NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 694/2014
ze dne 17. prosince 2013,
kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2011/61/EU, pokud jde o regulační technické normy určující typy správců alternativních investičních fondů
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2011/61/EU ze dne 8. června 2011 o správcích alternativních investičních fondů a o změně směrnic 2003/41/ES a 2009/65/ES a nařízení (ES) č. 1060/2009 a (EU) č. 1095/2010 (1), a zejména na čl. 4 odst. 4 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Je důležité, aby regulační technické normy určující typy správců doplnily pravidla obsažená ve směrnici 2011/61/EU tak, aby se některé požadavky směrnice uplatňovaly na správce jednotným způsobem.
(2)
Je žádoucí rozlišovat, zda správce spravuje alternativní investiční fond otevřeného nebo uzavřeného typu nebo obojí, aby se na správce řádně uplatňovala pravidla o řízení likvidity a postupy oceňování podle směrnice 2011/61/EU.
(3)
Rozlišujícím faktorem při určení, zda se jedná o správce spravující alternativní investiční fondy otevřeného nebo uzavřeného typu, by měla být skutečnost, že otevřený alternativní investiční fond odkupuje nebo vyplácí akcie či podílové jednotky svým investorům, pokud o to kterýkoli z jeho akcionářů či podílníků požádá před zahájením likvidační fáze nebo likvidace fondu, a to podle postupů a s četností stanovených v jeho statutu nebo zakládacích dokumentech, prospektu nebo nabídkových dokumentech. Snížení kapitálu alternativního investičního fondu v souvislosti s rozdělením v souladu se statutem nebo zakládacími dokumenty alternativního investičního fondu, jeho prospektem nebo nabídkovými dokumenty, včetně toho, které bylo povoleno usnesením akcionářů či podílníků a proběhlo v souladu s uvedenými pravidly nebo zakládacími dokumenty, prospektem nebo nabídkovými dokumenty alternativního investičního fondu, by nemělo být pro účely určení toho, zda je alternativní investiční fond otevřeného typu či nikoli, bráno v úvahu.
(4)
Za odkupy nebo vyplacení, které by měly být relevantní pro určení, zda správce spravuje alternativní investiční fondy otevřeného nebo uzavřeného typu, by měly být považovány pouze ty, které jsou uskutečněny z aktiv alternativního investičního fondu. Proto skutečnost, že s akciemi nebo podílovými jednotkami alternativního investičního fondu lze obchodovat na sekundárním trhu a alternativní investiční fond je neodkupuje ani nevyplácí, by neměla být pro účely určení toho, zda je alternativní investiční fond otevřeného typu či nikoli, brána v úvahu.
(5)
Správce, který současně spravuje jeden nebo více otevřených alternativních investičních fondů a jeden nebo více uzavřených alternativních investičních fondů, by měl na každý alternativní investiční fond uplatňovat konkrétní pravidla týkající se příslušného typu alternativního investičního fondu.
(6)
Jakákoli změna v politice odkupu podílových jednotek nebo akcií alternativního investičního fondu, která znamená, že alternativní investiční fond již nelze dále považovat za alternativní investiční fond otevřeného typu nebo alternativní investiční fond uzavřeného typu, by měla správce vést k tomu, aby přestal uplatňovat pravidla týkající se dřívější politiky odkupu podílových jednotek nebo akcií alternativního investičního fondu, který spravuje, a uplatňoval pravidla týkající se nové politiky pro zpětný odkup podílových jednotek nebo akcií tohoto alternativního investičního fondu.
(7)
Pro účely čl. 61 odst. 3 a 4 směrnice 2011/61/EU je nutno přihlédnout k právní formě uzavřeného alternativního investičního fondu založeného před 22. červencem 2013. V době přijetí směrnice neexistovala v Unii žádná jednotná definice, pokud jde o právní formy uzavřených alternativních investičních fondů, které se mezi členskými státy liší. Tato skutečnost se odráží ve znění směrnice, která za uzavřený alternativní investiční fond považuje některé stávající právní formy, u nichž nelze právo na odkup realizovat během pěti let od data počáteční investice. Ustanovení čl. 61 odst. 3 a 4 směrnice 2011/61/EU stanoví přechodná období, během nichž stávající správci, pokud spravují uzavřené alternativní investiční fondy, které jsou v pokročilé nebo závěrečné fázi svého investičního cyklu, jak dokládá datum ukončení jejich platnosti nebo nemožnost provést další investice po22. červenci 2013, mohou nadále řídit takový alternativní investiční fond bez povolení nebo aniž by museli dodržovat značnou část této směrnice. Z tohoto důvodu v zájmu zachování oblasti působnosti uvedených ustanovení tak, jak byly zamýšleny ve světle tohoto cíle a výše uvedených skutečností, by za správce uzavřeného alternativního investičního fondu pro účely čl. 61 odst. 3 a 4 směrnice 2011/61/EU měl být rovněž považován každý správce, který spravuje alternativní investiční fondy, jejichž akcie nebo podílové jednotky jsou odkoupeny nebo vyplaceny po počátečním období nejméně pěti let, během nichž právo na odkup nelze uplatnit.
(8)
Toto nařízení vychází z návrhu regulačních technických norem předložených Komisi Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy (ESMA).
(9)
Orgán ESMA uskutečnil otevřené veřejné konzultace o návrzích regulačních technických norem, z nichž toto nařízení vychází, analyzoval možné související náklady a přínosy a požádal o stanovisko skupinu subjektů působících v oblasti cenných papírů a trhů zřízenou podle článku 37 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010 (2),
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Typy správců alternativních investičních fondů
1. Správce alternativního investičního fondu může být jedním nebo obojím z následujícího:
-
správcem otevřeného alternativního investičního fondu,
-
správcem uzavřeného alternativního investičního fondu.
2. Za správce otevřeného alternativního investičního fondu se považuje správce, který spravuje akcie nebo podílové jednotky alternativního investičního fondu, které jsou na žádost kteréhokoli z akcionářů či podílníků odkoupeny nebo vyplaceny před zahájením likvidační fáze nebo likvidace fondu, přímo či nepřímo, z aktiv alternativního investičního fondu podle postupů a s četností stanovených v jeho statutu nebo zakládacích dokumentech, prospektu nebo nabídkových dokumentech.
Snížení kapitálu alternativního investičního fondu v souvislosti s rozdělením v souladu se statutem nebo zakládacími dokumenty alternativního investičního fondu, jeho prospektem nebo nabídkovými dokumenty, včetně toho, které bylo povoleno usnesením akcionářů či podílníků a proběhlo v souladu s uvedenými pravidly nebo zakládacími dokumenty, prospektem nebo nabídkovými dokumenty alternativního investičního fondu, se pro účely určení toho, zda je alternativní investiční fond otevřeného typu či nikoli, nebere v úvahu.
Skutečnost, zda lze s akciemi nebo podílovými jednotkami alternativního investičního fondu obchodovat na sekundárním trhu a zda je alternativní investiční fond neodkupuje nebo nevyplácí, se pro účely určení toho, zda je alternativní investiční fond otevřeného typu či nikoli, nebere v úvahu.
3. Za správce uzavřeného alternativního investičního fondu se považuje správce, který spravuje alternativní investiční fond jiného typu, než je popsán v odstavci 2.
4. Pokud změna politiky odkupu podílových jednotek nebo akcií alternativního investičního fondu má za následek změnu typu alternativního investičního fondu (fondů), který (které) správce spravuje, správce na uvedený fond uplatní pravidla relevantní pro nový typ alternativního investičního fondu.
5. Pro účely čl. 61 odst. 3 a 4 směrnice 2011/61/EU platí, že pokud správce spravuje alternativní investiční fondy, jejichž akcie nebo podílové listy jsou na žádost kteréhokoli z akcionářů či podílníků odkoupeny nebo vyplaceny před zahájením likvidační fáze nebo likvidace fondu, přímo nebo nepřímo, z aktiv alternativních investičních fondů po uplynutí počáteční doby nejméně pěti let, během nichž práva na odkup nelze uplatnit, považuje se rovněž za správce uzavřeného alternativního investičního fondu.
Článek 2
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. prosince 2013.
A BIZOTTSÁG 694/2014/EU FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE
(2013. december 17.)
a 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az alternatívbefektetésialap-kezelők típusait meghatározó szabályozási technikai standardok tekintetében való kiegészítéséről
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az alternatívbefektetésialap-kezelőkről, valamint a 2003/41/EK és a 2009/65/EK irányelv, továbbá az 1060/2009/EK és az 1095/2010/EU rendelet módosításáról szóló, 2011. június 8-i 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 4. cikke (4) bekezdésére,
mivel:
(1)
A 2011/61/EU irányelv alternatívbefektetésialap-kezelők (a továbbiakban: ABAK) tekintetében történő egységes alkalmazása érdekében lényeges, hogy az irányelv szabályait az ABAK-ok típusait meghatározó szabályozási technikai standardok egészítsék ki.
(2)
A 2011/61/EU irányelv likviditáskezelésre és az értékelési eljárásokra vonatkozó szabályainak ABAK-okra történő helyes alkalmazása érdekében kívánatos megkülönböztetni azt, hogy az ABAK nyílt vagy zárt végű típushoz tartozó alternatív befektetési alapot kezel-e, esetleg mindkettőt.
(3)
Annak meghatározása során, hogy egy ABAK nyílt vagy zárt végű típushoz tartozó alternatív befektetési alapot kezel-e, azt kell döntő ténynek tekinteni, hogy a nyílt végű alternatív befektetési alap részvényesei vagy befektetésijegy-tulajdonosai kérésére a végelszámolási vagy felszámolási szakasz kezdete előtt az alapszabályában, létesítő okiratában, tájékoztatójában és az ajánlattételi dokumentumokban foglalt rendszerességgel és eljárások szerint visszavásárolja vagy visszaváltja a befektetőknél lévő részvényeit vagy befektetési jegyeit. Az alternatív befektetési alap tőkéjének az alap alapszabályában, létesítő okiratában, tájékoztatójában vagy az ajánlattételi dokumentumokban foglalt szabályok szerinti kifizetésekkel összefüggő leszállítása, beleértve az olyan tőkeleszállítást, amelyet az alap alapszabályának, létesítő okiratának, tájékoztatójának vagy az ajánlattételi dokumentumoknak megfelelően a részvényesek vagy befektetésijegy-tulajdonosok határozat útján engedélyeztek, nem vehető figyelembe annak meghatározása céljából, hogy az alternatív befektetési alap a nyílt végű típusba tartozik-e.
(4)
Az ABAK által kezelt alternatív befektetési alap nyílt vagy zárt végű típushoz való tartozásának meghatározása szempontjából csupán azok a visszavásárlások vagy visszaváltások vehetők figyelembe, amelyeket az alternatív befektetési alap eszközeiből hajtottak végre. Ezért az, hogy egy alternatív befektetési alap részvényei vagy befektetési jegyei forgalmazhatók a másodlagos piacon, és azokat az ABA nem vásárolja vagy váltja vissza, nem vehető figyelembe annak meghatározása céljából, hogy az alternatív befektetési alap a nyílt végű típusba tartozik-e.
(5)
Az egyszerre egy vagy több nyílt végű és egy vagy több zárt végű alternatív befektetési alapot kezelő ABAK-nak minden egyes alapra a megfelelő típusra vonatkozó szabályokat kell alkalmaznia.
(6)
Az alternatív befektetési alap visszaváltási politikájának bármely olyan megváltozását követően, amely az alap típusának megváltozását eredményezi, az ABAK-nak meg kell szüntetnie az általa kezelt alternatív befektetési alap régi visszaváltási politikájára vonatkozó szabályok alkalmazását, és az érintett alap új visszaváltási politikájára irányadó szabályokat kell alkalmaznia.
(7)
A 2011/61/EU irányelv 61. cikke (3) és (4) bekezdésének alkalmazásában figyelembe kell venni, hogy a 2013. július 22-ét megelőzően létrehozott zárt végű alternatív befektetési alapok milyen jogi felépítésben jöttek létre. Az irányelv elfogadásának idején nem volt harmonizált uniós definíciója a zárt végű alternatív befektetési alapok jogi felépítésének, így az tagállamonként különböző volt. Ez a tény az irányelv szövegében is tükröződik, mivel az zárt végű alapnak minősít egyes olyan meglévő jogi struktúrákat, amelyek esetében az eredeti befektetés időpontját követő öt éven belül nem gyakorolhatók visszaváltási jogok. A 2011/61/EU irányelv 61. cikkének (3) és (4) bekezdése átmeneti időszakokról rendelkezik, amelyek alatt azok az ABAK-ok, amelyek olyan zárt végű alternatív befektetési alapokat kezelnek, amelyek - lejárati dátumukból vagy abból megállapíthatóan, hogy 2013. július 22-ét követően nem eszközölhetnek további befektetéseket - befektetési ciklusuk előrehaladott vagy végső szakaszában tartanak, továbbra is engedély nélkül, illetve anélkül kezelhetik ezeket az alapokat, hogy meg kellene felelniük az irányelvben megállapított előírások nagy részének. Következésképpen e rendelkezések szándékolt hatályának e cél és az ismertetett háttér fényében történő megőrzése érdekében a 2011/61/EU irányelv 61. cikke (3) és (4) bekezdése alkalmazásában zárt végű alternatív befektetési alapokat kezelő ABAK-nak kell tekinteni azt az ABAK-ot is, amely olyan alternatív befektetési alapot kezel, amely részvényeit vagy befektetési jegyeit egy kezdeti, legalább ötéves, a visszaváltás jogának gyakorlását tiltó időszakot követően visszavásárolja vagy visszaváltja.
(8)
Ez a rendelet az Európai Értékpapír-piaci Hatóság (ESMA) által a Bizottságnak benyújtott szabályozási technikaistandard-tervezeten alapul.
(9)
Az ESMA nyilvános konzultációt folytatott az e rendelet alapját képező szabályozási technikai standard tervezetéről, elemezte az ezzel összefüggésben felmerülő lehetséges költségeket és hasznot, és kikérte az 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 37. cikke alapján létrehozott Értékpapír-piaci Érdekképviseleti Csoport véleményét,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
ABAK-típusok
(1) Bármely ABAK a következők egyike vagy mindkettő lehet:
-
nyílt végű alternatív befektetési alap(ok) kezelője;
-
zárt végű alternatív befektetési alap(ok) kezelője.
(2) Az ABAK akkor tekintendő nyílt végű alternatív befektetési alapot kezelő ABAK-nak, ha az általa kezelt alternatív befektetési alap részvényeit vagy befektetési jegyeit bármely részvényes vagy befektetésijegy-tulajdonos kérésére a végelszámolási vagy felszámolási szakasz kezdete előtt, közvetve vagy közvetlenül, az alternatív befektetési alap eszközeiből és az alap alapszabályában, létesítő okiratában, tájékoztatójában vagy az ajánlattételi dokumentumokban foglalt rendszerességgel és eljárások szerint visszavásárolja vagy visszaváltja.
Az alternatív befektetési alap tőkéjének az alap alapszabályában, létesítő okiratában, tájékoztatójában vagy az ajánlattételi dokumentumokban foglalt szabályok szerinti kifizetésekkel összefüggő leszállítása, beleértve az olyan tőkeleszállítást, amelyet az alap alapszabályának, létesítő okiratának, tájékoztatójának vagy az ajánlattételi dokumentumoknak megfelelően a részvényesek vagy befektetésijegy-tulajdonosok határozat útján engedélyeztek, nem vehető figyelembe annak meghatározása céljából, hogy az alternatív befektetési alap a nyílt végű típusba tartozik-e.
Az, hogy egy alternatív befektetési alap részvényei vagy befektetési jegyei forgalmazhatók a másodlagos piacon és azokat az alap nem vásárolja vagy váltja vissza, nem vehető figyelembe annak meghatározása céljából, hogy az alternatív befektetési alap a nyílt végű típusba tartozik-e.
(3) Az ABAK akkor tekintendő zárt végű alternatív befektetési alapot kezelő ABAK-nak, ha olyan alternatív befektetési alapot kezel, amely nem a (2) bekezdésben ismertetett típusba tartozik.
(4) Ha egy alternatív befektetési alap visszaváltási politikája oly módon változik meg, hogy ennek hatására módosul az ABAK által kezelt alternatív befektetési alap(ok) típusa, az ABAK-nak az érintett alapra az új típusra vonatkozó szabályokat kell alkalmaznia.
(5) A 2011/61/EU irányelv 61. cikke (3) és (4) bekezdésének alkalmazásában az az ABAK is zárt végű alternatív befektetési alapot kezelő ABAK-nak tekintendő, amely az általa kezelt alternatív befektetési alap részvényeit vagy befektetési jegyeit bármely részvényes vagy befektetésijegy-tulajdonos kérésére a végelszámolási vagy felszámolási szakasz kezdete előtt, közvetve vagy közvetlenül, az alternatív befektetési alap eszközeiből egy kezdeti, legalább ötéves, a visszaváltás jogának gyakorlását tiltó időszakot követően visszavásárolja vagy visszaváltja.
2. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2013. december 17-én.