ROZHODNUTÍ RADY
ze dne 28. ledna 2014
o existenci nadměrného schodku v Chorvatsku
(2014/56/EU)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 126 odst. 6 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
s ohledem na připomínky Chorvatska,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle článku 126 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) se členské státy mají vyvarovat nadměrných schodků veřejných financí.
(2)
Pakt o stabilitě a růstu vychází z cíle zdravých veřejných financí, které jsou prostředkem k posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný růst, jenž bude přispívat k vytváření nových pracovních míst.
(3)
Postup při nadměrném schodku podle článku 126 Smlouvy o fungování EU, upřesněný v nařízení Rady (ES) č. 1467/97 (1), které je součástí Paktu o stabilitě a růstu, předpokládá rozhodnutí Rady o existenci nadměrného schodku. Další ustanovení k provádění postupu při nadměrném schodku obsahuje Protokol č. 12 o postupu při nadměrném schodku, připojený ke Smlouvě o Evropské unii a Smlouvě o fungování EU. Podrobná pravidla a definice pro použití ustanovení uvedeného protokolu stanoví nařízení Rady (ES) č. 479/2009 (2).
(4)
Podle čl. 126 odst. 5 Smlouvy o fungování EU usoudí-li Komise, že v členském státě existuje nebo může vzniknout nadměrný schodek, předloží stanovisko dotyčnému členskému státu a informuje o tom Radu.
(5)
Komise je s ohledem na svou zprávu podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy o fungování EU a na stanovisko Hospodářského a finančního výboru podle čl. 126 odst. 4 Smlouvy o fungování EU toho názoru, že v Chorvatsku existuje nadměrný schodek. Komise proto dne 10. prosince 2013 předložila Chorvatsku takové stanovisko a informovala o tom Radu (3).
(6)
V čl. 126 odst. 6 Smlouvy o fungování EU se stanoví, že Rada má zvážit všechny připomínky, které dotyčný členský stát případně učiní, předtím než po celkovém zhodnocení rozhodne, zda nadměrný schodek existuje. V případě Chorvatska vede toto celkové zhodnocení k následujícím závěrům.
(7)
Na základě revize rozpočtu na rok 2013 a návrhu rozpočtu na rok 2014 (4), který chorvatská vláda přijala a zaslala chorvatskému parlamentu dne 14. listopadu 2013, plánují chorvatské orgány celkový schodek veřejných financí ve výši 5,5 % HDP za rok 2013 oproti 5 % HDP za rok 2012 a očekávají, že míra zadlužení se v roce 2014 nezmění a že se v letech 2015 a 2016 pouze mírně sníží. Podle prognózy útvarů Komise z podzimu 2013, vydané 5. listopadu 2013, se celkový schodek veřejných financí pohybuje výrazně nad referenční hodnotou ve výši 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě již v roce 2013, a pokud nebudou přijata vyrovnávací opatření, přesáhne v letech 2013-2015 úroveň 6 % HDP. Jak ukazuje zpráva vypracovaná Komisí na základě čl. 126 odst. 3 Smlouvy o fungování EU, plánované a předpokládané schodky jsou nad referenční hodnotou stanovenou ve Smlouvě, a nikoli na úrovni, která by se jí blížila. Překročení referenční hodnoty lze považovat za výjimečné ve smyslu Paktu o stabilitě a růstu. Částečně zejména vyplývá z prudkého hospodářského propadu ve smyslu Paktu o stabilitě a růstu. Odhaduje se, že hospodářská aktivita od roku 2008, kdy dosahovala nejvyšší úrovně, poklesla téměř o 12 %. Podle odhadů reálný HDP v roce 2013 dále poklesne a teprve v roce 2014 se očekává mírné oživení. Na základě odhadu útvarů Komise vypočteného podle společně dohodnuté metodiky růst potenciálního produktu zaznamenal v roce 2009 stagnaci, v roce 2010 se dostal do záporných hodnot a od té doby se pohybuje v záporných číslech. Předpokládá se, že vypočtená mezera výstupu, jež je od roku 2009 záporná, se bude v posuzovaném období postupně zmenšovat, i když až do roku 2015 zůstane záporná, což potvrzuje hloubku a rozsah recese. Plánované překročení referenční hodnoty však nemůže být ve smyslu Paktu o stabilitě a růstu považováno za dočasné. Na základě projekcí chorvatských orgánů a prognózy útvarů Komise z podzimu 2013 zůstane schodek veřejných financí výrazně nad referenční hodnotou jak v roce 2014, tak v roce 2015. Požadavek týkající se kritéria schodku stanoveného ve Smlouvě o fungování EU tak není splněn.
(8)
V návrhu rozpočtu na rok 2014 předpokládá vláda nárůst míry veřejného dluhu z 58,1 % v roce 2013 na 62 % v roce 2014 a dále na 64,1 % v roce 2015 a 64,7 % v roce 2016. Tyto údaje jsou mírně vyšší než údaje uvedené v pokynech pro hospodářskou a fiskální politiku Chorvatska ze září 2013, v nichž vláda předpokládala míru veřejného dluhu ve výši 56,6 % v roce 2013 a 60,6 % v roce 2014, 63,4 % v roce 2015 a 65,3 % v roce 2016. V prognóze útvarů Komise z podzimu 2013 se předpokládá poměr veřejného dluhu za rok 2013 na úrovni 59,7 %. Nedojde-li ke změně politiky, lze očekávat, že míra veřejného dluhu v roce 2014 bude vyšší než 60 %, z čehož vyplývá, že bude překročena referenční hodnota 60 % HDP stanovená ve Smlouvě. Podle aktuálně dostupných informací emise dluhopisů v USD z listopadu 2013 zvýší míru veřejného dluhu nad 60% hranici již do konce roku 2013. Podle čl. 2 odst. 1a nařízení (ES) č. 1467/97 se má požadavek týkající se kritéria dluhu rovněž považovat za splněný, pokud rozpočtové prognózy Komise naznačují, že k požadovanému snížení rozdílu dojde během tříletého období zahrnujícího dva roky následující po posledním roce, za který jsou údaje k dispozici. Prognózy chorvatských orgánů a útvarů Komise ukazují, že míra veřejného dluhu má vzhledem k pokračujícím vysokým schodkům a slabé hospodářské aktivitě vzestupnou tendenci, a očekává se, že tomu tak bude po celé posuzované období. Referenční hodnota pro dluh, a tím i kritérium dluhu stanovené ve Smlouvě o fungování EU nejsou tudíž splněny.
(9)
Komise v souladu s ustanoveními Smlouvy o fungování EU ve své zprávě podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy o fungování EU rovněž analyzovala „rozhodující faktory“. Jak je uvedeno v čl. 2 odst. 4 nařízení (ES) č. 1467/97, v případě zemí s mírou veřejného dluhu převyšující referenční hodnotu je možné tyto faktory zohlednit pouze v rámci postupu vedoucího k rozhodnutí o souladu s kritériem schodku, pokud schodek veřejných financí zůstane blízko referenční hodnotě a překročení této hodnoty je dočasné, což není případ Chorvatska. Rozhodující faktory, zejména hluboká a dlouhotrvající recese na pozadí nepříznivých vnějších podmínek, byly při posuzování souladu s kritériem dluhu vzaty v úvahu. Rozhodující faktory nic nemění na závěru, že kritérium dluhu stanovené ve Smlouvě o fungování EU není splněno,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Z celkového zhodnocení vyplývá, že v Chorvatsku existuje nadměrný schodek.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Chorvatské republice.
V Bruselu dne 28. ledna 2014.
A TANÁCS HATÁROZATA
(2014. január 28.)
a Horvátországban fennálló túlzott hiányról
(2014/56/EU)
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 126. cikke (6) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
tekintettel a Horvátország által tett észrevételekre,
mivel:
(1)
Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 126. cikke szerint a tagállamoknak kerülniük kell a túlzott költségvetési hiányt.
(2)
A Stabilitási és Növekedési Paktum az árstabilitás és az erős, fenntartható, munkahelyteremtéshez vezető növekedés eszközeként a rendezett államháztartás célkitűzésén alapul.
(3)
Az EUMSZ 126. cikke szerinti túlzott hiány esetén követendő eljárás, amelyet a Stabilitási és Növekedési Paktum részeként az 1467/97/EK tanácsi rendelet (1) részletez, előírja, hogy a túlzott hiány fennállását tanácsi határozatban kell megállapítani. Az Európai Unióról szóló szerződéshez és a EUMSZ-hez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló (12.) jegyzőkönyv további rendelkezéseket állapít meg a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásához. A 479/2009/EK tanácsi rendelet (2) megállapítja a rendelkezések alkalmazására vonatkozó részletes szabályokat és meghatározásokat.
(4)
Az EUMSZ 126. cikkének (5) bekezdése értelmében, ha a Bizottság úgy ítéli meg, hogy egy tagállamban túlzott hiány áll fenn vagy következhet be, erről véleményt küld az érintett tagállamnak, amelyről tájékoztatja a Tanácsot.
(5)
Az EUMSZ 126. cikkének (3) bekezdése szerinti jelentése, valamint a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleménye értelmében, a Bizottság az EUMSZ 126. cikkének (4) bekezdésével összhangban megállapította, hogy Horvátországban túlzott hiány áll fenn. Ezért a Bizottság 2013. december 10-én erről véleményt küldött Horvátországnak, amelyről tájékoztatta a Tanácsot (3).
(6)
Az EUMSZ 126. cikkének (6) bekezdése szerint a Tanácsnak figyelembe kell vennie az érintett tagállam esetleges észrevételeit, mielőtt egy általános értékelés alapján határozna arról, hogy fennáll-e túlzott hiány. Horvátország esetében ez az általános értékelés a következő megállapításokat eredményezi.
(7)
A 2013. évi költségvetés felülvizsgálata és a horvát kormány által 2013. november 14-én elfogadott és ugyanazon a napon a horvát parlament részére továbbított 2014. évi költségvetési tervezet (4) szerint a horvát hatóságok 2013-ban - a 2012. évi 5 % után - a GDP 5,5 %-ának megfelelő államháztartási hiánnyal számolnak, és várakozásaik szerint ez a ráta 2014-ben változatlan marad és csak fokozatosan indul csökkenésnek 2015-ben és 2016-ban. A Bizottság szolgálatainak 2013. november 5-én közzétett 2013. őszi előrejelzése szerint az államháztartási hiány már 2013-ban jelentős mértékben meghaladja a Szerződésben a GDP 3 %-ában megállapított referenciaértéket, és kiegyenlítő intézkedések nélkül a 2013 és 2015 közötti időszakban a GDP 6 %-a fölé fog emelkedni. Ahogy az az EUMSZ 126. cikkének (3) bekezdése alapján készített bizottsági jelentésben is szerepel, a tervezett és előre jelzett hiányadatok túllépik a Szerződésben meghatározott referenciaértéket, és ahhoz nem maradnak közel. A referenciaérték túllépése a Stabilitási és Növekedési Paktum értelmében kivételesnek tekinthető; mindenekelőtt részben a Stabilitási és Növekedési Paktum feltételeinek megfelelő jelentős mértékű gazdasági visszaesés eredménye. A becslések szerint a gazdasági tevékenység a 2008-as csúcsot követően majdnem 12 %-kal esett vissza. A reál GDP 2013 során előreláthatólag tovább csökken, míg 2014-ben csekély mértékű javulása várható. A potenciális kibocsátásnövekedés a bizottsági szolgálatok által a közösen megállapított módszertannak megfelelően készített becslés szerint 2009-ben stagnált, 2010-ben pedig negatív irányt vett és azóta is negatív tartományban maradt. A 2009 óta negatív számított kibocsátási rés az előrejelzés időszakában várhatóan fokozatosan szűkülni fog és 2015-ig negatív marad, ami megerősíti a recesszió mélységét és kiterjedését. Azonban a Stabilitási és Növekedési Paktum értelmében a referenciaérték tervezett túllépése nem tekinthető átmenetinek. A horvát hatóságok előrejelzései és a Bizottság szolgálatainak 2013. őszi előrejelzése alapján az államháztartási hiány 2014-ben és 2015-ben is jelentősen a referenciaérték felett fog maradni. Ezért az EUMSZ hiányra vonatkozó kritériuma nem teljesül.
(8)
A 2014. évi költségvetési tervezetben foglaltak alapján a kormány szerint az államadósság a 2013. évi 58,1 %-ról 2014-ben 62 %-ra, majd 2015-ben 64,1 %-ra és 2016-ban 64,7 %-ra emelkedik. Ezek az adatok némileg magasabbak a Horvátországra vonatkozó 2013. szeptemberi gazdaság- és költségvetés-politikai iránymutatásokban szereplőknél, amelyek értelmében a kormány az államadósság-rátát 2013-ban 56,6 %-ra, 2014-ben 60,6 %-ra, 2015-ben 63,4 %-ra, 2016-ban pedig 65,3 %-ra jelzi előre. A Bizottság szolgálatainak 2013. őszi előrejelzésében az államadósság-ráta 2013-ban 59,7 %. Változatlan politikák mellett az adósságráta 2014-ben várhatóan 60 % fölé emelkedik, tehát túllépi a Szerződésben a GDP 60 %-ában meghatározott referenciaértéket. A jelenleg rendelkezésre álló információk alapján a 2013. novemberi, dollárban denominált kötvénykibocsátás révén már 2013 végére a 60 %-os küszöb fölé emelkedne az államadósság aránya. Az 1467/97/EK rendelet 2. cikke (1a) bekezdésének megfelelően az adósságkritérium szerinti követelmény abban az esetben is teljesültnek minősül, ha a Bizottság költségvetési előrejelzései azt mutatják, hogy a referenciaértéktől való eltérés az előírt mértékben csökkenni fog abban a hároméves időszakban, amely felöleli a legutolsó olyan évet követő két évet, amelyre vonatkozóan rendelkezésre állnak adatok. A horvát hatóságok és a Bizottság szolgálatainak előrejelzései szerint az államadósság-ráta a folyamatosan magas hiányszint és a gyenge gazdasági tevékenység következtében növekvő tendenciát mutat, és az előrejelzés időszakában ez várhatóan nem változik. Ezért nem teljesül az EUMSZ-ben szereplő adósságra vonatkozó referenciaérték és az adósságra vonatkozó kritérium.
(9)
Az EUMSZ rendelkezéseivel összhangban a Bizottság az EUMSZ 126. cikke (3) bekezdése alapján készített jelentésében elemezte az „érdemleges tényezőket” is. Amint azt az 1467/97/EK rendelet 2. cikkének (4) bekezdése rögzíti, a referenciaértéknél magasabb adósságrátájú ország esetében a hiánykritériumnak való megfelelés értékelésekor ezek a tényezők a határozathoz vezető lépések során akkor vehetők figyelembe, ha az államháztartási hiány közel van a referenciaértékhez, és ha a referenciaérték túllépése átmeneti jellegű - Horvátország esetében nem ez a helyzet. A Bizottság a hiánykritériumnak való megfelelés értékelésekor figyelembe vette az érdemleges tényezőket, mindenekelőtt a kedvezőtlen külső feltételekkel súlyosbított mély és elhúzódó recessziót. A releváns tényezők azonban nem változtatnak azon a következtetésen, miszerint az EUMSZ adósságra vonatkozó kritériuma nem teljesül,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
Az általános értékelésből az a következtetés vonható le, hogy Horvátországban túlzott hiány áll fenn.
2. cikk
Ennek a határozatnak a Horvát Köztársaság a címzettje.
Kelt Brüsszelben, 2014. január 28-án.