthet úgy, hogy az érintett alany eltávolítása helyett megfelelő intézkedéseket tesz annak biztosítására, hogy az alany ismét megfeleljen a vonatkozó követelményeknek.
16. cikk
Az egészségi állapotra vonatkozó követelmények
(1) A bázis anyanövényeknek és a bázis szaporítóanyagoknak mentesnek kell lenniük az érintett nemzetség vagy faj tekintetében az I. melléklet A. részében és a II. mellékletben felsorolt károsítóktól.
Az érintett bázis anyanövényről, illetve bázis szaporítóanyagról a létesítményekben, a földterületeken és a tételekben elvégzett vizuális vizsgálat útján ki kell mutatni, hogy mentes az érintett nemzetség vagy faj tekintetében az I. melléklet A. részében és a II. mellékletben felsorolt károsítóktól. Az említett vizuális vizsgálatot az illetékes hivatalos szerv és - adott esetben - a szállító végzi el.
Az I. melléklet B. részében felsorolt károsítókkal fertőzött bázis anyanövények vagy bázis szaporítóanyagok százalékos aránya nem haladhatja meg az ugyanott meghatározott tűrésszinteket. Az érintett bázis anyanövényekről vagy bázis szaporítóanyagokról a létesítményekben, a földterületeken és a tételekben elvégzett vizuális vizsgálat útján ki kell mutatni, hogy megfelelnek az említett szinteknek. Az említett vizuális vizsgálatot az illetékes hivatalos szerv és - adott esetben - a szállító végzi el.
Amennyiben felmerül a szóban forgó károsítók jelenlétének gyanúja, az illetékes hivatalos szerv és - adott esetben - a szállító mintát vesz az érintett bázis anyanövényből vagy bázis szaporítóanyagból, és teszteket hajt végre rajta.
(2) Az illetékes hivatalos szerv és - adott esetben - a szállító a bázis anyanövényre vagy a bázis szaporítóanyagra vonatkozó vizuális vizsgálatot, mintavételt és tesztelést a IV. mellékletben az érintett nemzetség vagy faj tekintetében meghatározottaknak megfelelően hajtja végre.
(3) A tagállamok az (1) bekezdésben előírt mintavétel és tesztelés céljára az EPPO protokolljait vagy más, nemzetközileg elismert protokollokat alkalmaznak. Amennyiben ilyen protokoll nem létezik, az illetékes hivatalos szerv a nemzeti szinten kidolgozott vonatkozó protokollokat alkalmazza. Ebben az esetben a tagállamok kérésre a többi tagállam és a Bizottság rendelkezésére bocsátják a szóban forgó protokollokat.
Az illetékes hivatalos szerv és - adott esetben - a szállító a mintákat az illetékes hivatalos szerv által hivatalosan elfogadott laboratóriumokhoz továbbítja.
(4) Az (1) bekezdés krioprezerváció során nem alkalmazandó a bázis anyanövényekre és a bázis szaporítóanyagokra.
17. cikk
A talajra vonatkozó követelmények
(1) A bázis anyanövények és a bázis szaporítóanyagok kizárólag olyan talajban termeszthetők, amely mentes valamennyi, a III. mellékletben az érintett nemzetség vagy faj tekintetében felsorolt és a szóban forgó nemzetséget vagy fajt megtámadó vírust hordozó károsítótól. Az ilyen vírushordozó károsítóktól való mentességet mintavétel és tesztelés útján kell megállapítani.
A mintavételt az illetékes hivatalos szerv és - adott esetben - a szállító végzi el.
A mintavételt és a tesztelést az érintett bázis anyanövények, illetve bázis szaporítóanyagok elültetése előtt kell végrehajtani, és amennyiben felmerül az első albekezdésben említett károsítók jelenlétének gyanúja, a termesztés során meg kell ismételni.
A mintavételt és a tesztelést az éghajlati viszonyoknak és a III. mellékletben felsorolt károsítók biológiai jellemzőinek a figyelembevételével kell végrehajtani, azokban az esetekben, amikor a szóban forgó károsítók relevánsak az érintett bázis anyanövények, illetve bázis szaporítóanyagok szempontjából.
(2) Nem hajtandó végre mintavétel és tesztelés azokban az esetekben, amikor az adott termőtalajban legalább öt éve nem termesztettek olyan növényeket, amelyek a III. mellékletben az érintett nemzetség vagy faj tekintetében felsorolt károsítók gazdanövényei, és amennyiben nem merül fel kétség azt illetően, hogy a releváns károsítók nincsenek jelen az adott talajban.
Nem hajtandó végre mintavétel és tesztelés, amennyiben az illetékes hivatalos szerv hivatalos vizsgálat útján megállapítja, hogy a talaj mentes minden, a III. mellékletben az érintett nemzetség vagy faj tekintetében felsorolt és a szóban forgó nemzetséget vagy fajt megtámadó vírust hordozó károsítótól.
(3) A tagállamok az (1) bekezdésben előírt mintavétel és tesztelés esetében az EPPO protokolljait vagy más, nemzetközileg elismert protokollokat alkalmaznak. Amennyiben ilyen protokoll nem létezik, a tagállamok a nemzeti szinten kidolgozott vonatkozó protokollokat alkalmazzák. Ebben az esetben a tagállamok kérésre a többi tagállam és a Bizottság rendelkezésére bocsátják a szóban forgó protokollokat.
18. cikk
A bázis anyanövények és a bázis szaporítóanyagok fenntartására vonatkozó követelmények
(1) A bázis anyanövényeket és a bázis szaporítóanyagokat olyan földterületeken kell fenntartani, amelyek el vannak szigetelve a légbeli vektorok vagy a gyökerekkel való érintkezés által előidézett fertőzés, a gépek vagy az oltáshoz használt eszközök révén bekövetkező keresztfertőzés potenciális forrásaitól és bármely egyéb lehetséges fertőzésforrástól.
(2) Az (1) bekezdésben említett földterületeken alkalmazandó izolációs távolságot a regionális körülmények, a szaporítóanyag-típus, a károsítóknak az érintett területen való jelenléte és az illetékes hivatalos szerv által hivatalos vizsgálat útján megállapított kapcsolódó kockázatok függvényében kell meghatározni.
19. cikk
A felszaporításra vonatkozó feltételek
(1) A 15. cikk (2) bekezdésének a) pontja szerint, prebázis szaporítóanyagból termesztett bázis anyanövények több generáción keresztül felszaporíthatók a bázis anyanövények szükséges számban történő előállítása céljából. A bázis anyanövényeket a 13. cikknek megfelelően, illetve a 14. cikk szerinti mikroszaporítás útján kell felszaporítani. A generációk legnagyobb megengedett számát és a bázis anyanövények élettartamának megengedett felső határát az adott nemzetségek vagy fajok tekintetében az V. melléklet határozza meg.
(2) Amennyiben engedélyezett a bázis anyanövények több generáción át történő szaporítása, valamennyi, az elsőt követő generáció bármely korábbi generációból előállítható.
(3) A különböző generációkhoz tartozó szaporítóanyagokat egymástól elkülönítve kell tartani.
3. SZAKASZ
A certifikált (tanúsított) szaporítóanyagokra vonatkozó követelmények
20. cikk
A certifikált (tanúsított) szaporítóanyagok tanúsítására vonatkozó követelmények
(1) Az anyanövénytől eltérő szaporítóanyagokat és az ültetési anyagokat kérésre hivatalosan certifikált (tanúsított) szaporítóanyagként kell tanúsítani, amennyiben a szóban forgó szaporító- és ültetési anyagok megfelelnek a (2), a (3) és a (4) bekezdésben foglalt követelményeknek.
(2) A szaporító- és az ültetési anyagokat certifikált (tanúsított) anyanövényből kell szaporítani.
A certifikált (tanúsított) anyanövény megfelel a következő követelmények valamelyikének:
a)
prebázis szaporítóanyagból termesztették;
b)
bázis szaporítóanyagból termesztették.
(3) A szaporító- és az ültetési anyagok megfelelnek a 7. cikkben, a 8. cikk (6) bekezdésében, valamint a 12., a 21. és a 22. cikkben meghatározott követelményeknek.
(4) A szaporító- és az ültetési anyagok megfelelnek a 21. cikkben az egészségi állapotra vonatkozóan meghatározott követelményeknek.
A szaporító- és az ültetési anyagokat olyan certifikált (tanúsított) anyanövényből kell szaporítani, amely megfelel a talajra vonatkozóan a 22. cikkben meghatározott követelményeknek.
(5) A meghatározott fajtához nem tartozó alanyokat kérésre hivatalosan certifikált (tanúsított) szaporítóanyagként kell tanúsítani, amennyiben megfelelnek a fajuk leírásának, a 8. cikk (6) bekezdésében meghatározott követelményeknek, valamint a 12., a 21. és a 22. cikkben foglalt kiegészítő követelményeknek.
(6) E szakasz alkalmazásában a (3) és az (5) bekezdésben említett rendelkezésekben szereplő, prebázis anyanövényekre vonatkozó hivatkozásokat certifikált (tanúsított) anyanövényekre vonatkozó hivatkozásként, a prebázis szaporítóanyagokra való hivatkozásokat pedig certifikált (tanúsított) szaporítóanyagokra való hivatkozásként kell értelmezni.
(7) Ha valamely certifikált (tanúsított) anyanövény vagy certifikált (tanúsított) szaporítóanyag már nem felel meg a 7. cikkben, a 8. cikk (6) bekezdésében, valamint a 12., a 21. és a 22. cikkben foglalt követelményeknek, a szállító eltávolítja a többi certifikált (tanúsított) anyanövény és certifikált (tanúsított) szaporítóanyag közeléből. Az eltávolított anyanövény vagy szaporítóanyag felhasználható C.A.C. szaporítóanyagként, feltéve, hogy megfelel a 4. szakaszban meghatározott követelményeknek.
A szállító dönthet úgy, hogy az érintett anyanövény vagy szaporítóanyag eltávolítása helyett megfelelő intézkedéseket tesz annak biztosítására, hogy az anyanövény, illetve a szaporítóanyag ismét megfeleljen a vonatkozó követelményeknek.
(8) Ha valamely, meghatározott fajtához nem tartozó alany olyan certifikált (tanúsított) anyanövény vagy certifikált (tanúsított) szaporítóanyag, amely már nem felel meg a 8. cikk (6) bekezdésében, valamint a 12., a 21. és a 22. cikkben foglalt követelményeknek, a szállító eltávolítja a többi certifikált (tanúsított) anyanövény és certifikált (tanúsított) szaporítóanyag közeléből. Az eltávolított anyanövény vagy szaporítóanyag felhasználható C.A.C. szaporítóanyagként, feltéve, hogy megfelel a 4. szakaszban meghatározott követelményeknek.
A szállító dönthet úgy, hogy az érintett alany eltávolítása helyett megfelelő intézkedéseket tesz annak biztosítására, hogy az alany ismét megfeleljen a vonatkozó követelményeknek.
21. cikk
Az egészségi állapotra vonatkozó követelmények
(1) A certifikált (tanúsított) anyanövényeknek és a certifikált (tanúsított) szaporítóanyagoknak mentesnek kell lenniük az érintett nemzetség vagy faj tekintetében az I. melléklet A. részében és a II. mellékletben felsorolt károsítóktól.
Az érintett certifikált (tanúsított) anyanövényről, illetve certifikált (tanúsított) szaporítóanyagról a létesítményekben, a földterületeken és a tételekben elvégzett vizuális vizsgálat útján ki kell mutatni, hogy mentes az érintett nemzetség vagy faj tekintetében az I. melléklet A. részében és a II. mellékletben felsorolt károsítóktól. Az említett vizuális vizsgálatot az illetékes hivatalos szerv és - adott esetben - a szállító végzi el.
Az I. melléklet B. részében felsorolt károsítókkal fertőzött certifikált (tanúsított) anyanövények vagy certifikált (tanúsított) szaporítóanyagok százalékos aránya nem haladhatja meg az ugyanott meghatározott tűrésszinteket. Az érintett certifikált (tanúsított) anyanövényekről vagy certifikált (tanúsított) szaporítóanyagokról a létesítményekben, a földterületeken és a tételekben elvégzett vizuális vizsgálat útján ki kell mutatni, hogy megfelelnek az említett szinteknek. Az említett vizuális vizsgálatot az illetékes hivatalos szerv és - adott esetben - a szállító végzi el.
Amennyiben felmerül a szóban forgó károsítók jelenlétének gyanúja, az illetékes hivatalos szerv és - adott esetben - a szállító mintát vesz az érintett certifikált (tanúsított) anyanövényből vagy certifikált (tanúsított) szaporítóanyagból, és teszteket hajt végre rajta.
(2) Az illetékes hivatalos szerv és - adott esetben - a szállító a certifikált (tanúsított) anyanövényre vagy a certifikált (tanúsított) szaporítóanyagra vonatkozó vizuális vizsgálatot, mintavételt és tesztelést a IV. mellékletben az érintett nemzetség vagy faj tekintetében meghatározottaknak megfelelően hajtja végre.
(3) A tagállamok az (1) bekezdésben előírt mintavétel és tesztelés céljára az EPPO protokolljait vagy más, nemzetközileg elismert protokollokat alkalmaznak. Amennyiben ilyen protokoll nem létezik, az illetékes hivatalos szerv a nemzeti szinten kidolgozott vonatkozó protokollokat alkalmazza. Ebben az esetben a tagállamok kérésre a többi tagállam és a Bizottság rendelkezésére bocsátják a szóban forgó protokollokat.
Az illetékes hivatalos szerv és - adott esetben - a szállító a mintákat az illetékes hivatalos szerv által hivatalosan elfogadott laboratóriumokhoz továbbítja.
(4) Az (1) bekezdés krioprezerváció során nem alkalmazandó a certifikált (tanúsított) anyanövényekre és a certifikált (tanúsított) szaporítóanyagokra.
22. cikk
A talajra vonatkozó követelmények
(1) A certifikált (tanúsított) anyanövények kizárólag olyan talajban termeszthetők, amely mentes valamennyi, a III. mellékletben az érintett nemzetség vagy faj tekintetében felsorolt és a szóban forgó nemzetséget vagy fajt megtámadó vírust hordozó károsítótól. Az ilyen vírushordozó károsítóktól való mentességet mintavétel és tesztelés útján kell megállapítani.
A mintavételt az illetékes hivatalos szerv és - adott esetben - a szállító végzi el.
A mintavételt és a tesztelést az érintett certifikált (tanúsított) anyanövények elültetése előtt kell végrehajtani, és amennyiben felmerül az első albekezdésben említett károsítók jelenlétének gyanúja, a termesztés során meg kell ismételni.
A mintavételt és a tesztelést az éghajlati viszonyoknak és a III. mellékletben felsorolt károsítók biológiai jellemzőinek a figyelembevételével kell végrehajtani, azokban az esetekben, amikor a szóban forgó károsítók relevánsak az érintett certifikált (tanúsított) anyanövények, illetve certifikált (tanúsított) szaporítóanyagok szempontjából.
(2) Nem hajtandó végre mintavétel és tesztelés azokban az esetekben, amikor az adott termőtalajban legalább öt éve nem termesztettek olyan növényeket, amelyek a III. mellékletben az érintett nemzetség vagy faj tekintetében felsorolt károsítók gazdanövényei, és amennyiben nem merül fel kétség azt illetően, hogy a releváns károsítók nincsenek jelen az adott talajban.
Nem hajtandó végre mintavétel és tesztelés, amennyiben az illetékes hivatalos szerv hivatalos vizsgálat útján megállapítja, hogy a talaj mentes minden, a III. mellékletben az érintett nemzetség vagy faj tekintetében felsorolt és a szóban forgó nemzetséget vagy fajt megtámadó vírust hordozó károsítótól.
Nem hajtandó végre mintavétel és tesztelés a certifikált (tanúsított) ültetési anyagok esetében.
(3) A tagállamok az (1) bekezdésben előírt mintavétel és tesztelés esetében az EPPO protokolljait vagy más, nemzetközileg elismert protokollokat alkalmaznak. Amennyiben ilyen protokoll nem létezik, a tagállamok a nemzeti szinten kidolgozott vonatkozó protokollokat alkalmazzák. Ebben az esetben a tagállamok kérésre a többi tagállam és a Bizottság rendelkezésére bocsátják a szóban forgó protokollokat.
4. SZAKASZ
A C.A.C. szaporítóanyagokra vonatkozó követelmények
23. cikk
A meghatározott fajtához nem tartozó alanyoktól eltérő C.A.C. szaporítóanyagokra vonatkozó feltételek
(1) A meghatározott fajtához nem tartozó alanyoktól eltérő C.A.C. szaporítóanyag kizárólag akkor forgalmazható, ha megállapítást nyert, hogy megfelel a következő követelményeknek:
a)
a szállító által feljegyzett azonosított szaporítóanyag-forrásból szaporították;
b)
a 25. cikkel összhangban megfelel a fajtaleírásnak;
c)
megfelel a 26. cikkben az egészségi állapotra vonatkozóan meghatározott követelményeknek;
d)
megfelel a 27. cikkben a hibákra vonatkozóan meghatározott követelményeknek.
(2) Az (1) bekezdésnek való megfelelésre irányuló intézkedéseket a szállító hajtja végre.
(3) Amennyiben a C.A.C. szaporítóanyag már nem felel meg az (1) bekezdésnek, a szállító végrehajtja az alábbi intézkedések valamelyikét:
a)
eltávolítja az érintett szaporítóanyagot a többi C.A.C. szaporítóanyag közeléből; vagy
b)
megteszi a megfelelő intézkedéseket annak biztosítására, hogy az érintett szaporítóanyag ismét megfeleljen a szóban forgó követelményeknek.
24. cikk
A C.A.C. szaporítóanyagokra vonatkozó feltételek meghatározott fajtához nem tartozó alanyok esetében
(1) A meghatározott fajtához nem tartozó alanyok esetében a C.A.C. szaporítóanyagnak a következő követelményeknek kell megfelelnie:
a)
megfelel a faja leírásának;
b)
megfelel a 26. cikkben az egészségi állapotra vonatkozóan meghatározott követelményeknek;
c)
megfelel a 27. cikkben a hibákra vonatkozóan meghatározott követelményeknek.
(2) Az (1) bekezdésben foglalt követelményeknek való megfelelésre irányuló intézkedéseket a szállító hajtja végre.
(3) Amennyiben a C.A.C. szaporítóanyag már nem felel meg az (1) bekezdésben foglalt követelményeknek, a szállító végrehajtja az alábbi intézkedések valamelyikét:
a)
eltávolítja az érintett szaporítóanyagot a többi C.A.C. szaporítóanyag közeléből; vagy
b)
megteszi a megfelelő intézkedéseket annak biztosítására, hogy az érintett szaporítóanyag ismét megfeleljen a szóban forgó követelményeknek.
25. cikk
A fajtaleírásnak való megfelelés
(1) A C.A.C. szaporítóanyag fajtaleírásnak való megfelelését a fajtára jellemző tulajdonságok kifejeződésének megfigyelése útján kell megállapítani. Az említett megfigyelés a következő elemek valamelyikén alapul:
a)
a 2014/97/EU végrehajtási irányelvnek megfelelően nyilvántartásba vett fajták és a növényfajta-oltalom által jogilag védett fajták esetében a hivatalos fajtaleírás; vagy
b)
a tagállamok valamelyikében történő nyilvántartásba vétel iránt a 2014/97/EU végrehajtási irányelvnek megfelelően benyújtott kérelem tárgyát képező fajták esetében a szóban forgó kérelemhez mellékelt leírás;
c)
a növényfajta-oltalom iránti kérelemhez mellékelt leírás;
d)
a 2008/90/EK irányelv 7. cikke (2) bekezdése c) pontjának iii. alpontja szerint hivatalosan elismert fajtaleírás.
(2) A C.A.C. szaporítóanyag fajtaleírásnak való megfelelését rendszeresen ellenőrizni kell a fajtára jellemző tulajdonságok kifejeződésének az érintett C.A.C. szaporítóanyag vonatkozásában való megfigyelése útján.
26. cikk
Az egészségi állapotra vonatkozó követelmények
(1) A C.A.C. szaporítóanyagnak gyakorlatilag mentesnek kell lennie az érintett nemzetség vagy faj tekintetében az I. és a II. mellékletben felsorolt károsítóktól.
Az érintett C.A.C. szaporítóanyagról a szállító által a létesítményekben, a földterületeken és a tételekben elvégzett vizuális vizsgálat útján ki kell mutatni, hogy gyakorlatilag mentes az érintett nemzetség vagy faj tekintetében az I. és a II. mellékletben felsorolt károsítóktól.
Amennyiben felmerül a szóban forgó károsítók jelenlétének gyanúja, a szállító mintát vesz az érintett C.A.C. szaporítóanyagból, és teszteket hajt végre rajta.
(2) A szállító a C.A.C. szaporítóanyagra vonatkozó vizuális vizsgálatot, mintavételt és tesztelést a IV. mellékletben az érintett nemzetség vagy faj tekintetében meghatározottaknak megfelelően hajtja végre.
(3) Az (1) bekezdés krioprezerváció során nem alkalmazandó a C.A.C. szaporítóanyagokra.
(4) Az (1) és a (2) bekezdésben foglalt követelményeken túlmenően a Citrus L., a Fortunella Swingle és a Poncirus Raf. fajokhoz tartozó C.A.C. szaporítóanyagoknaka következő követelményeknek is meg kell felelniük:
a)
a szaporítóanyagot azonosított szaporítóanyag-forrásból kell előállítani, és a szóban forgó szaporítóanyag-forrásról mintavétel és tesztelés útján ki kell mutatni, hogy mentes az érintett fajok tekintetében a II. mellékletben felsorolt károsítóktól;
b)
a szaporítóanyagról vizuális vizsgálat, mintavétel és tesztelés útján ki kell mutatni, hogy a legutóbbi vegetációs időszak kezdete óta gyakorlatilag mentes az érintett fajok tekintetében a II. mellékletben felsorolt károsítóktól.
27. cikk
A hibákra vonatkozó követelmények
A C.A.C. szaporítóanyagokról vizuális vizsgálat útján ki kell mutatni, hogy hibáktól gyakorlatilag mentesek. A sérülések, az elszíneződések, a hegszövetek és a kiszáradás hibáknak minősülnek, amennyiben kihatnak a minőségre és a szaporítóanyagként való hasznosíthatóságra.
3. FEJEZET
A SZAPORÍTÓ- ÉS AZ ÜLTETÉSI ANYAGOK ELŐÁLLÍTÁSÁVAL, ILLETVE SZAPORÍTÁSÁVAL FOGLALKOZÓ SZÁLLÍTÓKRA VONATKOZÓ EGYEDI KÖVETELMÉNYEK
28. cikk
Az előállítási folyamat kritikus pontjainak azonosítására és megfigyelésére irányuló terv
A tagállamok biztosítják, hogy a szaporító- és az ültetési anyagok előállítása során a szállítók az előállítási folyamat kritikus pontjainak azonosítására és megfigyelésére irányuló, a releváns növénynemzetségeknek és -fajoknak megfelelő terv szerint járjanak el. A szóban forgó terv legalább a következő elemeket tartalmazza:
a)
a növények elhelyezkedése és száma;
b)
a növények termesztésének ütemezése;
c)
szaporítási műveletek;
d)
csomagolási, tárolási és szállítási műveletek.
29. cikk
A megfigyelésre vonatkozó információk vizsgálati célból történő rendelkezésre tartása
(1) A tagállamok biztosítják, hogy a szállítók a 2008/90/EK irányelv 6. cikkének (1) bekezdése szerint nyilvántartást vezessenek a kritikus pontok megfigyelésére vonatkozó információkról, és kérésre, vizsgálati célból rendelkezésre bocsássák azokat.
(2) A nyilvántartott információknak az érintett szaporítóanyagok előállításától számítva legalább három éven keresztül rendelkezésre kell állniuk.
(3) A tagállamok biztosítják, hogy a szállítók a szabadföldi vizsgálatokra, a mintavételre és a tesztelésre vonatkozóan nyilvántartott adatokat mindaddig megőrizzék, amíg az érintett szaporító- és ültetési anyagok az ellenőrzésük alatt állnak, továbbá még legalább három éven át az adott szaporító- és ültetési anyagok kitermelésétől vagy forgalmazásától számítva.
4. FEJEZET
HIVATALOS VIZSGÁLATOK
30. cikk
A hivatalos vizsgálatokra vonatkozó általános követelmények
(1) A hivatalos vizsgálatok vizuális ellenőrzésből és - adott esetben - mintavételből és tesztelésből állnak.
(2) A hivatalos vizsgálatok során az illetékes hivatalos szerv különös figyelmet fordít a következőkre:
a)
az előállítási folyamat egyes kritikus pontjainak ellenőrzésére alkalmazott módszerek alkalmassága és a szállító általi tényleges használata;
b)
a szállító személyzetének a 2008/90/EK irányelv 6. cikkének (1) bekezdésében előírt tevékenységek végrehajtására való általános képessége.
(3) A tagállamok biztosítják, hogy az illetékes hivatalos szervek feljegyzéseket készítsenek és vezessenek az általuk elvégzett valamennyi szabadföldi vizsgálat, mintavétel és tesztelés eredményeiről és időpontjáról.
5. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
31. cikk
Átültetés a nemzeti jogba
(1) A tagállamok legkésőbb 2016. december 31-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul megküldik a Bizottság számára.
Ezeket a rendelkezéseket 2017. január 1-jétől alkalmazzák.
A tagállamok által elfogadott rendelkezéseknek hivatkozniuk kell erre az irányelvre, vagy hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozással együtt kell megjelenniük. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.
32. cikk
Átmeneti intézkedések
A tagállamok 2022. december 31-ig engedélyezhetik az olyan, 2017. január 1-je előtt meglévő prebázis, bázis és certifikált (tanúsított) anyanövényekből, illetve olyan C.A.C. szaporítóanyagokból előállított szaporító- és ültetési anyagok területükön történő forgalmazását, amelyeket 2022. december 31. előtt hivatalosan tanúsítottak, illetve amelyek az említett időpontig megfelelnek a C.A.C. szaporítóanyaggá történő minősítésre vonatkozó feltételeknek. Az ilyen szaporító-, illetve ültetési anyagokat forgalmazásukkor a címkéjükön és a megfelelő dokumentumban az e cikkre való hivatkozás révén azonosítani kell.
33. cikk
Hatályon kívül helyezés
A 93/48/EGK irányelv és a 93/64/EGK irányelv hatályát veszti.
34. cikk
Hatálybalépés
Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
35. cikk
Címzettek
Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.
Kelt Brüsszelben, 2014. október 15-én.