PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 208/2013
ze dne 11. března 2013
o požadavcích na sledovatelnost u klíčků a semen určených k produkci klíčků
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 ze dne 28. ledna 2002, kterým se stanoví obecné zásady a požadavky potravinového práva, zřizuje se Evropský úřad pro bezpečnost potravin a stanoví postupy týkající se bezpečnosti potravin (1), a zejména na čl. 18 odst. 5 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (ES) č. 178/2002 stanoví obecné zásady použitelné obecně pro potraviny a krmiva, zvláště pak pro bezpečnost potravin a krmiv, a to na úrovni Unie a na vnitrostátní úrovni. Článek 18 uvedeného nařízení stanoví, že ve všech fázích výroby, zpracování a distribuce musí být zajištěna sledovatelnost potravin, krmiv, zvířat určených k produkci potravin a jakékoli jiné látky, která je určena k přimísení do potraviny nebo krmiva nebo u níž se předpokládá, že do nich bude přimísena.
(2)
Uvedený článek rovněž stanoví, že provozovatelé potravinářských podniků musí být schopni identifikovat každou osobu, která jim dodala potravinu, a zavedou systémy a postupy umožňující identifikovat podniky, kterým byly dodány jejich výrobky. Uvedené informace se na požádání poskytují příslušnému orgánu.
(3)
Jako nejpravděpodobnější původ ohnisek Shiga toxin produkujících E. coli v květnu 2011 byla následně určena konzumace klíčků.
(4)
Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „EFSA“) přijal dne 20. října 2011 vědecké stanovisko o riziku, které představují Shiga toxin produkující Escherichia coli (STEC) a jiné patogenní bakterie v semenech a naklíčených semenech (2). Ve svém stanovisku dospěl EFSA k závěru, že nejpravděpodobnějším prvotním zdrojem nákazy v souvislosti s klíčky je kontaminace suchých semen bakteriálními patogeny. Kromě toho se ve stanovisku uvádí, že díky vysoké vlhkosti a příznivé teplotě během klíčení se bakteriální patogeny přítomné na suchých semenech dokáží v průběhu klíčení rozmnožit, a tím vznikne riziko pro veřejné zdraví.
(5)
Sledovatelnost je nástroj, který účinně zajišťuje bezpečnost potravin, jelikož umožňuje sledovat potraviny ve všech fázích výroby, zpracování a distribuce a rychle reagovat v případě ohnisek nákaz vyvolaných původcem v potravinách. Zejména sledovatelnost u určitých potravin jiného než živočišného původu může napomoci k odstranění nebezpečných potravin z trhu, a tím k ochraně spotřebitelů.
(6)
Aby se zajistila sledovatelnost podle článku 18 nařízení (ES) č. 178/2002, měla by být vždy k dispozici jména a adresy jak provozovatele potravinářského podniku, který klíčky nebo semena určená k produkci klíčků dodává, tak provozovatele potravinářského podniku, kterému byla taková semena nebo klíčky dodány. Tento požadavek se zakládá na přístupu „jeden krok zpět - jeden krok vpřed“, který předpokládá, že provozovatelé potravinářských podniků používají systém, který jim umožňuje identifikovat jejich přímého dodavatele (přímé dodavatele) a jejich přímého zákazníka (přímé zákazníky), s výjimkou případu, kdy se jedná o konečné spotřebitele.
(7)
Podmínky produkce klíčků mohou představovat potenciálně závažné riziko pro veřejné zdraví, jelikož v jejich důsledku může dojít k významnému rozmnožení patogenů v potravinách. V případě ohniska nákazy vyvolané původcem v potravinách a související s konzumací klíčků má proto rychlé vysledování dotčených komodit zásadní význam, aby bylo možné omezit dopad takového ohniska na veřejné zdraví.
(8)
Kromě toho je obchod se semeny určenými k produkci klíčků velmi rozšířený, a proto je potřeba sledovatelnosti čím dál naléhavější.
(9)
V tomto nařízení by proto měla být stanovena zvláštní pravidla pro sledovatelnost u klíčků a semen určených k produkci klíčků.
(10)
Zejména je vhodné stanovit požadavek, aby provozovatelé potravinářských podniků poskytovali dodatečné informace o objemu nebo množství těchto semen nebo klíčků, datu odeslání spolu s identifikací šarže a podrobný popis těchto semen nebo klíčků.
(11)
Aby se snížila administrativní zátěž pro provozovatele potravinářských podniků, je vhodné umožnit flexibilitu, pokud jde o formát, který mají provozovatelé potravinářských podniků používat pro uchovávání záznamů a předávání příslušných informací v rámci požadavků na sledovatelnost.
(12)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví pravidla pro sledovatelnost šarží:
i)
klíčků,
ii)
semen určených k produkci klíčků.
Toto nařízení se nepoužije na klíčky, které byly ošetřeny za účelem odstranění mikrobiologických nebezpečí v souladu s právními předpisy Evropské unie.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice:
a)
„klíčky“ se rozumí produkty získané naklíčením semen a jejich vývojem ve vodě nebo jiném médiu, sklizené před vytvořením pravých listů, které jsou určeny ke konzumaci celé včetně semene;
b)
„šarží“ se rozumí množství klíčků nebo semen určených k produkci klíčků s týmž taxonomickým názvem, odesílané ze stejného zařízení na stejné místo určení ve stejný den. Zásilku může tvořit jedna nebo více šarží. Avšak semena s jiným taxonomickým názvem, která jsou smísena v tomtéž obalu a jsou určena k tomu, aby byla naklíčena společně, a jejich klíčky se rovněž považují za jednu šarži.
Kromě toho se pro účely tohoto nařízení použije definice „zásilky“ podle článku 2 nařízení Komise (EU) č. 211/2013 (3).
Článek 3
Požadavky na sledovatelnost
1. Provozovatelé potravinářských podniků zajistí, aby byly ve všech fázích produkce, zpracování a distribuce zaznamenávány níže uvedené informace o šaržích semen určených k produkci klíčků nebo o šaržích klíčků. Provozovatel potravinářského podniku rovněž zajistí, aby byly informace nutné pro splnění těchto ustanovení předány provozovateli potravinářského podniku, kterému jsou uvedená semena nebo klíčky dodávány:
a)
přesný popis semen nebo klíčků včetně taxonomického názvu rostliny;
b)
objem nebo množství dodaných semen nebo klíčků;
c)
pokud jsou semena nebo klíčky odesílány od jiného provozovatele potravinářského podniku, jméno a adresa:
i)
provozovatele potravinářského podniku, který semena nebo klíčky odeslal,
ii)
odesílatele (vlastníka), pokud je jiný než provozovatel potravinářského podniku, který semena nebo klíčky odeslal;
d)
jméno a adresa provozovatele potravinářského podniku, kterému se semena nebo klíčky odesílají;
e)
jméno a adresa příjemce (vlastníka), pokud je jiný než provozovatel potravinářského podniku, kterému se semena nebo klíčky odesílají;
f)
případně odkaz identifikující zásilku;
g)
datum odeslání.
2. Informace uvedené v odstavci 1 mohou být zaznamenávány a předávány v jakékoli vhodné formě, pokud je provozovatel potravinářského podniku, kterému jsou semena nebo klíčky dodávány, může snadno vyhledat.
3. Provozovatelé potravinářských podniků musí předávat příslušné informace uvedené v odstavci 1 denně. Záznamy uvedené v odstavci 1 musí být denně aktualizovány a musí zůstat k dispozici po dostatečně dlouhou dobu poté, co byly klíčky podle předpokladu spotřebovány.
4. Provozovatel potravinářského podniku musí na požádání neprodleně poskytnout informace uvedené v odstavci 1 příslušnému orgánu.
Článek 4
Požadavky na sledovatelnost u dovážených semen a klíčků
1. Zásilky semen určených k produkci klíčků a zásilky klíčků musí být při dovozu do Unie doprovázeny osvědčením v souladu s článkem 3 nařízení (EU) č. 211/2013.
2. Provozovatel potravinářského podniku dovážející semena nebo klíčky musí uchovávat osvědčení uvedené v odstavci 1 po dostatečně dlouhou dobu poté, co byla semena nebo klíčky podle předpokladu spotřebovány.
3. Všichni provozovatelé potravinářských podniků manipulující s dováženými semeny určenými k produkci klíčků musí poskytnout kopie osvědčení uvedeného v odstavci 1 všem provozovatelům potravinářských podniků, kterým se tato semena odesílají, dokud uvedená semena nedorazí k producentovi klíčků.
Pokud jsou semena určená k produkci klíčků prodávána v balení pro maloobchodní prodej, musí všichni provozovatelé potravinářských podniků manipulující s dováženými semeny určenými k produkci klíčků poskytnout kopie osvědčení uvedeného v odstavci 1 všem provozovatelům potravinářských podniků, kterým se tato semena odesílají, dokud nejsou uvedená semena zabalena pro maloobchodní prodej.
Článek 5
Vstup v platnost a použití
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se od 1. července 2013.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 11. března 2013.
A BIZOTTSÁG 208/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2013. március 11.)
a csírák és a csírák előállítására szánt magvak nyomonkövethetőségének követelményeiről
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszer-biztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 2002. január 28-i 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 18. cikke (5) bekezdésére,
mivel:
(1)
A 178/2002/EK rendelet megállapítja az Unió és az egyes tagállamok szintjén az élelmiszerekre és a takarmányokra vonatkozó általános elveket és különösen az élelmiszer- és takarmánybiztonságra vonatkozó alapelveket. A rendelet 18. cikke előírja, hogy a termelés, a feldolgozás és a forgalmazás minden szakaszában biztosítani kell az élelmiszerek, a takarmányok, az élelmiszer-termelésre szánt állatok, illetve a valamilyen élelmiszerbe vagy takarmányba bekerülő vagy vélhetően bekerülő egyéb anyagok útjának nyomonkövethetőségét.
(2)
Az említett cikk továbbá úgy rendelkezik, hogy az élelmiszer-ipari vállalkozásoknak gondoskodniuk kell arról, hogy azonosítani tudják azon személyeket, akiktől az élelmiszert kapják, valamint rendelkezniük kell olyan rendszerekkel és eljárásokkal, amelyek lehetővé teszik azon vállalkozásoknak az azonosítását, ahová termékeiket szállítják. Ezeket az információkat az illetékes hatóságok kérésére a hatóságok rendelkezésére kell bocsátani.
(3)
Azt követően, hogy 2011 májusában az Unióban megjelent a Shiga toxint termelő E. coli baktérium (STEC), a járvány kitörésének legvalószínűbb okaként növényi csírák fogyasztását jelölték meg.
(4)
2011. október 20-án az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) tudományos véleményt fogadott el a magvakban és csíráztatott magvakban Shiga toxint termelő Escherichia coli (STEC) és más patogén baktériumok okozta kockázatokról (2). Véleményében az EFSA azt a következtetést vonja le, hogy a csírákkal összefüggő járványos kitörések legvalószínűbb elsődleges forrása a száraz magvak bakteriális kórokozókkal történő megfertőzése. Ezen túlmenően a vélemény azt is megállapítja, hogy a magas páratartalomból és a csírázás alatti kedvező hőmérsékletből eredően a száraz magvakon jelen lévő bakteriális kórokozók a csírázás alatt megsokszorozódhatnak, ami közegészségügyi kockázatot jelenthet.
(5)
A nyomonkövetés hatékony módja az élelmiszer-biztonság megvalósításának, mivel a termelés, a feldolgozás és a forgalmazás összes fázisán keresztül lehetővé teszi az élelmiszer nyomonkövetését, és ezáltal gyors reagálást tesz lehetővé az élelmiszerek útján terjedő járványok esetében. Egyes nem állati eredetű élelmiszerek nyomonkövethetőségének biztosítása különösen hozzájárulhat a nem biztonságos élelmiszerek piacról történő eltávolításához és ezáltal a fogyasztók védelméhez.
(6)
A 178/2002/EK rendelet 18. cikke alapján a nyomonkövethetőség biztosítása érdekében bármikor elérhető kell, hogy legyen a csírákat vagy a csírák előállítására szánt magvakat szállító élelmiszer-ipari vállalkozásnak a neve és a címe, valamint annak a vállalkozásnak a neve és a címe, ahová a magvakat vagy a csírákat szállították. E követelmény az „egy lépést előre, egy lépést hátra” megközelítésen alapul, amely azt jelenti, hogy az élelmiszer-ipari vállalkozók rendelkeznek olyan rendszerrel, amely lehetővé teszi számukra közvetlen beszállítóik és közvetlen vásárlóik azonosítását, kivéve a végső fogyasztók esetében.
(7)
A csírák előállítása potenciálisan nagy közegészségügyi veszélyforrást jelenthet, mivel az élelmiszerek útján terjedő kórokozók jelentős elszaporodását eredményezheti. A csírák fogyasztásához kötődő, élelmiszerek útján terjedő járvány esetén a járvány közegészségügyi hatásainak korlátozása érdekében elengedhetetlenül szükséges az érintett árucikk gyors nyomonkövetésének biztosítása.
(8)
Ezenfelül a csírák előállítására szánt magvak kereskedelme nagyon széleskörű, ami megnöveli a nyomonkövethetőség igényét.
(9)
Ezért a csírák és a csírák előállítására szánt magvak nyomonkövethetőségének különös szabályait e rendeletben meg kell határozni.
(10)
Különösen fontos annak a követelménynek a megállapítása, hogy az élelmiszer-ipari vállalkozások biztosítsanak kiegészítő információt a magvak vagy csírák volumenére vagy mennyiségére, és az elszállítás napjára vonatkozóan, a tétel azonosítására szolgáló referenciaszám és a magvak vagy csírák részletes leírásával együtt.
(11)
Az élelmiszer-ipari vállalkozások adminisztratív terheinek csökkentése érdekében - a nyomonkövethetőség követelményének keretében - rugalmasságot kell biztosítani a vállalkozások számára a feljegyzéseik vezetésének formátumát és a vonatkozó információk továbbítását illetően.
(12)
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Tárgy
E rendelet megállapítja a tételek nyomonkövethetőségének szabályait az alábbiak esetében:
i.
csírák;
ii.
csírák előállítására szánt magvak.
A rendelet nem vonatkozik azokra a csírákra, amelyek olyan, az Európai Unió jogszabályainak megfelelő kezelésen mentek keresztül, amely megszünteti a mikrobiológiai veszélyforrásokat.
2. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában:
a)
„csírák” a magvak csíráztatásából nyert termékek, amelyek vízben vagy egyéb közegben fejlődnek, amelyeket még a valódi levelek megjelenése előtt begyűjtenek, és amelyek egészben fogyasztandók, beleértve a magot is;
b)
„tétel” a csírák vagy csírák előállítására szánt, azonos rendszertani névvel rendelkező magvak adott mennyisége, amelyet ugyanazon létesítményből, ugyanazon rendeltetési helyre és egyazon napon szállítanak. Egy szállítmány egy vagy több tételből állhat. Az eltérő rendszertani névvel rendelkező olyan magvak azonban, amelyek ugyanazon csomagolásban találhatók, és amelyeket együttes csíráztatásra szánnak, valamint ezek csírái, szintén egy tételnek tekintendők.
Emellett a 211/2013/EU bizottsági rendelet (3) 2. cikkének „szállítmány” fogalommeghatározását kell e rendelet esetében alkalmazni.
3. cikk
Nyomonkövethetőségi követelmények
(1) Az élelmiszer-ipari vállalkozásoknak az előállítás, a feldolgozás és a forgalmazás minden szakaszában biztosítaniuk kell, hogy a csírákra és a csírák előállítására szánt magvak, valamint a csírák tételeire vonatkozó alábbi információk szerepeljenek a nyilvántartásban. Az élelmiszer-ipari vállalkozásoknak biztosítaniuk kell azt is, hogy az e rendelkezéseknek való megfelelés érdekében szükséges információt továbbítsák annak az élelmiszer-ipari vállalkozásnak, ahová a csírákat vagy a magvakat szállítják:
a)
a magvak vagy csírák pontos leírása, beleértve a növény rendszertani nevét;
b)
a szállított magvak vagy csírák volumene vagy mennyisége;
c)
abban az esetben, ha a magvakat vagy a csírákat egy másik élelmiszer-ipari vállalkozástól szállították, az alábbiak neve és címe:
i.
az élelmiszer-ipari vállalkozás, ahonnan a magvakat vagy csírákat szállították;
ii.
a szállító (tulajdonos) abban az esetben, ha eltér attól az élelmiszer-ipari vállalkozástól, ahonnan a magvakat vagy csírákat szállították;
d)
azon élelmiszer-ipari vállalkozás neve és címe, amelynek a magvakat vagy csírákat szállítják;
e)
a címzett (tulajdonos) neve és címe abban az esetben, ha eltér attól az élelmiszer-ipari vállalkozástól, amely a magvakat vagy csírákat átveszi;
f)
szükség esetén a tételt azonosító referenciaszám;
g)
az elszállítás dátuma.
(2) Az (1) bekezdésben említett információ nyilvántartását és továbbítását bármely olyan alkalmas formában el lehet végezni, amely lehetővé teszi az egyszerű visszakereshetőséget azon élelmiszer-ipari vállalkozás számára, ahová a magvakat vagy csírákat szállították.
(3) Az élelmiszer-ipari vállalkozásoknak az (1) bekezdésben említett információt napi szinten tovább kell adniuk. Az (1) bekezdésben említett nyilvántartást napi rendszerességgel kell frissíteni, és a csírák feltételezett elfogyasztását követően elegendő ideig elérhetővé kell tenni.
(4) Az élelmiszer-ipari vállalkozás lehetővé teszi az (1) bekezdésben említett információk indokolatlan késlekedés nélkül történő eljuttatását az illetékes hatóságokhoz azok kérelmére.
4. cikk
Az importált magvak és csírák nyomonkövethetőségére vonatkozó követelmények
(1) A csírák előállítására szánt magvakat és csírákat tartalmazó szállítmányokat az Unióba történő behozataluk során a 211/2013/EU rendelet 3. cikkében előírt bizonyítványnak kell kísérnie.
(2) A magvakat vagy csírákat importáló élelmiszer-ipari vállalkozásnak az (1) bekezdésben említett bizonyítványt a csírák feltételezett elfogyasztását követően elegendő ideig elérhetővé kell tennie.
(3) Az importált csírák előállítására szánt magvakat kezelő minden élelmiszer-ipari vállalkozásnak az (1) bekezdésben említett bizonyítvány másolatát továbbítania kell minden olyan élelmiszer-ipari vállalkozás számára, ahová a magvakat szállítják, még mielőtt a magvak megérkeznek a csírák előállítási helyére.
Amennyiben a csírák előállítására szánt magvakat kiskereskedelemben, csomagoltan értékesítik, a magvakat importáló minden élelmiszer-ipari vállalkozásnak az (1) bekezdésben említett bizonyítvány másolatát továbbítania kell minden olyan élelmiszer-ipari vállalkozás számára, ahová a magvakat szállítják, még mielőtt a magvakat kiskereskedelmi értékesítés céljából csomagolják.
5. cikk
Hatálybalépés és alkalmazás
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Rendelkezéseit 2013. július 1-jétől kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2013. március 11-én.