NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1286/2014
ze dne 26. listopadu 2014
o sděleních klíčových informací týkajících se strukturovaných retailových investičních produktů a pojistných produktů s investiční složkou
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 114 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropské centrální banky (1),
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (2),
v souladu s řádným legislativním postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Při zvažování investic je retailovým investorům stále častěji nabízena široká škála strukturovaných retailových investičních produktů a pojistných produktů s investiční složkou (dále společně jen „produkty s investiční složkou“). Některé z těchto produktů poskytují konkrétní investiční řešení přizpůsobená na míru potřebám retailových investorů, jsou často nabízeny v kombinaci s pojistným krytím nebo mohou být složité a obtížně pochopitelné. Stávající informace o těchto produktech s investiční složkou, které jsou retailovým investorům poskytovány, nejsou vzájemně provázané a znesnadňují retailovým investorům porovnání jednotlivých produktů nebo pochopení jejich vlastností. Proto se retailovým investorům stává, že investují, aniž by chápali související rizika a náklady, v důsledku čehož občas utrpí nepředpokládané finanční ztráty.
(2)
Zlepšení transparentnosti produktů s investiční složkou nabízených retailovým investorům je důležitým opatřením na ochranu investorů a podmínkou obnovení důvěry retailových investorů ve finanční trh, zejména v době doznívající finanční krize. První kroky na úrovni Unie v tomto směru byly již učiněny vytvořením institutu klíčových informací pro investory stanoveného směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2009/65/ES (3).
(3)
Existence různých pravidel pro produkty s investiční složkou, která se liší podle sektoru poskytujícího tyto produkty, a rozdíly ve vnitrostátních právních předpisech v této oblasti zakládají nerovné podmínky mezi jednotlivými produkty a distribučními kanály a vytvářejí další překážky pro vnitřní trh v oblasti finančních služeb a produktů. Členské státy již přijaly rozličná nekoordinovaná opatření s cílem řešit nedostatky v oblasti opatření na ochranu investorů a je pravděpodobné, že tento vývoj bude pokračovat i nadále. Odlišné přístupy k poskytování informací o produktech s investiční složkou brání vytvoření rovných podmínek mezi různými tvůrci produktů s investiční složkou a těmi, kdo poskytují poradenství o těchto produktech nebo tyto produkty prodávají, narušují tím hospodářskou soutěž a způsobují nestejnou úroveň ochrany investorů v Unii. Tyto odlišnosti představují překážku vytvoření a řádného fungování vnitřního trhu.
(4)
Aby bylo možno těmto rozdílnostem předcházet, a tím posílit ochranu investorů, je třeba stanovit jednotná pravidla transparentnosti na úrovni Unie, která budou platit pro všechny účastníky trhu produktů s investiční složkou. Je proto nezbytné přijmout nařízení, které zajistí, že společný standard pro sdělení klíčových informací bude do té míry jednotný, že umožní harmonizovat formát a obsah těchto dokumentů. Přímo použitelná pravidla nařízení by měla zajistit, aby všichni, kdo poskytují poradenství o produktech s investiční složkou nebo tyto produkty prodávají, podléhali jednotným požadavkům v souvislosti s poskytováním sdělení klíčových informací retailovým investorům. Toto nařízení se nedotýká dohledu nad propagačními sděleními. Nedotýká se ani opatření souvisejících se zásahy do produktů jinak než v souvislosti s pojistnými produkty s investiční složkou.
(5)
Kvalitnější poskytování informací o produktech s investiční složkou je zásadní pro obnovu důvěry retailových investorů ve finanční trhy, avšak stejně důležité jsou i účinně regulované procesy prodeje těchto produktů. Toto nařízení doplňuje opatření v oblasti distribuce uvedená ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2014/65/EU (4). Doplňuje rovněž opatření v oblasti distribuce pojistných produktů uvedená ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2002/92/ES (5).
(6)
Toto nařízení by se mělo vztahovat na všechny produkty bez rozdílu formy nebo struktury vytvářené v odvětví finančních služeb s cílem poskytovat investiční příležitosti retailovým investorům, u nichž částka, která má být vyplacena retailovému investorovi, podléhá výkyvům v důsledku expozice vůči referenčním hodnotám či výkonnosti jednoho nebo více aktiv, která retailový investor přímo nezakoupil. Tyto produkty by měly být pro účely tohoto nařízení označovány jako produkty s investiční složkou a měly by mimo jiné zahrnovat takové investiční produkty, jako jsou investiční fondy, životní pojištění s investičním prvkem, strukturované produkty a strukturované vklady. Finanční nástroje vydávané zvláštními účelovými jednotkami odpovídající definici produktu s investiční složkou by rovněž měly spadat do oblasti působnosti tohoto nařízení. U všech těchto produktů se nejedná o přímé investice, jakých je dosahováno přímým nákupem nebo držením aktiv. Tyto produkty naopak vstupují mezi retailového investora a trhy prostřednictvím procesu strukturování nebo sdružování aktiv s cílem vytvářet různé míry rizika, zajistit různé funkce produktu nebo dosáhnout odlišné struktury nákladů v porovnání s přímým investováním. Takové strukturování může retailovým investorům umožnit zapojení do investičních strategií, které by pro ně jinak byly nedostupné nebo nepraktické, ale může vyžadovat rovněž zpřístupnění dalších informací, a to zejména s cílem umožnit porovnání jednotlivých způsobů strukturování investic.
(7)
Aby se zajistilo, že se toto nařízení vztahuje pouze na takovéto produkty s investiční složkou, měly by být z oblasti jeho působnosti vyloučeny pojistné produkty, které nenabízejí investiční příležitosti, a vklady, které jsou vystaveny pouze riziku úrokových sazeb. V případě produktů životního pojištění se „kapitálem“ rozumí kapitál investovaný na žádost retailového investora. Kromě toho by z oblasti působnosti tohoto nařízení měly být vyloučeny veškeré vklady či certifikáty reprezentující tradiční vklady jiné než strukturované vklady definované v čl. 4 odst. 1 bodě 43 směrnice 2014/65/EU. Přímo držená aktiva, jako například akcie nebo veřejnoprávní dluhopisy, nejsou produkty s investiční složkou, a proto by měla být z oblasti působnosti tohoto nařízení vyloučena. Na investiční fondy, které se zaměřují na institucionální investory, se toto nařízení rovněž nevztahuje, protože nejsou určeny k prodeji retailovým investorům. Individuální a zaměstnanecké penzijní produkty, jejichž hlavním účelem uznaným vnitrostátním právem je poskytovat investorům příjem v důchodu, by měly být s ohledem na svá specifika a cíle z oblasti působnosti tohoto nařízení vyloučeny, zatímco na jiné individuální pojistné kapitálové nebo spořicí produkty, jež nabízejí investiční příležitosti, by se toto nařízení vztahovat mělo.
(8)
Tímto nařízením není dotčeno právo členských států upravit poskytování klíčových informací o produktech, které nespadají do jeho oblasti působnosti. V souladu se svým mandátem v oblasti ochrany spotřebitele podle článku 9 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 (6), článku 9 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1094/2010 (7) a článku 9 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010 (8) by měly Evropský orgán dohledu (Evropský orgán pro bankovnictví) (dále jen „EBA“ nebo „orgán EBA“), Evropský orgán dohledu (Evropský orgán pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění) (dále jen „EIOPA“ nebo „orgán EIOPA“) a Evropský orgán dohledu (Evropský orgán pro cenné papíry a trhy) (dále jen „ESMA“ nebo „orgán ESMA“) zřízené uvedenými nařízeními (společně dále jen „evropské orgány dohledu“) sledovat produkty, které jsou mimo oblasti působnosti tohoto nařízení, a ve vhodných případech vydávat obecné pokyny k vyřešení případných zjištěných problémů. Tyto obecné pokyny by měly být zohledněny při přezkumu, který bude proveden čtyři roky po vstupu tohoto nařízení v platnost a bude se týkat možného rozšíření oblasti působnosti a odstranění některých vyloučení.
(9)
V zájmu vyjasnění vztahu mezi povinnostmi stanovenými v tomto nařízení a povinnostmi stanovenými v jiných legislativních aktech požadujících poskytování informací investorům, včetně směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/71/ES (9) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/138/ES (10), je třeba ustanovit, že se uvedené legislativní akty budou používat i nadále společně s tímto nařízením.
(10)
Aby byl zajištěn řádný a účinný dohled nad dodržováním požadavků stanovených v tomto nařízení, měly by členské státy určit příslušné orgány odpovědné za tento dohled. V mnoha případech již jsou určeny příslušné orgány pro dohled nad jinými povinnostmi tvůrců produktů s investiční složkou, jejich prodejců nebo poradců, jež vyplývají z jiných předpisů vnitrostátního práva a práva Unie.
(11)
Příslušným orgánům by měly být na vyžádání, a to i předem, poskytnuty veškeré informace nutné k ověření obsahu sdělení klíčových informací, posouzení souladu s tímto nařízením a zajištění ochrany zákazníků a investorů na finančních trzích.
(12)
Vypracovat pro své produkty sdělení klíčových informací by měli tvůrci produktů s investiční složkou, jako například správci fondů, pojišťovny, úvěrové instituce nebo investiční podniky, a to proto, že jsou o těchto produktech nejlépe informováni. Měli by rovněž odpovídat za správnost sdělení klíčových informací. Sdělení klíčových informací by měl tvůrce produktu s investiční složkou vypracovat dříve, než lze produkt prodávat retailovým investorům. Pokud však takový produkt není prodáván retailovým investorům, nemělo by být povinné sdělení klíčových informací vypracovat; a v případě, kdy by vypracování sdělení klíčových informací bylo pro tvůrce takového produktu neproveditelné, mělo by být umožněno, aby jeho vypracováním pověřil třetí osobu. Povinnosti podle tohoto nařízení v oblasti vypracování a úpravy sdělení klíčových informací by se měly vztahovat pouze na tvůrce produktu s investiční složkou a měly by platit po dobu obchodování produktu s investiční složkou na sekundárních trzích. Aby bylo zajištěno co největší rozšíření a dostupnost sdělení klíčových informací, mělo by toto nařízení stanovit, že tvůrce produktu s investiční složkou musí toto sdělení zveřejnit na svých internetových stránkách.
(13)
Pro uspokojení potřeb retailových investorů je nutné zajistit, aby informace o produktech s investiční složkou byly pro tyto retailové investory přesné, pravdivé a jasné a neuváděly je v omyl. Toto nařízení by proto mělo stanovit společné normy pro vytváření sdělení klíčových informací s cílem zajistit jeho srozumitelnost pro retailové investory. Vzhledem k tomu, že pro mnoho retailových investorů je obtížné orientovat se v odborné finanční terminologii, měla by se zvláštní pozornost věnovat volbě výrazů a stylu psaní užitým v tomto sdělení. Je rovněž potřeba stanovit pravidla týkající se jazyka, v němž by mělo být toto sdělení klíčových informací vypracováno. Retailoví investoři by dále měli být rovněž schopni pochopit sdělení klíčových informací samostatně bez odkazu na další nemarketingové informace.
(14)
Při vypracovávání technických norem pro obsah sdělení klíčových informací, tak aby přesně odpovídal investičním politikám produktu a jeho cílům v souladu s tímto nařízením, by evropské orgány dohledu měly zajistit, aby tvůrce produktu s investiční složkou používal jasný a srozumitelný jazyk, který je přístupný retailovým investorům, a aby popis způsobu, jakým se dosahuje investičních cílů, včetně popisu používaných finančních nástrojů, neobsahoval finanční žargon a terminologii, která pro retailové investory není okamžitě srozumitelná.
(15)
Retailovým investorům by měly být poskytnuty informace nezbytné k tomu, aby mohli učinit informované investiční rozhodnutí a porovnat různé produkty s investiční složkou, nebudou-li však tyto informace krátké a stručné, je zde riziko, že jich investoři nevyužijí. Sdělení klíčových informací by proto mělo obsahovat pouze základní informace týkající se zejména povahy a vlastností produktu včetně informace o tom, zda může dojít ke ztrátě kapitálu, informace o nákladech a rizikovém profilu produktu a rovněž příslušné informace o výkonnosti a některé další konkrétní informace, které mohou být nezbytné pro pochopení charakteru jednotlivých typů produktu.
(16)
Kalkulačky investičních produktů již vznikají na vnitrostátní úrovni. Aby však tyto kalkulačky byly pro spotřebitele co nejužitečnější, měly by zahrnovat náklady a poplatky účtované jednotlivými tvůrci produktů s investiční složkou, spolu s veškerými dalšími náklady nebo poplatky účtovanými zprostředkovateli nebo jinými články investičního řetězce, které ještě tvůrci produktů s investiční složkou nezahrnuli. Komise by měla podávat zprávy o tom, zda jsou tyto nástroje dostupné on-line v každém členském státě a zda poskytují spolehlivé a přesné výpočty souhrnných nákladů a poplatků u všech produktů spadajících do oblasti působnosti tohoto nařízení.
(17)
Sdělení klíčových informací by mělo být vypracováno ve standardizovaném formátu, který retailovým investorům umožní porovnat různé produkty s investiční složkou, protože vzhledem k chování a schopnostem spotřebitelů je nutné pečlivě nastavit formát, úpravu a obsah informací tak, aby je investoři v nejvyšší možné míře pochopili a využili. U každého sdělení je nutno dodržet stejné pořadí položek a jejich nadpisy. Podrobnosti informací o jednotlivých produktech s investiční složkou, které mají být zahrnuty do sdělení klíčových informací, a prezentace těchto informací by měly být dále harmonizovány prostřednictvím regulačních technických norem, které zohlední provedený i probíhající výzkum chování spotřebitelů, včetně výsledků testů účinnosti různých způsobů prezentace informací spotřebitelům. Kromě toho některé produkty s investiční složkou umožňují retailovým investorům volbu mezi mnoha podkladovými investicemi, jako jsou vnitřní fondy v držení pojišťoven. Tyto produkty by měly být při sestavování formátu zohledněny.
(18)
Jelikož některé investiční produkty spadající do oblasti působnosti tohoto nařízení jsou složité a mohou být pro retailové investory obtížně pochopitelné, mělo by sdělení klíčových informací případně obsahovat o této skutečnosti varování. Produkt by měl být pokládán za složitý a obtížně pochopitelný, zejména investuje-li do podkladových aktiv, do kterých retailoví investoři běžně neinvestují, používá-li k výpočtu konečné návratnosti investice více různých mechanismů, což zvyšuje riziko nepochopení ze strany retailového investora, nebo jsou-li v konstrukci investice prvky ovlivňující postoj retailového investora k investici, například postupně rostoucí sazba nákladů nebo iterativní vzorec.
(19)
Retailoví investoři čím dál častěji vedle finanční návratnosti svých investic sledují další záměry, jako jsou například sociální nebo environmentální cíle. Informace o výsledcích v sociální nebo environmentální oblasti, o jejichž dosažení tvůrce produktu s investiční složkou usiluje, však mohou být obtížně porovnatelné nebo mohou chybět. Předvídatelný udržitelný environmentální a sociální vývoj v oblasti finančních investic, jakož i uplatňování nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 346/2013 (11) by tudíž měly umožnit začlenit tyto aspekty vhodnějším způsobem do právních předpisů Unie a v rámci těchto předpisů je dále podporovat. Avšak žádná ustálená kritéria ani formální postupy umožňující objektivně ověřit tato sociální nebo environmentální kritéria, jako je tomu již v potravinářském sektoru, neexistují. Je proto žádoucí, aby se Komise ve svém přezkumu tohoto nařízení důkladně zabývala vývojem v souvislosti s investičními produkty v sociální oblasti a v oblasti životního prostředí a výsledky přezkumu nařízení (EU) č. 346/2013.
(20)
Sdělení klíčových informací by mělo být jasně odlišitelné a oddělené od všech propagačních materiálů.
(21)
Aby bylo zajištěno, že informace ve sdělení klíčových informací jsou spolehlivé, mělo by být po tvůrcích produktů s investiční složkou vyžadováno, aby sdělení klíčových informací průběžně aktualizovali. Za tímto účelem je nezbytné v regulačních technických normách, které přijme Komise, stanovit podrobná pravidla upravující podmínky a četnost kontroly informací a úpravu sdělení klíčových informací.
(22)
Sdělení klíčových informací jsou základem pro investiční rozhodování retailových investorů. Z tohoto důvodu mají tvůrci produktů s investiční složkou významnou odpovědnost vůči retailovým investorům, pokud jde o zajištění toho, aby sdělení nebyla zavádějící, nepřesná nebo v rozporu s příslušnými částmi smluvních dokumentů k danému produktu s investiční složkou. Proto je důležité zajistit, aby měli retailoví investoři reálné právo na zjednání nápravy. Rovněž je třeba zajistit, aby měli všichni retailoví investoři v celé Unii stejné právo uplatňovat náhradu škod, které utrpěli v důsledku nedodržení tohoto nařízení. Proto by pravidla o občanskoprávní odpovědnosti tvůrců produktů s investiční složkou měla být harmonizována. Retailoví investoři by měli mít možnost činit tvůrce produktu s investiční složkou odpovědným za porušení tohoto nařízení, pokud utrpěná škoda vznikla použitím sdělení klíčových informací, jež není v souladu s předsmluvními nebo smluvními dokumenty, není pod kontrolou tvůrce produktu s investiční složkou nebo je zavádějící či nepřesné.
(23)
Záležitosti týkající se občanskoprávní odpovědnosti tvůrce produktu s investiční složkou, které nejsou upraveny v tomto nařízení, by se měly řídit použitelným vnitrostátním právem. Soud příslušný rozhodovat o žalobě z občanskoprávní odpovědnosti podané retailovým investorem by měl být určen podle příslušných pravidel mezinárodní příslušnosti.
(24)
Toto nařízení nezavádí schválení umožňující přeshraniční prodej produktů s investiční složkou retailovým investorům nebo jejich přeshraniční uvádění na trh ani nemění případné stávající mechanismy schválení pro přeshraniční prodej produktů s investiční složkou nebo jejich přeshraniční uvádění na trh. Toto nařízení nemění rozdělení úkolů mezi stávající příslušné orgány platné podle dosavadních schvalovacích mechanismů. Příslušné orgány určené členskými státy pro účely tohoto nařízení by proto měly být propojené s orgány příslušnými pro uvádění produktů s investiční složkou na trh podle případného stávajícího schválení. Příslušný orgán členského státu, ve kterém je produkt s investiční složkou uveden na trh, by měl být odpovědný za dohled nad uvedením tohoto produktu na trh. V případě, že toto nařízení nebude dodrženo, měl by mít příslušný orgán členského státu, ve kterém je produkt s investiční složkou uveden na trh, vždy právo pozastavit jeho uvádění na trh na svém území.
(25)
Pravomoci orgánu EIOPA a příslušných orgánů by měly být doplněny o explicitní mechanismus umožňující zakázat nebo omezit uvádění na trh, distribuci a prodej pojistných produktů s investiční složkou, které vzbuzují vážné obavy o ochranu investorů, řádné fungování a integritu finančních trhů či stabilitu celého finančního systému nebo jeho části, přičemž orgánu EIOPA by měly být svěřeny vhodné pravomoci v oblasti koordinace a zasahování v nouzových situacích. Tyto pravomoci by měly zohledňovat též pravomoci svěřené orgánům ESMA a EBA nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 600/2014 (12), aby bylo zajištěno, že tento intervenční mechanismus může být uplatněn vůči všem investičním produktům bez ohledu na jejich právní formu. Výkon těchto pravomocí příslušnými orgány a ve výjimečných případech orgánem EIOPA by měl podléhat zvláštním podmínkám. V případě, že jsou tyto podmínky splněny, měl by být příslušný orgán či ve výjimečných případech orgán EIOPA schopen preventivně uložit zákaz nebo omezení předtím, než je pojistný produkt s investiční složkou uveden na trh, distribuován nebo prodán investorům. Tyto pravomoci neznamenají požadavek zavést nebo uplatňovat postup schvalování produktu nebo poskytování příslušné licence ze strany příslušného orgánu nebo orgánu EIOPA a nezbavují tvůrce produktu s investiční složkou odpovědnosti dodržovat veškeré příslušné požadavky tohoto nařízení. Tyto pravomoci by navíc měly být využívány výhradně ve veřejném zájmu a neměly by zakládat občanskoprávní odpovědnost příslušných orgánů.
(26)
Aby mohl retailový investor učinit informované investiční rozhodnutí, měly by být osoby, které poskytují poradenství o produktech s investiční složkou nebo tyto produkty prodávají, povinny poskytnout sdělení klíčových informací s dostatečným předstihem před uzavřením jakéhokoli obchodu. Tento požadavek by měl platit bez ohledu na místo a formu tohoto obchodu. Pokud se však obchod uskutečňuje pomocí prostředků dálkové komunikace, může být sdělení klíčových informací poskytnuto okamžitě po uzavření obchodu, není-li toto sdělení možné poskytnout předem a retailový investor s tím souhlasí. Mezi osoby, které poskytují poradenství o produktu s investiční složkou nebo takový produkt prodávají, patří zprostředkovatelé a samotní tvůrci produktu s investiční složkou, pokud se tito tvůrci produktu s investiční složkou rozhodnou poskytovat o něm poradenství nebo jej prodávat retailovým investorům přímo. Tímto nařízením není dotčena směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/31/ES (13) ani směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/65/ES (14).
(27)
Měla by být stanovena jednotná pravidla s cílem zajistit, aby si osoba, která poskytuje poradenství o produktu s investiční složkou nebo takový produkt prodává, mohla zvolit vhodný nosič, na kterém bude sdělení klíčových informací retailovým investorům poskytnuto, přičemž je možné použít elektronickou komunikaci, je-li to vhodné vzhledem k okolnostem obchodu. Retailový investor by však měl mít možnost zvolit si poskytnutí informací na papíře. V zájmu přístupu spotřebitelů k informacím by sdělení klíčových informací mělo být vždy poskytováno bezplatně.
(28)
Pro zajištění důvěry retailových investorů v produkty s investiční složkou a ve finanční trhy obecně by měly být stanoveny požadavky na vhodné vnitřní postupy, které zajistí, že retailoví investoři obdrží v případě stížnosti od tvůrce produktu s investiční složkou věcnou odpověď.
(29)
Vzhledem k tomu, že sdělení klíčových informací týkající se produktů s investiční složkou by měly předkládat subjekty působící v odvětví bankovnictví, pojišťovnictví, cenných papírů a fondů finančních trhů, je nanejvýš důležité zajistit bezproblémovou spolupráci mezi jednotlivými orgány dohledu nad tvůrci produktů s investiční složkou a nad osobami, které poskytují poradenství o produktech s investiční složkou nebo tyto produkty prodávají, tak aby dané orgány měly jednotný přístup k uplatňování tohoto nařízení.
(30)
V souladu se sdělením Komise z 8. prosince 2010 nazvaném Posílení sankčních režimů v odvětví finančních služeb a s cílem zajistit splnění požadavků tohoto nařízení je nutné, aby členské státy učinily nezbytné kroky zajišťující, že z porušení tohoto nařízení vyplynou příslušné správní sankce a opatření. Sankce a opatření by měly být s výjimkou určitých přesně stanovených okolností zveřejňovány s cílem zajistit odrazující účinek sankcí a posílit ochranu investorů formou varování před produkty s investiční složkou nabízenými v rozporu s tímto nařízením.
(31)
Ačkoliv členské státy mohou stanovit pravidla týkající se správních sankcí i trestních sankcí v případě týchž porušení předpisů, nemělo by se od členských států vyžadovat, aby stanovily správní sankce za porušení tohoto nařízení, na něž se vztahuje vnitrostátní trestní právo. V souladu s vnitrostátním právem nejsou členské státy povinny uložit správní sankce i trestní sankce za týž protiprávní čin, ale měly by mít možnost tak učinit, pokud to jejich vnitrostátní právo umožňuje. Zachováním trestních sankcí namísto správních sankcí za porušení tohoto nařízení by však neměla být omezena či jinak ovlivněna schopnost příslušných orgánů pro účely tohoto nařízení včas spolupracovat, mít přístup k informacím a vyměňovat si informace s příslušnými orgány v jiných členských státech, a to ani po postoupení daného porušení předpisů příslušným justičním orgánům k trestnímu stíhání.
(32)
V zájmu dosažení cílů tohoto nařízení by měla být pravomoc přijímat akty podle článku 290 Smlouvy o fungování Evropské unie přenesena na Komisi, pokud jde o upřesnění postupů pro zjištění, zda se produkt s investiční složkou zaměřuje na konkrétní cíle v environmentální nebo sociální oblasti, a podmínek pro výkon zásahové pravomoci orgánu EIOPA a příslušných orgánů. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravných prací vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(33)
Komise by měla přijmout návrhy regulačních technických norem vypracované evropskými orgány dohledu ve společném výboru, pokud jde o prezentaci a obsah sdělení klíčových informací, standardizovaný formát sdělení klíčových informací, metodiku podporující prezentaci rizik a výnosů a pro výpočet nákladů, jakož i podmínky a minimální četnost kontroly informací obsažených ve sdělení klíčových informací a podmínky splnění požadavku poskytovat sdělení klíčových informací retailovým investorům, a to podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1093/2010, článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1094/2010 a článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010. Komise by měla doplnit technickou práci evropských orgánů dohledu prováděním spotřebitelských testů ohledně prezentace sdělení klíčových informací, jak je navrhnou evropské orgány dohledu.
(34)
Směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES (15) upravuje zpracování osobních údajů prováděné v členských státech v souvislosti s tímto nařízením a pod dohledem příslušných orgánů. Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (16) upravuje zpracování osobních údajů prováděné evropskými orgány dohledu podle tohoto nařízení a pod dohledem evropského inspektora ochrany údajů. Veškeré zpracování osobních údajů prováděné v rámci tohoto nařízení, jako je výměna nebo přenos osobních údajů příslušnými orgány, by mělo být prováděno v souladu se směrnicí 95/46/ES, a jakákoli výměna nebo přenos informací ze strany evropských orgánů dohledu by měly být prováděny v souladu s nařízením (ES) č. 45/2001.
(35)
Přestože subjekty kolektivního investování do převoditelných cenných papírů (SKIPCP) představují investiční produkty ve smyslu tohoto nařízení, bylo by vzhledem k tomu, že požadavky na klíčové informace pro investory podle směrnice 2009/65/ES byly zavedeny teprve nedávno, vhodné stanovit pro tyto SKIPCP přechodné období pěti let po vstupu tohoto nařízení v platnost, během něhož by se na ně toto nařízení nevztahovalo. Po uplynutí tohoto přechodného období, a pokud nebude prodlouženo, by se na ně působnost tohoto nařízení rozšířila. Uvedené přechodné období by se mělo rovněž vztahovat na správcovské společnosti, investiční společnosti a osoby poskytující poradenství o podílových jednotkách jiných fondů než SKIPCP nebo tyto podílové jednotky prodávající, pokud členský stát na tyto fondy uplatňuje pravidla týkající se formátu a obsahu sdělení klíčových informací, jak je stanoveno v článcích 78 až 81 směrnice 2009/65/ES.
(36)
Čtyři roky po vstupu tohoto nařízení v platnost by měl být proveden jeho přezkum s cílem zohlednit vývoj na trhu, jako jsou například vznik nových typů produktů s investiční složkou, vývoj v jiných oblastech právních předpisů Unie a zkušenosti členských států. Tento přezkum by měl rovněž posoudit proveditelnost, náklady a případné přínosy zavedení označení pro sociálně a environmentálně zaměřené investice. Dále by měl tento přezkum posoudit, zda zavedená opatření vedla ke zvýšení porozumění produktům s investiční složkou u průměrných retailových investorů a porovnatelnosti produktů s investiční složkou. Měl by rovněž zvážit, zda je nutné prodloužit přechodné období uplatňované pro SKIPCP nebo některé fondy jiné než SKIPCP, nebo zda by se dalo uvažovat o jiné možnosti právní úpravy těchto fondů. Kromě toho by měl posoudit, zda by s ohledem na potřebu osvědčených standardů ochrany spotřebitele, včetně nástrojů umožňujících porovnávání finančních produktů, mělo být zachováno vynětí produktů z oblasti působnosti tohoto nařízení. Jako součást tohoto přezkumu by Komise měla provést rovněž průzkum trhu a zjistit, zda jsou na trhu k dispozici on-line kalkulačky umožňující retailovým investorům spočítat souhrnné náklady a poplatky spojené s produkty s investiční složkou a zda jsou tyto nástroje k dispozici bezplatně. Na základě tohoto přezkumu by Komise měla Evropskému parlamentu a Radě předložit zprávu, případně doplněnou legislativními návrhy.
(37)
S ohledem na probíhající práci orgánu EIOPA týkající se požadavků na poskytování informací o produktech penzijního pojištění a vzhledem ke zvláštnostem těchto produktů by Komise měla do čtyř let po vstupu tohoto nařízení v platnost posoudit, zda by mělo být zachováno vyloučení penzijních produktů, jejichž hlavním účelem uznaným vnitrostátním právem je poskytovat investorovi příjem v důchodu a jež investora opravňují k získání určitých výhod. Při vypracovávání tohoto posouzení by Komise měla zvážit, zda je toto nařízení tím nejlepším legislativním mechanismem pro zajištění zveřejňování informací o penzijních produktech nebo zda by jiné mechanismy pro poskytování informací nebyly vhodnější.
(38)
Aby měli tvůrci produktů s investiční složkou a osoby, které poskytují poradenství o produktech s investiční složkou nebo tyto produkty prodávají, dostatek času připravit se na praktické uplatňování požadavků tohoto nařízení, měly by jeho požadavky být použitelné až od dvou let po dni jeho vstupu v platnost.
(39)
Toto nařízení ctí základní práva a zachovává zásady uznávané zejména v Listině základních práv Evropské unie.
(40)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž zvýšení ochrany retailových investorů a jejich důvěry v produkty s investiční složkou včetně případů přeshraničního prodeje těchto produktů, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, ale spíše jej z důvodu jeho účinků může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec nezbytný pro dosažení tohoto cíle.
(41)
Evropský inspektor ochrany údajů byl konzultován v souladu s čl. 28 odst. 2 nařízení (ES) č. 45/2001 a vydal své stanovisko (17),
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
PŘEDMĚT, OBLAST PŮSOBNOSTI A DEFINICE
Článek 1
Toto nařízení stanoví jednotná pravidla pro formát a obsah sdělení klíčových informací, které vypracují tvůrci produktů s investiční složkou, a pro poskytování sdělení klíčových informací retailovým investorům s cílem umožnit retailovým investorům pochopit hlavní rysy produktu s investiční složkou a rizika s ním spojená.
Článek 2
1. Toto nařízení se vztahuje na tvůrce produktů s investiční složkou a na osoby, které poskytují poradenství o produktech s investiční složkou nebo tyto produkty prodávají.
2. Toto nařízení se nevztahuje na tyto produkty:
a)
produkty neživotního pojištění uvedené v příloze I směrnice 2009/138/ES;
b)
smlouvy o životním pojištění, u nichž se pojistné plnění podle smlouvy vyplácí pouze v případě smrti nebo ve vztahu k pracovní neschopnosti způsobené úrazem, nemocí nebo postižením;
c)
vklady jiné než strukturované vklady definované v čl. 4 odst. 1 bodě 43 směrnice 2014/65/EU;
d)
cenné papíry uvedené v čl. 1 odst. 2 písm. b) až g) a písm. i) a j) směrnice 2003/71/ES;
e)
penzijní produkty, jejichž hlavním účelem uznaným vnitrostátním právem je poskytovat investorům příjem v důchodu a jež investora opravňují k získání určitých výhod;
f)
úředně uznané zaměstnanecké penzijní systémy spadající do působnosti směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/41/ES (18) nebo směrnice 2009/138/ES;
g)
individuální penzijní produkty, na něž podle vnitrostátních právních předpisů povinně finančně přispívá zaměstnavatel a u nichž si zaměstnavatel ani zaměstnanec nemohou zvolit penzijní produkt ani poskytovatele.
Článek 3
1. Pokud se na tvůrce produktu s investiční složkou, na které se vztahuje toto nařízení, vztahuje rovněž směrnice 2003/71/ES, použije se zároveň toto nařízení i směrnice 2003/71/ES.
2. Pokud se na tvůrce produktu s investiční složkou, na které se vztahuje toto nařízení, vztahuje rovněž směrnice 2009/138/ES, použije se zároveň toto nařízení i směrnice 2009/138/ES.
Článek 4
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„strukturovaným retailovým investičním produktem“ (PRIP) investice, včetně nástrojů vydávaných zvláštními účelovými jednotkami podle čl. 13 bodu 26 směrnice 2009/138/ES a sekuritizačními účelovými subjekty podle čl. 4 odst. 1 písm. an) směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/61/EU (19), u níž bez ohledu na právní formu investice podléhá částka, která má být retailovému investorovi vyplacena, výkyvům v důsledku expozice vůči referenčním hodnotám nebo výkonnosti jednoho nebo více aktiv, která retailový investor přímo nezakoupil;
2)
„pojistným produktem s investiční složkou“ pojistný produkt, který nabízí určitou hodnotu odkupného nebo hodnotu v době splatnosti, jež je zcela nebo zčásti vystavena, přímo či nepřímo, tržním výkyvům;
3)
„produktem s investiční složkou“ produkt, který je alespoň jedním z těchto produktů:
a)
strukturovaný retailový investiční produkt;
b)
pojistný produkt s investiční složkou;
4)
„tvůrcem produktu s investiční složkou“:
a)
jakýkoli subjekt, který vytvoří produkt s investiční složkou;
b)
jakýkoli subjekt, který provádí změny stávajícího produktu s investiční složkou, mimo jiné tím, že mění jeho profil rizik a výnosů nebo náklady spojené s investicí do tohoto produktu;
5)
„osobou, která prodává produkt s investiční složkou“, osoba, která retailovému investorovi nabízí nebo s ním uzavírá smlouvu o produktu s investiční složkou;
6)
„retailovým investorem“:
a)
neprofesionální zákazník ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 11 směrnice 2014/65/EU;
b)
zákazník ve smyslu směrnice 2002/92/ES, pokud jej nelze považovat za profesionálního zákazníka ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 10 směrnice 2014/65/EU;
7)
„trvalým nosičem“ trvalý nosič ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. m) směrnice 2009/65/ES;
8)
„příslušnými orgány“ vnitrostátní orgány určené členským státem k vykonávání dohledu nad plněním požadavků, které toto nařízení ukládá tvůrcům produktů s investiční složkou a osobám, které poskytují poradenství o produktech s investiční složkou nebo tyto produkty prodávají.
KAPITOLA II
SDĚLENÍ KLÍČOVÝCH INFORMACÍ
ODDÍL I
Vypracování sdělení klíčových informací
Článek 5
1. Předtím, než se produkt s investiční složkou začne nabízet retailovým investorům, vypracuje pro něj jeho tvůrce sdělení klíčových informací v souladu s požadavky stanovenými v tomto nařízení a toto sdělení zveřejní na svých internetových stránkách.
2. Členské státy mohou požadovat, aby tvůrce produktu s investiční složkou nebo osoba, která prodává produkt s investiční složkou, sdělení klíčových informací předem poskytli příslušnému orgánu pro produkty s investiční složkou uváděné na trh v dotyčném členském státě.
ODDÍL II
Forma a obsah sdělení klíčových informací
Článek 6
1. Informace ve sdělení klíčových informací představují předsmluvní informace. Musí být přesné, pravdivé a jasné a nesmějí být zavádějící. Sdělení musí poskytovat klíčové informace a musí být v souladu s veškerými závaznými smluvními dokumenty, s relevantními částmi nabídek a s podmínkami produktu s investiční složkou.
2. Sdělení klíčových informací musí být samostatný dokument zřetelně oddělený od propagačních materiálů. Nesmí obsahovat odkazy na propagační materiály. Může obsahovat odkazy na jiné dokumenty, případně včetně prospektu, ale pouze pokud takový odkaz souvisí s informacemi, které podle tohoto nařízení musí být ve sdělení klíčových informací obsaženy.
3. Odchylně od odstavce 2 tohoto článku, pokud produkt s investiční složkou nabízí retailovému investorovi takovou škálu možností investování, že informace požadované podle čl. 8 odst. 3 o každé z možností podkladových investic nelze všechny poskytnout v jediném, stručném a samostatném dokumentu, musí sdělení klíčových informací obsahovat alespoň obecný popis možností podkladových investic a uvést, kde a jak lze získat podrobnější předsmluvní informační dokumentaci týkající se investičních produktů, o něž se uvedené možnosti podkladových investic opírají.
4. Sdělení klíčových informací musí být vypracováno jako krátký a stručný dokument, který po vytištění pro lepší porovnatelnost nepřesahuje tři strany velikosti A4. Tento dokument musí být:
a)
prezentován a uspořádán tak, aby se snadno četl, přičemž je použito písmo čitelné velikosti;
b)
zaměřen na klíčové informace, které retailoví investoři potřebují;
c)
jasně formulován a napsán jazykem a stylem, jež usnadňují pochopení informací, přičemž především používá jazyk, který je jasný, stručný a srozumitelný.
5. Pokud jsou ve sdělení klíčových informací použity barvy, nesmí se srozumitelnost informací zhoršit, je-li sdělení klíčových informací vytištěno nebo kopírováno černobíle.
6. Pokud je ve sdělení klíčových informací použita značka nebo logo tvůrce produktu s investiční složkou nebo skupiny, jíž je tento tvůrce členem, nesmí odvádět pozornost retailového investora od informací, které jsou ve sdělení uvedeny, ani zakrývat text.
Článek 7
1. Sdělení klíčových informací musí být sepsáno v úředních jazycích nebo v jednom z úředních jazyků používaných v té části členského státu, kde je produkt s investiční složkou distribuován, nebo v jiném jazyce, který příslušné orgány tohoto členského státu akceptují; v případě, že bylo sepsáno v jiném jazyce, musí být do jednoho z uvedených jazyků přeloženo.
Tento překlad musí věrně a přesně zachycovat obsah původního sdělení klíčových informací.
2. Je-li produkt s investiční složkou v členském státě propagován pomocí propagačních dokumentů sepsaných v jednom nebo více úředních jazycích tohoto členského státu, musí být sdělení klíčových informací sepsáno alespoň v odpovídajících úředních jazycích.
Článek 8
1. Název „Sdělení klíčových informací“ musí být viditelným písmem umístěn v horní části první strany sdělení klíčových informací.
Sdělení klíčových informací musí být uspořádáno v pořadí uvedeném v odstavcích 2 a 3.
2. Přímo pod názvem sdělení klíčových informací musí být umístěna vysvětlivka. Tato vysvětlivka zní:
„V tomto sdělení naleznete klíčové informace o tomto investičním produktu. Nejedná se o propagační materiál. Poskytnutí těchto informací vyžaduje zákon, aby Vám pomohlo porozumět podstatě, rizikům, nákladům, možným výnosům a ztrátám spojeným s tímto produktem a porovnat jej s jinými produkty.“
3. Sdělení klíčových informací musí obsahovat tyto informace:
a)
na začátku sdělení název produktu s investiční složkou, totožnost tvůrce produktu s investiční složkou a jeho kontaktní údaje, informace o příslušném orgánu tvůrce produktu s investiční složkou a datum vypracování sdělení;
b)
tam, kde je potřeba, upozornění týkající se srozumitelnosti v tomto znění: „Produkt, o jehož koupi uvažujete, je složitý a může být obtížně srozumitelný.“;
c)
v oddíle nazvaném „O jaký produkt se jedná?“ podstatu a hlavní rysy daného produktu s investiční složkou včetně:
i)
typu produktu s investiční složkou;
ii)
cílů tohoto produktu a prostředků k jejich dosažení, zejména pak toho, zda je cílů dosahováno přímou nebo nepřímou expozicí vůči aktivům z podkladových investic, včetně popisu příslušných podkladových nástrojů nebo referenčních hodnot s uvedením trhů, do kterých produkt s investiční složkou investuje, včetně případných konkrétních environmentálních nebo sociálních cílů, na něž se produkt zaměřuje, jakož i způsob stanovení návratnosti;
iii)
popisu typu retailového investora, jemuž má být produkt s investiční složkou nabízen, zejména pokud jde o investiční horizont a schopnost nést investiční ztráty;
iv)
údajů o pojistných plněních v případě, že je produkt s investiční složkou nabízí, včetně okolností, které právo na pojistná plnění zakládají;
v)
doby trvání produktu s investiční složkou, pokud je známa;
d)
v oddíle nazvaném „Jaká podstupuji rizika a jakého výnosu bych mohl dosáhnout?“ stručný popis profilu rizik a výnosů zahrnující mimo jiné tyto údaje:
i)
souhrnný ukazatel rizik doplněný o slovní vysvětlení tohoto ukazatele, jeho hlavní omezení a slovní vysvětlení rizik, která mají pro produkt s investiční složkou zásadní význam, avšak nejsou souhrnným ukazatelem rizik náležitě zachycena;
ii)
maximální možná ztráta investovaného kapitálu včetně informací o tom, zda:
-
retailový investor může ztratit veškerý investovaný kapitál nebo
-
retailový investor kromě kapitálu investovaného do produktu s investiční složkou nese riziko vzniku dalších finančních závazků nebo povinností, včetně podmíněných závazků,
-
je-li to relevantní, zda produkt s investiční složkou zahrnuje ochranu kapitálu proti tržnímu riziku a podrobnosti o tom, na co se tato ochrana vztahuje a jaká jsou její omezení, zejména pokud jde o časový aspekt jejího použití;
iii)
příslušné scénáře výkonnosti a předpoklady použité k jejich vypracování;
iv)
je-li to relevantní, podmínky návratnosti pro retailové investory nebo stanovené hranice výkonnosti;
v)
prohlášení o tom, že daňové předpisy domovského členského státu retailového investora mohou ovlivnit skutečnou výši vyplácené částky;
e)
v oddíle nazvaném „Co se stane, když [název tvůrce produktu s investiční složkou] není schopen uskutečnit výplatu?“ stručný popis toho, zda se na příslušnou ztrátu vztahuje systém odškodnění nebo záruk pro investory, a pokud ano, o jaký systém se jedná, jaké je jméno ručitele a na která rizika se systém vztahuje a která jsou vyloučena;
f)
v oddíle nazvaném „S jakými náklady je investice spojena?“ náklady spojené s investicí do produktu s investiční složkou, zahrnující přímé i nepřímé náklady retailového investora včetně jednorázových a opakovaných nákladů, vyjádřené pomocí souhrnných ukazatelů těchto nákladů, a pro zajištění porovnatelnosti celkové souhrnné náklady vyjádřené peněžně i procentně, aby byl ilustrován souhrnný dopad celkových nákladů na investici;
Ve sdělení klíčových informací musí být jasně uvedeno, že poradci, distributoři a všechny ostatní osoby, které poskytují poradenství o produktu s investiční složkou nebo takový produkt prodávají, poskytnou podrobné informace o veškerých nákladech spojených s distribucí, jež nebyly zahrnuty do výše uvedených nákladů, tak aby umožnili retailovému investorovi pochopit kumulativní účinek souhrnných nákladů na návratnost investice;
g)
v oddíle nazvaném „Jak dlouho bych měl investici držet? Mohu si peníze vybrat předčasně?“ informace o tom:
i)
zda se u daného produktu s investiční složkou případně poskytuje lhůta na rozmyšlenou nebo lhůta pro zrušení;
ii)
jaká je doporučená a případně požadovaná minimální doba držení;
iii)
jaké jsou možnosti a podmínky zrušení investice před její splatností, včetně všech použitelných poplatků a pokut, s ohledem na profil rizik a výnosů daného produktu s investiční složkou a vývoj na trhu, na který se zaměřuje;
iv)
jaké jsou možné důsledky odprodeje před uplynutím stanovené doby investice nebo doporučené doby držení, jako jsou ztráta ochrany kapitálu nebo nutnost úhrady dodatečných podmíněných poplatků;
h)
v oddíle nazvaném „Jakým způsobem mohu podat stížnost?“ informace o tom, jakým způsobem a ke komu může retailový investor podat stížnost ohledně daného produktu nebo ohledně jednání tvůrce produktu s investiční složkou či osoby, která poskytuje poradenství o tomto produktu nebo tento produkt prodává;
i)
v oddíle nazvaném „Jiné relevantní informace“ stručné uvedení všech dalších informačních dokumentů, které mají být retailovému investorovi poskytnuty v předsmluvní nebo posmluvní fázi, s výjimkou všech propagačních materiálů.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 30, které upřesní postupy pro zjištění, zda se produkt s investiční složkou zaměřuje na konkrétní cíle v environmentální nebo sociální oblasti.
5. Za účelem zajištění jednotného uplatňování tohoto článku vypracují evropské orgány dohledu ve Společném výboru evropských orgánů dohledu (dále jen „společný výbor“) návrhy regulačních technických norem upřesňující:
a)
podrobnosti týkající se prezentace a obsahu jednotlivých informací podle odstavce 3;
b)
metodiku podporující prezentaci rizik a výnosů podle odst. 3 písm. d) bodů i) a iii) a
c)
metodiku pro výpočet nákladů, včetně konkrétních souhrnných ukazatelů, jak je uvedeno v odst. 3 písm. f).
Při vypracovávání návrhů regulačních technických norem evropské orgány dohledu zohlední jednotlivé druhy produktů s investiční složkou, rozdíly mezi nimi, schopnosti retailových investorů a charakteristiky produktů s investiční složkou umožňující retailovému investorovi výběr z různých podkladových investic nebo jiných obměn daného produktu včetně případů, kdy lze tuto volbu provést v různých okamžicích nebo ji v budoucnu změnit.
Evropské orgány dohledu předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 31. března 2015.
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1093/2010, články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1094/2010 a články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 9
Propagační materiály obsahující konkrétní informace o produktu s investiční složkou nesmějí obsahovat tvrzení, která jsou v rozporu s informacemi uvedenými ve sdělení klíčových informací nebo snižují jeho význam. V propagačních materiálech musí být uvedeno, že sdělení klíčových informací je k dispozici a jak a kde je možné ho získat, včetně adresy internetových stránek tvůrce daného produktu s investiční složkou.
Článek 10
1. Tvůrce produktu s investiční složkou podrobuje informace obsažené ve sdělení klíčových informací pravidelné kontrole, a pokud z této kontroly vyplyne potřeba změny, sdělení klíčových informací upraví. Upravenou verzi sdělení klíčových informací neprodleně zpřístupní.
2. Za účelem zajištění jednotného uplatňování tohoto článku vypracují evropské orgány dohledu ve společném výboru návrhy regulačních technických norem upřesňující:
a)
podmínky kontroly informací obsažených ve sdělení klíčových informací;
b)
podmínky, za kterých je nutno sdělení klíčových informací upravit;
c)
konkrétní podmínky, za kterých je nutno zkontrolovat informace obsažené ve sdělení klíčových informací nebo upravit sdělení klíčových informací v případě, že produkt s investiční složkou není retailovým investorům k dispozici nepřetržitě;
d)
okolnosti, za kterých mají být retailoví investoři informováni o upraveném sdělení klíčových informací o produktu s investiční složkou, který zakoupili, jakož i prostředky, jimiž mají být informováni.
Evropské orgány dohledu předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 31. prosince 2015.
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1093/2010, články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1094/2010 a články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 11
1. Tvůrci produktu s investiční složkou nevzniká občanskoprávní odpovědnost na základě pouhého sdělení klíčových informací včetně jeho případného překladu, pokud není zavádějící, nepřesné nebo v rozporu s příslušnými částmi právně závazných předsmluvních a smluvních dokumentů nebo s požadavky stanovenými v článku 8.
2. Retailový investor, který prokazatelně utrpí ztrátu v důsledku toho, že při investování do produktu s investiční složkou, k němuž bylo sdělení klíčových informací vytvořeno, spoléhal na toto sdělení, jak je uvedeno v odstavci 1, může v souladu s vnitrostátním právem požadovat od tvůrce produktu s investiční složkou náhradu škody za utrpěnou ztrátu.
3. Pojmy jako „škoda“ nebo „ztráta“ uvedené v odstavci 2, které nejsou vymezeny, se vykládají a uplatňují v souladu s použitelným vnitrostátním právem určeným příslušnými pravidly mezinárodního práva soukromého.
4. Tento článek nevylučuje další nároky z občanskoprávní odpovědnosti v souladu s vnitrostátními právními předpisy.
5. Povinnosti vyplývající z tohoto článku nelze smluvně omezit ani vyloučit.
Článek 12
Týká-li se sdělení klíčových informací pojistné smlouvy, má pojišťovna povinnosti podle tohoto nařízení pouze vůči pojistníkovi, a nikoli vůči osobě oprávněné z pojistné smlouvy.
ODDÍL III
Poskytnutí sdělení klíčových informací
Článek 13
1. Osoba, která poskytuje poradenství o produktu s investiční složkou nebo takový produkt prodává, poskytne retailovým investorům sdělení klíčových informací v dostatečném předstihu předtím, než se pro ně jakákoli smlouva nebo nabídka týkající se daného produktu s investiční složkou stane závaznou.
2. Osoba, která poskytuje poradenství o produktu s investiční složkou nebo takový produkt prodává, může vyhovět požadavkům odstavce 1 tím, že poskytne sdělení klíčových informací osobě písemně zmocněné přijímat investiční rozhodnutí jménem retailového investora ve vztahu k obchodům uzavíraným v rámci daného písemného zmocnění.
3. Odchylně od odstavce 1 a s výhradou čl. 3 odst. 1 a odst. 3 písm. a) a článku 6 směrnice 2002/65/ES může osoba, která prodává produkt s investiční složkou, sdělení klíčových informací retailovému investorovi poskytnout bez zbytečného odkladu až po uzavření obchodu, jsou-li splněny všechny tyto podmínky:
a)
retailový investor se z vlastního podnětu rozhodne kontaktovat osobu, která produkt s investiční složkou prodává, a uzavřít obchod pomocí prostředků dálkové komunikace;
b)
sdělení klíčových informací nelze poskytnout v souladu s odstavcem 1 tohoto článku;
c)
osoba, která poskytuje poradenství o produktu s investiční složkou nebo takový produkt prodává, retailového investora informovala, že sdělení klíčových informací nelze poskytnout, a jasně mu sdělila, že retailový investor může obchod odložit s cílem obdržet a přečíst si sdělení klíčových informací před uzavřením obchodu;
d)
retailový investor souhlasí s tím, že sdělení klíčových informací obdrží bez zbytečného odkladu po uzavření obchodu, spíše než aby obchod odložil s cílem obdržet toto sdělení předem.
4. Pokud je jménem retailového investora provedeno několik po sobě následujících obchodů týkajících se téhož produktu s investiční složkou v souladu s pokyny, které tento retailový investor zadal osobě, jež daný produkt prodává, před prvním obchodem, vztahuje se povinnost poskytnout sdělení klíčových informací podle odstavce 1 pouze na první obchod a na první obchod provedený poté, co bylo sdělení klíčových informací upraveno podle článku 10.
5. S cílem zajistit jednotné uplatňování tohoto článku vypracují evropské orgány dohledu ve společném výboru návrhy regulačních technických norem upřesňující podmínky pro splnění požadavků na poskytnutí sdělení klíčových informací podle odstavce 1.
Evropské orgány dohledu předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 31. prosince 2015.
Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1093/2010, články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1094/2010 a články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 14
1. Osoba, která poskytuje poradenství o produktu s investiční složkou nebo takový produkt prodává, poskytne sdělení klíčových informací retailovým investorům bezplatně.
2. Osoba, která poskytuje poradenství o produktu s investiční složkou nebo takový produkt prodává, poskytne sdělení klíčových informací retailovému investorovi na jednom z těchto nosičů:
a)
na papíře, což by měla být standardní varianta v případě, že je daný produkt nabízen při osobním jednání, nepřeje-li si retailový investor jinak;
b)
na jiném trvalém nosiči než na papíře, pokud jsou splněny podmínky uvedené v odstavci 4; nebo
c)
prostřednictvím internetových stránek, pokud jsou splněny podmínky uvedené v odstavci 5.
3. Pokud je sdělení klíčových informací poskytnuto na jiném trvalém nosiči než na papíře nebo prostřednictvím internetových stránek, retailovým investorům se na vyžádání bezplatně poskytne papírová kopie. Retailoví investoři musí být informováni o právu vyžádat si bezplatnou papírovou kopii.
4. Sdělení klíčových informací lze poskytnout na jiném trvalém nosiči než na papíře, pokud jsou splněny tyto podmínky:
a)
užití trvalého nosiče je vhodné vzhledem k okolnostem, za nichž se uskutečňuje obchod mezi osobou, která poskytuje poradenství o produktu s investiční složkou nebo takový produkt prodává, a retailovým investorem a
b)
retailový investor měl možnost zvolit si informace na papíře nebo na trvalém nosiči a prokazatelně si zvolil druhou možnost.
5. Sdělení klíčových informací může být poskytnuto prostřednictvím internetových stránek, které nesplňují definici trvalého nosiče, pokud jsou splněny všechny tyto podmínky:
a)
poskytnutí sdělení klíčových informací prostřednictvím internetových stránek je vhodné vzhledem k okolnostem, za nichž se uskutečňuje obchod mezi osobou, která poskytuje poradenství o produktu s investiční složkou nebo takový produkt prodává, a retailovým investorem;
b)
retailový investor měl možnost zvolit si informace poskytnutou na papíře nebo prostřednictvím internetových stránek a prokazatelně si zvolil druhou možnost;
c)
retailový investor byl elektronickou cestou nebo písemně informován o adrese internetových stránek a o místě na internetových stránkách, kde lze sdělení klíčových informací nalézt;
d)
sdělení klíčových informací je na těchto internetových stránkách přístupné po tak dlouhou dobu, jakou retailový investor může potřebovat k tomu, aby si je prohlédl, a lze je stáhnout a uložit na trvalý nosič.
Pokud bylo sdělení klíčových informací upraveno podle článku 10, musí být retailovému investorovi na požádání rovněž poskytnuty jeho předchozí verze.
6. Pro účely odstavců 4 a 5 platí, že poskytnutí informací na trvalém nosiči jiném než na papíře nebo prostřednictvím internetových stránek se považuje za vhodné vzhledem k okolnostem, za nichž se uskutečňuje obchod mezi osobou, která poskytuje poradenství o produktu s investiční složkou nebo takový produkt prodává, a retailovým investorem, jestliže má retailový investor prokazatelně pravidelný přístup na internet. Za důkaz se považuje e-mailová adresa, kterou retailový investor poskytl pro účely uskutečnění daného obchodu.
KAPITOLA III
SLEDOVÁNÍ TRHU A PRAVOMOCI K ZÁSAHŮM DO PRODUKTU
Článek 15
1. V souladu s čl. 9 odst. 2 nařízení (EU) č. 1094/2010 sleduje EIOPA trh s pojistnými produkty s investiční složkou, které jsou uváděny na trh, distribuovány nebo prodávány v Unii.
2. Příslušné orgány sledují trh s pojistnými produkty s investiční složkou, které jsou uváděny na trh, distribuovány nebo prodávány v jejich členském státě nebo z jejich členského státu.
Článek 16
1. V souladu s čl. 9 odst. 5 nařízení (EU) č. 1094/2010 může EIOPA, pokud jsou splněny podmínky stanovené v odstavcích 2 a 3 tohoto článku, v Unii dočasně zakázat nebo omezit:
a)
uvádění na trh, distribuci nebo prodej některých pojistných produktů s investiční složkou nebo pojistných produktů s investiční složkou s určitými stanovenými rysy nebo
b)
určitý typ finanční činnosti či praktiky pojišťovny nebo zajišťovny.
Zákaz či omezení se může použít za okolností stanovených orgánem EIOPA nebo může podléhat výjimkám stanoveným tímto orgánem.
2. EIOPA přijme rozhodnutí podle odstavce 1 pouze v případě, že jsou splněny všechny tyto podmínky:
a)
navržené opatření řeší významnou obavu o ochranu investorů či hrozbu pro řádné fungování a integritu finančních trhů nebo stabilitu celého finančního systému v Unii nebo jeho části;
b)
hrozbu neřeší regulační požadavky podle právních předpisů Unie použitelné na příslušný pojistný produkt s investiční složkou nebo činnost;
c)
příslušný orgán nebo příslušné orgány nepřijaly opatření k řešení dané hrozby nebo přijatá opatření na tuto hrozbu nereagují dostatečně.
Jsou-li podmínky stanovené v prvním pododstavci splněny, může EIOPA preventivně stanovit zákaz nebo omezení podle odstavce 1 předtím, než je pojistný produkt s investiční složkou nabízen a prodáván investorům.
3. Při přijímání opatření podle tohoto článku EIOPA zajistí, aby dané opatření:
a)
nemělo škodlivý účinek na efektivnost finančních trhů nebo na investory, který by nebyl úměrný přínosu opatření, ani
b)
nevytvářelo riziko regulatorní arbitráže.
Pokud příslušný orgán nebo příslušné orgány přijaly opatření podle článku 17, může orgán EIOPA přijmout kterékoli z opatření uvedených v odstavci 1 tohoto článku, aniž by vydával stanovisko stanovené v článku 18.
4. Než EIOPA rozhodne o přijetí jakéhokoli opatření podle tohoto článku, oznámí opatření, které navrhuje, příslušným orgánům.
5. EIOPA uveřejní na svých internetových stránkách oznámení o každém rozhodnutí přijmout jakékoli opatření podle tohoto článku. Oznámení uvádí podrobnosti zákazu nebo omezení a okamžik po uveřejnění oznámení, od kterého opatření nabudou účinku. Zákaz nebo omezení se vztahuje pouze na kroky uskutečněné poté, co opatření nabudou účinku.
6. EIOPA přezkoumává zákaz nebo omezení uložené podle odstavce 1 v přiměřených odstupech, nejméně však každé tři měsíce. Nejsou-li po uplynutí uvedené tříměsíční lhůty zákaz nebo omezení obnoveny, jejich platnost skončí.
7. Opatření přijaté orgánem EIOPA podle tohoto článku má přednost před veškerými předchozími opatřeními, která přijal příslušný orgán.
8. Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 30, jimiž vymezí kritéria a faktory, které EIOPA zohlední při určování toho, zda se objevila významná obava o ochranu investorů či hrozba pro řádné fungování a integritu finančních trhů nebo pro stabilitu celého finančního systému v Unii či jeho části podle odst. 2 prvního pododstavce písm. a).
Mezi tato kritéria a faktory patří:
a)
míra složitosti pojistného produktu s investiční složkou a vztah k typu investora, jemuž je nabízen a prodáván;
b)
objem či předpokládaná hodnota pojistného produktu s investiční složkou;
c)
míra inovace pojistného produktu s investiční složkou, činnosti či praktiky a
d)
finanční páka, kterou produkt či praktika poskytují.
Článek 17
1. Příslušný orgán může ve svém členském státě nebo ze svého členského státu zakázat či omezit:
a)
uvádění na trh, distribuci nebo prodej pojistných produktů s investiční složkou nebo pojistných produktů s investiční složkou s určitými stanovenými rysy nebo
b)
určitý typ finanční činnosti či praktiky pojišťovny nebo zajišťovny.
2. Příslušný orgán může přijmout opatření uvedené v odstavci 1, pokud má přiměřené důvody se domnívat, že:
a)
pojistný produkt s investiční složkou nebo činnost či praktika vzbuzuje významné obavy o ochranu investorů či představuje hrozbu pro řádné fungování a integritu finančních trhů nebo stabilitu celého finančního systému či jeho části alespoň v jednom členském státě;
b)
stávající regulační požadavky podle právních předpisů Unie použitelné na pojistný produkt s investiční složkou nebo činnost či praktiku dostatečně neřeší rizika uvedená v písmeni a) a problém by lépe neřešil ani zdokonalený dohled či vynucování stávajících požadavků;
c)
opatření je přiměřené s ohledem na povahu zjištěných rizik, úroveň sofistikovanosti dotčených investorů nebo účastníků trhu a pravděpodobný účinek opatření na investory či účastníky trhu, kteří mohou držet nebo využívat pojistný produkt s investiční složkou nebo činnost či praktiku nebo z nich mít prospěch;
d)
příslušný orgán řádně konzultoval s příslušnými orgány v jiných členských státech, kterých by se opatření mohlo významně dotknout, a
e)
opatření nemá diskriminační účinek na služby nebo činnosti poskytované z jiného členského státu.
V případě, že jsou podmínky stanovené v prvním pododstavci splněny, může příslušný orgán preventivně stanovit zákaz nebo omezení podle odstavce 1 předtím, než je pojistný produkt s investiční složkou nabízen a prodáván investorům. Zákaz či omezení se může použít za okolností stanovených příslušným orgánem nebo podléhat výjimkám stanoveným tímto orgánem.
3. Příslušný orgán neuloží zákaz či omezení podle tohoto článku, pokud nejméně jeden měsíc předtím, než má dané opatření nabýt účinku, všem ostatním zapojeným příslušným orgánům a orgánu EIOPA písemně nebo jiným prostředkem dohodnutým mezi orgány neoznámil údaje o:
a)
pojistném produktu s investiční složkou nebo činnosti či praktice, kterých se navrhované opatření týká;
b)
přesné povaze navrhovaného zákazu nebo omezení a o tom, kdy má nabýt účinku, a
c)
důkazech, na kterých založil své rozhodnutí a podle kterých je přesvědčen, že je splněna každá z podmínek v odstavci 2.
4. Ve výjimečných případech, kdy se příslušný orgán domnívá, že je nutné urychleně přijmout opatření podle tohoto článku, aby se zabránilo poškození způsobenému těmito pojistnými produkty s investiční složkou, činnostmi nebo praktikami uvedenými v odstavci 1, může příslušný orgán přijmout přechodné opatření s písemným oznámením všem ostatním příslušným orgánům a orgánu EIOPA předaným nejpozději 24 hodin předtím, než má dané opatření nabýt účinku, za předpokladu, že jsou splněna všechna kritéria tohoto článku a dojde se kromě toho jednoznačně k závěru, že oznámení jeden měsíc předem by danou obavu či hrozbu odpovídajícím způsobem nevyřešilo. Příslušný orgán nepřijímá přechodná opatření s platností delší než tři měsíce.
5. Příslušný orgán na svých internetových stránkách uveřejní oznámení o každém rozhodnutí uložit zákaz nebo omezení podle odstavce 1. Oznámení uvádí podrobnosti zákazu nebo omezení, okamžik po uveřejnění oznámení, od kterého opatření nabudou účinku, a důkazy, podle nichž je orgán přesvědčen, že je splněna každá z podmínek v odstavci 2. Zákaz nebo omezení se vztahuje pouze na kroky uskutečněné po uveřejnění oznámení.
6. Příslušný orgán zákaz nebo omezení zruší, pokud podmínky uvedené v odstavci 2 pominou.
7. Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 30, jimiž vymezí kritéria a faktory, které příslušný orgán zohlední při určování toho, zda se objevila významná obava o ochranu investorů či hrozba pro řádné fungování a integritu finančních trhů nebo stabilitu celého finančního systému či jeho části alespoň v jednom členském státě podle odst. 2 prvního pododstavce písm. a).
Mezi tato kritéria a faktory patří:
a)
míra složitosti pojistného produktu s investiční složkou a vztah k typu investora, jemuž je nabízen nebo prodáván;
b)
míra inovace pojistného produktu s investiční složkou, činnosti či praktiky;
c)
finanční páka, kterou produkt či praktika poskytují;
d)
v souvislosti s řádným fungováním a integritou finančních trhů objem či předpokládaná hodnota pojistného produktu s investiční složkou.
Článek 18
1. EIOPA usnadňuje a koordinuje opatření přijímaná příslušnými orgány podle článku 17. Zejména zajistí, aby opatření přijatá příslušným orgánem byla odůvodněná a přiměřená a aby příslušné orgány zaujímaly, je-li to vhodné, konzistentní přístup.
2. Poté, co obdrží oznámení podle článku 17 o opatření, které má být uloženo podle uvedeného článku, přijme EIOPA stanovisko, v němž uvede, zda se domnívá, že jsou zákaz či omezení odůvodněné a přiměřené. Jestliže se domnívá, že je pro řešení rizika nutné, aby opatření přijaly i další příslušné orgány, uvede to ve svém stanovisku. Stanovisko zveřejní na svých internetových stránkách.
3. Pokud příslušný orgán navrhne přijetí nebo přijme opatření v rozporu se stanoviskem orgánu EIOPA podle odstavce 2 nebo odmítne přijmout opatření v rozporu s takovým stanoviskem, ihned na svých internetových stránkách zveřejní oznámení s úplným vysvětlením důvodů, které jej k tomu vedou.
KAPITOLA IV
VYŘIZOVÁNÍ STÍŽNOSTÍ, ZJEDNÁVÁNÍ NÁPRAVY, SPOLUPRÁCE A DOHLED
Článek 19
Tvůrce produktu s investiční složkou a osoba, která o takovém produktu poskytuje poradenství nebo takový produkt prodává, zavedou vhodné postupy a opatření zajišťující, aby:
a)
retailoví investoři mohli účinným způsobem podat stížnost vůči tvůrci produktu s investiční složkou;
b)
retailoví investoři, kteří podali stížnost týkající se sdělení klíčových informací, obdrželi řádně a včas věcnou odpověď a
c)
retailoví investoři měli k dispozici účinné postupy zjednání nápravy též v případě přeshraničních sporů, zejména nachází-li se tvůrce produktu s investiční složkou v jiném členském státě nebo ve třetí zemi.
Článek 20
1. Pro účely uplatňování tohoto nařízení příslušné orgány vzájemně spolupracují a bez zbytečného prodlení si poskytují informace, které jsou relevantní pro plnění jejich povinností podle tohoto nařízení a využívání jejich pravomocí.
2. Příslušné orgány mají v souladu s vnitrostátním právem veškeré dohledové a vyšetřovací pravomoci, které jsou nezbytné pro plnění jejich úkolů podle tohoto nařízení.
Článek 21
1. Členské státy použijí na zpracování osobních údajů prováděné v daném členském státě podle tohoto nařízení směrnici 95/46/ES.
2. Na zpracování osobních údajů, které provádějí evropské orgány dohledu, se použije nařízení (ES) č. 45/2001.
KAPITOLA V
SPRÁVNÍ SANKCE A JINÁ OPATŘENÍ
Článek 22
1. Aniž jsou dotčeny dohledové pravomoci příslušných orgánů a právo členských států stanovit a ukládat trestní sankce, stanoví členské státy pravidla pro ukládání přiměřených správních sankcí a opatření použitelných v situacích představujících porušení tohoto nařízení a přijmou veškerá opatření nezbytná k jejich uplatňování. Tyto sankce a opatření musí být účinné, přiměřené a odrazující.
Členské státy se mohou rozhodnout, že nestanoví pravidla pro správní sankce podle prvního pododstavce v případě porušení předpisů, na která se podle jejich vnitrostátního trestního práva vztahují trestní sankce.
Do 31. prosince 2016 oznámí členské státy pravidla uvedená v prvním pododstavci Komisi a společnému výboru. Neprodleně také Komisi a společnému výboru oznámí všechny jejich následné změny.
2. Při výkonu svých pravomocí uvedených v článku 24 příslušné orgány úzce spolupracují, aby zajistily, že správní sankce a opatření povedou k výsledkům sledovaným tímto nařízením, a koordinují svůj postup, aby se zabránilo jakémukoli zdvojování a překrývání při uplatňování správních sankcí a opatření v přeshraničních případech.
Článek 23
Příslušné orgány vykonávají své pravomoci ukládat sankce v souladu s tímto nařízením a vnitrostátním právem kterýmkoli z níže uvedených způsobů:
a)
přímo;
b)
ve spolupráci s jinými orgány;
c)
v rámci vlastní odpovědnosti přenesením na jiné orgány;
d)
podáním návrhu příslušným justičním orgánům.
Článek 24
1. Tento článek se použije na porušení čl. 5 odst. 1, článků 6 a 7, čl. 8 odst. 1 až 3, článku 9, čl. 10 odst. 1, čl. 13 odst. 1, 3 a 4 a článků 14 a 19.
2. Příslušné orgány musí mít pravomoc ukládat v souladu s vnitrostátním právem alespoň tyto správní sankce a opatření:
a)
příkaz zakazující uvádění produktu s investiční složkou na trh;
b)
příkaz pozastavující uvádění produktu s investiční složkou na trh;
c)
veřejné upozornění, v němž je uvedena osoba odpovědná za porušení předpisů a povaha daného porušení;
d)
příkaz zakazující poskytování sdělení klíčových informací, které není v souladu s požadavky článků 6, 7, 8 nebo 10, a požadující vydání nové verze sdělení klíčových informací;
e)
správní pokuty v minimální výši:
i)
v případě právnické osoby:
-
až 5 000 000 EUR nebo v členských státech, jejichž měnou není euro, v odpovídající hodnotě v příslušné národní měně k 30. prosince 2014, nebo až 3 % z celkového ročního obratu právnické osoby určeného podle poslední dostupné účetní závěrky schválené vedoucím orgánem nebo
-
až dvojnásobku výše zisku plynoucího z porušení předpisů nebo výše ztráty, které se dotyčná osoba porušením předpisů vyhnula, pokud je lze stanovit;
ii)
v případě fyzické osoby:
-
až 700 000 EUR nebo v členských státech, jejichž měnou není euro, v odpovídající hodnotě v příslušné národní měně k 30. prosinci 2014 nebo
-
až dvojnásobku výše zisku plynoucího z porušení předpisů nebo dvojnásobku výše ztráty, které se dotyčná osoba porušením předpisů vyhnula, pokud je lze stanovit.
Je-li právnická osoba uvedená v písm. e) bodě i) prvního pododstavce mateřským podnikem nebo dceřiným podnikem mateřského podniku, který je povinen sestavovat konsolidovanou účetní závěrku podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/34/EU (20), je příslušným celkovým obratem celkový roční obrat nebo odpovídající druh příjmů podle příslušných právních předpisů Unie týkajících se účetnictví vyplývající z poslední dostupné konsolidované účetní závěrky schválené vedoucím orgánem vrcholného mateřského podniku.
3. Členské státy mohou stanovit další sankce nebo opatření a vyšší úrovně správních pokut, než jsou stanoveny v tomto nařízení.
4. Pokud příslušné orgány uloží jednu nebo více správních sankcí nebo opatření v souladu s odstavcem 2, musí mít tyto příslušné orgány pravomoc vydat přímé sdělení dotyčnému retailovému investorovi, které obsahuje informace o správních opatřeních nebo správních sankcích a o tom, kde lze podat stížnost nebo uplatnit žádost o zjednání nápravy, nebo pravomoc požadovat, aby takové sdělení vydal tvůrce produktu s investiční složkou nebo osoba, která poskytuje poradenství o produktu s investiční složkou nebo takový produkt prodává.
Článek 25
Příslušné orgány uplatňují správní sankce a opatření uvedené v čl. 24 odst. 2 s přihlédnutím ke všem relevantním okolnostem, včetně tam, kde je to vhodné:
a)
závažnosti a délky trvání porušení předpisů;
b)
míry odpovědnosti osoby odpovědné za porušení předpisů;
c)
dopadu porušení předpisů na zájmy retailových investorů;
d)
míry spolupráce osoby odpovědné za porušení předpisů;
e)
případných dřívějších případů porušení předpisů osobu odpovědnou za porušení předpisů;
f)
opatření přijatých následně osobou odpovědnou za porušení předpisů, aby se zabránilo jeho opakování.
Článek 26
Na rozhodnutí o uložení sankcí a opatření přijatá podle tohoto nařízení se vztahuje právo podat opravný prostředek.
Článek 27
1. Pokud příslušný orgán zveřejní správní sankce nebo opatření, oznámí je současně příslušnému evropskému orgánu dohledu.
2. Příslušný orgán poskytne ročně příslušnému evropskému orgánu dohledu souhrnné informace o všech správních sankcích a opatřeních uložených v souladu s článkem 22 a s čl. 24 odst. 2.
3. Evropské orgány dohledu informace uvedené v tomto článku zveřejní ve svých výročních zprávách.
Článek 28
1. Příslušné orgány zavedou účinné mechanismy, které umožní, aby jim byly hlášeny skutečné nebo potenciální případy porušení tohoto nařízení.
2. Mechanismy uvedené v odstavci 1 zahrnují alespoň:
a)
zvláštní postupy pro přijímání hlášení o skutečných nebo potenciálních případech porušení předpisů a jejich následné vyřízení;
b)
vhodnou ochranu pro zaměstnance, kteří nahlásí případy porušení předpisů, k nimž došlo u jejich zaměstnavatele, přinejmenším před odvetou, diskriminací a dalšími druhy nespravedlivého zacházení;
c)
ochranu totožnosti osoby, která případy porušení předpisů ohlásí, i fyzické osoby, která je za porušení předpisů údajně odpovědná, ve všech fázích postupů s výjimkou případů, kdy je toto zveřejnění vyžadováno vnitrostátním právem v souvislosti s dalším vyšetřováním nebo následným soudním řízením.
3. Členské státy mohou stanovit, že příslušné orgány zavedou i další mechanismy podle vnitrostátního práva.
4. Členské státy mohou požadovat, aby zaměstnavatelé zabývající se činnostmi, které jsou regulovány pro účely finančních služeb, zavedli vhodné postupy, které jejich zaměstnancům umožní hlásit skutečné či potenciální případy porušení předpisů interně zvláštní, nezávislou a samostatnou cestou.
Článek 29
1. Pravomocné rozhodnutí o uložení správní sankce nebo opatření za porušení předpisů uvedená v čl. 24 odst. 1 zveřejní příslušné orgány na svých oficiálních internetových stránkách bez zbytečného odkladu poté, co byla o tomto rozhodnutí vyrozuměna osoba, jíž byly sankce nebo opatření uloženy.
Zveřejní se přinejmenším tyto informace:
a)
druh a povaha porušení předpisů;
b)
totožnost odpovědných osob.
Tato povinnost se nevztahuje na rozhodnutí ukládající opatření vyšetřovací povahy.
Pokud však má příslušný orgán na základě individuálního posouzení přiměřenosti zveřejnění totožnosti právnických osob nebo totožnosti či osobních údajů fyzických osob za to, že by zveřejnění těchto údajů bylo nepřiměřené, nebo pokud by toto zveřejnění ohrozilo stabilitu finančních trhů nebo probíhající vyšetřování, příslušné orgány:
a)
zveřejnění rozhodnutí o uložení sankce nebo opatření odloží, dokud důvody pro nezveřejnění nepominou;
b)
rozhodnutí o uložení sankce nebo opatření zveřejní anonymně a způsobem, který je v souladu s vnitrostátním právem, pokud toto anonymní zveřejnění zajistí skutečnou ochranu dotyčných osobních údajů, nebo
c)
rozhodnutí o uložení sankce nebo opatření nezveřejní, pokud se má za to, že možnosti uvedené v písmenech a) a b) dostatečně nezajišťují:
i)
že nebude ohrožena stabilita finančních trhů;
ii)
přiměřenost zveřejnění takových rozhodnutí s ohledem na opatření považovaná za méně významná.
2. Příslušné orgány informují evropské orgány dohledu o všech uložených správních sankcích nebo opatřeních, které nebyly zveřejněny v souladu s odst. 1 třetím pododstavcem písm. c), včetně opravných prostředků podaných proti nim a jejich výsledku.
V případě rozhodnutí zveřejnit sankci nebo opatření anonymně může být zveřejnění příslušných údajů o přiměřenou dobu odloženo, pokud se předpokládá, že důvody pro anonymní zveřejnění po uplynutí této doby pominou.
3. Pokud vnitrostátní právo stanoví, že rozhodnutí o uložení sankce nebo opatření, proti němuž byl podán opravný prostředek k příslušnému soudnímu či jinému orgánu, má být zveřejněno, příslušné orgány takovou informaci a veškeré následné informace o výsledku tohoto opravného prostředku rovněž bez zbytečného odkladu uveřejní na svých oficiálních internetových stránkách. Zveřejněno navíc musí být jakékoli rozhodnutí, kterým se ruší dříve zveřejněné rozhodnutí o uložení sankce nebo opatření.
4. Příslušné orgány zajistí, aby jakékoli zveřejnění v souladu s tímto článkem na jejich oficiálních internetových stránkách zůstalo po dobu nejméně pěti let od zveřejnění. Osobní údaje, jež taková zveřejněná informace obsahuje, jsou na oficiálních internetových stránkách příslušného orgánu uchovávány pouze po dobu, která je nezbytná v souladu s platnými předpisy o ochraně údajů.
KAPITOLA VI
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 30
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedené v čl. 8 odst. 4, v čl. 16 odst. 8 a v čl. 17 odst. 7 je Komisi svěřena na dobu tří let od 30. prosince 2014. Komise vypracuje zprávu o výkonu přenesené pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto tříletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 8 odst. 4, v čl. 16 odst. 8 a v čl. 17 odst. 7 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který v něm je upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 8 odst. 4, čl. 16 odst. 8 nebo čl. 17 odst. 7 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě tří měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o tři měsíce.
Článek 31
Pokud Komise přijme regulační technické normy podle čl. 8 odst. 5, čl. 10 odst. 2 nebo čl. 13 odst. 5, které jsou totožné s návrhy regulačních technických norem předloženými evropskými orgány dohledu, činí lhůta, v níž mohou Evropský parlament a Rada vznést námitky vůči těmto regulačním technickým normám, odchylně od čl. 13 odst. 1 druhého pododstavce nařízení (EU) č. 1093/2010, (EU) č. 1094/2010 a (EU) č. 1095/2010 a vzhledem ke složitosti a objemu dané problematiky dva měsíce ode dne oznámení. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se uvedená lhůta prodlouží o jeden měsíc.
Článek 32
1. Správcovské společnosti ve smyslu v čl. 2 odst. 1 písm. b) směrnice 2009/65/ES, investiční společnosti uvedené v článku 27 této směrnice a osoby poskytující poradenství o podílových jednotkách SKIPCP uvedených v čl. 1 odst. 2 této směrnice nebo tyto jednotky prodávající jsou osvobozeny od povinností uvedených v tomto nařízení do 31. prosince 2019.
2. Pokud členský stát uplatňuje pravidla týkající se formátu a obsahu sdělení klíčových informací, jak je stanoveno v článcích 78 až 81 směrnice 2009/65/ES, na jiné fondy než SKIPCP nabízené retailovým investorům, vztahuje se osvobození stanovené v odstavci 1 tohoto článku i na správcovské společnosti, investiční společnosti a osoby poskytující poradenství ohledně podílů takových fondů nebo podíly těchto fondů prodávající retailovým investorům.
Článek 33
1. Komise přezkoumá toto nařízení do 31. prosince 2018. Tento přezkum zahrne na základě informací získaných od evropských orgánů dohledu obecné hodnocení toho, jak funguje upozornění týkající se srozumitelnosti, přičemž přihlédne k jakýmkoli vodítkům, jež příslušné orgány v tomto směru vypracují. Jeho součástí je dále hodnocení praktického uplatňování pravidel stanovených v tomto nařízení, se řádným zohledněním vývoje na trhu retailových investičních produktů, a proveditelnosti, nákladů a případných přínosů zavedení označení pro sociálně a environmentálně zaměřené investice. V rámci svého přezkumu provede Komise spotřebitelské testy a analýzu nelegislativních variant, stejně jako výsledků přezkumu nařízení (EU) č. 346/2013 v souvislosti s jeho čl. 27 odst. 1 písm. c), e) a g).
Pokud jde o SKIPCP, jak jsou definovány v čl. 1 odst. 2 směrnice 2009/65/ES, přezkum posoudí, zda se přechodná opatření podle článku 32 tohoto nařízení prodlouží, nebo pokud dojde ke zjištění jakýchkoli nezbytných úprav, zda ustanovení o klíčových informacích pro investory ve směrnici 2009/65/ES mohou být nahrazena ustanoveními o sděleních klíčových informací podle tohoto nařízení nebo považována za rovnocenná těmto ustanovením. Při přezkumu se rovněž zváží možné rozšíření oblasti působnosti tohoto nařízení na další finanční produkty a s ohledem na osvědčené standardy ochrany spotřebitele, včetně porovnání finančních produktů, se posoudí, zda by mělo být vynětí produktů z oblasti působnosti tohoto nařízení zachováno. Přezkum rovněž posoudí vhodnost zavedení společných pravidel, pokud jde o potřebu toho, aby všechny členské státy za porušování tohoto nařízení stanovily správní sankce.
2. Komise na základě práce provedené orgánem EIOPA týkající se požadavků na poskytování informací o produktech posoudí do 31. prosince 2018, zda je třeba předložit návrh nového legislativního aktu, jenž zaručí požadavky na náležité poskytování informací o těchto produktech, nebo zda je třeba zahrnout do oblasti působnosti tohoto nařízení penzijní produkty uvedené v čl. 2 odst. 2 písm. e).
Komise v posouzení zajistí, aby tato opatření nevedla ke snížení norem pro poskytování informací v členských státech, které režimy poskytování informací u těchto penzijních produktů již zavedly.
3. Po konzultaci se společným výborem předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu v souvislosti s odstavci 1 a 2, která bude případně doprovázena legislativním návrhem.
4. Do 31. prosince 2018 provede Komise průzkum trhu s cílem zjistit, zda jsou na trhu k dispozici on-line kalkulačky umožňující retailovým investorům spočítat souhrnné náklady a poplatky spojené s produkty s investiční složkou a zda jsou k dispozici bezplatně. Podá zprávu o tom, zda tyto nástroje poskytují spolehlivé a přesné výpočty u všech produktů spadajících do oblasti působnosti tohoto nařízení.
Jestliže z průzkumu vyplyne, že žádné takové nástroje neexistují nebo že existující nástroje neumožňují retailovým investorům porozumět souhrnné výši nákladů a poplatků spojených s produkty s investiční složkou, vypracují evropské orgány dohledu ve společném výboru návrhy regulačních technických norem, které stanoví požadavky pro tyto nástroje na úrovni Unie.
Článek 34
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 31. prosince 2016.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 26. listopadu 2014.
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 1286/2014/EU RENDELETE
(2014. november 26.)
a lakossági befektetési csomagtermékekkel, illetve biztosítási alapú befektetési termékekkel kapcsolatos kiemelt információkat tartalmazó dokumentumokról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,
tekintettel az Európai Központi Bank véleményére (1),
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (2),
rendes jogalkotási eljárás keretében,
mivel:
(1)
A befektetési lehetőséget kereső lakossági befektetők számára a lakossági befektetési csomagtermékek és a biztosítási alapú befektetési termékek egyre szélesebb választéka áll rendelkezésre. E termékek közül egyesek egyedi, a lakossági befektetők igényeire szabott befektetési megoldásokat kínálnak, gyakran biztosítással kombináltak, vagy bonyolultak és nehezen érthetők lehetnek. Az ilyen PRIIP-ek kapcsolatos, hatályban levő tájékoztatás koordinálatlan és jellemzően nem nyújt segítséget a lakossági befektetőknek ahhoz, hogy össze tudják hasonlítani a különböző termékeket és megértsék azok jellemzőit. A lakossági befektetők emiatt gyakran olyan befektetéseket eszközölnek, amelyeknek a kapcsolódó kockázatait és költségeit nem látják át, és ennek következtében esetenként váratlan veszteségeket szenvednek el.
(2)
A lakossági befektetőknek kínált lakossági befektetési csomagtermékek, illetve biztosítási alapú befektetési termékekre vonatkozó információk átláthatóságának javítása fontos befektetővédelmi intézkedés, és egyben a lakossági befektetők pénzügyi piacokba vetett bizalma helyreállításának is az egyik előfeltétele, különösen a pénzügyi válságot követően. A kiemelt befektetői információk 2009/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (3) létrehozott rendszerének kidolgozásán keresztül uniós szinten már megtörténtek az első lépések ebben az irányban.
(3)
A lakossági befektetési csomagtermékekre, illetve a biztosítási alapú befektetési termékekre vonatkozó különböző, az azokat kínáló ágazattól függően változó szabályok megléte, illetve az e területre vonatkozó tagállami szabályozások közötti eltérések miatt a különböző termékek és forgalmazási csatornák nem egyenlő versenyfeltételek között működnek, ez pedig további akadályokat emel a pénzügyi szolgáltatások és termékek belső piacán. A befektetővédelmi intézkedések területén mutatkozó hiányosságok orvoslása érdekében a tagállamok eddig eltérő és összehangolatlan lépéseket hoztak, és ez a tendencia valószínűsíthetően folytatódna. A lakossági befektetési csomagtermékekkel, illetve biztosítási alapú befektetési termékekkel kapcsolatos tájékoztatásra vonatkozó megközelítés eltérései miatt nem alakulhatnak ki egyenlő versenyfeltételek e termékek különböző előállítói, az ilyen termékekkel kapcsolatos tanácsadást végző személyek és az ilyen termékeket értékesítő személyek között, és ezek az eltérések ezáltal torzítják a versenyt és az Unión belül a befektetővédelem eltérő szintjeihez vezetnek. Az ilyen eltérések akadályt jelentenek a belső piac megteremtése és zökkenőmentes működése szempontjából.
(4)
Az eltérések megelőzése érdekében uniós szinten egységes átláthatósági szabályokat kell alkotni, amelyek a lakossági befektetési csomagtermékek és biztosítási alapú befektetési termékek piacának valamennyi résztvevőjére alkalmazandóak lesznek, és ezáltal fokozni fogják a befektetővédelmet. Rendeletre van szükség ahhoz, hogy a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumokra vonatkozó közös standard olyan egységes módon kerüljön megállapításra, amely alkalmas e dokumentumok formájának és tartalmának harmonizálására. A rendelet közvetlenül alkalmazandó szabályai révén biztosítható, hogy a lakossági befektetési csomagtermékekkel, illetve biztosítási alapú befektetési termékekkel kapcsolatos tanácsadást végző személyekre és az ilyen termékeket értékesítő személyekre egységes követelmények vonatkozzanak a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumnak a lakossági befektetők rendelkezésére bocsátása tekintetében. Ez a rendelet nem érinti a reklámanyagokra vonatkozó felügyeletet. E rendelet nem érinti továbbá a termékszintű intervenciós intézkedéseket, amennyiben azok nem biztosítási alapú befektetési termékekkel kapcsolatosak.
(5)
Miközben a lakossági befektetési csomagtermékekkel és biztosítási alapú befektetési termékekkel kapcsolatos tájékoztatás javítása létfontosságú a lakossági befektetők pénzügyi piacokba vetett bizalmának helyreállítása szempontjából, ugyanennyire fontos, hogy e termékek értékesítési folyamatai is hatékonyan szabályozva legyenek. Ez a rendelet kiegészíti a 2014/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (4) a forgalmazásra vonatkozó rendelkezéseit. Ez a rendelet kiegészíti továbbá a 2002/92/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (5) a biztosítási termékek forgalmazására vonatkozó intézkedéseit.
(6)
Ez a rendelet formájától és szerkezetétől függetlenül minden olyan termékre alkalmazandó, amelyet a pénzügyi szolgáltatási ágazat abból a célból állít elő, hogy olyan befektetési lehetőségeket kínáljon a lakossági befektetők részére, amelyek esetében a lakossági befektetőnek visszafizetendő összeg ingadozik a referenciaértékeknek való kitettsége miatt vagy a lakossági befektető által nem közvetlenül megvett egy vagy több eszköz teljesítményétől függ. Az említett termékek e rendelet alkalmazásában lakossági befektetési csomagterméknek, illetve biztosítási alapú befektetési terméknek tekintendők, és közéjük tartoznak többek között az olyan befektetési termékek, mint a befektetési alapok, a befektetéssel kombinált életbiztosítások, a strukturált termékek és a strukturált betétek. Az olyan, különleges célú gazdasági egységek által kibocsátott pénzügyi eszközöknek, amelyek megfelelnek a lakossági befektetési csomagtermékek, illetve biztosítási alapú befektetési termékek fogalommeghatározásának, szintén e rendelet hatálya alá kell tartozniuk. Ezen termékek esetében a befektetés nem olyan közvetlen jellegű, mint amikor a lakossági befektető magát az eszközt veszi meg és birtokolja azt. Ezek a termékek ugyanis - azáltal, hogy a közvetlen birtokláshoz képest eltérő kitettségek létrehozása, eltérő termékjellemzők kínálása vagy eltérő költségstruktúrák kialakítása céljából több eszközt egybecsomagolnak vagy kombinálnak („packaging” vagy „wrapping”) - érintkezési felületet képeznek a lakossági befektetők és a piacok között. Az ilyen egybecsomagolás révén a lakossági befektetők olyan befektetési stratégiákat is követhetnek, amelyek egyébként nem lennének elérhetők vagy nem lennének célszerűek számukra, de ezekhez adott esetben további információkat is rendelkezésükre kell bocsátani, különösen ahhoz, hogy lehetővé váljon a befektetések egybecsomagolási módjainak összehasonlítása.
(7)
Annak biztosítása érdekében, hogy ez a rendelet kizárólag az említett lakossági befektetési csomagtermékekre, illetve biztosítási alapú befektetési termékekre vonatkozzon, a befektetési elemet nem tartalmazó biztosítási termékeket, valamint a kizárólag kamatláb-kockázatnak kitett betéteket ki kell zárni e rendelet hatálya alól. Az életbiztosítási termékek esetében a „tőke” a lakossági befektető kérésére befektetett tőkét jelenti. Ezenfelül a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 43. pontjában meghatározott strukturált betétektől eltérő betéteket vagy hagyományos betétet megtestesítő betéti okiratokat ki kell zárni e rendelet hatálya alól. A közvetlenül birtokolt eszközök - mint például a vállalati részvények vagy az államkötvények - nem befektetési csomagtermékek vagy biztosítási alapú befektetési termékek, ezért ezeket is ki kell zárni e rendelet hatálya alól. Nem tartoznak e rendelet hatálya alá az intézményi befektetőkre szakosodott befektetési alapok, mivel ezeket lakossági befektetők nem vehetik meg. Sajátosságaikat és céljaikat figyelembe véve ki kell zárni e rendelet hatálya alól a magán- és foglalkoztatói nyugdíjbiztosítási termékeket, amelyek nemzeti jog által elismert elsődleges célja, hogy a befektető számára nyugdíjjövedelmet biztosítsanak; ugyanakkor azoknak az egyéb egyéni tőkefelhalmozási vagy megtakarítási célú biztosítási termékeknek, amelyek befektetési lehetőséget kínálnak, a rendelet hatálya alá kell tartozniuk.
(8)
Ez a rendelet nem érinti a tagállamok arra vonatkozó jogát, hogy szabályozzák az e rendelet hatálya alá nem tartozó termékekkel kapcsolatos kiemelt információk rendelkezésre bocsátását. Az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (6), az 1094/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) és az 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) 9. cikke szerinti fogyasztóvédelmi feladatukkal összhangban az e rendeletekkel létrehozott európai felügyeleti hatóságoknak (Európai Bankhatóság, „EBH”; Európai Biztosítási- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság, „EIOPA”; Európai Értékpapír-piaci Hatóság, „ESMA”) (a továbbiakban: az európai felügyeleti hatóságok) nyomon kell követniük az e rendelet hatálya alól kizárt termékeket, és adott esetben iránymutatásokat kell kiadniuk bármely azonosított probléma kezelése érdekében. Az említett iránymutatásokat figyelembe kell venni az e rendelet hatályának esetleges kiterjesztésére és bizonyos kizárások megszüntetésére irányuló, négy évvel e rendelet hatálybalépését követően elvégzendő felülvizsgálat során.
(9)
Az egyrészről az e rendeletben megállapított kötelezettségek, másrészről az információk befektetők részére való rendelkezésre bocsátását előíró egyéb jogalkotási aktusokban - többek között, de nem kizárólag a 2003/71/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (9) és a 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (10) - megállapított kötelezettségek közötti kapcsolat tisztázása érdekében rendelkezni kell arról, hogy az említett jogalkotási aktusokat e rendelet mellett továbbra is alkalmazni kell.
(10)
Az e rendeletben foglalt követelményeknek való megfelelés rendszeres és hatékony felügyelete érdekében a tagállamoknak ki kell jelölniük az e felügyeletért felelős illetékes hatóságokat. Sok esetben már eleve ki vannak jelölve illetékes hatóságok az olyan egyéb kötelezettségeknek a felügyeletére, amelyek a nemzeti és az uniós jog más rendelkezései alapján a lakossági befektetési csomagtermékek, illetve biztosítási alapú befektetési termékek előállítóira, az ilyen termékekkel kapcsolatos tanácsadást végző személyekre és az ilyen termékeket értékesítő személyekre hárulnak.
(11)
Kérésre - akár előzetesen is - az illetékes hatóságok részére kell bocsátani minden olyan információt, amely szükséges a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum tartalmának ellenőrzéséhez, az e rendeletnek való megfelelés értékeléséhez, valamint az ügyfelek és a pénzpiaci befektetők védelmének biztosításához.
(12)
A lakossági befektetési csomagtermékekkel, illetve biztosítási alapú befektetési termékekkel kapcsolatos kiemelt információkat tartalmazó dokumentumot e termékek előállítóinak - például az alapkezelőknek, a biztosítóknak, a hitelintézeteknek és a befektetési vállalkozásoknak - kell elkészíteniük, mivel helyzetükből adódóan ők ismerik a legjobban a terméket. Nekik kell felelősséget vállalniuk a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum pontosságáért is. A kiemelt információkat tartalmazó dokumentumot a lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék előállítójának azt megelőzően kell elkészítenie, hogy a termék értékesíthető lenne a lakossági befektetők részére. Azokban az esetekben viszont, amikor a terméket nem lakossági befektetőknek értékesítik, nem lehet előírni a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum elkészítését, és továbbra is lehetővé kell tenni azt, hogy a lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék előállítója a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum elkészítésének feladatát másra ruházza át abban az esetben, ha számára gyakorlati szempontból nem célszerű, hogy azt maga készítse el. Az e rendelet szerinti, a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum elkészítésére vonatkozó rendelkezésekben és az e dokumentum módosítására vonatkozó szabályokban lefektetett kötelezettségeknek kizárólag a lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék előállítójára kell alkalmazandónak lenniük, és azokat mindaddig alkalmazni kell, amíg a lakossági befektetési csomagterméket, illetve biztosítási alapú befektetési terméket a másodlagos piacokon forgalmazzák. A kiemelt információkat tartalmazó dokumentumok széles körű terjesztésének és elérhetőségének biztosítása érdekében e rendeletben elő kell írni a lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék előállítója számára, hogy a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumokat a honlapján tegye közzé.
(13)
A lakossági befektetők igényeinek kielégítése érdekében biztosítani kell, hogy a lakossági befektetési csomagtermékekre, illetve biztosítási alapú befektetési termékekre vonatkozó információk pontosak, helytállóak és egyértelműek legyenek, továbbá ne tévesszék meg a lakossági befektetőket. Annak érdekében, hogy a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum érthető legyen a lakossági befektetők számára, ez a rendelet közös standardokat állapít meg a dokumentum elkészítésére vonatkozóan. Tekintettel arra, hogy a lakossági befektetők jelentős részének nehézséget okoz a pénzügyi szakkifejezések megértése, különös figyelmet kell fordítani a dokumentum szövegének szókészletére és stílusára. Szabályokat kell megállapítani a dokumentum elkészítéséhez használt nyelvre vonatkozóan is. Továbbá a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumnak önmagában, egyéb, nem marketingjellegű információkra való hivatkozások nélkül is érthetőnek kell lennie a lakossági befektetők számára.
(14)
A kiemelt információkat tartalmazó dokumentum tartalmára vonatkozó technikai standardok kidolgozásakor - annak érdekében, hogy a dokumentum pontosan tükrözze a termék befektetési politikáját és e befektetési politika e rendelet szerinti céljait - az európai felügyeleti hatóságoknak gondoskodniuk kell arról, hogy a lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék előállítója köteles legyen világos, érthető, a lakossági befektetők számára könnyen értelmezhető nyelvezetet használni, és hogy annak leírásában, hogy hogyan kerül sor a kitűzött befektetési célok elérésére - ideértve a felhasznált pénzügyi eszközök leírását is -, elkerüljék a lakossági befektetők számára nem könnyen érthető pénzügyi szakzsargont és szakkifejezéseket.
(15)
A lakossági befektetők részére olyan információkat kell rendelkezésre bocsátani, amelyekre szükségük van ahhoz, hogy megalapozott befektetési döntést tudjanak hozni, és össze tudják hasonlítani a különböző lakossági befektetési csomagtermékeket, illetve biztosítási alapú befektetési termékeket. Ha azonban ez az információ nem rövid és tömör, fennáll a kockázata, hogy nem fogják felhasználni. A kiemelt információkat tartalmazó dokumentum ezért kizárólag lényeges információkat tartalmazhat, konkrétan a termék jellegére és jellemzőire vonatkozóan, ideértve például azt, hogy a termék esetében fennáll-e a tőkevesztés kockázata, továbbá a termék költségeire és kockázati profiljára vonatkozó információkat, valamint a termék hozamával kapcsolatos információkat, illetve bizonyos olyan egyéb konkrét információkat, amelyek az adott típusú termék jellemzőinek megértéséhez szükségesek.
(16)
Nemzeti szinten már kialakítás alatt állnak különféle befektetésitermék-kalkulátorok. Ugyanakkor annak érdekében, hogy a lehető leghasznosabbak legyenek a fogyasztók számára, e kalkulátoroknak tartalmazniuk kell a lakossági befektetési csomagtermékek, illetve biztosítási alapú befektetési termékek különböző előállítói által felszámított költségeket és díjakat, valamint a közvetítők vagy a befektetési lánc egyéb szereplői által felszámított egyéb költségeket és díjakat is, amelyeket a lakossági befektetési csomagtermékek, illetve biztosítási alapú befektetési termékek előállítói nem szerepeltetnek az áraikban. A Bizottságnak be kell számolnia arról, hogy az említett eszközök online rendelkezésre állnak-e az egyes tagállamokban, és lehetővé teszik-e az e rendelet hatálya alá tartozó valamennyi termék összesített költségeinek és díjainak megbízható és pontos kiszámítását.
(17)
Tekintettel arra, hogy a fogyasztói magatartások és kompetenciák miatt a tájékoztatás formáját, megjelenítését és tartalmát a közölt információ legoptimálisabb megértésének és felhasználásának érdekében kellő körültekintéssel kell megválasztani, a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumot olyan egységes formában kell elkészíteni, amely lehetővé teszi a lakossági befektetők számára, hogy összehasonlítsák a különböző lakossági befektetési csomagtermékeket, illetve biztosítási alapú befektetési termékeket. A tételek sorrendjének és a fejezetcímeknek minden egyes dokumentumban azonosnak kell lenniük. Ezenfelül az egyes lakossági befektetési csomagtermékekre, illetve biztosítási alapú befektetési termékekre vonatkozó kiemelt információkat tartalmazó dokumentumban szerepeltetendő részletes információknak, illetve az információk megjelenítésének további harmonizációját olyan szabályozástechnikai standardokon keresztül kell megvalósítani, amelyek figyelembe veszik a fogyasztói magatartással kapcsolatban rendelkezésre álló kutatási eredményeket és a folyamatban lévő kutatásokat, ideértve a fogyasztók felé irányuló információközlés különböző módjainak hatékonyságával kapcsolatos tesztelés eredményeit is. Emellett egyes lakossági befektetési csomagtermékek, illetve biztosítási alapú befektetési termékek esetében a lakossági befektetőnek lehetősége van választani a különböző alapul szolgáló befektetések - mint például a biztosítók által működtetett belső alapok - közül. A forma kidolgozásánál ezeket a termékeket is figyelembe kell venni.
(18)
Mivel az e rendelet hatálya alá tartozó egyes befektetési termékek nem egyszerűek, és a lakossági befektetők számára esetleg nehezen érthetőek, a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumnak adott esetben összetettségre utaló figyelmeztetést kell tartalmaznia. Különösen akkor kell úgy tekinteni, hogy egy termék nem egyszerű, hanem nehezen érthető, ha olyan mögöttes eszközökbe történő befektetéseket tartalmaz, amelyekbe lakossági befektetők általában nem fektetnek be, ha a befektetés végső hozamának kiszámítása több különböző mechanizmussal történik, ami a félreértés nagyobb kockázatát hordozza a lakossági befektetők számára, vagy a befektetési hozamot a lakossági befektetők viselkedését befolyásoló kognitív torzítások kihasználásával határozzák meg, például kezdeti „csalogató” kamat felkínálásával, amelyet sokkal magasabb feltételes, változó kamatozás követ, vagy pedig iterációs képlettel.
(19)
A lakossági befektetők a befektetési hozam mellett egyre inkább figyelembe vesznek egyéb - például társadalmi vagy környezetvédelmi - megfontolásokat is a befektetési döntéseik meghozatalakor. A lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék előállítója által elérni kívánt társadalmi vagy környezetvédelmi eredményekre vonatkozó információk összehasonlítása azonban nehézségekbe ütközhet, vagy az is előfordulhat, hogy ezek az információk egyáltalán nem állnak rendelkezésre. Ezért a pénzügyi befektetések területén jelentkező, a fenntartható környezettel és társadalommal kapcsolatos várható fejlemények, valamint a 346/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (11) alkalmazása hozzájárulhat ahhoz, hogy ezek a szempontok jobban beépüljenek az uniós jogba, és az uniós jog még inkább segítse e szempontok előmozdítását. Jelenleg azonban nincsenek megállapítva olyan kritériumok és nincs olyan formális eljárás, amelyek már rendelkezésre állnak az élelmiszer-ágazatban, és az ilyen társadalmi és környezeti kritériumok objektív ellenőrzését célozzák. Ezért kívánatos, hogy e rendelet felülvizsgálata során a Bizottság mérlegelje a környezet- és társadalomtudatos befektetési termékekkel kapcsolatos fejleményeket, valamint a 346/2013/EU rendelet felülvizsgálatának eredményeit is.
(20)
A kiemelt információkat tartalmazó dokumentumnak egyértelműen megkülönböztethetőnek és különállónak kell lennie bármely marketingkommunikációs anyagtól.
(21)
Annak biztosítása érdekében, hogy a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumban található információk megbízhatók legyenek, a lakossági befektetési csomagtermékek, illetve biztosítási alapú befektetési termékek előállítói számára elő kell írni, hogy a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumot tartsák naprakészen. Ennek érdekében az információk felülvizsgálatának feltételeire és gyakoriságára, valamint a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum módosítására vonatkozó részletes szabályokat a Bizottság által elfogadandó szabályozástechnikai standardokban kell megállapítani.
(22)
A kiemelt információkat tartalmazó dokumentum a lakossági befektetők befektetési döntéseinek alapjául szolgál. A lakossági befektetési csomagtermékek, illetve biztosítási alapú befektetési termékek előállítóinak éppen ezért jelentős felelőssége van a lakossági befektetőkkel szemben annak biztosításában, hogy a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum ne legyen megtévesztő, pontatlan, továbbá összhangban álljon az adott lakossági befektetési csomagtermékkel, illetve biztosítási alapú befektetési termékkel kapcsolatos szerződéses dokumentumok vonatkozó részeivel. Emiatt fontos gondoskodni arról, hogy a lakossági befektetetők hatékony jogorvoslati lehetőségekkel rendelkezzenek. Biztosítani kell továbbá, hogy a lakossági befektetőket Unió-szerte az e rendeletnek való megfelelés elmulasztásából eredően elszenvedett károk megtérítésére vonatkozóan azonos jogok illessék meg. Ennek érdekében harmonizálni kell a lakossági befektetési csomagtermékek, illetve biztosítási alapú befektetési termékek előállítóinak polgári jogi felelősségére vonatkozó szabályokat. Biztosítani kell a lehetőséget arra, hogy a lakossági befektetők felelősségre vonhassák a lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék előállítóját e rendelet megsértéséért, ha kárt szenvedtek el amiatt, hogy olyan kiemelt információkat tartalmazó dokumentumban bíztak, amely megtévesztő, pontatlan vagy nem áll összhangban a szerződéskötést megelőző, illetve a szerződéses dokumentumokkal, és amely a lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék előállítójának felelősségi körébe tartozik.
(23)
A lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék előállítójának polgári jogi felelősségével kapcsolatos azon kérdésekre, amelyeket ez a rendelet nem szabályoz, az alkalmazandó nemzeti jognak kell irányadónak lennie. A lakossági befektető által benyújtott, polgári jogi felelősség megállapítására irányuló kereset elbírálására hatáskörrel rendelkező bíróságot a joghatóságra vonatkozó nemzetközi szabályok alapján kell megállapítani.
(24)
E rendelet nem vezet be olyan engedélyt, amely lehetővé tenné a lakossági befektetési csomagtermékeknek, illetve biztosítási alapú befektetési termékeknek a lakossági befektetők részére történő, határokon átnyúló értékesítését vagy forgalomba hozatalát, illetve nem módosítja a lakossági befektetési csomagtermékek, illetve biztosítási alapú befektetési termékek határokon átnyúló értékesítésére vagy forgalomba hozatalára vonatkozó, adott esetben már meglévő engedélyezési szabályokat. E rendelet nem módosíthatja a már említett meglévő illetékes hatóságok közötti, a meglévő engedélyezési szabályok értelmében fennálló hatáskörmegosztást. A tagállamok által e rendelet céljaira kijelölt illetékes hatóságoknak ezért összhangban kell működniük a tagállamok által kijelölt, a lakossági befektetési csomagtermékek, illetve biztosítási alapú befektetési termékek már meglévő engedély szerinti forgalomba hozataláért felelős illetékes hatóságokkal. A lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék forgalomba hozatalának helye szerinti tagállam illetékes hatóságának kell felelnie az említett lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék forgalomba hozatalának felügyeletéért. A termék forgalomba hozatalának helye szerinti tagállam illetékes hatóságának minden esetben jogosultnak kell lennie arra, hogy az e rendeletnek való megfelelés hiánya esetén felfüggessze területén a lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék forgalomba hozatalát.
(25)
Az EIOPA és az érintett illetékes nemzeti hatóságok hatásköreit ki kell egészíteni egy egyértelmű mechanizmussal az olyan biztosítási alapú befektetési termékek forgalomba hozatalának, forgalmazásának és értékesítésének tiltása vagy korlátozása céljából, amelyek komoly aggályokat vetnek fel a befektetővédelem, a pénzügyi piacok szabályos működése és integritása, illetve a pénzügyi rendszer egészének vagy részének stabilitása szempontjából, és ehhez az EIOPA számára megfelelő koordinációs és beavatkozási hatásköröket kell biztosítani. E hatásköröknek hasonlóaknak kell lenniük az ESMA és az EBH részére a 600/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (12) biztosított hatáskörökhöz is, ezáltal biztosítva, hogy az ilyen beavatkozási mechanizmusok minden befektetési termékre alkalmazhatók legyenek, függetlenül azok jogi formájától. Az illetékes hatóságok - illetve kivételes esetekben az EIOPA - meghatározott feltételekhez kötve gyakorolhatják az említett hatásköröket. E feltételek teljesülése esetén az illetékes hatóság - illetve kivételes esetekben az EIOPA - számára biztosítani kell annak lehetőségét, hogy megelőző jelleggel, még a biztosítási alapú befektetési termék forgalomba hozatalát, forgalmazását vagy befektetők számára történő értékesítését megelőzően bevezesse tilalmat vagy korlátozást vezessen be. Ezek a hatáskörök nem foglalhatnak magukban olyan kötelezettséget, hogy az illetékes hatóságnak vagy az EIOPA-nak kellene termékjóváhagyást vagy -engedélyezést bevezetnie vagy alkalmaznia, valamint nem mentesítik a biztosítási alapú befektetési termék előállítóját azon felelőssége alól, hogy megfeleljen e rendelet minden vonatkozó követelményének. Továbbá, az illetékes hatóságok kizárólag a közérdeket szem előtt tartva gyakorolhatják e hatásköreiket, és e hatáskörök gyakorlásával kapcsolatban nem tartoznak polgári jogi felelősséggel.
(26)
Annak érdekében, hogy a lakossági befektető megalapozott befektetési döntést hozhasson, a lakossági befektetési termékekkel, illetve biztosítási alapú befektetési termékekkel kapcsolatos tanácsadást végző személyek vagy az e termékeket értékesítő személyek számára elő kell írni, hogy a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumot az esetleges ügylet megkötését megelőzően kellő időben rendelkezésre bocsássa. E követelménynek az ügylet lebonyolítási helyétől és módjától függetlenül eleget kell tenni. Amennyiben azonban az ügylet lebonyolítására távközlési eszköz révén kerül sor, a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum közvetlenül az ügylet megkötését követően is rendelkezésre bocsátható, feltéve, hogy nincs mód a dokumentum előzetesen történő rendelkezésre bocsátására, és hogy a lakossági befektető hozzájárul ehhez. A lakossági befektetési termékekkel, illetve biztosítási alapú befektetési termékekkel kapcsolatos tanácsadást végző személyek és az e termékeket értékesítő személyek fogalma magában foglalja mind a közvetítőket, mind pedig magukat a lakossági befektetési csomagtermékek, illetve biztosítási alapú befektetési termékek előállítóit abban az esetben, ha a lakossági befektetési csomagtermékek, illetve biztosítási alapú befektetési termékek előállítói úgy döntenek, hogy a lakossági befektetési csomagterméket, illetve biztosítási alapú befektetési terméket közvetlenül értékesítik vagy azzal kapcsolatban közvetlen tanácsadást nyújtanak a lakossági befektetőknek. Ez a rendelet nem érintheti a 2000/31/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (13), valamint a 2002/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (14).
(27)
Egységes szabályokat kell meghatározni annak érdekében, hogy a lakossági befektetési csomagtermékkel, illetve biztosítási alapú befektetési termékkel kapcsolatos tanácsadást végző személynek vagy az e terméket értékesítő személynek bizonyos mértékig lehetősége legyen megválasztani, hogy milyen közvetítő csatornát vesz igénybe a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumnak a lakossági befektetőkhöz való eljuttatására, ideértve az elektronikus kommunikációs eszközök használatát is azokban az esetekben, amikor az ügylet körülményeire való tekintettel ez helyénvaló. A lakossági befektető számára ugyanakkor biztosítani kell azt a lehetőséget is, hogy a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumot papíron kapja meg. A fogyasztók tájékoztatáshoz való jogát figyelembe véve a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumot minden esetben térítésmentesen kell rendelkezésre bocsátani.
(28)
A lakossági befektetőknek a lakossági befektetési csomagtermékekbe, illetve biztosítási alapú befektetési termékekbe, valamint általánosságban a pénzügyi piacokba vetett bizalmának biztosítása érdekében követelményeket kell meghatározni az egyes belső eljárásokra vonatkozóan, amelyek garantálják, hogy a lakossági befektetők a panaszaikra érdemi választ kapjanak a lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék előállítójától.
(29)
Tekintettel arra, hogy a lakossági befektetési csomagtermékekre, illetve biztosítási alapú befektetési termékekre vonatkozó kiemelt információkat tartalmazó dokumentumokat a pénzügyi piacok banki, biztosítási, értékpapír- és alapkezelői ágazataiban tevékenykedő szervezetek kötelesek elkészíteni, létfontosságú a lakossági befektetési csomagtermékek, illetve biztosítási alapú befektetési termékek előállítóinak, valamint a lakossági befektetési csomagtermékekkel, illetve biztosítási alapú befektetési termékekkel kapcsolatos tanácsadást végző személyeknek vagy az ilyen termékeket értékesítő személyeknek a felügyeletét ellátó különböző hatóságok közötti zökkenőmentes együttműködés biztosítása annak érdekében, hogy egységes megközelítést kövessenek e rendelet alkalmazása tekintetében.
(30)
A pénzügyi szolgáltatások ágazatában a szankciórendszerek megerősítéséről szóló, 2010. december 8-i bizottsági közleménnyel összhangban, valamint e rendelet követelményei teljesítésének biztosítása érdekében fontos, hogy a tagállamok a szükséges intézkedések megtételével gondoskodjanak arról, hogy e rendelet megsértése megfelelő közigazgatási szankciókat és intézkedéseket vonjon maga után. A szankciók visszatartó erejének biztosítása érdekében, valamint annak érdekében, hogy a befektetők védelmét az e rendelet szabályait sértően forgalomba hozott lakossági befektetési csomagtermékekre, illetve biztosítási alapú befektetési termékekre való figyelemfelhívással megerősítsék, a szankciókat és az intézkedéseket - bizonyos egyértelműen meghatározott körülmények fennállásának kivételével - mindig közzé kell tenni.
(31)
Jóllehet a tagállamok szabadon állapíthatnak meg közigazgatási és büntetőjogi szankciókat előíró szabályokat ugyanazon jogsértésekre vonatkozóan, nem írható elő a számukra, hogy közigazgatási szankciókat előíró szabályokat állapítsanak meg e rendelet megsértésének azon eseteire, amelyek nemzeti büntetőjoguk hatálya alá tartoznak. A tagállamok a nemzeti jogukkal összhangban nem kötelesek ugyanarra a jogsértésre vonatkozóan közigazgatási és büntetőjogi szankciót is kiszabni, de amennyiben nemzeti joguk lehetővé teszi, erre lehetőséget kell biztosítani számukra. Ha azonban a tagállamok e rendelet megsértésének esetére közigazgatási szankciók helyett büntetőjogi szankciókat tartanak fenn, az nem csökkentheti, illetve egyéb módon sem befolyásolhatja az illetékes hatóságok lehetőségét arra, hogy e rendelet alkalmazásában kellő időben együttműködjenek más tagállamok illetékes hatóságaival, illetve tőlük kellő időben információkhoz jussanak vagy velük kellő időben információcserét folytassanak, akár azt követően is, hogy az adott jogsértést büntetőeljárás lefolytatása céljából az illetékes igazságügyi hatósághoz utalták.
(32)
E rendelet célkitűzéseinek teljesítése érdekében a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az annak megállapítására szolgáló eljárások részletes meghatározására vonatkozóan, hogy valamely lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék meghatározott környezeti vagy társadalmi célokat szolgál-e, valamint az EIOPA és illetékes hatóságok beavatkozási hatáskörei gyakorlása feltételeinek részletes meghatározására vonatkozóan. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról.
(33)
A Bizottságnak az európai felügyeleti hatóságok által kidolgozott szabályozástechnikai standardtervezeteket kell elfogadnia a vegyes bizottságon keresztül a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum megjelenítésére és tartalmára, a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum egységesített formájára, a kockázat és nyereség és a költségek kiszámítását bemutatását alátámasztó módszertanra, valamint a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumban szereplő információk felülvizsgálatának feltételeire és minimális gyakoriságára vonatkozóan, valamint a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum lakossági befektetők részére való rendelkezésre bocsátására vonatkozó követelménynek az 1093/2010/EU rendelet, az 1094/2010/EU rendelet és az 1095/2010/EU rendelet 10-14. cikkével összhangban történő teljesítésének feltételeire vonatkozóan. A Bizottságnak ki kell egészítenie az európai felügyeleti hatóságok technikai munkáját a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum európai felügyeleti hatóságok által javasolt megjelenítésére vonatkozó fogyasztói tesztek végzésével.
(34)
A személyes adatok feldolgozása vonatkozásában a 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (15) szabályozza a személyes adatoknak a tagállamokban és az illetékes hatóságok felügyelete alatt e rendelet alkalmazásában történő feldolgozását. A 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (16) szabályozza a személyes adatok e rendelet szerinti feldolgozását, amelyet az európai felügyeleti hatóságok az európai adatvédelmi biztos felügyelete alatt végeznek. A személyes adatok e rendelet alkalmazásában történő bármely feldolgozásának, így például a személyes adatok illetékes hatóságok közötti cseréjének vagy továbbításának összhangban kell lennie a 95/45/EK irányelvvel, az információk európai felügyeleti hatóságok közötti bármely cseréjének vagy továbbításának pedig összhangban kell lennie a 45/2001/EK rendelettel.
(35)
Jóllehet az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozások (ÁÉKBV-k) e rendelet értelmében befektetési terméknek minősülnek, a kiemelt befektetői információkra vonatkozó követelményeknek a 2009/65/EK irányelv szerinti közelmúltbeli megállapítása miatt az említett ÁÉKBV-k tekintetében az arányosság elve alapján célszerű az e rendelet hatálybalépésétől számított ötéves átmeneti időszakról rendelkezni, amelynek során e rendelet hatálya az ÁÉKBV-kre nem terjedne ki. Ezen átmeneti időszak lejártát követően - ha az nem kerül meghosszabbításra - az ÁÉKBV-k bekerülnek e rendelet hatálya alá. Ezen átmeneti időszakot vonatkoztatni kell az alapkezelő társaságokra, a befektetési társaságokra, valamint a nem ÁÉKBV-alapok befektetési jegyeire vonatkozó tanácsadást végző vagy azokat értékesítő személyekre is abban az esetben, ha a tagállamok a 2009/65/EK irányelv 78-81. cikkében meghatározott, a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum formájára és tartalmára vonatkozó szabályokat az említett alapokra alkalmazzák.
(36)
A piaci fejlemények, például új típusú lakossági befektetési csomagtermékek, illetve biztosítási alapú befektetési termékek megjelenése, valamint az uniós jog egyéb területeinek fejleményei és a tagállami tapasztalatok figyelembevétele érdekében négy évvel e rendelet hatálybalépését követően el kell végezni e rendelet felülvizsgálatát. A felülvizsgálat keretében meg kell vizsgálni a „környezet- és társadalomtudatos befektetés” megjelölés bevezetésének kivitelezhetőségét, költségeit és lehetséges előnyeit is. A felülvizsgálat keretében meg kell vizsgálni azt is, hogy a bevezetett intézkedéseknek köszönhetően az átlagos lakossági befektető jobban átlátja-e a lakossági befektetési csomagtermékeket, illetve biztosítási alapú befektetési termékeket, és javult-e a lakossági befektetési csomagtermékek, illetve biztosítási alapú befektetési termékek összehasonlíthatósága. A felülvizsgálatnak arra is ki kell terjednie, hogy indokolt-e az ÁÉKBV-k vagy bizonyos nem ÁÉKBV-alapok esetében alkalmazott átmeneti időszak meghosszabbítása, illetve felmerülhet-e másfajta megoldás az említett alapok kezelésére. Továbbá arra is ki kell terjednie, hogy figyelemmel a gondos fogyasztóvédelmi - többek között a pénzügyi termékek összehasonlítására vonatkozó - előírások szükségességére, fenn kell-e tartani bizonyos termékeknek az e rendelet hatálya alóli mentességét. A Bizottságnak piacfelmérést kell végeznie arra vonatkozóan is, hogy rendelkezésre állnak-e - és ha igen, térítésmentesen használhatók-e - e termékek piacán olyan online kalkulátorok, amelyek lehetővé teszik a lakossági befektető számára, hogy kiszámítsa a lakossági befektetési csomagtermékek, illetve biztosítási alapú befektetési termékek összesített költségeit és díjait. E felülvizsgálat részeként a Bizottságnak - szükség esetén megfelelő jogalkotási javaslatok kíséretében - jelentést kell benyújtania az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.
(37)
Tekintettel arra a munkára, amelyet az EIOPA jelenleg végez az egyéni nyugdíjbiztosítási termékekkel kapcsolatos tájékoztatási kötelezettséggel kapcsolatban, valamint figyelembe véve az említett termékek sajátosságait, a Bizottságnak négy évvel e rendelet hatálybalépését követően meg kell vizsgálnia, hogy helyénvaló-e, hogy továbbra se tartozzanak e rendelet hatálya alá azok a nyugdíjbiztosítási termékek, amelyek a nemzeti jog alapján elsődleges céljukat tekintve a befektető számára nyugdíjjövedelmet biztosító és a befektetőt bizonyos ellátásokra feljogosító termékként elismert termékek. A Bizottságnak a vizsgálata során azt kell mérlegelnie, hogy e rendelet-e a legjobb jogalkotási eszköz a nyugdíjbiztosítási termékekkel kapcsolatos tájékoztatási kötelezettség szabályozására, vagy inkább más tájékoztatási mechanizmus lenne helyénvaló.
(38)
Annak érdekében, hogy a lakossági befektetési csomagtermékek, illetve biztosítási alapú befektetési termékek előállítóinak és az ilyen termékekkel kapcsolatos tanácsadást végző személyeknek vagy az ilyen termékeket értékesítő személyeknek elegendő idő álljon rendelkezésére ahhoz, hogy felkészüljenek e rendelet követelményeinek gyakorlati alkalmazására, e követelmények leghamarabb a rendelet hatálybalépését követő két év elteltével válhatnak alkalmazandóvá.
(39)
Ez a rendelet tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és szem előtt tartja a különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájában elismert elveket.
(40)
Mivel e rendelet céljait, nevezetesen a lakossági befektetők védelmének fokozását és a lakossági befektetési csomagtermékekbe, illetve biztosítási alapú befektetési termékekbe vetett bizalmuk erősítését - többek között e termékek határokon átnyúló értékesítése esetén is - a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban e cél az intézkedés hatásai miatt uniós szinten jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.
(41)
Az európai adatvédelmi biztossal való konzultációra a 45/2001/EK rendelet 28. cikke (2) bekezdésével összhangban sor került, a biztos véleményt nyilvánított (17),
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. FEJEZET
TÁRGY, HATÁLY ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK
1. cikk
Ez a rendelet a lakossági befektetési csomagtermékek, illetve biztosítási alapú befektetési termékek előállítói által elkészítendő, kiemelt információkat tartalmazó dokumentum formájára és tartalmára, illetve a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumnak a lakossági befektetők rendelkezésére bocsátására vonatkozó egységes szabályokat állapítja meg annak érdekében, hogy lehetővé tegye a lakossági befektetők számára a lakossági befektetési csomagtermékek, illetve biztosítási alapú befektetési termékek fő jellemzőinek és kockázatainak megértését és összehasonlítását.
2. cikk
(1) Ezt a rendeletet a lakossági befektetési csomagtermékek, illetve biztosítási alapú befektetési termékek előállítóira, az ilyen termékekkel kapcsolatos tanácsadást végző személyekre vagy az ilyen termékeket értékesítő személyekre kell alkalmazni.
(2) Ez a rendelet nem alkalmazandó a következő termékekre:
a)
a 2009/138/EK irányelv I. mellékletében felsorolt nem-életbiztosítási termékek;
b)
életbiztosítási szerződések, ha a szerződés alapján járó szolgáltatás kizárólag halál esetén, vagy sérülésből, betegségből vagy fogyatékosságból eredő rokkantságra tekintettel fizethető ki;
c)
betétek a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 43. pontjában meghatározott strukturált betétek kivételével;
d)
a 2003/71/EK irányelv 1. cikke (2) bekezdésének b)-g), i) és j) pontjában említett értékpapírok;
e)
olyan nyugdíjbiztosítási termékek, amelyek a nemzeti jog alapján elsődleges céljukat tekintve a befektető számára nyugdíjjövedelmet biztosító és a befektetőt bizonyos ellátásokra feljogosító termékként elismert termékek;
f)
a 2003/41/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (18) vagy a 2009/138/EK irányelv hatálya alá tartozó hivatalosan elismert foglalkoztatói nyugdíjrendszerek;
g)
olyan egyéni nyugdíjbiztosítási termékek, amelyekre vonatkozóan a munkáltató a nemzeti jog alapján pénzügyi hozzájárulásra kötelezett, és amelyek esetében a munkáltatónak vagy a munkavállalónak nincs választási lehetősége a nyugdíjbiztosítási termék vagy szolgáltatója tekintetében.
3. cikk
(1) Amennyiben a lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék e rendelet hatálya alá tartozó előállítója egyben a 2003/71/EK irányelv hatálya alá is tartozik, e rendelet és a 2003/71/EK irányelv egyaránt alkalmazandó.
(2) Amennyiben a lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék e rendelet hatálya alá tartozó előállítója egyben a 2009/138/EK irányelv hatálya alá is tartozik, e rendelet és a 2009/138/EK irányelv egyaránt alkalmazandó.
4. cikk
E rendelet alkalmazásában:
1. „lakossági befektetési csomagtermék”: olyan befektetés, ideértve a 2009/138/EK irányelv 13. cikkének 26. pontjában meghatározott különleges célú gazdasági egységek által kibocsátott eszközöket vagy a 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (19) 4. cikke (1) bekezdésének an) pontjában meghatározott értékpapírosítás céljaira létrehozott vagy értékpapírosítás célját szolgáló speciális jogalanyok által kibocsátott eszközöket is, amely esetében a lakossági befektető részére visszafizetendő összeg - függetlenül a befektetés jogi formájától - ingadozhat a bizonyos referenciaértékeknek vagy a lakossági befektető által nem közvetlenül megvett egy vagy több eszköz teljesítményének való kitettsége miatt;
2. „biztosítási alapú befektetési termék”: olyan biztosítási termék, amely lejárati értékkel vagy visszaváltási értékkel rendelkezik, és amelynek lejárati vagy visszaváltási értéke részben vagy egészben, közvetlenül vagy közvetve, ki van téve a piaci ingadozásoknak;
3. „lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék”: olyan termék, amely a következők közül az egyik vagy mindkettő;
a)
lakossági befektetési csomagtermék;
b)
biztosítási alapú befektetési termék;
4. „lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék előállítója”:
a)
lakossági befektetési csomagterméket, illetve biztosítási alapú befektetési terméket előállító bármely szervezet;
b)
bármely olyan szervezet, amely meglévő lakossági befektetési csomagterméken, illetve biztosítási alapú befektetési terméken változtatást hajt végre; e változtatások magukban foglalják többek között, de nem kizárólag a termék kockázati és nyereségprofiljának vagy a lakossági befektetési csomagtermékbe, illetve biztosítási alapú befektetési termékbe történő befektetéshez kapcsolódó költségeknek a módosítását;
5. „lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék értékesítője”: olyan személy, aki vagy amely lakossági befektetési csomagtermékre, illetve biztosítási alapú befektetési termékre vonatkozó szerződést kínál vagy köt meg egy lakossági befektetővel;
6. „lakossági befektető”:
a)
a 2014/65/EU irányelv 4.cikke (1) bekezdésének 11. pontjában meghatározott lakossági ügyfél;
b)
a 2002/92/EK irányelv értelmében vett ügyfél, amennyiben ezen ügyfél nem minősül a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 10. pontjában meghatározott szakmai ügyfélnek;
7. „tartós adathordozó”: a 2009/65/EK irányelv 2. cikke (1) bekezdésének m) pontjában meghatározott tartós adathordozó;
8. „illetékes hatóságok”: a tagállamok által arra a célra kijelölt nemzeti hatóságok, hogy felügyeljék az e rendelet által a lakossági befektetési csomagtermékek, illetve biztosítási alapú befektetési termékek előállítóival, az ilyen termékekkel kapcsolatos tanácsadást végző személyekkel és az ilyen termékeket értékesítő személyekkel szemben előírt követelmények betartását;
II. FEJEZET
A KIEMELT INFORMÁCIÓKAT TARTALMAZÓ DOKUMENTUM
I. SZAKASZ
A kiemelt információkat tartalmazó dokumentum elkészítése
5. cikk
(1) A lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék előállítójának - azt megelőzően, hogy a lakossági befektetési csomagterméket, illetve biztosítási alapú befektetési terméket a lakossági befektetők részére elérhetővé tenné - az e rendeletben meghatározott követelményekkel összhangban el kell készítenie az adott termékre vonatkozó, kiemelt információkat tartalmazó dokumentumot, és közzé kell tennie azt a honlapján.
(2) Bármely tagállam előírhatja, hogy a lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék előállítója vagy a lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési terméket értékesítő személy előzetesen megküldje az illetékes hatóságnak az adott tagállamban forgalomba hozott lakossági befektetési csomagtermékekre, illetve biztosítási alapú befektetési termékekre vonatkozó, kiemelt információkat tartalmazó dokumentumot.
II. SZAKASZ
A kiemelt információkat tartalmazó dokumentum formája és tartalma
6. cikk
(1) A kiemelt információkat tartalmazó dokumentum szerződéskötést megelőző tájékoztatást jelent. A dokumentumnak pontosnak, helytállónak és egyértelműnek kell lennie, és nem lehet megtévesztő. Tartalmaznia kell a kiemelt információkat, és összhangban kell állnia valamennyi kötelező erejű szerződéses dokumentummal, az ajánlati dokumentumok vonatkozó részeivel és a lakossági befektetési csomagtermékre, illetve biztosítási alapú befektetési termékre vonatkozó feltételekkel.
(2) A kiemelt információkat tartalmazó dokumentumnak önálló, a marketinganyagoktól egyértelműen elkülöníthető dokumentumnak kell lennie. Nem tartalmazhat marketinganyagokra való kereszthivatkozásokat. Tartalmazhat kereszthivatkozásokat más dokumentumokra, például adott esetben a tájékoztatóra, de csak akkor, ha a hivatkozás olyan információkra vonatkozik, amelyeknek e rendelet értelmében szerepelniük kell a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumban.
(3) E cikk (2) bekezdésétől eltérve, ha egy lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék többféle befektetési lehetőséget kínál a lakossági befektető számára, és ezért a 8. cikk (3) bekezdésében előírt összes információ minden egyes mögöttes befektetési lehetőségre vonatkozóan nem foglalható bele egyetlen, tömör, önálló dokumentumba, akkor a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumnak legalább általános leírást kell tartalmaznia a mögöttes befektetési lehetőségekről, és ismertetnie kell, hogy hol és hogyan lehet megtalálni a mögöttes befektetési lehetőségek alapjául szolgáló befektetési termékekre vonatkozó részletesebb, szerződéskötést megelőző tájékoztatást.
(4) A kiemelt információkat tartalmazó dokumentumnak rövid, tömören megírt, kinyomtatva legfeljebb három A4-es oldal terjedelmű dokumentumnak kell lennie, amely elősegíti az összehasonlíthatóságot. A dokumentum:
a)
könnyen olvasható megjelenítéssel és elrendezéssel, olvasható méretű karakterek használatával készül;
b)
a befektetők számára szükséges kiemelt információkra összpontosít;
c)
egyértelmű megfogalmazással, valamint olyan nyelvezettel és stílusban készül, amelynek közlésmódja megkönnyíti a közölt információk megértését; ez mindenekelőtt világos, tömör és érthető nyelvezetet jelent.
(5) A kiemelt információkat tartalmazó dokumentum csak akkor készülhet színesben, ha az információk érthetősége fekete-fehér nyomtatásban vagy fénymásolva sem csökken.
(6) A lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék előállítójának vagy csoportjának vállalati márkajelzése vagy logója csak akkor szerepelhet a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumban, ha nem vonja el a lakossági befektető figyelmét a dokumentumban foglalt információktól, és nem takarja el a szöveget.
7. cikk
(1) A kiemelt információkat tartalmazó dokumentumot a tagállamnak a lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék forgalmazásának helye szerinti részében használt hivatalos nyelveken vagy azok egyikén vagy pedig az e tagállam illetékes hatóságai által elfogadott egyéb nyelven kell megfogalmazni, illetve - amennyiben ettől eltérő nyelven készült - le kell fordítani ezen nyelvek egyikére.
A fordításnak hűen és pontosan kell visszaadnia a kiemelt információkat tartalmazó eredeti dokumentum tartalmát.
(2) Ha valamely tagállamban a lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék reklámozása az említett tagállam egy vagy több hivatalos nyelvén megfogalmazott marketinganyagok révén történik, akkor a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumot legalább az említett hivatalos nyelveken el kell készíteni.
8. cikk
(1) A „Kiemelt információkat tartalmazó dokumentum” címet szembetűnően, a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum első oldalának tetején kell feltüntetni.
A kiemelt információkat tartalmazó dokumentumot a (2) és (3) bekezdésben meghatározott sorrendben kell összeállítani.
(2) Magyarázó nyilatkozatot kell megjeleníteni közvetlenül a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum címe alatt. A nyilatkozat szövege a következő:
„Ez a dokumentum tájékoztatja Önt az erre a befektetési termékre vonatkozó kiemelt információkról. Ez a dokumentum nem marketinganyag. Az információközlést jogszabály írja elő azzal a céllal, hogy az Ön segítségére legyen e termék jellegének, kockázatainak, költségeinek és az azzal elérhető lehetséges nyereségnek és veszteségnek a megértésében, valamint a termék más termékekkel való összehasonlításában.”
(3) A kiemelt információkat tartalmazó dokumentumnak az alábbi információkat kell tartalmaznia:
a)
a dokumentum elején a lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék elnevezése, a lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék előállítójának megjelölése és elérhetősége, a lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék előállítójának illetékes hatóságával kapcsolatos információk, valamint a dokumentum kelte;
b)
esettől függően az összetettségre utaló figyelmeztetés: „Ön olyan terméket készül megvenni, amely összetett és megértése nehéz lehet.”;
c)
a „Milyen termékről van szó?” című szakaszban a lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék jellege és fő jellemzői, ideértve a következőket:
i.
a lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék típusa;
ii.
a termék céljai és a célok eléréséhez használt eszközök, különösen az, hogy a célokat az alapul szolgáló befektetési eszközöknek való közvetlen vagy közvetett kitettség révén éri-e el, beleértve az alapul szolgáló eszközök vagy referenciaértékek leírását, azoknak a piacoknak a részletes leírását, amelyeken a lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék befektetéseket eszközöl, adott esetben a termékkel elérni kívánt konkrét környezeti vagy társadalmi célok meghatározását, továbbá a hozam meghatározási módjának ismertetését;
iii.
azon lakosságibefektető-típus ismertetése, amelynek a részére a lakossági befektetési csomagterméket, illetve biztosítási alapú befektetési terméket forgalomba kívánják hozni, különös tekintettel a veszteségviselési képességre és a befektetési horizontra;
iv.
amennyiben a lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék biztosítási szolgáltatást is kínál, e biztosítási szolgáltatás részletei, ideértve azt is, hogy milyen feltételek esetén jár a biztosítási szolgáltatás;
v.
a lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék futamideje, ha ismert;
d)
a „Milyen kockázatai vannak a terméknek, és mit kaphatok cserébe?” című szakaszban a kockázat/nyereség profil rövid leírása, beleértve a következő elemeket:
i.
összesített kockázati mutató, kiegészítve e mutató magyarázó leírásával, annak főbb korlátai, valamint azoknak a kockázatoknak a magyarázó leírása, amelyek lényegesek a lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék szempontjából, de amelyeket az összesített kockázati mutató nem vesz kellően figyelembe;
ii.
a befektetett tőkén elszenvedhető maximális veszteség, többek között az alábbiakra vonatkozó információk:
-
elveszítheti-e a lakossági befektető a teljes befektetett tőkét, vagy
-
a lakossági befektető viseli-e a további pénzügyi kötelezettségvállalások vagy kötelezettségek, többek között függő kötelezettségek felmerülésének kockázatát a lakossági befektetési csomagtermékbe, illetve biztosítási alapú befektetési termékbe befektetett tőkén túl, és
-
esettől függően az, hogy a lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék tartalmaz-e a piaci kockázattal szembeni tőkevédelmet, és a tőkevédelem fedezetének és korlátozásainak részletei, különös tekintettel az igénybe vehetőségének idejére;
iii.
a megfelelő, teljesítménnyel kapcsolatos forgatókönyvek, és hogy azok milyen feltevéseken alapulnak;
iv.
adott esetben a lakossági befektetők által elérhető hozam feltételeire, illetve a kifizetés szerződésbe foglalt korlátjaira vonatkozó információk;
v.
arra vonatkozó nyilatkozat, hogy a lakossági befektető lakóhelye szerinti tagállam adózási jogszabályai befolyásolhatják a tényleges kifizetést;
e)
a „Mi történik, ha a lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék előállítójának neve nem tud fizetni?” című szakaszban rövid tájékoztatás arról, hogy az ebből eredő veszteséget fedezi-e valamilyen befektetőkártalanítási vagy garanciarendszer, és ha igen, akkor melyik ez a rendszer, mi a garanciavállaló neve, és mely kockázatok tekintetében nyújt garanciát a rendszer, és mely kockázatok tekintetében nem;
f)
a „Milyen költségek merülnek fel?” című szakaszban tájékoztatás a lakossági befektetési csomagtermékbe, illetve biztosítási alapú befektetési termékbe történő befektetéshez kapcsolódó költségekről, azaz a lakossági befektetőnél felmerülő közvetlen és közvetett, egyszeri és ismétlődő költségekről, ezen költségek összesített mutatóin keresztül bemutatva, továbbá, az összehasonlíthatóság érdekében, az összegszerű példákkal és százalékosan is kifejezett összes költség, ismertetve ezzel az összes költségnek a befektetésre gyakorolt összesített hatását.
A kiemelt információkat tartalmazó dokumentumban egyértelműen jelezni kell, hogy a tanácsadók, forgalmazók vagy bármely más, a lakossági befektetési csomagtermékkel, illetve biztosítási alapú befektetési termékkel kapcsolatos tanácsadást végző személyek, vagy az azt értékesítő személyek részletes tájékoztatást fognak adni minden olyan forgalmazási költségről, amelyet az előbbiek szerint részletezett költségek még nem tartalmaznak, hogy a lakossági befektető átláthassa ezen összesített költségeknek a befektetés hozamára gyakorolt kumulatív hatását.
g)
a „Meddig tartsam meg a terméket, és hogyan juthatok korábban a pénzemhez?” című szakaszban:
i.
esettől függően az, hogy fennáll-e gondolkodási vagy elállási időszak egy lakossági befektetési csomagtermékkel, illetve biztosítási alapú befektetési termékkel kapcsolatban;
ii.
az ajánlott, valamint adott esetben a kötelező minimális tartási időre vonatkozó tájékoztatás;
iii.
a befektetés lejárat előtti megszüntetésének lehetősége és ennek feltételei, ideértve minden alkalmazandó díjat és szankciót, figyelembe véve a lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék kockázat/nyereség profilját és a termék által elérni kívánt piaci fejleményt;
iv.
tájékoztatás a termék lejárat előtti vagy adott esetben az ajánlott tartási idő vége előtti visszaváltásának lehetséges következményeiről, például a tőkevédelem elveszítéséről vagy a további függő költségekről;
h)
a „Hogyan tehetek panaszt?” című szakaszban tájékoztatás arról, hogy a lakossági befektető hogyan és kinél tehet panaszt a termékkel vagy a termék előállítójának, a termékkel kapcsolatos tanácsadást nyújtó személynek vagy a terméket értékesítő személynek a magatartásával kapcsolatban;
i)
a „További fontos információk” című szakaszban rövid ismertető bármely további tájékoztató dokumentumról (a marketinganyagok kivételével), amelyet a szerződéskötést megelőző és a szerződéskötést követő szakaszban a lakossági befektető rendelkezésére kell bocsátani.
(4) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 30. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, amelyekben meghatározza az annak megállapítására szolgáló eljárások részleteit, hogy egy lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék meghatározott környezeti vagy társadalmi célokat szolgál-e.
(5) E cikk egységes alkalmazásának biztosítása érdekében az európai felügyeleti hatóságok az európai felügyeleti hatóságok vegyes bizottságán (a továbbiakban: a vegyes bizottság) keresztül szabályozástechnikai standardtervezeteket dolgoznak ki, amelyekben meghatározzák a következőket:
a)
a (3) bekezdésben említett egyes információk megjelenítésének és tartalmának részletei;
b)
a (3) bekezdés d) pontjának i. és iii. alpontjában említett, kockázat és nyereség bemutatását alátámasztó módszertan; valamint
c)
a (3) bekezdés f) pontjában említett költségek kiszámítására vonatkozó módszertan, ideértve az összesített mutatók meghatározását is.
A szabályozástechnikai standardtervezetek kidolgozásakor az európai felügyeleti hatóságoknak figyelembe kell venniük a lakossági befektetési csomagtermékek, illetve biztosítási alapú befektetési termékek különböző típusait és a közöttük lévő különbségeket, a lakossági befektetői kompetenciákat, továbbá a lakossági befektetési csomagtermékek, illetve biztosítási alapú befektetési termékek azon jellemzőit, amelyek lehetővé teszik a lakossági befektetők részére a különböző alapul szolgáló befektetések vagy a termék által kínált egyéb választási lehetőségek közüli választást, ideértve azokat az eseteket is, amikor ezt a választást különböző időpontokban is meg lehet tenni, vagy a választás a későbbiekben módosítható.
Az európai felügyeleti hatóságoknak 2015. március 31-ig be kell nyújtaniuk a Bizottságnak az említett szabályozástechnikai standardtervezeteket.
A Bizottság felhatalmazást kap az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardoknak az 1093/2010/EU rendelet 10-14. cikkével, az 1094/2010/EU rendelet 10-14. cikkével és az 1095/2010/EU rendelet 10-14. cikkével összhangban történő elfogadására.
9. cikk
A lakossági befektetési csomagtermékre, illetve biztosítási alapú befektetési termékekre vonatkozó egyedi információt tartalmazó marketingkommunikációs anyag nem tartalmazhat olyan állítást, amely ellentmond a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumban közölt információknak, vagy csökkenti a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum jelentőségét. A marketingkommunikációs anyagban jelezni kell, hogy rendelkezésre áll a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum, és meg kell adni, hogy az miként és hol szerezhető be, ideértve a lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék előállítójának honlapját is.
10. cikk
(1) A lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék előállítójának rendszeresen felül kell vizsgálnia a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumban közölt információkat, és a felülvizsgálat alapján szükségesnek mutatkozó pontokon módosítania kell a dokumentumot. A módosított változatot haladéktalanul közzé kell tenni.
(2) E cikk egységes alkalmazásának biztosítása érdekében az európai felügyeleti hatóságok a vegyes bizottságon keresztül szabályozástechnikai standardtervezeteket dolgoznak ki, amelyekben meghatározzák a következőket:
a)
a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumban foglalt információk felülvizsgálatának feltételei;
b)
azok a feltételek, amelyek esetén a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumban foglalt információkat kötelező módosítani;
c)
a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumban foglalt információk felülvizsgálatát vagy annak módosítását szükségessé tevő egyedi feltételek azokban az esetekben, amikor a lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék a lakossági befektetők részére nem érhető el folyamatosan;
d)
azok a körülmények, amelyek között a lakossági befektetőket tájékoztatni kell a lakossági befektetési csomagtermékre, illetve biztosítási alapú befektetési termékre vonatkozó kiemelt információkat tartalmazó dokumentum módosításáról, továbbá azon eszközök, amelyeken keresztül a lakossági befektetőket tájékoztatni kell.
Az európai felügyeleti hatóságoknak 2015. december 31-ig be kell nyújtaniuk a Bizottságnak az említett szabályozástechnikai standardtervezeteket.
A Bizottság felhatalmazást kap az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardoknak az 1093/2010/EU rendelet, az 1094/2010/EU rendelet, illetve az 1095/2010/EU rendelet 10-14. cikkével összhangban történő elfogadására.
11. cikk
(1) A lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék előállítója pusztán a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum alapján - ideértve annak esetleges fordításait is - nem tartozik polgári jogi felelősséggel, kivéve, ha az megtévesztő, nem pontos, vagy nem áll összhangban a kötelező erejű, szerződéskötést megelőző és szerződéses dokumentumok vonatkozó részeivel vagy a 8. cikkben meghatározott követelményekkel.
(2) Amennyiben egy lakossági befektető bizonyítja, hogy abból fakadóan, hogy az (1) bekezdésben említett körülmények között valamely kiemelt információkat tartalmazó dokumentumban bízott, veszteséget szenvedett el, amikor olyan lakossági befektetési csomagtermékbe, illetve biztosítási alapú befektetési termékbe fektetett be, amelyhez az említett kiemelt információkat tartalmazó dokumentum készült, akkor a nemzeti joggal összhangban kártérítést követelhet az elszenvedett veszteségre vonatkozóan a lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék előállítójától.
(3) A (2) bekezdésben említett, de meg nem határozott fogalmakat - mint például a „veszteség” vagy a „kártérítés” fogalmát - a nemzetközi magánjog vonatkozó szabályai által megállapított alkalmazandó nemzeti joggal összhangban kell értelmezni és alkalmazni.
(4) Ez a cikk nem zárja ki további polgári jogi kártérítési igényeknek a nemzeti joggal összhangban történő érvényesítését.
(5) Az e cikk szerinti kötelezettségek nem korlátozhatók és nem szüntethetők meg szerződéses kikötésekkel.
12. cikk
Amennyiben a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum biztosítási szerződésre vonatkozik, a biztosító e rendelet szerinti kötelezettségei kizárólag a biztosításikötvény-tulajdonossal, és nem a biztosítási szerződés kedvezményezettjével szemben állnak fenn.
III. SZAKASZ
A kiemelt információkat tartalmazó dokumentum rendelkezésre bocsátása
13. cikk
(1) A lakossági befektetési csomagtermékkel, illetve biztosítási alapú befektetési termékkel kapcsolatos tanácsadást végző személynek vagy az e terméket értékesítő személynek kellő időben a lakossági befektetők rendelkezésére kell bocsátania a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumot azt megelőzően, hogy az adott lakossági befektetőt az e lakossági befektetési csomagtermékre, illetve biztosítási alapú befektetési termékre vonatkozó bármely szerződés vagy ajánlat kötelezné.
(2) A lakossági befektetési csomagtermékkel, illetve biztosítási alapú befektetési termékkel kapcsolatos tanácsadást végző személy vagy az e terméket értékesítő személy úgy is eleget tehet az (1) bekezdésben meghatározott követelményeknek, hogy a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumot olyan személy rendelkezésére bocsátja, aki vagy amely írásbeli felhatalmazással rendelkezik arra, hogy a lakossági befektető nevében befektetési döntéseket hozzon az adott írásbeli felhatalmazás értelmében megkötött ügyletekre vonatkozóan.
(3) Az (1) bekezdéstől eltérve és a 2002/65/EK irányelv 3. cikke (1) bekezdésére, a 3. cikke (3) bekezdésének a) pontjára és a 6. cikkére is figyelemmel, egy lakossági befektetési csomagterméket, illetve biztosítási alapú befektetési terméket értékesítő személynek lehetősége van arra, hogy a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumot az ügylet megkötését követően - indokolatlan késedelem nélkül - bocsássa a lakossági befektető rendelkezésére, amennyiben a következő feltételek mindegyike teljesül:
a)
a lakossági befektető saját elhatározásából úgy dönt, hogy távközlési eszköz útján veszi fel a kapcsolatot a lakossági befektetési csomagterméket, illetve biztosítási alapú befektetési terméket értékesítő személlyel és köti meg az ügyletet;
b)
a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumnak az e cikk (1) bekezdése szerinti rendelkezésre bocsátása nem lehetséges;
c)
a lakossági befektetési csomagtermékkel, illetve biztosítási alapú befektetési termékkel kapcsolatos tanácsadást végző személy vagy az e terméket értékesítő személy arról tájékoztatta a lakossági befektetőt, hogy a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum rendelkezésre bocsátása nem lehetséges, és egyértelműen a tudomására hozta, hogy a lakossági befektető késleltetheti az ügyletet annak érdekében, hogy még az ügylet megkötése előtt kézhez kaphassa és elolvashassa a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumot;
d)
a lakossági befektető hozzájárul, hogy a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumot az ügylet megkötését követően indokolatlan késedelem nélkül kapja meg, ahelyett, hogy késleltetné az ügyletet annak érdekében, hogy a dokumentumot előbb megkaphassa.
(4) Amikor ugyanazon lakossági befektetési csomagtermékre, illetve biztosítási alapú befektetési termékre vonatkozóan egymást követő ügyleteket hajtanak végre a lakossági befektető nevében az általa a lakossági befektetési csomagterméket, illetve biztosítási alapú befektetési terméket értékesítő személynek az első ügyletet megelőzően adott utasítások alapján, a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum (1) bekezdés szerinti rendelkezésre bocsátására vonatkozó kötelezettség csak az első ügyletre és a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumnak a 10. cikkel összhangban történt módosítását követő első ügyletre vonatkozik.
(5) E cikk egységes alkalmazásának biztosítása érdekében az európai felügyeleti hatóságok a vegyes bizottságon keresztül szabályozástechnikai standardtervezeteket dolgoznak ki, amelyekben meghatározzák a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum rendelkezésére bocsátására vonatkozóan az (1) bekezdésben meghatározott követelménynek való megfelelés feltételeit.
Az európai felügyeleti hatóságoknak 2015. december 31-ig be kell nyújtaniuk a Bizottságnak az említett szabályozástechnikai standardtervezeteket.
A Bizottság felhatalmazást kap az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardoknak az 1093/2010/EU rendelet, az 1094/2010/EU rendelet és az 1095/2010/EU rendelet 10-14. cikkével összhangban történő elfogadására.
14. cikk
(1) A lakossági befektetési csomagtermékkel, illetve biztosítási alapú befektetési termékkel kapcsolatos tanácsadást végző személynek vagy az e terméket értékesítő személynek a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumot térítésmentesen kell a lakossági befektetők rendelkezésére bocsátania.
(2) A lakossági befektetési csomagtermékkel, illetve biztosítási alapú befektetési termékkel kapcsolatos tanácsadást végző személynek vagy az e terméket értékesítő személynek a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumot az alábbi adathordozók valamelyikén kell a lakossági befektetők rendelkezésére bocsátania:
a)
papíron: alapesetben ezt a módot kell alkalmazni, amennyiben a lakossági befektetési csomagterméket, illetve biztosítási alapú befektetési terméket személyesen kínálják, és amennyiben a lakossági befektető nem ettől eltérően kéri;
b)
a papírtól eltérő tartós adathordozón, amennyiben a (4) bekezdésben meghatározott feltételek teljesülnek; vagy
c)
egy honlapon keresztül, amennyiben az (5) bekezdésben meghatározott feltételek teljesülnek.
(3) Ha a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumot a papírtól eltérő tartós adathordozón vagy honlapon keresztül bocsátják rendelkezésre, akkor a lakossági befektető kérésére a dokumentumot térítésmentesen papíron is rendelkezésre kell bocsátani. A lakossági befektetőket tájékoztatni kell arról, hogy kérésre térítésmentesen jogosultak papíralapú példányra.
(4) A kiemelt információkat tartalmazó dokumentum a papírtól eltérő tartós adathordozón az alábbi feltételek teljesülése esetén bocsátható rendelkezésre:
a)
a lakossági befektetési csomagtermékkel, illetve biztosítási alapú befektetési termékkel kapcsolatos tanácsadást végző személy vagy az e terméket értékesítő személy és a lakossági befektető között bonyolított ügyletek szempontjából a tartós adathordozó alkalmazása megfelelő; és
b)
a lakossági befektetőnek lehetősége volt választani a papíron és a tartós adathordozón történő információközlés között, és a befektető bizonyíthatóan ez utóbbit választotta.
(5) A kiemelt információkat tartalmazó dokumentum - a tartós adathordozó fogalommeghatározásának meg nem felelő - honlapon keresztül abban az esetben bocsátható rendelkezésre, ha a következő feltételek mindegyike teljesül:
a)
a lakossági befektetési csomagtermékkel, illetve biztosítási alapú befektetési termékkel kapcsolatos tanácsadást végző személy vagy az e terméket értékesítő személy és a lakossági befektető között bonyolított ügyletek szempontjából a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum honlapon keresztüli rendelkezésre bocsátása megfelelő;
b)
a lakossági befektetőnek lehetősége volt választani a papíron és a honlapon keresztül történő információközlés között, és a lakossági befektető bizonyíthatóan ez utóbbit választotta;
c)
a lakossági befektetőt elektronikus úton vagy írásban értesítették a honlap címéről és a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumnak a honlapon keresztüli elérhetőségéről;
d)
a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum a honlapon elérhető, onnan letölthető és tartós adathordozón tárolható marad mindaddig, amíg a lakossági befektetőnek szüksége lehet rá.
Amennyiben a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumot a 10. cikknek megfelelően módosították, a lakossági befektető kérésére a korábbi változatokat is a rendelkezésére kell bocsátani.
(6) A (4) és (5) bekezdés alkalmazásában az információknak a papírtól eltérő tartós adathordozón vagy honlapon keresztül történő rendelkezésre bocsátása akkor tekinthető megfelelőnek egy lakossági befektetési csomagtermékkel, illetve biztosítási alapú befektetési termékkel kapcsolatos tanácsadást végző személy, illetve egy lakossági befektetési csomagterméket, illetve biztosítási alapú befektetési terméket értékesítő személy és a lakossági befektető között bonyolított ügyletek szempontjából, ha bizonyítható, hogy a lakossági befektető rendszeres internethozzáféréssel rendelkezik. Erre vonatkozó bizonyítéknak tekinthető, ha a lakossági befektető e-mail címet ad meg az ügyletek bonyolítása céljára.
III. FEJEZET
A PIAC NYOMON KÖVETÉSÉVEL ÉS A TERMÉKSZINTŰ BEAVATKOZÁSOKKAL KAPCSOLATOS HATÁSKÖRÖK
15. cikk
(1) Az 1094/2010/EU rendelet 9. cikkének (2) bekezdésével összhangban az EIOPA nyomon követi az Unióban forgalomba hozott, forgalmazott vagy értékesített biztosítási alapú befektetési termékek piacát.
(2) Az illetékes hatóságok nyomon követik a tagállamukban forgalomba hozott, forgalmazott vagy értékesített biztosítási alapú befektetési termékek piacát.
16. cikk
(1) Az 1094/2010/EU rendelet 9. cikkének (5) bekezdésével összhangban az EIOPA az e cikk (2) és a (3) bekezdésében foglalt feltételek teljesülése esetén ideiglenesen megtilthatja vagy korlátozhatja az Unióban:
a)
bizonyos biztosítási alapú befektetési termékek vagy bizonyos jellemzőkkel bíró biztosítási alapú befektetési termékek forgalomba hozatalát, forgalmazását vagy értékesítését; vagy
b)
valamely biztosító vagy viszontbiztosító bizonyos típusú pénzügyi tevékenységét vagy gyakorlatát.
Előfordulhat, hogy az EIOPA a tiltást vagy korlátozást meghatározott körülményektől teszi függővé, vagy alóla kivételt engedélyez.
(2) Az EIOPA csak akkor hozhat az (1) bekezdés alapján határozatot, ha a következő feltételek mindegyike teljesül:
a)
a javasolt lépésre jelentős befektetővédelmi aggályok vagy a pénzügyi piacok szabályos működését és integritását, illetve az uniós pénzügyi rendszer egészének vagy egy részének stabilitását fenyegető veszély miatt van szükség;
b)
az adott biztosítási alapú befektetési termékre vagy tevékenységre vonatkozó uniós jog szabályozási követelményei nem elégségesek a veszély elhárítására;
c)
az illetékes hatóság vagy illetékes hatóságok nem tettek lépéseket a veszély elhárítása érdekében, vagy a megtett lépések nem megfelelőek a veszély elhárítására.
Az első albekezdésben meghatározott feltételek teljesülése esetén az EIOPA megelőző jelleggel még a biztosítási alapú befektetési termék forgalomba hozatalát vagy a befektetők számára történő értékesítését megelőzően is előírhatja az (1) bekezdésben említett tilalmat vagy korlátozást.
(3) Amikor az EIOPA e cikk alapján lépéseket tesz, gondoskodnia kell arról, hogy a lépés:
a)
ne járjon olyan káros hatással a pénzügyi piacok hatékonyságára vagy a befektetőkre nézve, amely a lépés hasznaihoz képest aránytalan lenne; vagy
b)
ne teremtse meg a szabályozási arbitrázs kockázatát.
Ha az illetékes hatóság vagy illetékes hatóságok a 17. cikk szerinti intézkedést hoztak, az EIOPA az e cikk (1) bekezdésében említett intézkedéseket anélkül is meghozhatja, hogy kiadná a 18. cikkben előírt véleményt.
(4) Mielőtt az EIOPA úgy dönt, hogy e cikk alapján lépéseket tesz, értesítenie kell az illetékes hatóságokat az általa javasolt lépésről.
(5) Az EIOPA a honlapján értesítést tesz közzé az e cikk alapján tett minden lépéséről. Az értesítésben részletesen ismertetni kell a tilalmat vagy korlátozást, és meg kell határozni, hogy az intézkedések az értesítés közzétételétől számítva mennyi idő múlva lépnek hatályba. A tilalom vagy korlátozás csak olyan lépésre vonatkozhat, amelyre az intézkedések hatálybalépése után került sor.
(6) Az EIOPA megfelelő időközönként, de legalább háromhavonta felülvizsgálja az (1) bekezdés szerint előírt tilalmat vagy korlátozást. Amennyiben a tilalmat vagy korlátozást a három hónapos időtartam elteltét követően nem hosszabbítják meg, az hatályát veszti.
(7) Az EIOPA által e cikk alapján tett lépés az illetékes hatóságok által előzőleg tett bármely lépést felülír.
(8) A Bizottság a 30. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el azon kritériumok és tényezők meghatározása céljából, amelyeket az EIOPA-nak figyelembe kell vennie annak meghatározásakor, hogy mikor lép fel a (2) bekezdés első albekezdésének a) pontjában említett jelentős befektetővédelmi aggály vagy a pénzügyi piacok szabályos működését és integritását, illetve az uniós pénzügyi rendszer egészének vagy egy részének stabilitását fenyegető veszély.
E kritériumok és tényezők magukban foglalják az alábbiakat:
a)
az adott biztosítási alapú befektetési termék összetettségének mértéke és kapcsolata azzal a befektetőtípussal, aki vagy amely számára a terméket forgalomba hozzák és értékesítik;
b)
a biztosítási alapú befektetési termék nagyságrendje vagy nominális értéke;
c)
a biztosítási alapú befektetési termék, valamely tevékenység vagy gyakorlat innovativitásának mértéke; és
d)
a termék vagy a gyakorlat által biztosított tőkeáttétel.
17. cikk
(1) Az illetékes hatóság megtilthatja vagy korlátozhatja a következőket a tagállamában vagy a tagállamából:
a)
bizonyos biztosítási alapú befektetési termékek vagy bizonyos jellemzőkkel bíró biztosítási alapú befektetési termékek forgalomba hozatala, forgalmazása vagy értékesítése; vagy
b)
valamely biztosító vagy viszontbiztosító bizonyos típusú pénzügyi tevékenysége vagy gyakorlata.
(2) Az illetékes hatóság akkor teheti meg az (1) bekezdésben említett lépést, ha alaposan meggyőződött a következőkről:
a)
a biztosítási alapú befektetési termék, tevékenység vagy gyakorlat jelentős befektetővédelmi aggályokat vet fel vagy veszélyt jelent a pénzügyi piacok szabályos működésére és integritására, illetve legalább egy tagállam pénzügyi rendszere egészének vagy egy részének stabilitására nézve;
b)
a biztosítási alapú befektetési termékre, tevékenységre vagy gyakorlatra vonatkozó uniós jog meglévő szabályozási követelményei nem elégségesek az a) pontban említett kockázatok kezeléséhez, amit a meglévő követelmények felügyeletének vagy végrehajtásának javításával sem lehetne elérni;
c)
a lépés arányos, figyelembe véve az azonosított kockázatok jellegét, azt, hogy az érintett befektetők vagy piaci szereplők kifinomultságának szintjét, és a lépés által a biztosítási alapú befektetési terméket, tevékenységet vagy gyakorlatot birtokló, használó vagy abból hasznot húzó befektetőkre és a piaci szereplőkre gyakorolt valószínű hatást;
d)
az illetékes hatóság megfelelően egyeztetett más, a lépés által esetleg jelentősen érintett tagállamok illetékes hatóságaival; és
e)
a lépésnek nincs diszkriminatív hatása a más tagállamból nyújtott szolgáltatásokra vagy tevékenységekre.
Az első albekezdésben szereplő feltételek teljesülése esetén az illetékes hatóság megelőző jelleggel, még a biztosítási alapú befektetési termék forgalomba hozatalát vagy a befektetők számára történő értékesítését megelőzően is előírhatja az (1) bekezdésben említett tilalmat vagy korlátozást. Az illetékes hatóság meghatározott körülmények esetén tilalmat vagy korlátozást állapíthat meg, vagy e tilalom vagy korlátozás alól kivételeket engedélyezhet.
(3) Az illetékes hatóság az e cikk szerinti tilalmat vagy korlátozást csak akkor írhatja elő, ha legalább egy hónappal az intézkedés hatálybalépésének tervezett időpontja előtt írásban vagy a hatóságok között elfogadott egyéb módon részletesen értesítette az összes többi érintett illetékes hatóságot és az EIOPA-t a következőkről:
a)
a biztosítási alapú befektetési termék, tevékenység vagy gyakorlat, amelyre a javasolt lépés vonatkozik;
b)
a javasolt tilalom vagy korlátozás pontos jellege, és hatálybalépésének tervezett időpontja; valamint
c)
azon bizonyíték, amelyre határozatát alapította, és amely alapján meggyőződött arról, hogy a (2) bekezdésben foglalt feltételek mindegyike teljesül.
(4) Azon kivételes esetekben, amikor az illetékes hatóság szerint e cikk alapján sürgős lépésre van szükség az (1) bekezdésben említett biztosítási alapú befektetési termékek, tevékenységek vagy gyakorlatok káros hatásainak megelőzése érdekében, az illetékes hatóság - az összes többi illetékes hatóságnak és az EIOPA-nak az intézkedés hatálybalépésének tervezett időpontját megelőzően legalább 24 órával megküldött írásbeli értesítés mellett - ideiglenes alapon lépéseket tehet, amennyiben az e cikkben meghatározott valamennyi kritérium teljesül, továbbá egyértelműen megállapítható, hogy az egy hónapos értesítési időszak mellett nem lehet megfelelően kezelni az adott aggályt vagy veszélyt. Az illetékes hatóság ideiglenes alapon nem tehet lépéseket három hónapot meghaladó időszakra.
(5) Az illetékes hatóságnak a honlapján értesítést kell közzétennie az (1) bekezdésben említett tilalmat vagy korlátozást előíró minden határozatáról. Ezen értesítésben részletesen ismertetni kell a tilalmat vagy korlátozást, és meg kell határozni, hogy az intézkedések az értesítés közzétételétől számítva mennyi idő múlva lépnek hatályba, továbbá meg kell határozni azt a bizonyítékot, amely alapján az illetékes hatóság meggyőződött a (2) bekezdésben foglalt összes feltétel teljesüléséről. A tilalom vagy korlátozás csak olyan lépésekre vonatkozhat, amelyeket ennek az értesítésnek a közzététele után hoztak.
(6) Az illetékes hatóság köteles a tilalmat vagy korlátozást visszavonni, ha a (2) bekezdésben foglalt feltételek már nem állnak fenn.
(7) A Bizottság a 30. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el, amelyekben meghatározza azokat a kritériumokat és tényezőket, amelyeket az illetékes hatóságoknak figyelembe kell venniük annak meghatározásakor, hogy mikor lép fel a (2) bekezdés első albekezdése a) pontjában említett jelentős befektetővédelmi aggály vagy a pénzügyi piacok szabályos működését és integritását, illetve a legalább egy tagállam pénzügyi rendszere egészének vagy egy részének stabilitását fenyegető veszély.
E kritériumok és tényezők magukban foglalják az alábbiakat:
a)
az adott biztosítási alapú befektetési termék összetettségének mértéke és kapcsolata azzal a befektetőtípussal, aki vagy amely számára a terméket forgalomba hozzák és értékesítik;
b)
a biztosítási alapú befektetési termék, valamely tevékenység vagy gyakorlat innovativitásának mértéke;
c)
a termék vagy a gyakorlat által biztosított tőkeáttétel;
d)
a pénzügyi piacok szabályos működése és integritása tekintetében a biztosítási alapú befektetési termék nagyságrendje vagy nominális értéke.
18. cikk
(1) Az illetékes hatóságok által a 17. cikk alapján tett lépések tekintetében az EIOPA-nak közvetítői és koordinátori szerepe van. Ezen belül az EIOPA-nak gondoskodnia kell arról, hogy az illetékes hatóság által tett lépés indokolt és arányos legyen, és hogy adott esetben az illetékes hatóságok következetes megközelítési módot alkalmazzanak.
(2) Miután az EIOPA a 17. cikkel összhangban értesítést kapott arról, hogy az említett cikk alapján bizonyos lépést fognak tenni, véleményt kell elfogadnia arról, hogy a tilalom vagy korlátozás indokolt és arányos-e. Ha az EIOPA úgy véli, hogy más illetékes hatóságoknak is intézkedést kell hozniuk a kockázat kezelésére, akkor ezt ki kell nyilvánítania a véleményében. A véleményt az EIOPA honlapján közzé kell tenni.
(3) Ha az illetékes hatóság olyan lépést javasol vagy tesz, amely ellentétes az EIOPA valamely, a (2) bekezdés alapján elfogadott véleményével, vagy az ilyen vélemény ellenére megtagadja valamely lépés megtételét, honlapján azonnal közzé kell tennie egy értesítést, amelyben részletesen kifejti döntése okait.
IV. FEJEZET
PANASZTÉTEL, JOGORVOSLAT, EGYÜTTMŰKÖDÉS ÉS FELÜGYELET
19. cikk
A lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék előállítója, az e termékkel kapcsolatos tanácsadást végző személy vagy az e terméket értékesítő személy olyan megfelelő eljárásokat és szabályokat alakít ki, amelyek biztosítják, hogy:
a)
a lakossági befektetők hatékony módon nyújthatnak be panaszt a lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék előállítójával szemben;
b)
a kiemelt információkat tartalmazó dokumentummal kapcsolatban panaszt benyújtó lakossági befektetők kellő időben és megfelelő módon érdemi választ kapjanak; és
c)
hatékony jogorvoslati eljárások álljanak a lakossági befektetők rendelkezésére a határokon átnyúló viták esetében is, különösen amennyiben a lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék előállítója egy másik tagállamban vagy harmadik országban található.
20. cikk
(1) E rendelet alkalmazása céljából az illetékes hatóságoknak együtt kell működniük egymással és indokolatlan késedelem nélkül egymás rendelkezésére kell bocsátaniuk az ebben a rendeletben meghatározott feladataik ellátásához és a hatáskörük gyakorlásához szükséges információkat.
(2) Az illetékes hatóságoknak a nemzeti joggal összhangban rendelkezniük kell az e rendelet szerinti feladataik ellátásához szükséges valamennyi felügyeleti és vizsgálati hatáskörrel.
21. cikk
(1) A tagállamoknak a személyes adatok e rendelet szerinti, területükön végzett feldolgozása során a 95/46/EK irányelvet kell alkalmazniuk.
(2) A személyes adatoknak az európai felügyeleti hatóságok általi feldolgozására a 45/2001/EK rendelet alkalmazandó.
V. FEJEZET
KÖZIGAZGATÁSI SZANKCIÓK ÉS EGYÉB INTÉZKEDÉSEK
22. cikk
(1) Az illetékes hatóságok felügyeleti hatáskörének,valamint a büntetőjogi szankciókról való rendelkezés és e szankciók kiszabása tagállami jogának a sérelme nélkül, a tagállamok megállapítják az e rendelet megsértésének minősülő esetekben alkalmazandó megfelelő közigazgatási szankciókra és intézkedésekre vonatkozó szabályokat, és megtesznek minden szükséges intézkedést e szabályok végrehajtásának biztosítása érdekében. Az említett szankcióknak és intézkedéseknek hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük.
A tagállamok úgy is dönthetnek, hogy nem állapítanak meg az első albekezdésben említett közigazgatási szankciókra vonatkozó szabályokat azon jogsértések tekintetében, amelyekre nemzeti joguk alapján büntetőjogi szankciók vonatkoznak.
A tagállamok az első albekezdésben említett szabályokról 2016. december 31-ig értesítik a Bizottságot és a vegyes bizottságot. A szabályok esetleges módosításáról a tagállamok haladéktalanul értesítik a Bizottságot és a vegyes bizottságot.
(2) A 24. cikk szerinti hatáskörük gyakorlása során az illetékes hatóságoknak szorosan együtt kell működniük annak érdekében, hogy a közigazgatási szankciók és intézkedések az e rendelettel elérni kívánt eredményekkel járjanak, továbbá a határokon átnyúló esetekben a közigazgatási intézkedések és szankciók alkalmazásakor összehangoltan kell fellépniük a párhuzamos és egymást átfedő lépések elkerülése érdekében.
23. cikk
Az illetékes hatóságok e rendelettel és a nemzeti joggal összhangban bármely alábbi módon gyakorolhatják szankciókiszabási hatáskörüket:
a)
közvetlenül;
b)
más hatóságokkal együttműködésben;
c)
saját felelősségüket megtartva az ilyen hatóságokra való hatáskör-átruházással;
d)
az illetékes igazságügyi hatóságok megkeresése útján.
24. cikk
(1) Ezt a cikket az 5. cikk (1) bekezdése, a 6. és a 7. cikk, a 8. cikk (1)-(3) bekezdése, a 9. cikk, a 10. cikk (1) bekezdése, a 13. cikk (1), (3) és (4) bekezdése, valamint a 14. és 19. cikk megsértése esetén kell alkalmazni.
(2) Az illetékes hatóságoknak rendelkezniük kell legalább a következő közigazgatási intézkedések és szankciók nemzeti joggal összhangban történő kiszabására vonatkozó hatáskörrel:
a)
valamely lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék forgalomba hozatalát megtiltó végzés;
b)
valamely lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék forgalomba hozatalát felfüggesztő végzés;
c)
nyilvános figyelmeztetés, amely megnevezi a jogsértésért felelős személyt és a jogsértés jellegét;
d)
a 6., 7., 8. vagy 10. cikkben előírt követelményt nem teljesítő, kiemelt információkat tartalmazó dokumentum rendelkezésre bocsátását megtiltó, valamint a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum új változatának közzétételét előíró végzés;
e)
közigazgatási bírság, amelynek összege legalább:
i.
bejegyzett szervezet esetében:
-
legfeljebb 5 000 000 EUR vagy azon tagállamokban, amelyek pénzneme nem az euro, 2014. december 30. napján az említett összegnek megfelelő, nemzeti pénznemben kifejezett érték, vagy az adott bejegyzett szervezet legutolsó rendelkezésre álló, az ügyvezető szerv által jóváhagyott beszámolója szerinti teljes éves árbevételének legfeljebb 3 %-a, vagy
-
a jogsértésből származó nyereség vagy a jogsértés révén elkerült veszteség összegének legfeljebb kétszerese, ha az meghatározható;
ii.
természetes személy esetében:
-
legfeljebb 700 000 EUR, azon tagállamokban, amelyek pénzneme nem az euro, 2014. december 30. napján az említett összegnek megfelelő, nemzeti pénznemben kifejezett érték, vagy
-
a jogsértésből származó nyereség vagy a jogsértés révén elkerült veszteség összegének legfeljebb kétszerese, ha az meghatározható.
Amennyiben az első bekezdés e pontjának i) alpontjában említett jogi személy anyavállalat vagy anyavállalat leányvállalata, amelynek a 2013/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (20) értelmében összevont pénzügyi beszámolót kell készítenie, a figyelembe veendő teljes árbevétel a legutolsó rendelkezésre álló, a legfelsőbb szintű anyavállalat ügyvezető szerve által jóváhagyott összevont beszámoló szerinti teljes éves árbevétel vagy az alkalmazandó, a számvitelre vonatkozó uniós jog szerinti, annak megfelelő típusú bevétel.
(3) A tagállamok további szankciókat és intézkedéseket, valamint az e rendeletben előírtnál magasabb szintű közigazgatási bírságokat is előírhatnak.
(4) Amennyiben az illetékes hatóságok egy vagy több, a (2) bekezdés szerinti közigazgatási szankciót és egyéb intézkedést szabtak ki, az illetékes hatóságoknak rendelkezniük kell olyan hatáskörrel, amelynek értelmében kiadhatnak olyan közleményt, vagy a lakossági befektetési csomagtermék, illetve biztosítási alapú befektetési termék előállítója, az e termékkel kapcsolatos tanácsadást végző személy vagy az e terméket értékesítő személy részére előírhatják az érintett lakossági befektetőnek címzett olyan közlemény kiadását, amelyben tájékoztatják a lakossági befektetőt a közigazgatási szankcióról és egyéb intézkedésről, illetve arról, hogy hol tehet panaszt, vagy hol nyújthat be jogorvoslati kérelmet.
25. cikk
Az illetékes hatóságoknak a 24. cikk (2) bekezdésében említett közigazgatási intézkedések és szankciók alkalmazásakor minden releváns körülményt figyelembe kell venniük, ideértve adott esetben az alábbiakat:
a)
a jogsértés súlyossága és időtartama;
b)
a jogsértésért felelős személy felelősségének mértéke;
c)
a jogsértésnek a lakossági befektető érdekeire gyakorolt hatása;
d)
a jogsértésért felelős személy együttműködő magatartása;
e)
a jogsértésért felelős személy általi esetleges korábbi jogsértések;
f)
a jogsértést követően a jogsértésért felelős személy által a jogsértés megismétlődésének elkerülése érdekében hozott intézkedések.
26. cikk
Az e rendelet értelmében hozott, szankciókat és intézkedéseket kiszabó határozatokkal szemben jogorvoslattal lehet élni.
27. cikk
(1) Az illetékes hatóságnak a közigazgatási intézkedések és szankciók nyilvános közzétételével egyidejűleg az adott közigazgatási intézkedésről és közigazgatási szankcióról értesítenie kell az illetékes európai felügyeleti hatóságot.
(2) Az illetékes hatóságnak a 22. cikk és a 24. cikk (2) bekezdése alapján kiszabott valamennyi közigazgatási intézkedésről és közigazgatási szankcióról évente összefoglaló tájékoztatást kell nyújtania értelemszerűen az illetékes európai felügyeleti hatóság részére.
(3) Az európai felügyeleti hatóságok az e cikkben említett információkat az éves jelentésükben teszik közzé.
28. cikk
(1) Az illetékes hatóságoknak hatékony mechanizmusokat kell létrehozniuk annak érdekében, hogy az e rendelet tényleges vagy esetleges megsértése esetén bejelentéssel lehessen fordulni hozzájuk.
(2) Az (1) bekezdésben említett mechanizmusok közé tartoznak legalább a következők:
a)
a tényleges vagy esetleges jogsértésekről szóló jelentések átvételére és nyomon követésére vonatkozó konkrét eljárások;
b)
a munkáltatójuknál elkövetett jogsértést bejelentő munkavállalók megfelelő védelme legalább a megtorlással, a diszkriminációval és más tisztességtelen bánásmóddal szemben;
c)
az eljárás teljes időtartama alatt védelem biztosítása mind a jogsértést bejelentő személy, mind a jogsértésért állítólagosan felelős természetes személy személyazonosságára vonatkozóan, kivéve, ha a nemzeti jog a további vizsgálattal vagy a bejelentést követően indított bírósági eljárással összefüggésben előírja e személyek kilétének a felfedését.
(3) A tagállamok előírhatják az illetékes hatóságok számára, hogy azok a nemzeti jog alapján további mechanizmusokat hozzanak létre.
(4) A tagállamok a pénzügyi szolgáltatások szempontjából szabályozott tevékenységet folytató munkáltatóktól megkövetelhetik, hogy olyan megfelelő eljárásokat alakítsanak ki, amelyekkel a munkavállalóik a jogsértéseket - egy meghatározott, független és önálló csatornán keresztül - belsőleg jelenthetik.
29. cikk
(1) Azon, a 24. cikk (1) bekezdésében említett jogsértésekért közigazgatási szankciót vagy intézkedést kiszabó határozatot, amellyel szemben jogorvoslattal nem lehet élni, az illetékes hatóságoknak indokolatlan késedelem nélkül közzé kell tenniük hivatalos honlapjukon azt követően, hogy a szankcióval vagy intézkedéssel sújtott személy értesítést kapott az említett határozatról.
A közzétételnek legalább a következő információkat tartalmaznia kell:
a)
a jogsértés típusa és jellege;
b)
a felelős személyek személyazonossága.
Ez a kötelezettség nem vonatkozik a vizsgálati jellegű intézkedést előíró határozatokra.
Amennyiben az illetékes hatóság úgy ítéli meg, hogy a jogi személyek kilétének vagy a természetes személyek személyazonosságának vagy személyes adatainak a közzététele - az említett adatok közzétételének arányosságát vizsgáló eseti értékelés alapján - aránytalan, vagy ha a közzététel veszélyeztetné a pénzügyi piacok stabilitását, illetőleg egy folyamatban lévő büntetőeljárást, az illetékes hatóságok kötelesek:
a)
elhalasztani a szankciót vagy az intézkedést kiszabó határozat közzétételét mindaddig, amíg a közzététel ellen szóló okok meg nem szűnnek;
b)
név megjelölése nélkül, a nemzeti joggal összhangban közzétenni a szankciót vagy az intézkedést kiszabó határozatot, amennyiben a név nélküli közzététel biztosítja az érintett személyes adatok hatékony védelmét; vagy
c)
eltekinteni a szankciót vagy az intézkedést kiszabó határozat közzétételétől, amennyiben az a) és b) pontban meghatározott opciókat nem tekintik elégségesnek annak biztosításához, hogy:
i.
a pénzügyi piacok stabilitása ne kerüljön veszélybe;
ii.
a kisebb jelentőségűnek tartott intézkedésekről szóló határozatok közzététele arányos legyen.
(2) Az illetékes hatóságok tájékoztatják az európai felügyeleti hatóságokat az összes kivetett, de az (1) bekezdés harmadik albekezdésének c) pontja alapján közzé nem tett közigazgatási szankcióról és intézkedésről, beleértve a kapcsolódó jogorvoslatokat és azok eredményét is.
A szankció vagy intézkedés név nélküli közzétételéről szóló döntés esetében az érintett adatok közzététele ésszerű ideig elhalasztható, amennyiben az említett időszak során a név nélküli közzététel indokai előreláthatólag meg fognak szűnni.
(3) Amennyiben a nemzeti jog előírja, hogy a szankciót vagy intézkedést kiszabó határozatot, amellyel szemben a megfelelő igazságügyi vagy más hatóságnál jogorvoslattal éltek, közzé kell tenni, akkor az illetékes hatóságoknak a hivatalos honlapjukon haladéktalanul közzé kell tenniük ezt az információt, valamint a jogorvoslat eredményére vonatkozó további információkat is. Közzé kell tenni továbbá a szankciót vagy intézkedést kiszabó, korábbi közzétett határozatot semmisnek nyilvánító határozatot is.
(4) Az illetékes hatóságoknak biztosítaniuk kell, hogy az e cikkel összhangban nyilvánosságra hozott információk a közzétételt követően legalább öt évig fenn maradjanak a hivatalos honlapjukon. A nyilvánosságra hozott személyes adatokat csak annyi ideig lehet az illetékes hatóság honlapján tartani, ameddig ez az alkalmazandó adatvédelmi szabályok alapján szükséges.
VI. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
30. cikk
(1) A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek mellett felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására.
(2) A Bizottságnak a 8. cikk (4) bekezdésében, a 16. cikk (8) bekezdésében, valamint a 17. cikk (7) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása hároméves időtartamra szól 2014. december 30-tól kezdődő hatállyal. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az említett hároméves időtartam vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra.
(3) Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 8. cikk (4) bekezdésében, a 16. cikk (8) bekezdésében, valamint a 17. cikk (7) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.
(4) A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot e jogi aktus elfogadásáról.
(5) A 8. cikk (4) bekezdésének, a 16. cikk (8) bekezdésének vagy a 17. cikk (7) bekezdésének megfelelően elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő három hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam három hónappal meghosszabbodik.
31. cikk
Ha a Bizottság a 8. cikk (5) bekezdése, a 10. cikk (2) bekezdése vagy a 13. cikk (5) bekezdése alapján az európai felügyeleti hatóságok által benyújtott szabályozástechnikai standardtervezettel megegyező szabályozástechnikai standardokat fogad el, akkor az az időszak, amelynek során az Európai Parlament és a Tanács kifogást emelhet e szabályozástechnikai standardokkal szemben, - eltérve az 1093/2010/EU rendelet, az 1094/2010/EU rendelet és az 1095/2010/EU rendelet 13. cikke (1) bekezdésének második albekezdésétől és a szabályozott kérdések összetettségének és terjedelmének figyelembevétele érdekében - az értesítés időpontjától számított két hónap. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam egy hónappal meghosszabbítható.
32. cikk
(1) A 2009/65/EK irányelv 2. cikke (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott alapkezelő társaságok és a 27. cikkében említett befektetési társaságok, valamint az említett irányelv 1. cikkének (2) bekezdésében említett, ÁÉKBV-k befektetési jegyeire vonatkozó tanácsadást végző vagy azokat értékesítő személyek 2019. december 31-ig mentesülnek az e rendelet szerinti kötelezettségek alól.
(2) Amennyiben valamely tagállam a lakossági befektetőknek kínált, ÁÉKBV-nek nem minősülő alapok kiemelt információkat tartalmazó dokumentumainak formájára és tartalmára alkalmazza a 2009/65/EK irányelv 78-81. cikkében meghatározott szabályokat, az alapkezelő társaságokra, a befektetési társaságokra és az ilyen alapok befektetési jegyeire vonatkozó tanácsadást végző vagy azokat értékesítő személyekre alkalmazandó az e cikk (1) bekezdésében meghatározott mentesség.
33. cikk
(1) 2018. december 31-ig a Bizottság felülvizsgálja ezt a rendeletet. A felülvizsgálat keretében - az európai felügyeleti hatóságoktól kapott információk alapján - általános felmérést kell végezni az összetettségre utaló figyelmeztetés működésére vonatkozóan, figyelembe véve az illetékes hatóságok által ezzel kapcsolatban kialakított esetleges iránymutatásokat. A felülvizsgálat keretében fel kell mérni továbbá, hogy az e rendeletben megállapított szabályokat a gyakorlatban hogyan alkalmazzák - kellőképpen figyelembe véve a lakossági befektetési termékek piacának fejleményeit -, valamint meg kell vizsgálni a „környezet- és társadalomtudatos befektetés” megjelölés bevezetésének kivitelezhetőségét, költségeit és lehetséges előnyeit. A felülvizsgálat részeként a Bizottság fogyasztói tesztelést végez, valamint megvizsgálja egyrészt azt, hogy a jogalkotáson kívül milyen eszközök állnak rendelkezésre, másrészt azt, hogy a 346/2013/EU rendelet felülvizsgálata milyen eredménnyel járt annak 27. cikke (1) bekezdése c), e) és g) pontja vonatkozásában.
A 2009/65/EK irányelv 1. cikkének (2) bekezdése szerinti ÁÉKBV-k tekintetében a felülvizsgálat keretében meg kell vizsgálni, hogy az e rendelet 32. cikke szerinti átmeneti rendelkezéseket meg kell-e hosszabbítani, vagy - az adott esetben szükséges módosítások meghatározását követően - a 2009/65/EK irányelv kiemelt befektetői információkra vonatkozó rendelkezései felválthatók-e vagy egyénértékűnek tekinthetők-e e rendeletnek a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumra vonatkozó rendelkezéseivel. A felülvizsgálat keretében ki kell térni arra a lehetőségre is, hogy e rendelet hatályát kiterjesszék-e egyéb pénzügyi termékekre, továbbá meg kell vizsgálni, hogy figyelemmel a gondos fogyasztóvédelmi - többek között a pénzügyi termékek összehasonlítására vonatkozó - előírásokra, fenn kell-e tartani bizonyos termékeknek a rendelet hatálya alóli mentességét. A felülvizsgálatnak arra is ki kell térnie, hogy helyénvaló-e közös szabályokat bevezetni arra vonatkozóan, hogy valamennyi tagállamnak közigazgatási szankciókat kell előírnia e rendelet megsértésének eseteire.
(2) A Bizottság - azon munka alapján, amelyet az EIOPA végzett a nyugdíjbiztosítási termékekkel kapcsolatos tájékoztatási kötelezettséggel kapcsolatban - 2018. december 31-ig megvizsgálja, hogy célszerű-e javaslatot tenni egy olyan új jogalkotási aktusra, amely az említett termékekre vonatkozó megfelelő tájékoztatási kötelezettségeket ír elő, vagy pedig e rendelet hatálya alá célszerű-e bevonni a 2. cikk (2) bekezdésének e) pontjában említett nyugdíjbiztosítási termékeket.
E vizsgálat során a Bizottság gondoskodik arról, hogy az ilyen intézkedések ne eredményezzék a tájékoztatási kötelezettségek alacsonyabb szintjét azokban a tagállamokban, amelyekben már működnek az ilyen nyugdíjtermékekre vonatkozó tájékoztatási rendszerek.
(3) A Bizottság a vegyes bizottsággal folytatott konzultációt követően - adott esetben a vonatkozó jogalkotási javaslattal együtt - az (1) és (2) bekezdésre vonatkozó jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.
(4) 2018. december 31-ig a Bizottság piacfelmérést végez arra vonatkozóan, hogy rendelkezésre állnak-e - és ha igen, térítésmentesen használhatók-e - e termékek piacán olyan online kalkulátorok, amelyek lehetővé teszik a lakossági befektető számára, hogy kiszámítsa a lakossági befektetési csomagtermékek, illetve biztosítási alapú befektetési termékek összesített költségeit és díjait. A Bizottság beszámol arról, hogy ezek az eszközök megbízható és pontos számításokat végeznek-e valamennyi, e rendelet hatálya alá tartozó termék tekintetében.
Ha a piacfelmérés azt mutatja ki, hogy nem állnak rendelkezésre ilyen eszközök, illetve a rendelkezésre álló eszközök segítségével a lakossági befektetők nem képesek felmérni a lakossági befektetési csomagtermékek, illetve biztosítási alapú befektetési termékek összesített költségeit és díjait, a Bizottság megvizsgálja annak kivitelezhetőségét, hogy az európai felügyeleti hatóságok a vegyes bizottságon keresztül olyan szabályozástechnikai standardtervezeteket dolgozzanak ki, amelyek meghatározzák az ilyen, európai uniós szinten alkalmazott eszközökre vonatkozó specifikációkat.
34. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ezt a rendeletet 2016. december 31-től kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Strasbourgban, 2014. november 26-án.