NAŘÍZENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) č. 1072/2013
ze dne 24. září 2013
o statistice úrokových sazeb uplatňovaných měnovými finančními institucemi (přepracované znění)
(ECB/2013/34)
RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 5 tohoto statutu,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2533/98 ze dne 23. listopadu 1998 o shromažďování statistických informací Evropskou centrální bankou (1), a zejména na čl. 5 odst. 1 a čl. 6 odst. 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na stanovisko Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Evropské centrální banky (ES) č. 63/2002 ze dne 20. prosince 2001 o statistice úrokových sazeb uplatňovaných měnovými finančními institucemi na vklady a úvěry vůči domácnostem a nefinančním podnikům (ECB/2001/18) (2) bylo podstatně změněno. Vzhledem k tomu, že je v něm třeba provést další změny, zejména s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 549/2013 ze dne 21. května 2013 o Evropském systému národních a regionálních účtů v Evropské unii (3), mělo by být v zájmu srozumitelnosti přepracováno.
(2)
Evropský systém centrálních bank (ESCB) vyžaduje pro plnění svých úkolů vypracovávání statistiky úrokových sazeb uplatňovaných měnovými finančními institucemi (MFI) s výjimkou centrálních bank a fondů peněžního trhu na vklady a úvěry vůči domácnostem a nefinančním podnikům, jejímž hlavním účelem je poskytnout Evropské centrální bance (ECB) komplexní, podrobný a harmonizovaný statistický obraz výše úrokových sazeb uplatňovaných těmito institucemi a jejich časového vývoje. Tyto úrokové sazby představují poslední článek transmisního mechanismu měnové politiky utvářené na základě změn oficiálních úrokových sazeb, a jsou proto nezbytným předpokladem pro spolehlivou analýzu měnového vývoje v členských státech, jejichž měnou je euro (dále jen „členské státy eurozóny“). Současně jsou pro ESCB nezbytné informace o vývoji úrokových sazeb, aby mohla přispívat k řádnému provádění politiky příslušných orgánů v oblasti obezřetnostního dohledu nad úvěrovými institucemi a v oblasti stability finančního systému.
(3)
ECB je povinna v souladu se Smlouvou o fungování Evropské unie a za podmínek stanovených ve statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky (dále jen „statut ESCB“) přijímat nařízení v rozsahu nezbytném pro plnění úkolů ESCB vymezených ve statutu ESCB a v některých případech stanovených předpisy Rady na základě čl. 129 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie.
(4)
Článek 5.1 statutu ESCB vyžaduje, aby ECB pro zajištění úkolů ESCB shromažďovala ve spolupráci s národními centrálními bankami nezbytné statistické informace buď od příslušných vnitrostátních orgánů, nebo přímo od hospodářských subjektů. Článek 5.2 statutu ESCB stanoví, že úkoly popsané v článku 5.1 provádějí v rámci svých možností národní centrální banky.
(5)
Může být nezbytné a zároveň může snížit zpravodajskou zátěž, shromažďují-li národní centrální banky od skutečného souboru zpravodajských jednotek statistické informace nutné ke splnění statistické zpravodajské povinnosti vůči ECB jako součást širšího zpravodajského systému, který jednotlivé národní centrální banky vytvářejí v rámci vlastních pravomocí v souladu s právními přepisy Unie, vnitrostátními právními předpisy nebo se zavedenou praxí a který slouží jiným statistickým účelům, pokud tím není ohroženo plnění statistické zpravodajské povinnosti vůči ECB. Pro zvýšení transparentnosti je v těchto případech vhodné informovat zpravodajské jednotky o tom, že jsou údaje shromažďovány pro jiné statistické účely. V určitých případech může ECB využít statistické informace, které byly shromážděny pro tyto jiné účely, ke splnění svých požadavků.
(6)
Od přijetí nařízení (ES) č. 63/2002 (ECB/2001/18) došlo ke zlepšení systému vykazování úrokových sazeb z úvěrů poskytnutých domácnostem a nefinančním podnikům, jakož i metod pro výběr skutečného souboru zpravodajských jednotek, což by mělo být zohledněno v pokynech k výběrovému šetření i ve statistické zpravodajské povinnosti.
(7)
Je rovněž nezbytné umožnit, aby ECB poskytovala analytickou a statistickou podporu Evropské radě pro systémová rizika v souladu s nařízením Rady (EU) č. 1096/2010 ze dne 17. listopadu 2010 o pověření Evropské centrální banky zvláštními úkoly, které se týkají fungování Evropské rady pro systémová rizika (4).
(8)
Článek 3 nařízení (ES) č. 2533/98 vyžaduje, aby ECB blíže určila skutečný soubor zpravodajských jednotek v rámci referenčního souboru zpravodajských jednotek a omezila na minimum související zátěž. S ohledem na zvláštní charakteristiky sektoru MFI v každém z členských států eurozóny je konečná volba metody výběru skutečného souboru zpravodajských jednotek ponechána na národních centrálních bankách. Cílem je snížit zpravodajské zatížení a současně zajistit vysokou kvalitu statistických údajů. Podle čl. 5 odst. 1 může ECB přijímat nařízení k vymezení a ukládání statistické zpravodajské povinnosti skutečnému souboru zpravodajských jednotek členských států eurozóny. Čl. 6 odst. 4 uvedeného nařízení stanoví, že ECB může přijímat nařízení upravující podmínky, za kterých lze uplatnit právo ověřovat statistické informace nebo provádět jejich nucené shromažďování.
(9)
Článek 4 nařízení (ES) č. 2533/98 stanoví, že členské státy si samy řídí organizaci v oblasti statistiky a plně spolupracují s ESCB, aby zajistily plnění povinností vyplývajících z článku 5 statutu ESCB.
(10)
Uznává se, že nařízení přijatá ECB podle článku 34.1 statutu ESCB nezakládají práva ani neukládají povinnosti členským státům, jejichž měnou není euro (dále jen „členské státy mimo eurozónu“), nicméně článek 5 statutu ESCB se vztahuje na členské státy eurozóny i na členské státy mimo eurozónu. 17. bod odůvodnění nařízení (ES) č. 2533/98 poukazuje na to, že z článku 5 statutu ESCB spolu s článkem 4 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii vyplývá povinnost přijmout a provést na vnitrostátní úrovni veškerá opatření, která členské státy mimo eurozónu považují za vhodná pro shromažďování statistických informací nezbytných ke splnění statistické zpravodajské povinnosti vůči ECB a pro včasnou přípravu v oblasti statistiky na to, aby se mohly stát členskými státy eurozóny.
(11)
Měla by se uplatňovat pravidla ochrany a využití důvěrných statistických informací stanovená v článku 8 nařízení Rady (ES) č. 2533/98.
(12)
Podle čl. 7 odst. 1 nařízení (ES) č. 2533/98 má ECB pravomoc uložit sankce zpravodajským jednotkám, které neplní statistickou zpravodajskou povinnost stanovenou nařízeními nebo rozhodnutími ECB,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Definice
Pro účely tohoto nařízení:
1)
výrazy „zpravodajské jednotky“ a „rezident“ mají stejný význam jako v článku 1 nařízení (ES) č. 2533/98;
2)
„domácnostmi“ se rozumí sektor domácností a sektor neziskových institucí sloužících domácnostem (kombinace S.14 a S.15), jak jsou vymezeny v přepracovaném Evropském systému účtů (dále jen „ESA 2010“), který je stanoven v nařízení (EU) č. 549/2013;
3)
„nefinančními podniky“ se rozumí sektor nefinančních podniků (S.11), jak je vymezen v ESA 2010;
4)
„měnová finanční instituce“ má stejný význam jako v článku 1 nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1071/2013 ze dne 24. září 2013 o rozvaze sektoru měnových finančních institucí (ECB/2013/33) (5);
5)
„statistikou úrokových sazeb MFI“ se rozumí statistika týkající se úrokových sazeb uplatňovaných rezidentskými MFI kromě centrálních bank a fondů peněžního trhu na vklady a úvěry, denominované v eurech, vůči domácnostem a nefinančním podnikům, jež jsou rezidenty v členských státech eurozóny. „Statistika úrokových sazeb MFI“ zahrnuje odpovídající objemy nových obchodů spočívajících ve vkladech a úvěrech denominovaných v eurech, jakož i objemy nových obchodů spočívajících v opětovně sjednaných úvěrech;
6)
„fondy peněžního trhu“ mají stejný význam jako v článku 1 nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1071/2013 (ECB/2008/32) (6);
7)
„referenčním souborem zpravodajských jednotek“ se rozumí rezidentské MFI kromě centrálních bank a fondů peněžního trhu, které přijímají vklady denominované v eurech od domácností nebo nefinančních podniků, jež jsou rezidenty v členských státech eurozóny, nebo které těmto subjektům poskytují úvěry denominované v eurech;
8)
„institucí ve zbytkové části“ se rozumí malá MFI kromě centrální banky a fondu peněžního trhu, které byla udělena výjimka podle článku 4.
Článek 2
Skutečný soubor zpravodajských jednotek
1. Skutečný soubor zpravodajských jednotek se skládá z rezidentských MFI kromě centrálních bank a fondů peněžního trhu, které z referenčního souboru zpravodajských jednotek vybírají národní centrální banky. Národní centrální banky skutečný soubor zpravodajských jednotek vybírají pomocí úplného zjišťování nebo pomocí výběrového šetření.
2. V případě výběrového šetření národní centrální banky referenční soubor zpravodajských jednotek stratifikují do homogenních vrstev a skutečný soubor zpravodajských jednotek poté buď z každé vrstvy vyberou náhodně, nebo v každé vrstvě vyberou největší instituce.
3. V případě náhodného výběru musí být minimální velikost vnitrostátního výběrového souboru taková, aby maximální náhodná chyba na vnitrostátní úrovni v průměru nepřekročila na úrovni spolehlivosti 90 % 10 základních bodů. V případě výběru největších institucí musí minimální velikost vnitrostátního výběrového souboru odpovídat obdobné úrovni kvalitativního opatření na základě funkce odhadované střední absolutní hodnoty chyb.
4. Národní centrální banky při výběru skutečného souboru zpravodajských jednotek rovněž používají vzorce a kritéria stanovená v obecných zásadách ECB/2007/9 ze dne 1. srpna 2007 o měnové statistice a statistice finančních institucí a trhů (7).
5. Každá národní centrální banka informuje zpravodajské jednotky, jež jsou rezidenty na jejím státním území, o jejich statistické zpravodajské povinnosti v rámci vnitrostátních postupů.
6. Rada guvernérů je oprávněna kontrolovat dodržování tohoto článku.
Článek 3
Statistická zpravodajská povinnost
1. Pro pravidelné sestavování statistiky úrokových sazeb MFI vykazuje skutečný soubor zpravodajských jednotek národní centrální bance členského státu, v němž je zpravodajská jednotka rezidentem, měsíční statistické informace vztahující se k novým obchodům a ke stavu obchodů. Požadované statistické informace jsou uvedeny v příloze I.
2. Národní centrální banky v souladu s národními požadavky stanoví a zavedou postupy pro vykazování, které musí skutečný soubor zpravodajských jednotek dodržovat. Národní centrální banky zabezpečí, aby tyto zpravodajské postupy poskytovaly požadované statistické informace a umožňovaly přesnou kontrolu plnění minimálních standardů pro přenos, přesnost, pojmovou shodu a opravy uvedených v odstavci 3.
3. Požadované statistické informace jsou vykazovány v souladu s minimálními standardy pro přenos, přesnost, pojmovou shodu a opravy, jak jsou stanoveny v příloze II.
4. Národní centrální banky předávají ECB agregované měsíční statistické informace na úrovni členských států do skončení pracovní doby v 19. pracovní den po skončení referenčního měsíce.
5. ECB může uložit sankce zpravodajským jednotkám, které neplní statistickou zpravodajskou povinnost stanovenou tímto nařízením, v souladu s rozhodnutím ECB/2010/10 ze dne 19. srpna 2010 o neplnění statistické zpravodajské povinnosti (8).
Článek 4
Výjimky
1. Dochází-li k výběru zpravodajských jednotek pomocí úplného zjišťování, mohou národní centrální banky malým MFI kromě centrálních bank a fondů peněžního trhu udělit výjimky ohledně periodicity vykazování za předpokladu, že celkový příspěvek těchto zpravodajských jednotek do vnitrostátní rozvahy MFI z hlediska zůstatků, vypočtený podle nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33), nepřesahuje 5 %. Namísto měsíčního vykazování mohou instituce ve zbytkové části statistiku úrokových sazeb MFI vykazovat čtvrtletně.
2. Národní centrální banky každý rok včas kontrolují plnění podmínek uvedených v odstavci 1, aby mohly udělit nebo případně zrušit výjimku s účinkem od počátku každého roku.
3. Instituce ve zbytkové části se mohou rozhodnout, že výjimky nevyužijí a že namísto toho budou plnit úplnou statistickou zpravodajskou povinnost.
4. Při přepočtu údajů na 100 % pokrytí mohou národní centrální banky zvolit postup pro přenos vykazovaných údajů do chybějících období uplatněním vhodných technik statistických odhadů s cílem zohlednit tendence vývoje údajů nebo sezónní vlivy. Národní centrální banky každoročně monitorují počet institucí ve zbytkové části.
Článek 5
Ověřování a nucené shromažďování
Národní centrální banky vykonávají právo ověřovat nebo vynuceně shromažďovat informace, které jsou zpravodajské jednotky povinny poskytovat podle tohoto nařízení, aniž je dotčeno právo ECB vykonávat toto právo sama. Národní centrální banky toto právo vykonávají zejména, pokud zpravodajská jednotka nesplňuje minimální standardy pro přenos, přesnost, pojmovou shodu a opravy uvedené v příloze II.
Článek 6
První vykazování
Vykazování podle tohoto nařízení se poprvé provede s údaji za prosinec 2014.
Článek 7
Zrušení
1. Nařízení (EU) č. 63/2002 (ECB/2001/18) se zrušuje s účinkem od 1. ledna 2015.
2. Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze IV.
Článek 8
Závěrečné ustanovení
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. Použije se od 1. ledna 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.
Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 24. září 2013.
AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK 1072/2013/EU RENDELETE
(2013. szeptember 24.)
a monetáris-pénzügyi intézmények által alkalmazott kamatlábakra vonatkozó statisztikákról (átdolgozás)
(EKB/2013/34)
AZ EURÓPAI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,
tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen annak 5. cikkére,
tekintettel Európai Központi Bank által végzett statisztikai adatgyűjtésről szóló, 1998. november 23-i 2533/98/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (1) bekezdésére és 6. cikke (4) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság véleményére,
mivel:
(1)
A monetáris pénzügyi intézmények által háztartások és nem pénzügyi társaságok betéteire és kölcsöneire alkalmazott kamatlábakra vonatkozó statisztikákról szóló, 2001. december 20-i 63/2002/EK európai központi banki rendelet (2) (EKB/2001/18) jelentősen módosult. Mivel különösen az Európai Unióban a nemzeti és regionális számlák európai rendszeréről szóló, 2013. május 21-i 549/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) tekintettel további módosításokra kerül sor, azt az egyértelműség érdekében át kell dolgozni.
(2)
A Központi Bankok Európai Rendszere („KBER”), feladatainak teljesítéséhez előírja a monetáris pénzügyi intézmények („MPI-k”) - a központi bankok és a pénzpiaci alapok „PPA-k” kivételével - által a háztartások és nem pénzügyi társaságok betéteire és kölcsöneire alkalmazott kamatlábairól szóló statisztikák készítését, amelyek fő célja, hogy az Európai Központi Banknak („EKB”) átfogó, részletes és harmonizált statisztikai képet biztosítsanak az ezen intézmények által alkalmazott kamatlábak szintjéről és azok változásairól az idők folyamán. E kamatlábak biztosítják az utolsó kapcsolatot a hivatalos kamatlábakban bekövetkező változásokból fakadó monetáris politika átvitelét szolgáló mechanizmusban, és így elengedhetetlen előfeltételei azon tagállamok, amelyek pénzneme az euro (a továbbiakban: az euroövezeti tagállamok) monetáris fejlődésének megbízható elemezésének. Ugyanakkor a KBER-nek szüksége van a kamatlábak alakulására vonatkozó adatokra ahhoz, hogy hozzájáruljon az illetékes hatóságok, a hitelintézetek prudenciális felügyeletét és a pénzügyi rendszer stabilitását illető politikájának zökkenőmentes folytatásához.
(3)
Az EKB számára előírás - az Európai Unió működéséről szóló szerződés rendelkezéseinek valamint a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányában (a továbbiakban: a KBER Alapokmánya) meghatározott feltételeknek megfelelően -, hogy rendeleteket alkosson a KBER-nek az Alapokmányban meghatározott, bizonyos esetekben pedig az Európai Unió működéséről szóló szerződés 129. cikke (4) bekezdésében említett, a Tanács által elfogadott rendelkezésekben megállapított feladatainak végrehajtásához szükséges mértékben.
(4)
A KBER Alapokmányának 5.1. cikke előírja az EKB számára, hogy a nemzeti központi bankok („NKB-k”) segítségével gyűjtse be a KBER feladatainak teljesítéséhez szükséges statisztikai adatokat az illetékes nemzeti hatóságoktól, vagy közvetlenül a gazdasági szereplőktől. A KBER Alapokmányának 5.2. cikke úgy rendelkezik, hogy az 5.1. cikkben meghatározott feladatokat a lehetséges mértékben az NKB-k hajtják végre.
(5)
Szükséges lehet - és ez csökkentheti az adatszolgáltatási terhet -, hogy a tényleges adatszolgáltatóktól az NBK-k gyűjtsék be az EKB statisztikai adatszolgáltatási követelményeinek teljesítéséhez szükséges statisztikai adatokat, annak a szélesebb körű statisztikai adatszolgáltatási keretnek a részeként, amelyet az NKB-k saját felelősségi körükben alakítanak ki az uniós vagy nemzeti jog, illetve a fennálló gyakorlat szerint, és amely egyéb statisztikai célokat szolgál, feltéve, hogy az EKB statisztikai jelentéstételi követelményeinek teljesítését nem veszélyezteti. Az átláthatóság elősegítése érdekében ezekben az esetekben helyénvaló az adatszolgáltatók arról történő értesítése, hogy az adatgyűjtésre egyéb statisztikai célok teljesítése érdekében van szükség. Meghatározott esetekben az EKB ezen követelmények teljesítése érdekében az egyéb ilyen célokból gyűjtött statisztikai adatokra is támaszkodhat.
(6)
A 63/2002/EK rendelet (EKB/2001/18) elfogadása óta már javítottak a háztartások és a nem pénzügyi vállalatok kölcsöneire alkalmazott kamatlábakra vonatkozó statisztikai adatszolgáltatás rendszerén, valamint a tényleges adatszolgáltatók kiválasztására vonatkozó módszeren, így ezeket a mintavételi útmutatások valamint a statisztikai adatszolgáltatási követelmények körében figyelembe kell venni.
(7)
Szükséges továbbá, hogy az EKB elemzési és statisztikai támogatást nyújthasson az Európai Rendszerkockázati Testületnek, összhangban az Európai Központi Banknak az Európai Rendszerkockázati Testület működését érintő külön feladatokkal történő felruházásáról szóló, 2010. november 17-i 1096/2010/EU tanácsi rendelettel (4).
(8)
A 2533/98/EK rendelet 3. cikke előírja az EKB számára, hogy az adatszolgáltatói körön belül határozza meg a tényleges adatszolgáltatókat és csökkentse minimálisra a szóban forgó adatszolgáltatási terhet. Az egyes euroövezeti tagállamok MPI szektorainak jellemzőire tekintettel a tényleges adatszolgáltatók kiválasztásának módszerére vonatkozó végső döntés az NKB-kra hárul. A cél az adatszolgáltatási teher csökkentése, a magas színvonalú statisztikák biztosítása mellett. Az 5. cikk (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy az EKB a statisztikai adatszolgáltatási követelményeinek meghatározása érdekében rendeleteket alkothat, és azok benyújtására kötelezheti az euroövezeti tagállamok tényleges adatszolgáltatóit. A 6. cikk (4) bekezdése úgy rendelkezik, hogy az EKB olyan rendeleteket alkothat, amelyek meghatározzák a statisztikai adatok kötelező begyűjtésének ellenőrzésére vagy elvégzésére vonatkozó jog gyakorlásának feltételeit.
(9)
A 2533/98/EK rendelet 4. cikke úgy rendelkezik, hogy a tagállamok maguk szervezik meg statisztikai adatszolgáltatást, és teljes mértékben együttműködnek a KBER-rel a KBER Alapokmányának 5. cikkéből fakadó kötelezettségek teljesítésének biztosítása érdekében.
(10)
Annak elismerése mellett, hogy az EKB által a KBER Alapokmányának 34.1. cikke alapján elfogadott rendeletek azon tagállamokra, amelyek pénzneme nem az euro (a továbbiakban: az euroövezeten kívüli tagállamok) nem ruháznak jogokat és nem rónak kötelezettségeket, a KBER Alapokmányának 5. cikke egyformán vonatkozik az euroövezeti és az euroövezeten kívüli tagállamokra. A 2533/98/EK rendelet (17) preambulumbekezdése arra a tényre hivatkozik, hogy a KBER Alapokmányának 5. cikke az Európai Unióról szóló szerződés 4. cikke (3) bekezdésével együtt magában foglalja azt a kötelezettséget, amely szerint nemzeti szinten meg kell hozni és végre kell hajtani minden olyan intézkedést, amelyet az euroövezeten kívüli tagállamok megfelelőnek tartanak az EKB statisztikai adatszolgáltatási előírásainak teljesítése céljából, valamint a statisztika területén időben meg kell tenniük az előkészületeket arra, hogy euroövezeti tagállamokká válhassanak.
(11)
A bizalmas statisztikai adatok védelmére és felhasználására vonatkozó elvárásokat a 2533/98/EK rendelet 8. cikkében meghatározottak szerint kell alkalmazni.
(12)
A 2533/98/EK rendelet 7. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy az EKB jogosult szankciók megállapítására azokkal az adatszolgáltatókkal szemben, akik elmulasztják az EKB rendeleteiben vagy határozataiban meghatározott statisztikai adatszolgáltatási követelmények teljesítését,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában:
1.
az „adatszolgáltatók” és a „rezidens” fogalommeghatározása megegyezik a 2533/98/EK rendelet 1. cikkében meghatározottakkal;
2.
a „háztartások” az 549/2013/EU rendelet által meghatározott, a számlák átdolgozott európai rendszerében (a továbbiakban: ESA 2010) foglaltak szerint a háztartások szektorát valamint a háztartásokat segítő nonprofit intézmények szektorát jelenti (S.14 és az S.15 összevontan);
3.
a „nem pénzügyi vállalatok” jelentése az ESA 2010-ben meghatározottak szerint megegyezik a nem pénzügyi vállalatok (S.11) szektorával;
4.
a „monetáris pénzügyi intézmény” (MPI) fogalommeghatározása megegyezik a monetáris-pénzügyi intézmények szektorának mérlegéről szóló, 2013. szeptember 24-i 1071/2013/EU európai központi banki rendelet (5) (EKB/2013/33) 1. cikkében meghatározottakkal;
5.
az „MPI kamatláb statisztika” a rezidens hitelintézetek és egyéb intézmények által az euroövezeti tagállamokban rezidens MPI-k - a központi bankok és a PPA-k kivételével - euro-betéteire és -kölcsöneire alkalmazott kamatlábakkal kapcsolatos statisztika. Az „MPI-k kamatláb statisztikák” magukban foglalják az euróban kifejezett betétek és kölcsönök szerződésének nagyságrendjét, valamint az újratárgyalt hitelekre vonatkozó új szerződések nagyságrendjét;
6.
a „pénzpiaci alapok” (PPA-k) jelentése megegyezik a 1071/2013/EU rendelet (6) (EKB/2008/32) 1. cikkében meghatározottakkal;
7.
a „referencia-adatszolgáltatók” azok a MPI-k - a központi bankok és a PPA-k kivételével -, amelyek az euroövezeti tagállamokban rezidens háztartásoktól és/vagy nem pénzügyi vállalatoktól euro-betéteket fogadnak el, és/vagy azoknak euro-kölcsönöket nyújtanak;
8.
a „kisebb csoporthoz tartozó intézmény” az olyan kisebb MPI amely nem központi bank, illetve nem olyan MPI, amely a 4. cikkben foglaltak szerinti eltéréssel rendelkezik.
2. cikk
Tényleges adatszolgáltatók
(1) A tényleges adatszolgáltatók az NKB-k által kiválasztott, a referencia adatszolgáltatók közül kiemelt MPI-k - a központi bankok és a PPA-k kivételével - és egyéb intézmények. Az NKB-k a tényleges adatszolgáltatókat összeírás vagy mintavétel alapján választják ki.
(2) Mintavétel esetén az NKB-k homogén osztályokra bontják a referencia adatszolgáltatókat, majd ezt követően vagy minden egyes osztály vonatkozásában véletlenszerűen kiválasztják a tényleges adatszolgáltatókat, vagy pedig minden osztályban kiválasztják a legnagyobb adatszolgáltatókat.
(3) A véletlenszerű mintavételi módszer alkalmazása esetén a nemzeti minta minimális méretének akkorának kell lennie, hogy a nemzeti szintű legnagyobb véletlen hiba átlagban ne haladja meg a 10 bázispontot a 90 %-os konfidenciaintervallumban. Amennyiben a legnagyobb intézmények kerülnek kiválasztásra, a nemzeti minta minimális méretének hasonló minőségi értéknek kell megfelelnie a hibák becsült abszolút középértékére vonatkozó funkció alapján.
(4) Az NKB-k szintén alkalmazzák a monetáris, a pénzügyi intézményekre vonatkozó és a piaci statisztikákról szóló, 2007. augusztus 1-i EKB/2007/9 iránymutatásban (7) meghatározott, a tényleges adatszolgáltatók kiválasztására vonatkozó képleteket és kiválasztási követelményeket.
(5) Minden NKB tájékoztatja a rezidens adatszolgáltatóit a nemzeti eljárásokat követő statisztikai adatszolgáltatási követelményekről.
(6) A Kormányzótanács jogosult ellenőrizni az ebben a cikkben foglaltaknak való megfelelést.
3. cikk
Statisztikai adatszolgáltatási követelmények
(1) Az MPI-kamatláb statisztikák rendszeres készítése céljából a tényleges adatszolgáltatók az új ügyletekre és a hó végi kintlévőségekre vonatkozóan havonta szolgáltatnak statisztikai adatokat azon tagállam NKB-jának, ahol az adatszolgáltató rezidens. A kötelező statisztikai adatokat részletesen az I. melléklet határozza meg.
(2) Az NKB-k meghatározzák és bevezetik a tényleges adatszolgáltatók által követendő adatszolgáltatási rendet, a nemzeti követelményeknek megfelelően. Az NKB-k gondoskodnak arról, hogy ezen adatszolgáltatási rend biztosítsa az előírt statisztikai adatokat, és lehetővé tegye a (3) bekezdésében említett, az adattovábbításra, pontosságra, koncepcionális megfelelésre és helyesbítésekre vonatkozó minimumszabályok betartásának pontos ellenőrzését.
(3) A kötelező statisztikai adatokat a II. mellékletében az adatátvitelre, az adatok pontosságára, a koncepcionális megfelelésre és a revízióra rögzített minimumszabályokkal összhangban kell jelenteni.
(4) Az NKB-k a havi összesített nemzeti statisztikai adatokat a referenciahónap végét követő 19. munkanap zárásáig nyújtják be az EKB-nak.
(5) Az EKB jogosult szankciók megállapítására azokkal az adatszolgáltatókkal szemben, akik elmulasztják a 2010. augusztus 19-i EKB/2010/10 határozatban foglaltakkal összhangban az e rendeletben meghatározott statisztikai adatszolgáltatási követelmények teljesítését (8).
4. cikk
Eltérések
(1) Amennyiben az adatszolgáltatókat összeírás alapján választják ki, az NKB-k eltéréseket engedélyezhetnek a kis MPI-k - a központi bankok és a PPA-k kivételével - számára a jelentéstétel gyakorisága tekintetében, feltéve, hogy ezen adatszolgáltatóknak az MPI-mérlegtételekhez történő, havi kintlévőségek vonatkozásában kifejezett, a 1071/2013 (EKB/2013/33) rendelet alapján számított összesített hozzájárulása nem haladja meg az 5 %-ot. A havi adatszolgáltatás helyett a kisebb csoporthoz tartozó intézmények az MPI-kamatláb statisztikákat negyedéves alapon jelenthetik.
(2) Az NKB-k kellő időben ellenőrzik az (1) bekezdésben maghatározott feltétel teljesülését annak érdekében, hogy bármely eltérést minden év kezdetétől számított hatállyal meg lehessen adni, illetve szükség esetén vissza lehessen vonni.
(3) A kisebb csoporthoz tartozó intézmények választhatják azt is, hogy nem élnek az elérés lehetőségével, és e helyett eleget tesznek a teljes körű statisztikai adatszolgáltatási követelményeknek.
(4) Az NKB-k az adatok 100 %-ra való bruttósításának érdekében választhatják az adatoknak a hiányzó időszakokra történő átvitelét a megfelelő statisztikai becslési módszerek alkalmazásával az adatok tendenciáinak vagy szezonális alakulásának figyelembevétele érdekében. Az NKB-k kísérik figyelemmel az kisebb csoporthoz tartozó intézmények számát éves alapon.
5. cikk
Ellenőrzés és kötelező adatgyűjtés
Az NKB-k gyakorolják az e rendelet az alapján a tényleges adatszolgáltatók által kötelezően szolgáltatandó adatok ellenőrizésének a jogát, az EKB-nak az ezen jogok gyakorlására vonatkozó jogosultsága sérelme nélkül. Az NKB-k különösképpen abban az esetben gyakorolják ezen jogokat, amikor az adatszolgáltató nem felel meg a II. mellékletében az adatátvitelre, az adatok pontosságára, a koncepcionális megfelelésre és a revízióra meghatározott minimumszabályoknak.
6. cikk
Első adatszolgáltatás
Az e rendelet szerinti első adatszolgáltatás a 2014. decemberre vonatkozó adattal kezdődik.
7. cikk
Hatályon kívül helyezés
(1) A 63/2002/EK (EKB/2001/18) rendelet 2015. január 1-jétől hatályát veszti.
(2) A hatályon kívül helyezett határozatra vonatkozó utalásokat az ezen határozatra vonatkozó hivatkozásként kell értelmezni, és azok az IV. mellékletben lévő megfelelési táblázattal összhangban értelmezendők.
8. cikk
Záró rendelkezés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételét követő huszadik napon lép hatályba, és 2015. január 1-jétől alkalmazandó.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó a tagállamokban a Szerződésekkel összhangban.
Kelt Frankfurt am Mainban, 2013. szeptember 24-én.