PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 3. dubna 2014
o identifikaci technických specifikací IKT, na něž je možné odkazovat při zadávání veřejných zakázek
(oznámeno pod číslem C(2014) 2120)
(2014/188/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1025/2012 ze dne 25. října 2012 o evropské normalizaci, změně směrnic Rady 89/686/EHS a 93/15/EHS a směrnic Evropského parlamentu a Rady 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 98/34/ES, 2004/22/ES, 2007/23/ES, 2009/23/ES a 2009/105/ES, a kterým se ruší rozhodnutí Rady 87/95/EHS a rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1673/2006/ES (1), a zejména na čl. 13 odst. 1 tohoto nařízení,
po konzultaci s Evropskou platformou pro normalizaci v oblasti IKT složenou z mnoha zúčastněných stran,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Normalizace sehrává důležitou úlohu v podpoře strategie Evropa 2020, jak je uvedeno ve sdělení Komise s názvem „Evropa 2020: strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ (2). Několik stěžejních iniciativ strategie Evropa 2020 zdůrazňuje význam dobrovolné normalizace na trzích výrobků nebo služeb, aby byla zajištěna slučitelnost a interoperabilita výrobků a služeb, podpořen technologický rozvoj a inovace.
(2)
Produkty normalizace se v digitální společnosti stávají nepostradatelné pro zajištění interoperability mezi zařízeními, aplikacemi, úložišti dat, službami a sítěmi. Sdělení Komise s názvem „Strategická vize pro evropské normy - další kroky v posílení a urychlení udržitelného růstu evropského hospodářství do roku 2020“ (3) uznává zvláštní povahu normalizace IKT v situaci, kdy řešení, aplikace a služby IKT často vytvářejí fóra a konsorcia na celosvětové úrovni, která působí jako vedoucí organizace v oblasti tvorby norem IKT.
(3)
Nařízení (EU) č. 1025/2012 se zaměřuje na modernizaci a zlepšení evropského normalizačního rámce. Vytváří systém, s jehož pomocí může Komise rozhodnout o určení nejvýznamnějších a nejšíře uplatňovaných technických specifikací IKT vydávaných jinými organizacemi, než jsou evropské, mezinárodní nebo vnitrostátní normalizační organizace. Možnost využití úplného rozsahu technických specifikací IKT při nákupu hardwaru, softwaru a IT služeb umožní interoperabilitu, pomůže orgánům veřejné správy vyhnout se patovým situacím a podpoří hospodářskou soutěž v oblasti dodávání interoperabilních řešení IKT.
(4)
Technické specifikace IKT, na něž je možné odkazovat při zadávání veřejných zakázek, musí odpovídat požadavkům podle přílohy II nařízení (EU) č. 1025/2012. Soulad s těmito požadavky veřejným orgánům zaručuje, že technické specifikace IKT jsou vytvořeny v souladu se zásadami otevřenosti, spravedlnosti, objektivity a nediskriminace uznávanými Světovou obchodní organizací (WTO) v oblasti normalizace.
(5)
Rozhodnutí o určení specifikací IKT se přijímá po konzultaci s Evropskou platformou pro normalizaci v oblasti IKT složenou z mnoha zúčastněných stran zřízenou rozhodnutím Komise 2011/C 349/04 (4), která je doplněna dalšími formami konzultací s odvětvovými odborníky.
(6)
Dne 17. října 2013 Evropská platforma pro normalizaci v oblasti IKT složená z mnoha zúčastněných stran vyhodnotila první soubor šesti technických specifikací IKT: Internet Protocol verze 6 („IPv6“), Lightweight Directory Access Protocol verze 3 („LDAPv3“), Domain Name System Security Extensions („DNSSEC“), DomainKeys Identified Mail Signatures („DKIM“), ECMAScript-402 Internationalisation Specification („ECMA-402“) a Extensible Markup Language verze 1.0 („W3C XML“). Platforma vydala kladné stanovisko k určení těchto specifikací. Šest technických specifikací bylo následně postoupeno k široké veřejné diskusi, která stanovisko platformy potvrdila.
(7)
Specifikace „IPv6“ vydaná pracovní skupinou IETF (Internet Engineering Task Force) sestává ze souboru technických specifikací používaných pro široké spektrum zařízení a služeb pomocí různých souborů „žádostí o připomínky“ (RFC). Zadavatelé veřejných zakázek by měli v závislosti na kontextu a příslušné aplikaci vybírat takové RFC, které jsou potřebné pro každý produkt nebo službu, aniž by byla narušena interoperabilita. Specifikace „IPv6“ rozšiřuje počet dostupných IP adres, čímž umožňuje zvýšit počet operačních systémů, webových serverů, vyhledávačů a multimediálních stránek, které spolu úspěšně komunikují. Specifikace „IPv6“ je založena na vyspělé technologii, podporuje trvalý růst internetu a umožňuje nové internetové platformy, jako např. Internet věcí.
(8)
Specifikace „LDAPv3“ je internetový protokol vydaný pracovní skupinou IETF (Internet Engineering Task Force), který slouží pro přístup k rozmístěným adresářovým službám a pracuje v souladu s modely dat a služeb X.500. Tento protokol je specifikován v řadě standardizovaných „žádostí o připomínky“ (RFC) pracovní skupiny IETF, jež jsou podrobně uvedeny v RFC 4510 až 4519, a dokáže zajistit vysokou dostupnost s replikací serverů LDAP. Většina produktů pro adresářové služby s významem pro trh podporuje protokol „LDAPv3“. Jedná se o stabilní technologii, která má schopnost zvýšit interoperabilitu, a prakticky představuje normu pro ověřování, schvalování a adresáře uživatelů a adres pro systémy IKT, která může zlepšit přístupnost a kontinuitu, zejména v případě veřejných služeb poskytovaných orgány veřejné správy.
(9)
Specifikace „DNSSEC“ byla vydána pracovní skupinou IETF (Internet Engineering Task Force) a jedná se o bezpečnostní rozšíření systému názvů domén (DNS), které zajišťuje ověření původu dat a ochranu integrity dat pro samotný systém názvů domén (DNS). Identifikace „DNSSEC“ zahrnuje soubor dokumentů, které tvoří jádro bezpečnostních rozšíření DNS potřebných pro podporu veřejných zakázek bloku „DNSSEC“. Díky specifikaci „DNSSEC“ je systém DNS vhodnější pro výměnu parametrů bezpečnostních služeb, které jsou svázány s názvy domén. Zvyšuje se tím důvěra v systém DNS (internetová služba zásadního významu) jako celek, což umožňuje jeho použití pro infrastrukturu pro ukládání, distribuci a ověřování certifikátů aplikací.
(10)
„DKIM“ je technická specifikace IKT vytvořená pracovní skupinou IETF (Internet Engineering Task Force), která umožňuje osobám, funkcím nebo organizacím vlastnícím podpisovou doménu uplatňovat určitou odpovědnost při zasílání zpráv spojením domény se zprávou. Specifikace DKIM odděluje otázku identity osoby podepisující zprávu od totožnosti domnělého autora zprávy. Uplatnění odpovědnosti je ověřeno prostřednictvím kryptografického podpisu a přímým odesláním dotazu na doménu podepisujícího pro získání příslušného veřejného klíče. Specifikace „DKIM“ se uplatňuje v několika tržních odvětvích, tj. ve finančním a bankovním odvětví, u poskytovatelů e-mailových služeb, na sociálních sítích nebo u provozovatelů internetového obchodu. Pokud by specifikaci „DKIM“ používaly veřejné orgány, představovala by základní úroveň důvěryhodnosti původu sdělení, čímž by se zlepšila interoperabilita mezi zasílajícími a přijímajícími organizacemi.
(11)
Specifikace „ECMA-402“ vytvořená organizací Ecma International je všeobecný víceúčelový programovací jazyk popisovaný několika specifikacemi, které odpovídají jazykovědným a kulturním zvyklostem v různých jazycích a zemích. ECMAScript je široce používaný programovací jazyk na internetu, rovněž v Evropě. Jeho používání je velmi rozšířené, pokrývá webové klientské aplikace jako webové prohlížeče nebo serverové aplikace jako elektronické bankovnictví, e-mailové servery, nebo dokonce počítačové hry, a je také důležitým programovacím jazykem pro World Wide Web. Mezinárodní vlastnosti jazyka ECMA-402 jsou obzvlášť důležitým rozšířením jazyka ECMAScript pro mnohojazyčné evropské prostředí. Specifikace a standardy ECMAScript účinně přispívají k lepší interoperabilitě a jsou velmi běžně zařazovány do vnitrostátních seznamů standardů a specifikací interoperability pro účely zadávání veřejných zakázek.
(12)
Specifikace „W3C XML“ vydaná konsorciem World Wide Web (W3C) je balíček příbuzných specifikací strukturalizace dat, který podporuje široce nastavitelné sdílení informačních a výpočetních zdrojů. XML verze 1.0 je dnes jedním z nejpoužívanějších formátů pro sdílení strukturovaných informací a na rozšířeních XML je založeno mnoho dalších specifikací datových formátů. Díky svému velmi rozšířenému používání jakožto formátu sdíleného lidmi i počítači, určeného pro předávání informací, je neoddělitelnou součástí většiny internetových aplikací. Zadavatelé mohou potřebovat vybírat specifikace, které odpovídají požadavkům, pro něž zadávají veřejné zakázky. Široké rozšíření XML ve světových úložištích dat a sítích zaručuje, že se jedná o klíčový formát pro celosvětovou interoperabilitu IKT mezi aplikacemi, službami a produkty v příštích desetiletích,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Technické specifikace IKT, na něž je možné odkazovat při zadávání veřejných zakázek, jsou uvedeny v příloze.
Článek 2
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 3. dubna 2014.
A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA
(2014. április 3.)
a közbeszerzésben hivatkozható IKT műszaki előírások azonosításáról
(az értesítés a C(2014) 2120. számú dokumentummal történt)
(2014/188/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az európai szabványosításról, a 89/686/EGK és a 93/15/EGK tanácsi irányelv, a 94/9/EK, a 94/25/EK, a 95/16/EK, a 97/23/EK, a 98/34/EK, a 2004/22/EK, a 2007/23/EK, a 2009/23/EK és a 2009/105/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 87/95/EGK tanácsi határozat és az 1673/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 1025/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 13. cikke (1) első bekezdésére,
az IKT-szabványosítással foglalkozó, több érdekelt felet tömörítő európai platformmal folytatott konzultációt követően,
mivel:
(1)
A szabványosítás fontos szerepet tölt be az „Európa 2020: az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című bizottsági közleményben meghatározott „Európa 2020” stratégia (2) támogatásában. Az „Európa 2020” stratégia számos kiemelt kezdeményezése hangsúlyozza az önkéntes szabványosítás fontosságát a termék- vagy szolgáltatáspiacokon a más termékekkel vagy rendszerekkel való összeegyeztethetőség és közös működtethetőség, a technológiafejlesztés előmozdítása és az innováció támogatása érdekében.
(2)
A digitális társadalomban a szabványjellegű dokumentumok az eszközök, az alkalmazások, az adattárak, a szolgáltatások és a hálózatok interoperabilitásának biztosítása tekintetében elengedhetetlenné váltak. „Az európai szabványok stratégiai jövőképe: az európai gazdaság fenntartható növekedésének elősegítése és gyorsítása 2020-ig” című bizottsági közlemény (3) felismeri az IKT-szabványosításnak azt a sajátosságát, hogy az IKT-megoldásokat, alkalmazásokat és szolgáltatásokat gyakran olyan globális IKT-fórumok és -konzorciumok fejlesztik, illetve biztosítják, amelyek vezető IKT-szabványosítási szervezetté váltak.
(3)
Az 1025/2012/EU rendelet az európai szabványosítási keretrendszer korszerűsítésére és javítására törekszik. Olyan rendszert alakít ki, ahol a Bizottság dönthet a legrelevánsabb és legszélesebb körben elfogadott műszaki előírások kiválasztásáról, amelyeket olyan szervezetek fogadtak el, amelyek nem európai, nemzetközi vagy nemzeti szabványügyi szervezetek. A hardver, szoftver vagy információs technológiai szolgáltatások közbeszerzése során az IKT műszaki előírások teljes körének kihasználása lehetővé teszi az interoperabilitást és a technológiai bezáródás elkerülését a közigazgatásban, valamint ösztönzi a versenyt az interoperábilis IKT-megoldások szolgáltatásainak piacán.
(4)
A közbeszerzésben hivatkozható IKT műszaki előírásoknak meg kell felelniük az 1025/2012/EU rendelet II. mellékletében foglalt követelményeknek. Az említett követelményeknek való megfelelés garantálja a hatóságok számára, hogy az IKT műszaki előírások kidolgozása során érvényesültek a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) által a szabványosítás területén elismert elvek, azaz a nyitottság, a tisztességes verseny, az objektivitás és a hátrányos megkülönböztetés tilalma.
(5)
A műszaki előírások kiválasztására vonatkozó határozat elfogadására a Bizottság 2011/C 349/04 (4) határozatával létrehozott, az IKT-szabványosítással foglalkozó, több érdekelt felet tömörítő európai platformmal folyatott konzultációt, illetve ágazati szakértőkkel való egyéb konzultációkat követően kerülhet sor.
(6)
2013. október 17-én az IKT-szabványosítással foglalkozó, több érdekelt felet tömörítő európai platform első körben értékelte a következő hat IKT műszaki előírást: az internetprotokoll 6-os verziója (IPv6), a könnyű címtárelérési protokoll 3-as verziója (LDAPv3), a tartománynévrendszer biztonsági kiterjesztése (DNSSEC), a DKIM (DomainKeys Identified Mail) -aláírások, az ECMAScript-402 nemzetköziesítési specifikáció (ECMA-402) valamint az XML (bővíthető jelölőnyelv) 1.0-ás verziója (W3C XML). A platform kedvező véleményt nyilvánított a fenti előírások kiválasztásával kapcsolatban. A hat műszaki előírást ezt követően széles körű nyilvános konzultációra bocsátották, amely megerősítette a platform véleményét.
(7)
Az Internet-mérnöki Munkacsoport (IETF) által kiadott „IPv6”-előírás az eszközök és szolgáltatások széles körére alkalmazható műszaki előíráscsomagot tartalmaz különböző RFC (Requests for Comments) -dokumentumok formájában. A közbeszerzést kiíróknak a kontextustól és az alkalmazástól függően kell kiválasztaniuk az egyes termékekhez vagy szolgáltatásokhoz szükséges RFC-ket, az interoperabilitás akadályozása nélkül. Az „IPv6” nagymértékben megnöveli a lehetséges IP-címek számát, ezáltal lehetővé téve az egyre növekvő számú operációs rendszer, webszerver, keresőmotor és multimédiás oldal sikeres együttműködését. Az „IPv6” fejlett technológiai megoldás, amely hozzájárul az internet folyamatos növekedéséhez, és lehetővé teszi az olyan új internetes koncepciók létrejöttét, mint a „dolgok internete”.
(8)
Az „LDAPv3” egy, az Internet-mérnöki Munkacsoport (IETF) által kiadott, osztott címtárszolgáltatásokhoz való hozzáférésre szolgáló internetprotokoll, amely X.500-as adat- és szolgáltatásmodelleken alapul. Az IETF „Requests For Comments” (RFC) dokumentumsorozatban meghatározott és az RFC 4510-4519. számú dokumentumokban részletezett „LDAPv3” az LDAP szerverek replikációjával képes nagy elérhetőséget biztosítani. A legtöbb piaci szempontból releváns, címtárszolgáltatással kapcsolatos termék támogatja az „LDAPv3”-t. E technológia stabilitása révén növelheti az interoperabilitást, és az IKT-rendszerek közös szabványává válhat a hitelesítés, az engedélyezés, a felhasználói nyilvántartások és a címtárak tekintetében jobb elérhetőséget és folyamatosságot biztosítva különösen a közigazgatás által nyújtott közszolgáltatások terén.
(9)
Az Internet-mérnöki Munkacsoport (IETF) által kibocsátott „DNSSEC”- a tartománynévrendszer (DNS) biztonsági kiterjesztését jelenti, amely magában a DNS-ben található adatok eredetét hitelesíti és integritásának védelmét biztosítja. A „DNSSEC”-azonosítás a DNS biztonsági kiterjesztésének alapját képező dokumentumokat foglalja magában, amelyek a „DNSSEC”-előírások közbeszerzésének támogatásához szükségesek. A „DNSSEC” révén a DNS alkalmasabbá válik a domainnevekhez kapcsolódó biztonsági szolgáltatási paraméterek cseréjére. Ez növeli a DNS (mint alapvető internetes szolgáltatás) egészébe vetett bizalmat, ezáltal lehetővé teszi az alkalmazásokhoz kapcsolódó tanúsítványok tárolásának, kiosztásának és ellenőrzésének infrastruktúrájaként való használatát.
(10)
A „DKIM” az Internet-mérnöki Munkacsoport (IETF) által kidolgozott IKT műszaki előírás, amely segítségével egy aláíró domaint birtokló személy, funkció vagy szervezet felelősséget vállalhat a küldött üzenetéért a domainnek az üzenethez való társítása által. A DKIM az üzenet aláírója személyazonosságának kérdését elválasztja az üzenet felételezett szerzőjétől. Az üzenet hitelességének ellenőrzése a titkosított aláírással, valamint a megfelelő publikus kulcsnak az aláíró tartományából való közvetlen lekérdezésével történik. A „DKIM” számos ágazatban, például a pénzügyi és bankszektorban, az e-mail szolgáltatóknál, a közösségi oldalakon, illetve az elektronikus kereskedelemben használatos. A közigazgatásban a „DKIM” megteremthetné az alapszintű bizalmat a kommunikáció eredetét illetően, ezáltal javíthatná a küldő és a fogadó szervezetek interoperabilitását.
(11)
Az Ecma International által kifejleszett „ECMA-402” egy általános többcélú programozási nyelv, amelynek számos specifikációja létezik, alkalmazkodva a különböző nyelvek és országok kulturális konvencióihoz. Az ECMAScript a webes alkalmazások fejlesztésében széles körben használt programozási nyelv, Európában is. Alkalmazása kiterjed a kliensoldali webes alkalmazásokra, mint a webböngészők, a szerveroldali alkalmazásokra, mint az elektronikus banki szolgáltatások, levelezőszerverek vagy akár a számítógépes játékok, és a világháló fejlesztésének is fontos programozási nyelve. Az ECMA-402 nemzetköziesítési szolgáltatásai a többnyelvű európai környezetben az ECMAScript különösen fontos továbbfejlesztését jelentik. Az ECMAScript előírások és szabványok hatékonyan hozzájárulnak a jobb interoperabilitáshoz, és nagyon gyakran szerepelnek az interoperabilitási szabványok és közbeszerzési előírások nemzeti jegyzékeiben.
(12)
A Nemzetközi Webkonzorcium (W3C) által kiadott „W3C XML” egymáshoz kapcsolódó adatstrukturálási specifikációk csomagja, amely elősegíti az információk és számítási erőforrások széles körben méretezhető megosztását. Az XML 1.0 verziója jelenleg az egyik legelterjedtebb formátum a strukturált információk megosztására, és sok más adatformátum-specifikáció épül az XML kiterjesztésére. Alkalmazása mind a személyek, mind a számítógépek között megvalósuló információátvitelre az internethasználat kiiktathatatlan elemévé tette. Az ajánlatkérőknek ki kell választaniuk azokat az előírásokat, amelyek megfelelnek azoknak a követelményeknek, amelyek tekintetében közbeszerezést írtak ki. Az XML-nek az adattárak és hálózatok terén világszerte jellemző széles körű elterjedtsége biztosítja, hogy az IKT-alkalmazások, -szolgáltatások és -termékek közötti interoperabilitás egyik legfontosabb globális formátuma legyen az elkövetkezendő évtizedekben,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A közbeszerzésben hivatkozható IKT műszaki előírásokat a melléklet ismerteti.
2. cikk
Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Kelt Brüsszelben, 2014. április 3-án.