NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 258/2014
ze dne 3. dubna 2014,
kterým se zavádí program Unie na podporu zvláštních činností v oblasti účetního výkaznictví a auditu na období 2014-2020 a kterým se zrušuje rozhodnutí č. 716/2009/ES
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 114 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 716/2009/ES (3) zavedlo program Společenství na podporu zvláštních činností v oblasti finančních služeb, účetního výkaznictví a auditu. Na základě tohoto rozhodnutí je Evropské poradní skupině pro účetní výkaznictví (EFRAG), Nadaci mezinárodních standardů účetního výkaznictví (nadace IFRS), jež je právním nástupcem Nadace Výboru pro mezinárodní účetní standardy (IASCF), a Radě pro dozor nad veřejnými zájmy (PIOB) poskytováno do 31. prosince 2013 spolufinancování ze strany Unie ve formě grantů na provozní náklady.
(2)
Krize na finančních trzích, která se projevuje od roku 2008, posunula otázku účetního výkaznictví a provádění auditů do popředí zájmu politik Unie. Řádně fungující společný rámec účetního výkaznictví je nezbytný pro vnitřní trh, pro efektivní fungování kapitálových trhů a pro vytvoření integrovaného trhu finančních služeb v Unii.
(3)
Účetní výkazy nejenže hrají klíčovou úlohu při zajištění toho, aby investoři měli k dispozici podstatné informace týkající se účetní rozvahy, výsledovky a peněžních toků, ale podporuje rovněž efektivní správu a řízení společností.
(4)
Účetní výkazy nejenže hrají klíčovou úlohu při ochraně zájmů akcionářů a věřitelů, ale současně tvoří i základ obezřetnostní regulace, neboť všechny zásadní legislativní nástroje v oblasti finančních služeb, včetně nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 (4) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (5), se opírají o podnikové účetní výkazy. Regulátoři vycházejí z účetní terminologie, když posuzují, jaká rizika určitá společnost podstupuje, a tedy i jaké kroky by měla učinit.
(5)
V globálním hospodářství je třeba vytvořit globální účetní jazyk, přičemž je třeba zohlednit četné a rozmanité již používané účetní zvyklosti. Skupina G20 opakovaně vyzývá k zavedení celosvětových účetních standardů a ke sbližování současných a budoucích účetních standardů. Mezinárodní standardy účetního výkaznictví (IFRS) vypracované Radou pro mezinárodní účetní standardy (IASB) jsou přejímány a používány v mnoha státech po celém světě, ale ne v některých důležitých. Takové mezinárodní účetní standardy musí být vytvářeny transparentním a demokraticky odpovědným způsobem. Pro zajištění respektování zájmů Unie a vysoce kvalitních celosvětových standardů slučitelných s právem Unie je nezbytné, aby zájmy Unie byly při vytváření mezinárodních standardů odpovídajícím způsobem zohledněny. Tyto zájmy zahrnují zachování zásady, aby účetní závěrky poskytovaly „věrný a poctivý obraz“ a byly spolehlivé a srozumitelné, srovnatelné a relevantní.
(6)
Podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 (6) by IFRS měly být začleněny do práva Unie, aby byly používány společnostmi s cennými papíry kotovanými na regulovaném trhu v Unii, pouze pokud IFRS splňují kritéria stanovená v uvedeném nařízení, včetně požadavku, aby účetní závěrka podávala „věrný a poctivý obraz“, jak je stanoveno v čl. 4 odst. 3 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/34/EU (7). IFRS tudíž hrají významnou úlohu ve fungování vnitřního trhu a Unie má tak přímý zájem na zajištění toho, aby výsledkem procesu, v rámci něhož jsou IFRS vypracovávány a schvalovány, byly standardy, jež jsou v souladu s požadavky právního rámce pro vnitřní trh.
(7)
IFRS vydává IASB a související výklad těchto standardů vydává Výbor pro výklad IFRS, což jsou dva orgány v rámci nadace IFRS. Je tedy důležité vytvořit vhodné mechanismy financování nadace IFRS.
(8)
EFRAG byla založena v roce 2001 evropskými organizacemi, které zastupují emitenty a účetní podílející se na účetním výkaznictví. V souladu s nařízením (ES) č. 1606/2002 poskytuje EFRAG Komisi stanoviska ohledně toho, zda je účetní standard vydaný IASB nebo výklad vydaný Výborem pro výklad IFRS, který má být převzat, v souladu s kritérii pro přejímání stanovenými v uvedeném nařízení.
(9)
EFRAG přebírá úlohu „jednotného evropského hlasu v oblasti účetnictví“ na globální scéně. Z tohoto titulu poskytuje EFRAG náměty v procesu vytváření standardů IASB. Vzhledem k významným názorovým rozdílům mezi jednotlivými členskými státy a zúčastněnými subjekty by se měla EFRAG, má-li výše uvedenou úlohu plnit, seznámit se všemi možnými názory, které jsou v Unii zastávány, v řádném postupu, v němž hrají zásadní úlohu vnitrostátní orgány stanovující standardy, vlády, regulátoři a další zúčastněné subjekty. Veškeré interakce EFRAG s IASB by měly být zcela transparentní a jakékoli rozhodnutí EFRAG by mělo být přijato po náležité konzultaci s vnitrostátními orgány stanovujícími standardy.
(10)
S přihlédnutím k významu EFRAG při posuzování toho, zda jsou IFRS v souladu s požadavkem práva obchodních společností Unie a její politiky v této oblasti, jak je stanoveno v nařízení (ES) č. 1606/2002, je nezbytné, aby Unie zajistila stabilní financování EFRAG, a přispěla tak na její financování.
(11)
Dne 12. listopadu 2013 Komise zveřejnila zprávu Philippa Maystadta, zvláštního poradce komisaře pro vnitřní trh a služby (dále jen „zpráva zvláštního poradce“), v níž nastínil potenciální reformy správy a řízení EFRAG, jejichž cílem je posílit přispění Unie k rozvoji mezinárodních účetních standardů. Za účelem dosažení očekávaných cílů programu spolufinancování zavedeného tímto nařízením (dále jen „program“) je nutné, aby byly revidovány mechanismy správy a řízení v souladu s doporučeními uvedenými ve zprávě zvláštního poradce a aby byly tyto reformy neprodleně provedeny. Komise by měla sledovat provádění reformy správy a řízení v EFRAG a informovat Evropský parlament a Radu o pokroku v jejím provádění. Za tímto účelem by Komise do 31. března 2014 měla Evropskému parlamentu a Radě předložit zprávu o provádění reformy správy a řízení.
(12)
Odborná práce EFRAG by měla být zaměřena na odborné poradenství Komisi ohledně schválení IFRS, jakož i vhodnou účast v procesu vývoje IFRS, a měla by zajistit, aby zájmy Unie byly při vytváření mezinárodních standardů náležitě zohledněny. Tyto zájmy by měly zahrnovat pojem „obezřetnosti“, zachování požadavku na „věrný a poctivý obraz“, jak je stanoveno ve směrnici 2013/34/EU, a měly by brát v úvahu dopad standardů na finanční stabilitu a hospodářství. Komise by měla posuzovat odbornou práci EFRAG ve zprávách vypracovaných v souladu s kritérii stanovenými v tomto nařízení.
(13)
Pokud jde o oblast povinných auditů, zřídila v roce 2005 Monitorovací skupina, což je mezinárodní organizace odpovědná za sledování reformy správy a řízení Mezinárodní federace účetních (IFAC), PIOB. Úlohou PIOB je dohlížet na proces vedoucí k přijetí mezinárodních auditorských standardů (ISA) a na ostatní činnosti IFAC v oblasti veřejného zájmu. ISA je možné přijmout k uplatňování v Unii zejména za předpokladu, že tyto standardy byly vypracovány řádným a transparentním způsobem pod veřejným dohledem ve smyslu článku 26 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/43/ES (8). Návrhy Komise týkající se oblasti auditu ze dne 30. listopadu 2011 rovněž předpokládají zavedení ISA v Unii.
(14)
Zavedení ISA v Unii a klíčový význam PIOB pro zajištění toho, aby tyto standardy splňovaly požadavky stanovené směrnicí 2006/43/ES, znamená, že Unie má přímý zájem na zajištění toho, aby postupy pro vypracovávání a schvalování ISA zajistily jejich soulad s právním rámcem vnitřního trhu. Návrh Komise na změnu směrnice 2006/43/ES také výslovně uznává úlohu PIOB. Je tedy důležité zajistit vhodné mechanismy financování PIOB.
(15)
Subjekty pracující v oblasti účetnictví a auditu jsou velmi závislé na financování a mají v Unii významnou úlohu, která je rozhodující pro fungování vnitřního trhu. Navrhovaní příjemci programu zavedeného rozhodnutím č. 716/2009/ES byli spolufinancováni granty na provozní náklady z rozpočtu Unie, jež jim umožnily posílit jejich finanční nezávislost na soukromém sektoru a zdrojích ad hoc, a tím i zvýšit jejich možnosti a důvěryhodnost. Financování z veřejných zdrojů by však samo o sobě nemělo být chápáno jako potvrzení této nezávislosti na soukromém sektoru. Měla by být především požadována větší transparentnost v otázkách spojených s členstvím v radách mimo jiné IASB a EFRAG s cílem zajistit, aby v procesech vytváření standardů a schvalování byly zastoupeny všechny zúčastněné subjekty. EFRA a IASB by měly přijmout veškerá vhodná opatření, aby nedošlo ke střetu zájmů, včetně požadavků na zveřejňování informací přizpůsobených funkci a odpovědnosti různých kategorií zaměstnanců těchto organizací.
(16)
Zkušenosti ukázaly, že spolufinancování Unií zajišťuje, že se těmto příjemcům dostane jasného, stabilního, diverzifikovaného, řádného a odpovídajícího financování, a přispěje k tomu, aby tito příjemci byli schopni plnit své úkoly v oblasti veřejného zájmu nezávisle a účinně. Dostatečné finanční prostředky by proto měly být i nadále poskytovány prostřednictvím příspěvku Unie na vytváření mezinárodních účetních a auditorských standardů, zejména pak nadaci IFRS, EFRAG a PIOB.
(17)
Kromě změny struktury financování podstoupily nadace IFRS a EFRAG reformy správy a řízení s cílem zajistit, aby bylo v rámci jejich struktury a vnitřních postupů zajištěno, že budou schopny plnit své poslání v oblasti veřejného zájmu nezávisle, účinně, transparentně a demokraticky. V souvislosti s nadací IFRS byla v roce 2009 vytvořena Rada pro monitorování, která má zajišťovat veřejnou kontrolu a dohled, zlepšila se efektivita Poradního výboru pro standardy, zvýšila se transparentnost a role posuzování dopadů byla formalizována jako součást řádného postupu IASB. Úsilí o zlepšení řízení těchto subjektů bude pokračovat. V roce 2013 zahájila Komise hodnocení uplatňování nařízení (ES) č. 1606/2002. Rozsah hodnocení se týká zejména kritérií pro schvalování IFRS v Unii, jak je stanoveno v čl. 3 odst. 2 uvedeného nařízení, a opatření v oblasti správy a řízení přijatá nadací IFRS a IASB. Komise má v úmyslu hodnocení dokončit a o výsledcích podat zprávu Evropskému parlamentu a Radě do 31. prosince 2014. V případě potřeby předloží Komise legislativní návrh ke zlepšení fungování uvedeného nařízení.
(18)
Toto nařízení stanoví pro celou dobu trvání programu finanční krytí, které je pro Evropský parlament a Radu hlavní referenční částkou v ročním rozpočtovém procesu ve smyslu bodu 17 interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, o spolupráci v rozpočtových záležitostech a o řádném finančním řízení (9).
(19)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (10) a nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU, Euratom) č. 1268/2012 (11), jež chrání finanční zájmy Unie, mají být používána při provádění programu se zřetelem na zásady jednoduchosti a jednotnosti ve výběru rozpočtových nástrojů, na omezení počtu případů, ve kterých si Komise ponechává přímou odpovědnost za provádění a řízení, a na požadovanou úměrnost mezi výší zdrojů a administrativní zátěží související s jejich použitím.
(20)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o sestavování ročních pracovních programů.
(21)
Očekává se, že program přispěje k zajištění porovnatelnosti a transparentnosti účetních závěrek společností napříč Unií a k tomu, aby byly brány v potaz potřeby Unie v kontextu celosvětové harmonizace standardů finančního výkaznictví. Jednotný evropský postoj by přispěl k podpoře mezinárodního uznání IFRS, konvergence a vysoce kvalitních mezinárodních auditorských standardů ve všech členských státech. Program rovněž přispívá k naplňování strategie Evropa 2020 tím, že podporuje vznik jednotného trhu finančních služeb a kapitálu, jakož i k vnější dimenzi této strategie.
(22)
Toto nařízení by mělo umožnit spolufinancovat činnosti určitých subjektů sledujících cíl, který je součástí politiky Unie v oblasti vypracovávání standardů, jejich schvalování nebo dohlížení na procesy vytváření standardů v oblasti účetního výkaznictví a auditů, a tuto politiku podporuje.
(23)
Financování Unií je navrhováno pro jasně vymezený a omezený počet nejdůležitějších subjektů v oblasti účetního výkaznictví a auditů. Ve stávajícím institucionálním rámci by měl mechanismus financování zajistit stálé, diverzifikované, řádné a přiměřené financování, aby příslušné subjekty mohly plnit své poslání ve vztahu k Unii nebo ve veřejném zájmu nezávisle a účinně. Tyto subjekty by měly zveřejňovat rozpis částek dalšího financování pocházejícího z alternativních zdrojů.
(24)
S ohledem na vývoj po předložení doporučení uvedeného ve zprávě zvláštního poradce by měla Komise předložit v březnu 2014 a poté počínaje rokem 2015 každoročně, nejpozději v červnu, zprávu o pokroku EFRAG při provádění reforem správy a řízení. IASB iniciovala revizi koncepčního rámce. Po vydání revidovaného koncepčního rámce by měla Komise podat Evropskému parlamentu a Radě zprávu o případných změnách v koncepčním rámci a jejich zdůvodnění, se zaměřením především na pojmy obezřetnosti a spolehlivosti a zajištění „věrného a poctivého obrazu“, jak je stanoveno ve směrnici 2013/34/EU. Příjemci by měli zajistit účinné a hospodárné využití prostředků z veřejných zdrojů, včetně cestovních a souvisejících výdajů.
(25)
Program by měl nahradit předchozí program spolufinancování pro uvedené příjemce. Proto by mělo být v zájmu právní jistoty zrušeno rozhodnutí č. 716/2009/ES.
(26)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž zavedení programu Unie na podporu činností subjektů, které přispívají k dosažení cílů politiky Unie v oblasti účetního výkaznictví a auditů, na období 2014-2020, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jej z důvodu jeho rozsahu a účinků může být lépe dosaženo na úrovni Unie, smí Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.
(27)
Jakákoli finanční podpora pro nové příjemce, a to i tehdy, jedná-li se o přímé nástupce jednoho z příjemců uvedených v tomto nařízení, podléhá schválení Evropským parlamentem a Radou v souladu s článkem 294 Smlouvy o fungování Evropské unie.
(28)
Dobu použitelnosti tohoto nařízení je vhodné uvést do souladu s dobou použitelnosti nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 (12). Toto nařízení by se tedy mělo použít ode dne 1. ledna 2014 do dne 31. prosince 2020,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Zavádí se program Unie na podporu činností subjektů, které přispívají k dosažení cílů politiky Unie v oblasti účetního výkaznictví a auditů (dále jen „program“) na období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020.
2. Program se vztahuje na činnosti související s vypracováváním nebo poskytováním vstupních informací pro vypracovávání standardů, s používáním, hodnocením nebo sledováním standardů nebo dohlížením na procesy vytváření standardů na podporu provádění politik Unie v oblasti účetního výkaznictví a auditů, které vykonává nadace IFRS, EFRAG nebo PIOB.
Článek 2
Cíl
Cílem programu je zlepšit podmínky pro účinné fungování vnitřního trhu podporou transparentního a nezávislého rozvoje mezinárodních standardů účetního výkaznictví a auditů.
Článek 3
Příjemci
1. Příjemci programu jsou:
a)
v oblasti účetního výkaznictví:
i)
EFRAG na období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2016,
ii)
nadace IFRS,
b)
v oblasti auditů: PIOB.
2. Subjekty činné v oblasti účetního výkaznictví a v oblasti auditů, které obdrží finanční prostředky Unie prostřednictvím programu, mají povinnost postupovat s řádnou péčí, aby zajistily svou nezávislost a účinné a hospodárné využívání prostředků z veřejných zdrojů, bez ohledu na různorodé zdroje financování, které mohou přijímat.
Článek 4
Udělování grantů
Finanční prostředky v rámci programu jsou poskytovány v podobě grantů na provozní náklady udělovaných na ročním základě.
Článek 5
Transparentnost
Každý příjemce finančních prostředků udělených na základě programu uvede na patřičně viditelném místě, například na internetových stránkách, ve svých publikacích nebo ve výroční zprávě, že obdržel finanční prostředky z rozpočtu Unie, a rozpis částek dalšího financování pocházejícího z alternativních zdrojů.
Článek 6
Finanční ustanovení
1. Finanční krytí pro provádění tohoto programu na období 2014-2020 činí 43 176 000 EUR v běžných cenách.
2. Roční rozpočtové prostředky schvaluje Evropský parlament a Rada v mezích víceletého finančního rámce.
3. Orientační rozpis finančního krytí uvedeného v odstavci 1 pro všechny tři příjemce je následující:
a)
pro EFRAG: 9 303 000 EUR,
b)
pro nadaci IFRS: 31 632 000 EUR,
c)
pro PIOB: 2 241 000 EUR.
Článek 7
Provádění programu
Komise program provádí prostřednictvím ročních pracovních programů v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012. Každý roční pracovní program plní cíl programu stanovený v článku 2 tohoto nařízení tím, že určí:
a)
očekávané výsledky,
b)
přehled rozpočtu podle jednotlivých příjemců, v souladu s orientačními částkami stanovenými v čl. 6 odst. 3.
Za účelem zajištění transparentnosti roční pracovní program také formou odkazu uvádí cíle stanovené v článku 2, způsob provádění stanovený v článku 4 a zjištění vyplývající ze zpráv.
Komise přijímá roční pracovní programy prostřednictvím prováděcích aktů.
Článek 8
Ochrana finančních zájmů Evropské unie
1. Komise přijme vhodná opatření, která zajistí, aby byly při provádění činností financovaných podle tohoto nařízení finanční zájmy Unie chráněny prevencí podvodů, korupce a jiného protiprávního jednání, účinnými kontrolami, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek a případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími sankcemi.
2. Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr mají pravomoc provádět, prostřednictvím kontroly dokumentů i kontrol na místě, audit u všech příjemců grantů, dodavatelů a subdodavatelů, kteří obdrželi finanční prostředky Unie v rámci programu.
Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) může provádět kontroly a inspekce na místě u hospodářských subjektů, jichž se toto financování přímo nebo nepřímo týká, postupy stanovenými v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (13) s cílem zjistit, zda v souvislosti s grantovou dohodou, rozhodnutím o grantu nebo smlouvou o financování Unií nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie.
Aniž jsou dotčeny první a druhý pododstavec, musí dohody o spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, grantové dohody, rozhodnutí o grantu a smlouvy vyplývající z provádění tohoto nařízení výslovně zmocňovat Komisi, Účetní dvůr a OLAF k provádění takových auditů a kontrol.
Článek 9
Hodnocení
1. Do 31. března 2014 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě první zprávu o nezbytných reformách správy a řízení v oblasti účetnictví a finančních informací týkající se EFRAG, zohledňující mimo jiné vývoj po vydání doporučení obsaženého ve zprávě zvláštního poradce, a o opatřeních, která již EFRAG podnikla za účelem provedení těchto reforem.
2. Do 31. prosince 2014 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o zjištěních vyplývajících z jejího hodnocení nařízení (ES) č. 1606/2002, včetně případných návrhů na změnu uvedeného nařízení za účelem jeho lepšího fungování, a také o mechanismech správy a řízení ve všech příslušných orgánech.
3. Počínaje rokem 2015 připraví Komise výroční zprávu o činnosti nadace IFRS týkající se vývoje IFRS, PIOB a EFRAG.
4. Pokud jde o nadaci IFRS, bude se zpráva uvedená v odstavci 3 zabývat její činností, a zejména obecnými zásadami, podle nichž byly vypracovány nové standardy. Zpráva rovněž zhodnotí, zda IFRS náležitě zohledňují různé podnikatelské modely, zda odrážejí skutečné důsledky ekonomických transakcí, zda nejsou příliš složité a zda dokáží zabránit zkreslení z důvodu krátkodobé perspektivy nebo nestálosti.
Po vydání revidovaného koncepčního rámce se zpráva zaměří na případné změny v koncepčním rámci, a především na pojmy obezřetnosti a spolehlivosti.
5. Pokud jde o PIOB či její nástupnickou organizaci, bude se zpráva uvedená v odstavci 3 věnovat vývoji v souvislosti s diverzifikací financování. Pokud financování od IFAC přesáhne v určitém roce dvě třetiny celkového ročního objemu finančních prostředků PIOB, předloží Komise návrh na omezení svého ročního příspěvku na daný rok na nejvýše 300 000 EUR.
6. Pokud jde o EFRAG, bude se zpráva uvedená v odstavci 3 zabývat následujícími otázkami:
a)
zda EFRAG při své odborné práci na mezinárodních účetních standardech náležitě zohledňuje požadavek uvedený v čl. 3 odst. 2 nařízení (ES) č. 1606/2002, zejména při posuzování toho, zda jsou nové nebo pozměněné IFRS v souladu se zásadou „věrného a poctivého obrazu“ a zda odpovídají evropskému veřejnému zájmu;
b)
zda EFRAG při své odborné práci na IFRS poskytuje odpovídající hodnocení toho, zda navržené, nové či pozměněné mezinárodní účetní standardy vypracované IASB jsou podložené a odpovídají potřebám Unie s ohledem na rozmanitost účetních a hospodářských modelů a názorů v Unii; a
c)
jakého pokroku dosáhla EFRAG při provádění reforem správy a řízení s ohledem na vývoj po předložení doporučení uvedeného ve zprávě zvláštního poradce.
Bude-li to vhodné, předloží Komise legislativní návrh na pokračování financování EFRAG po 31. prosinci 2016.
7. Komise předá zprávu uvedenou v odstavci 3 Evropskému parlamentu a Radě každoročně nejpozději 30. června.
8. Nejpozději dvanáct měsíců před koncem programu předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o dosažení cíle programu. Tato zpráva zhodnotí přinejmenším celkovou vhodnost a soudržnost programu, účinnost jeho plnění a celkovou a individuální účinnost pracovního programu příjemců z hlediska dosažení cíle uvedeného v článku 2.
9. Komise zašle zprávy uvedené v tomto článku pro informaci Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru.
Článek 10
Zrušení
Rozhodnutí č. 716/2009/ES se zrušuje s účinkem ode dne 1. ledna 2014.
Článek 11
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014 do dne 31. prosince 2020.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 3. dubna 2014.
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 258/2014/EU RENDELETE
(2014. április 3.)
a pénzügyi beszámolás és az audit területén meghatározott tevékenységeket támogató, a 2014-2020 közötti időszakra szóló uniós program létrehozásáról, és a 716/2009/EK határozat hatályon kívül helyezéséről
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamenteknek való továbbítását követően,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
a rendes jogalkotási eljárás keretében (2),
mivel:
(1)
A 716/2009/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (3) létrehozta a pénzügyi szolgáltatások, a pénzügyi beszámolás és a könyvvizsgálat területén egyes tevékenységeket támogató közösségi programot. A határozat alapján az Európai Pénzügyi Beszámolási Tanácsadó Csoport (EFRAG), a nemzetközi pénzügyi beszámolási standardok alapítványa [IFRS Alapítvány, amely a Nemzetközi Számviteli Standard Bizottság Alapítvány (IASCF) jogutódja] és a Közérdekű Felügyeleti Tanács (Public Interest Oversight Board - PIOB) működési támogatások formájában uniós társfinanszírozásban részesült 2013. december 31-ig.
(2)
A 2008 óta tartó pénzügyi piaci válság következtében a pénzügyi beszámolás és az audit témája az Unió politikai napirendjének középpontjába került. A jól működő egységes pénzügyi beszámolási keret alapvető a belső piac, a tőkepiacok hatékony működése és a pénzügyi szolgáltatások integrált uniós piacának megvalósítása szempontjából.
(3)
A beszámoló azonkívül, hogy központi szerepet játszik a befektetők fontos információkkal való ellátásában a mérleget, az eredménykimutatást és a cash flow-t illetően, a pénzügyi kimutatások hozzájárulnak a hatékony vállalatirányításhoz.
(4)
A pénzügyi kimutatások amellett, hogy alapvető szerepet játszanak a részvényesek és hitelezők érdekeinek védelmében, a prudenciális szabályozás alapvető elemei, abban az értelemben, hogy a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó minden főbb jogalkotási eszköz a vállalkozások pénzügyi kimutatásain alapszik, beleértve a 648/2012/EU (4) és az 575/2013/EU (5) rendeletet. A szabályozók a számviteli terminológiára hagyatkoznak annak vizsgálatakor, hogy milyen kockázatokat vállal egy cég, és ezért milyen követelményeket kell támasztatni vele szemben.
(5)
A globális gazdaságban egységes számviteli nyelvezetre van szükség, figyelembe véve a már alkalmazott számos különböző könyvelési hagyományt. A G20 több ízben felszólított nemzetközi számviteli standardok alkalmazására, valamint a jelenlegi és jövőbeni számviteli standardok közelítésére. A Nemzetközi Számviteli Standard Testület (IASB) által kidolgozott nemzetközi pénzügyi beszámolási standardokat (IFRS-ek) világszerte számos joghatóság elfogadta és alkalmazza, egyes jelentősebb joghatóságok azonban nem. Ezeket a nemzetközi számviteli standardokat átlátható és demokratikusan ellenőrizhető eljárás keretében kell kidolgozni. Az Unió érdekeinek tiszteletben tartása, valamint a globális standardok magas színvonalának és az uniós joggal való összeegyeztethetőségének biztosítása érdekében elengedhetetlen, hogy az Unió érdekeit megfelelően figyelembe vegyék a nemzetközi standardalkotási folyamatban. Az említett érdekek magukban foglalják annak az elvnek a fenntartását, hogy pénzügyi kimutatásoknak „megbízható és valós összképet” kell adniuk, és hitelesnek, összehasonlíthatónak és relevánsnak kell lenniük.
(6)
Az 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) értelmében a nemzetközi pénzügyi beszámolási standardokat csak akkor kell beépíteni az olyan társaságokra alkalmazandó uniós jogba, amelyek értékpapírjait valamely szabályozott uniós piacon jegyzik, amennyiben az IFRS-ek megfelelnek az említett rendeletben meghatározott feltételeknek, beleértve azt a követelményt, hogy a beszámolók „megbízható és valós összképet” adjanak, a 2013/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) 4. cikke (3) bekezdésének megfelelően. Az IFRS-ek ezért jelentős szerepet töltenek be a belső piac működésében, és így az Uniónak közvetlen érdeke fűződik annak biztosításához, hogy az IFRS-ek kidolgozására és jóváhagyására irányuló folyamat olyan standardokat eredményezzen, amelyek összhangban állnak a belső piac jogi kereteinek követelményeivel.
(7)
Az IFRS-eket az IASB adja ki, a kapcsolódó értelmezéseket pedig az IFRS Értelmezési Bizottság, mely két testület a nemzetközi pénzügyi beszámolási standardok alapítványának keretében működik. Ezért megfelelő finanszírozási megállapodásokat kell létrehozni az IFRS Alapítvány számára.
(8)
Az EFRAG-ot 2001-ben alapították a kibocsátókat és a pénzügyi beszámolási folyamatban érintett számviteli szakmát képviselő európai szervezetek. Az 1606/2002/EK rendelettel összhangban az EFRAG a Bizottság számára véleményezi, hogy az IASB által kibocsátott, befogadandó számviteli standardok vagy az IFRS Értelmezési Bizottság által kibocsátott, befogadandó értelmezések megfelelnek-e a befogadásra vonatkozóan az említett rendeletben meghatározott kritériumoknak.
(9)
Az EFRAG globális szinten képviseli a számvitelre vonatkozó egységes európai álláspontot. Ebben a minőségében az EFRAG inputot biztosít az IASB standardalkotási folyamatához. Annak érdekében, hogy az EFRAG betölthesse ezt a szerepet, az Unióban felmerülő minden szemléletet meg kell ismernie szabályszerű eljárás keretében, és ebben meghatározó szerepet játszanak a nemzeti standardok kialakítói, a kormányok és a szabályozó hatóságok, valamint egyéb érdekelt felek, tekintettel a tagállamok és a különböző érdekelt felek közti jelentős véleménykülönbségekre. Az EFRAG és az IASB kapcsolattartásának egészét teljes mértékben átláthatóvá kell tenni, és az EFRAG valamennyi döntését a nemzeti standardok kialakítóival folytatott konzultációt követően kell meghozni.
(10)
Figyelembe véve az EFRAG szerepét annak értékelésében, hogy az IFSR-ek megfelelnek az uniós társasági jog és politika követelményeinek - ahogy az 1606/2002/EK rendeletben szerepel -, szükséges, hogy az Unió biztosítsa az EFRAG stabil finanszírozását és ezért hozzájáruljon a költségeihez.
(11)
2013. november 12-én a Bizottság közzétette Philippe Maystadt, a belső piacért és a szolgáltatásokért felelős biztos különleges tanácsadója jelentését (a továbbiakban: a különleges tanácsadói jelentés), amelyben felvázolta az EFRAG irányítását érintő azon lehetséges reformokat, amelyek célja az Uniónak a nemzetközi könyvvizsgálati standardok fejlesztéséhez való hozzájárulásának megerősítése. Az e rendeletben létrehozott társfinanszírozási program (a továbbiakban: a program) kitűzött céljainak elérése érdekében szükség van arra, hogy az irányítási megoldásokat a különleges tanácsadói jelentés ajánlásaival összhangban felülvizsgálják, és hogy e reformokat haladéktalanul végrehajtsák. A Bizottság nyomon követi az EFRAG irányítási reformjának végrehajtását és tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot a végrehajtás előrehaladásáról. Ennek érdekében a Bizottság 2014. március 31-ig jelentést terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé az irányítási reform végrehajtásáról.
(12)
Az EFRAG technikai munkája arra összpontosít, hogy technikai tanácsokat adjon a Bizottságnak az IFRS jóváhagyására, valamint az IFRS fejlesztési folyamatában való megfelelő részvételre vonatkozóan, és biztosítsa, hogy a nemzetközi standardalkotási folyamatban megfelelően figyelembe vegyék az Unió érdekeit. Ezen érdekek közé tartozik az „óvatosság” elve, a „megbízható és valós összképre” vonatkozó követelmény, amelyet a 2013/34/EU irányelv is tartalmaz, és figyelembe kell venni a standardok által a pénzügyi stabilitásra és a gazdaságra gyakorolt hatásokat. A Bizottság az e jelentésben meghatározott kritériumoknak megfelelően elkészített jelentésekben értékeli az EFRAG által végzett technikai munkát.
(13)
A kötelező audit területén a Megfigyelőcsoport - a Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége (International Federation of Accountants - IFAC) irányítási reformjának felügyeletéért felelős nemzetközi szervezet - 2005-ben létrehozta a Közérdekű Felügyeleti Tanácsot. A PIOB feladata, hogy felügyelje a nemzetközi audit standardok (ISA-k) elfogadásához vezető folyamatot és az IFAC egyéb közérdekű tevékenységeit. Az Unión belüli alkalmazás céljából ISA-kat lehet elfogadni, különösen amennyiben azokat a 2006/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 26. cikkében előírtak szerint, szabályszerű eljárásban, nyilvános ellenőrzés és átláthatóság biztosításával dolgozták ki (8). Az auditra vonatkozóan 2011. november 30-án előterjesztett javaslatok szintén előirányozzák az ISA-k bevezetését az Unióban.
(14)
Az ISA-k bevezetése az Unióban és a PIOB kulcsszerepe annak biztosításában, hogy megfeleljenek a 2006/43/EK irányelvben meghatározott követelményeknek, azt jelenti, hogy az Uniónak közvetlen érdeke fűződik annak biztosításához, hogy az ilyen standardok kidolgozására és jóváhagyására irányuló folyamat a belső piac jogi kereteivel összhangban álló standardokat eredményezzen. A 2006/43/EK irányelv módosításáról szóló bizottsági javaslat szintén kifejezetten elismeri a PIOB szerepét. Fontos ezért, hogy a PIOB tekintetében megfelelő finanszírozási intézkedéseket biztosítsanak.
(15)
A számvitel és audit területén működő testületek nagymértékben függenek a finanszírozástól, és a belső piac működése szempontjából jelentős szerepet töltenek be az Unióban. A 716/2009/EK határozattal létrehozott program javasolt kedvezményezettjei az uniós költségvetésből társfinanszírozott működési támogatásban részesülnek, ami lehetővé teszi számukra, hogy növeljék a magánszektortól és az eseti forrásoktól való pénzügyi függetlenségüket, erősítve ezáltal kapacitásukat és hitelességüket. A közfinanszírozás azonban önmagában még nem tekinthető a magánszektortól való függetlenség biztosítékának. Különösen -többek között - az IASB és az EFRAG igazgatótanácsi tagságait illetően volna szükség nagyobb átláthatóságra, annak biztosítása érdekében, hogy minden érdekelt képviselve legyen a standardok megállapításának és jóváhagyásának folyamata során. Az EFRAG és az IASB megfelelő lépéseket tesz az összeférhetetlenségek kiküszöbölésére, ideértve az ezen szervezetek által alkalmazott személyzet különféle kategóriáihoz kapcsolódó tisztséghez és felelősségi körökhöz igazított közzétételi követelményeket is.
(16)
A tapasztalatok szerint az uniós társfinanszírozás biztosítja, hogy a kedvezményezettek egyértelmű, stabil, sokrétű, megbízható és megfelelő finanszírozásban részesüljenek, és hozzájárul ahhoz, hogy közérdekű feladataikat függetlenül és hatékonyan legyenek képesek ellátni. Ezért uniós hozzájárulás útján továbbra is elegendő finanszírozást kell biztosítani a nemzetközi számviteli és audit standardok kidolgozásához és különösen az IFRS Alapítvány, az EFRAG és a PIOB működéséhez.
(17)
Finanszírozási szerkezetük megváltoztatásán túl, az IFRS Alapítvány és az EFRAG esetében irányítási reformokra is sor került annak biztosítására, hogy szervezeti felépítésük és folyamataik révén közérdekű feladataikat függetlenül, hatékonyan, átláthatóan és demokratikusan ellenőrizhető módon lássák el. Az IFRS Alapítvány vonatkozásában 2009-ben létrejött az ellenőrző testület, amelynek célja a nyilvános elszámoltathatóság és a közfelügyelet biztosítása, erősödött a Standard Tanácsadó Testület hatékonysága, javult az átláthatóság, és az IASB szabályos eljárása részeként sor került a hatásvizsgálatok szerepének formalizálására. Folytatódnak az erőfeszítések az említett testületek irányításának fejlesztése érdekében. 2013-ban a Bizottság kezdeményezte az 1606/2002/EK rendelet alkalmasának értékelését. Az értékelés kiterjed többek között az IFRS Unión belüli jóváhagyásának kritériumaira az említett rendelet 3. cikke (2) bekezdésében meghatározottaknak és az IFRS Alapítvány, valamint az IASB irányítási intézkedéseinek megfelelően. A Bizottság szándékai szerint 2014. december 31-ig befejezi az értékelést és jelentést nyújt be az eredményekről az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. A Bizottság adott esetben jogalkotási javaslatot terjeszt elő a rendelet működésének javítása érdekében.
(18)
Ez a rendelet a program teljes időtartamára pénzügyi keretösszeget állapít meg, amely az éves költségvetési eljárás során elsődleges referenciaösszeget jelent az Európai Parlament és a Tanács számára a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás (9) 17. pontja értelmében.
(19)
A program végrehajtása során alkalmazni kell a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletet (10) és az 1268/2012/EU, Euratom felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletet (11), amelyek védik az Unió pénzügyi érdekeit, figyelembe véve az egyszerűség és a következetesség elvét a költségvetési eszközök kiválasztásában, az olyan esetek számának korlátozását, amikor a Bizottság fenntartja a közvetlen felelősséget a végrehajtásért és kezelésért, valamint a források összege és az azok felhasználásával járó adminisztratív terhek között megkövetelt arányosságot.
(20)
E rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni az éves munkaprogramok kidolgozása tekintetében.
(21)
A program célja, hogy Unió-szerte hozzájáruljon a társasági beszámolók átláthatóságának és összehasonlíthatóságának biztosítására irányuló célok megvalósításához, valamint annak a célnak a megvalósításához, hogy hangot adjon Európa szükségleteinek a pénzügyi beszámolási standardok globális összehangolása során. Az egységes európai hang képviselete elősegítené az IFRS-ek nemzetközi elfogadottságát, valamint a konvergencia és a magas színvonalú nemzetközi audit standardok alkalmazásának támogatását valamennyi tagállamban. A pénzügyi szolgáltatások és a tőke egységes piacának megerősítésével a program hozzájárul az Európa 2020 stratégiához is, továbbá alátámasztja a stratégia külső dimenzióját.
(22)
E rendeletnek rendelkeznie kell egyes olyan testületek tevékenységei társfinanszírozásának lehetőségéről, amelyek az uniós szakpolitika részét képező és azt támogató célt képviselnek a pénzügyi beszámoláshoz és az audithoz kapcsolódó standardok kidolgozása, jóváhagyása, illetőleg a standardalkotó folyamatok felügyelete területén.
(23)
Uniós finanszírozás a pénzügyi beszámolás és az audit területén működő legfontosabb testületek egy jól meghatározott és korlátozott körének javasolt. A jelenlegi intézményi kereteken belül a finanszírozási megállapodásoknak stabil, sokrétű, megbízható és megfelelő finanszírozást kell biztosítaniuk, hogy képessé tegyék az érintett testületeket az Unióval kapcsolatos vagy közérdekű feladataik független és hatékony módon történő ellátására. E testületek közzéteszik az egyéb forrásokból származó támogatások részletes lebontását.
(24)
A Bizottság a különleges tanácsadó jelentésében foglalt ajánlásokat követő fejlemények figyelembevétele mellett 2014. márciusában jelentéseket tesz közzé, majd 2015-től minden évben, legkésőbb júniusban jelentést készít az EFRAG által irányítási reformjainak végrehajtása terén elért előrelépésekről. Az IASB kezdeményezte a koncepcionális keret felülvizsgálatát. A felülvizsgált koncepcionális keret kiadását követően a Bizottság jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a koncepcionális keretbe bevezetett minden változásról és azok okairól, különös tekintettel az óvatosság és a megbízhatóság fogalmára, biztosítva a 2013/34/EU irányelvben meghatározott megbízható és valós összkép tiszteletben tartását. A kedvezményezetteknek biztosítaniuk kell a közpénzek hatékony és gazdaságos felhasználását, az utazási és járulékos költségeket is beleértve.
(25)
A program felváltja a kedvezményezettek számára biztosított előző társfinanszírozási programot. A jogbiztonság érdekében a 716/2009/EK határozatot hatályon kívül kell helyezni.
(26)
Mivel e rendelet célját -, nevezetesen uniós program létrehozását a 2014-2020 időszakra vonatkozóan azon szervek tevékenységének támogatására, amelyek az Unió pénzügyi beszámolással és audittal kapcsolatos szakpolitikai céljainak eléréséhez hozzájárulnak - a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban az intézkedés nagyságrendje és hatásai e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányossági elvvel összhangban a rendelet nem lépi túl a szóban forgó cél eléréséhez szükséges mértéket.
(27)
Az új kedvezményezettek finanszírozását minden esetben - még akkor is, ha az e rendeletben felsorolt kedvezményezettek közvetlen jogutódjai -, az Európai Parlament és a Tanács hagyja jóvá, összhangban az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkével.
(28)
E rendelet alkalmazási idejét helyénvaló összehangolni az 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletével (12). Ezért ezt a rendeletet 2014. január 1-jétől2020. december 31-ig kell alkalmazni,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Tárgy és hatály
(1) Létrejön egy uniós program (a továbbiakban: a program) a 2014. január 1-jétől2020. december 31-ig tartó időszakra azon testületek tevékenységeinek támogatására, amelyek hozzájárulnak az Unió pénzügyi beszámolással és audittal összefüggő szakpolitikai célkitűzéseinek megvalósításához.
(2) A program a következő tevékenységekre terjed ki: standardok kidolgozása vagy input nyújtása a standardok kidolgozásához, a standardok alkalmazása, értékelése vagy ellenőrzése, illetőleg a standardalkotó folyamatok felügyelete az IFRS Alapítvány, az EFRAG vagy a PIOB által végrehajtott uniós szakpolitikák végrehajtásának támogatása céljából a pénzügyi beszámolás és az audit területén.
2. cikk
Célkitűzések
A program célkitűzése a belső piac hatékony működési feltételeinek javítása a nemzetközi pénzügyi beszámolási és auditstandardok átlátható és független kidolgozásának támogatása révén.
3. cikk
Kedvezményezettek
(1) A program kedvezményezettjei a következők:
a)
a pénzügyi beszámolás területén:
i.
az EFRAG a 2014. január 1-jétől2016. december 31-ig tartó időszakban;
ii.
az IFRS Alapítvány;
b)
az audit területén: a PIOB.
(2) A program révén uniós támogatásban részesülő, a pénzügyi beszámolás és az audit területén működő testületekre gondossági kötelezettség hárul függetlenségük biztosítása, valamint a közpénzek gazdaságos és hatékony felhasználása terén, függetlenül az esetlegesen egyéb csatornákon nekik juttatható finanszírozástól.
4. cikk
Támogatások odaítélése
A program szerinti finanszírozás nyújtása évente odaítélt működési támogatások formájában történik.
5. cikk
Átláthatóság
A program keretében odaítélt támogatás kedvezményezettje jól hozzáférhető helyen - például internetes honlapon, kiadványban vagy éves jelentésben - köteles feltüntetni, hogy támogatásban részesült az Unió költségvetéséből, az egyéb forrásokból származó támogatások részletes lebontásával együtt;
6. cikk
Pénzügyi rendelkezések
(1) A Program 2014-2020 időszakban történő megvalósítására szánt pénzügyi keret jelenlegi árakon számítva 43 176 000 EUR.
(2) Az éves előirányzatokat a többéves pénzügyi keret erejéig az Európai Parlament és a Tanács hagyja jóvá.
(3) A pénzügyi keretösszegnek az (1) bekezdésben meghatározott indikatív felosztása a három kedvezményezett között a következő:
a)
EFRAG: 9 303 000 EUR
b)
IFRS Alapítvány: 31 632 000 EUR
c)
PIOB: 2 241 000 EUR.
7. cikk
A program végrehajtása
A Bizottság a 966/2012/EU, Euratom rendelettel összhangban kialakított éves munkaprogramok révén hajtja végre a programot. Az egyes éves munkaprogramok a program céljait hajtják végre e rendelet 2. cikkének megfelelően, az alábbiak meghatározása révén:
a)
a várt eredmények;
b)
a költségvetés kedvezményezettek szerinti lebontása, a 6. cikk (3) bekezdésében meghatározott indikatív összegeknek megfelelően.
az átláthatóság biztosítása érdekében az éves munkaprogramoknak hivatkozniuk kell a 2. cikkben megjelölt célkitűzésre, a 4. cikkben meghatározott végrehajtási módszerre és a jelentések megállapításaira.
A Bizottság az éves munkaprogramokat végrehajtási aktusok formájában fogadja el.
8. cikk
Az Unió pénzügyi érdekeinek védelme
(1) A Bizottság megfelelő intézkedésekkel - csalás, korrupció és más jogellenes cselekmények elleni megelőző intézkedésekkel, hatásos ellenőrzésekkel, szabálytalanság feltárása esetén a jogtalanul kifizetett összegek visszafizettetésével, valamint szükség esetén hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókkal - biztosítja, hogy az Európai Unió pénzügyi érdekei az e rendelet alapján finanszírozott tevékenységek végrehajtása során ne sérüljenek.
(2) A Bizottság és képviselői, valamint a Számvevőszék jogosultak dokumentumok és helyszíni ellenőrzés alapján elvégezni a program keretében uniós forrásból származó támogatásban részesülő kedvezményezettek, valamint az e program alapján uniós forrásokban részesülő vállalkozók és alvállalkozók auditját.
Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) jogosult az ilyen finanszírozással közvetlenül vagy közvetetten érintett gazdasági szereplőknél a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendeletben (13) előírt eljárásoknak megfelelően helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat végezni annak megállapítására, hogy történt-e az uniós finanszírozásra vonatkozó támogatási megállapodással, támogatási határozattal vagy szerződéssel összefüggésben olyan csalás, korrupciós vagy más jogellenes cselekmény, amely az Unió pénzügyi érdekeit sérti.
Az első és második albekezdés sérelme nélkül az e rendelet végrehajtása keretében harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel kötött együttműködési megállapodásokban, az e rendelet végrehajtása keretében létrejött támogatási megállapodásokban, támogatási határozatokban és szerződésekben kifejezetten rendelkezni kell arról, hogy a Bizottság, a Számvevőszék és az OLAF elvégezheti az említett auditokat, helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat.
9. cikk
Értékelés
(1) 2014. március 30-ig a Bizottság benyújtja első jelentését az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a számviteli és pénzügyi információk területén szükséges irányítási reformokról az EFRAG tekintetében, - figyelembe véve egyebek mellett a különleges tanácsadó jelentésében foglalt ajánlásokat - és az e reformok által az EFRAG által már végrehajtott lépésekről.
(2) A Bizottság 2014. december 31-ig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a Bizottság által az 1606/2002/EK rendeletre vonatkozóan végzett értékelés megállapításairól - működésének javítása érdekében adott esetben javaslatokat téve a rendelet módosítására -, valamint az érintett intézményekre vonatkozó irányítási intézkedésekről.
(3) 2015-től a Bizottság éves jelentést készít az IFRS Alapítvány tevékenységéről az IFRS, a PIOB és az EFRAG fejleményei tekintetében.
(4) Az IFRS Alapítványt illetően a (3) bekezdésben említett jelentés kiterjed az IFRS Alapítvány tevékenységére és különösen azon általános elvekre, amelyek alapján az új standardokat kifejlesztették. Ez a jelentés magában foglalja továbbá, hogy az IFRS megfelelően figyelembe veszi-e a különféle üzleti modelleket, tükrözi-e a gazdasági tranzakciók tényleges következményeit, nem túlságosan összetett-e, valamint elkerüli-e a rövid távúság és a volatilitás felé való mesterséges torzítást.
A felülvizsgált koncepcionális keret kiadását követően a jelentés foglalkozik a koncepcionális keretbe bevezetett mindenfajta változással, különös figyelmet fordítva az óvatosság és a megbízhatóság fogalmára.
(5) A PIOB-ot (vagy jogutód szervezetét) illetően a (3) bekezdésben említett jelentés a finanszírozás diverzifikálásának alakulására is kiterjed. Amennyiben egy adott évben az IFAC általi finanszírozás túllépi a PIOB teljes finanszírozásának kétharmadát, a Bizottság javaslatot terjeszt elő az adott évre vonatkozó éves hozzájárulásának 300 000 euróra történő korlátozásáról.
(6) Az EFRAG tekintetében a (3) bekezdésben említett jelentés az alábbiakat foglalja magában:
a)
az EFRAG nemzetközi számviteli standardokra vonatkozó technikai munkája során megfelelően figyelembe veszi-e az 1606/2002/EK rendelet 3. cikkének (2) bekezdésében foglalt követelményt, különösen annak értékelése során, hogy az új vagy módosított IFRS összhangban van-e a „megbízható és valós összkép” elvével, és az európai közérdeket szolgálja-e;
b)
az EFRAG-nak az IFRS-re vonatkozó technikai munkája során megfelelő értékelést biztosít-e arról, hogy az IASB által kifejlesztett tervezett, új, illetve módosított nemzetközi számviteli standardok tényeken alapulnak-e, valamint megfelelnek-e az Unió igényeinek, figyelembe véve az Unión belül érvényesülő különféle számviteli és gazdasági modelleket és nézeteket; továbbá
c)
az EFRAG által irányítási reformjainak végrehajtása terén elért előrelépéseket, figyelembe véve a különleges tanácsadó ajánlásait követő fejleményeket.
Adott esetben a Bizottság jogalkotási javaslatokat terjeszt elő az EFRAG finanszírozásának 2016. december 31. utáni folytatása érdekében.
(7) A Bizottság a (3) bekezdésben említett jelentéseket legkésőbb minden év június 30-ig eljuttatja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.
(8) A Bizottság legkésőbb tizenkét hónappal a program vége előtt jelentést terjeszt elő az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a program céljainak eléréséről. A jelentés kiterjed legalább a program általános célszerűségére és koherenciájára, végrehajtásának eredményességére, valamint a kedvezményezettek munkaprogramjának általános és egyedi eredményességére a 2. cikkben említett célkitűzések megvalósítása terén.
(9) A Bizottság az e cikkben említett jelentéseket tájékoztatásul megküldi az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak.
10. cikk
Hatályon kívül helyezés
A 716/2009/EK határozat 2014. január 1-jével hatályát veszti.
11. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ezt a rendeletet 2014. január 1-jétől2020. december 31-ig kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2014. április 3-án.