PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 775/2014
ze dne 16. července 2014,
kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1236/2005 o obchodování s některým zbožím, které by mohlo být použito pro trest smrti, mučení nebo jiné kruté, nelidské či ponižující zacházení nebo trestání
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1236/2005 ze dne 27. června 2005 o obchodování s některým zbožím, které by mohlo být použito pro trest smrti, mučení nebo jiné kruté, nelidské či ponižující zacházení nebo trestání (1), a zejména s ohledem na čl. 12 odst. 2 uvedeného nařízení ve spojení s článkem 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 37/2014 ze dne 15. ledna 2014, kterým se mění některá nařízení týkající se společné obchodní politiky, pokud jde o postupy přijímání určitých opatření (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (ES) č. 1236/2005 zavádí zákaz vývozu zboží, které nemá jiné praktické využití než pro účely trestu smrti nebo pro účely mučení a jiného krutého, nelidského či ponižujícího zacházení nebo trestání, jakož i kontroly vývozu některého zboží, které by pro tyto účely mohlo být použito. Toto nařízení dodržuje základní práva a ctí zásady uznávané Listinou základních práv Evropské unie, zejména dodržování a ochranu lidské důstojnosti, práva na život a zákaz mučení a nelidského či ponižujícího zacházení nebo trestání.
(2)
Po konzultaci se skupinou odborníků byly přezkoumány seznamy zboží, které je předmětem kontroly a zákazu.
(3)
Všeobecně se uznává, že běžná pouta na ruce mohou být použita jako omezovací prostředek při prosazování práva a že taková pouta mají donucovací orgány ve své běžné výbavě. Standardní minimální pravidla OSN pro zacházení s vězni zakazují používání řetězů nebo želízek k omezování pohybu a stanoví, že pouta na ruce a další omezovací prostředky se nesmí používat k trestání. Použití omezovacích prostředků, kromě řetězů a želízek, je dovoleno pouze pro některé zvláštní účely, zejména jako preventivní opatření proti útěku vězně při převozu, nebo aby se vězni zabránilo v poškozování sebe nebo jiných osob.
(4)
Použití pout na palce a prsty a obojků na krk se nepovažuje za přípustné při prosazování práva a také použití pout na nohy se obvykle nepovažuje za přípustné pro účely prosazování práva. Ozubená pouta na palce a prsty, palečnice, okovy a závaží na nohy způsobí kvůli své povaze silnou bolest nebo utrpení spíše, než jiná pouta na palce, prsty a nohy.
(5)
Je pravděpodobnější, že použití více mechanických omezovacích prostředků způsobí silnou bolest nebo utrpení, např. jestliže jsou pouta na zápěstí a kotnících spojena za zády. Takové způsoby omezování pohybu s sebou často nesou nebezpečí udušení, zvláště při použití obojku na krk.
(6)
Proto je nutné zakázat obchodování s pouty na palce a prsty, palečnicemi, okovy a závažím na nohy. S přihlédnutím k tomu, že jejich použití může být výjimečně odůvodněné, měl by se kontrolovat vývoz želízek a pout, jiných než jsou běžná pouta na ruce.
(7)
Tyto kontroly jsou rovněž vhodné při vývozu jednotlivých manžet nebo kroužků, jako jsou obojky na krk nebo kroužky okovů na nohy.
(8)
V definici běžných pout na ruce by měla být vymezena velikost jednotlivých manžet, což by mělo přinést více jasnosti ohledně škály pout, jejichž vývoz nepodléhá kontrole.
(9)
Použití mechanických omezovacích prostředků, jako jsou např. pouta určená k připoutání vězně k pevnému objektu ukotvenému k podlaze, zdi nebo stropu, není přijatelný způsob omezování pohybu. Proto je nutné obchodování s pouty určenými k takovému ukotvení zakázat.
(10)
Podobné kombinace mechanických omezovacích prostředků, vícebodová znehybňovací zařízení, způsobí silnou bolest či utrpení spíše než běžná pouta. Poutací křesla, poutací desky a poutací postele omezují pohyb vězně mnohem více než současné použití například pout na ruce a kotníkových manžet. Inherentní riziko mučení nebo nelidského zacházení se zvyšuje, pokud je tento způsob omezování pohybu uplatňován delší dobu. Proto je nutné obchodování s poutacími křesly, poutacími deskami a poutacími postelemi zakázat.
(11)
Křesla, desky a postele vybavené výlučně popruhy nebo pásy by měly být z tohoto zákazu vyjmuty, jelikož jejich použití může být za určitých okolností na krátkou dobu odůvodněné, například proto, aby se pacientům ve stavu rozrušení zabránilo v poškození samých sebe nebo jiných osob. Použití popruhů, pásů nebo jiných omezujících prostředků na pacienty však postrádá jakékoli léčebné nebo lékařské odůvodnění.
(12)
Klecová a síťová lůžka nejsou vhodným prostředkem pro omezování pohybu pacientů nebo vězňů. Proto je nutné obchodování s klecovými a síťovými lůžky zakázat.
(13)
Vězni jsou někdy nuceni nosit takzvanou kápi proti plivání, aby byli zaměstnanci a další osoby chráněni před pliváním. Kápě kryje ústa, ale často i nos a jako taková představuje určité riziko udušení. Je-li kombinována s dalšími omezujícími prostředky, jako jsou pouta, existuje též riziko poranění krku. Proto by měl být vývoz kápí proti plivání kontrolován.
(14)
Všeobecně se uznává, že obušky představují řádné vybavení donucovacích orgánů a štíty jsou běžným obranným prostředkem. Obchod s tzv. obušky s ostny je již zakázán, neboť je pravděpodobné, že způsobují silnou bolest nebo utrpení, spíše než obyčejné obušky. Ze stejného důvodu je nutné zakázat obchod s ostnatými štíty.
(15)
Tělesné trestání, jako je bičování, představuje mučení nebo jiný krutý, nelidský či ponižující trest. K trestání lidí bičováním byly určeny knuty a jiné biče s více řemínky nebo pásy, které nemají žádné zákonné použití. Biče s jedním řemínkem či páskem, obité hřebíky, ostny či podobnými prostředky, představují inherentní riziko, že způsobí silnou bolest nebo utrpení, a také nemají žádné zákonné použití. Obchodování s takovými biči je proto nutné zakázat. Biče s jedním hladkým řemínkem či páskem však mají jak zákonné, tak nezákonné použití, a obchod s nimi by proto neměl být zakázán.
(16)
Co se týče zbraní vydávajících elektrické šoky a zařízení podle bodu 2.1 přílohy II a bodu 2.1 přílohy III nařízení (ES) č. 1236/2005, je vhodné zrušit požadavek napětí převyšující naprázdno 10 000 V, aby se zabránilo tomu, že zákaz obchodování a vývozní kontroly budou obcházet zbraně a zařízení, které jsou schopné vydávat elektrický šok, ale mít o něco nižší napětí naprázdno.
(17)
Je rovněž nezbytné rozšířit rozsah kontrol vývozu a zahrnout do nich kromě přenosných zbraní, které jsou již kontrolovány, fixní nebo vestavitelné zbraně vydávající elektrický výboj s širokým dosahem a zasahující více fyzických osob. Tyto zbraně jsou často prezentovány jako takzvané neletální (nesmrtící) zbraně, ale znamenají přinejmenším stejné riziko způsobení silné bolesti nebo utrpení jako přenosné zbraně vydávající elektrický výboj.
(18)
Pokud jde přenosné zbraně nebo zařízení, které šíří paralyzující chemické látky, je vhodné rozšířit působnost kontroly vývozu tak, aby zahrnovala zbraně a zařízení šířící dráždivé chemické látky, které se kvalifikují jako „látky k potlačení nepokojů“.
(19)
Jelikož s fixními zařízeními pro rozptyl dráždivých chemických látek k použití uvnitř budovy se obchoduje, a jelikož vnitřní použití těchto látek představuje riziko způsobení silné bolesti nebo utrpení bez tradičního použití ve venkovních prostorách, měla by být taková zařízení kontrolována.
(20)
Kontrola vývozu by se rovněž měla aplikovat na fixní nebo vestavitelná zařízení pro rozptyl paralyzujících nebo dráždivých látek, které mají široký dosah, pokud takové zařízení dosud nepodléhá kontrole vývozu v souladu se společným postojem Rady 2008/944/SZBP (3). Tyto zbraně jsou často prezentovány jako takzvané neletální (nesmrtící) technologie, ale znamenají přinejmenším stejné riziko způsobení silné bolesti nebo utrpení jako přenosné zbraně a zařízení. Přestože voda není paralyzujícím či dráždivým chemickým činitelem, k rozptylu takových látek v kapalné formě mohou být použita vodní děla a jejich vývoz by měl být kontrolován.
(21)
Vývozní kontrola látky oleoresin capsicum (OC) a vanilylamidu kyseliny pelargonové (PAVA) by měla být doplněna o kontrolu vývozu některých směsí obsahujících tyto látky, které mohou být podávány jako paralyzující nebo dráždivé látky nebo se mohou používat k výrobě takových látek. Je vhodné vysvětlit, že případným odkazům na paralyzující či dráždivé chemické činitele je třeba rozumět tak, že obsahují látku oleoresin capsicum a příslušné směsi s obsahem této látky.
(22)
Číselný znak látky oleoresin capsicum v kombinované nomenklatuře by se měl nahradit jiným číselným znakem a do seznamů zboží uvedených v přílohách II a III nařízení (ES) č. 1236/2005 by se mělo doplnit několik číselných znaků.
(23)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro společná pravidla pro vývoz výrobků,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 1236/2005 se mění takto:
1)
Příloha II se nahrazuje zněním uvedeným v příloze I tohoto nařízení.
2)
Příloha III se nahrazuje zněním uvedeným v příloze II tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 16. července 2014.
A BIZOTTSÁG 775/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2014. július 16.)
az egyes, a halálbüntetés, a kínzás vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés során alkalmazható áruk kereskedelméről szóló 1236/2005/EK tanácsi rendelet módosításáról
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az egyes, a halálbüntetés, a kínzás vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés során alkalmazható áruk kereskedelméről szóló, 2005. június 27-i 1236/2005/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 12. cikke (2) bekezdésére, a közös kereskedelempolitikára vonatkozó egyes rendeleteknek bizonyos intézkedések elfogadási eljárásai tekintetében történő módosításáról szóló, 2014. január 15-i 37/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 3. cikkével összefüggésben,
mivel:
(1)
Az 1236/2005/EK rendelet tilalmat ír elő a halálbüntetéstől, kínzástól vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmódtól vagy büntetéstől eltérő egyéb gyakorlati használatra nem alkalmas áruk bármely kivitelére, valamint ellenőrzéseket az ilyen célokra használható egyes termékek kivitelére. E rendelet tiszteletben tartja az Európai Unió Alapjogi Chartájában meghatározott alapvető jogokat, és figyelembe veszi az ott elismert elveket, különösen az emberi méltóság tiszteletben tartását és megőrzését, az élethez való jogot, valamint a kínzás és más embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés tilalmát.
(2)
Az ellenőrzés, illetve tilalom alá tartozó áruk jegyzékeit egy szakértői csoporttal konzultálva felülvizsgálták.
(3)
Általánosan elfogadott, hogy a közönséges kézbilincsek használhatók a bűnüldözésben fogva tartás céljára, és az ilyen kézbilincsek a bűnüldöző hatóságok rendes felszereléséhez tartoznak. Az ENSZ fogvatartottakkal való bánásmódra vonatkozó minimumszabályai szerint láncok és vassínek nem használhatók fogva tartás céljára és úgy rendelkezik, hogy a bilincset és egyéb fogva tartásra szolgáló eszközöket sohasem szabad büntetés céljára használni. A láncoktól és vassínektől eltérő, egyéb fogva tartásra szolgáló eszközök is csak a szállítás során, szökés megelőzésének céljából alkalmazhatók, vagy annak megakadályozása érdekében, hogy a fogvatartottak maguknak vagy másoknak sérülést okozzanak.
(4)
Hüvelykujjbilincsek és ujjbilincsek, valamint a nyak mozgását korlátozó eszközök használata nem tekinthető elfogadhatónak a bűnüldözésben, míg a lábbilincsek használata a bűnüldözésben rendszerint nem tekinthető elfogadhatónak. A fogazott hüvelykujjbilincsek és ujjbilincsek, hüvelykszorítók és ujjszorítók, merevrudas béklyók és a láb mozgását korlátozó nehezékkel ellátott eszközök jellegüknél fogva nagyobb valószínűséggel okoznak súlyos fájdalmat vagy szenvedést, mint az egyéb hüvelykujj- vagy ujjbilincsek és egyéb lábbilincsek.
(5)
A mechanikus fogvatartási eszközök együttes használata nagyobb valószínűséggel okoz súlyos fájdalmat vagy szenvedést, például amennyiben a kézbilincset és bokabilincset a hát mögött összekapcsolják. Az ilyen fogvatartási technikák gyakran a fulladás veszélyét hordozzák magukban, különösen a nyak mozgását korlátozó eszközök használatakor.
(6)
Meg kell tiltani ezért a hüvelykujj- és ujjbilincsek, hüvelykszorítók és ujjszorítók, merevrudas béklyók és a láb mozgását korlátozó nehezékkel ellátott eszközök kereskedelmét. Figyelembe véve, hogy használatuk kivételes esetekben indokolt lehet, ellenőrizni kell az olyan egyéb láncos bilincsek és kézbilincsek exportját, amelyek nem tartoznak a közönséges kézbilincsekhez.
(7)
Az ilyen ellenőrzések megfelelőek az egyrészes bilincsek vagy gyűrűk, mint a nyak mozgását korlátozó eszközök és a lábbilincsek gyűrűinek exportjára vonatkozóan is.
(8)
A közönséges kézbilincsek meghatározásának nagyobb egyértelműséget kell biztosítania azon bilincsek terén, amelyek exportjára nem vonatkozik az ellenőrzés, az egyrészes bilincsek méretének meghatározásával.
(9)
A mechanikus fogvatartási eszközök használata, mint a kézbilincsek használata a fogvatartottnak egy rögzített tárgyhoz való bilincselése érdekében - legyen az akár padló, fal vagy mennyezet - nem elfogadható fogvatartási technika. Meg kell tiltani ezért az olyan bilincsek kereskedelmét, amelyeket ilyen típusú bilincselésre terveztek.
(10)
A mechanikus fogvatartási eszközök és a több ponton rögzítő fogvatartási eszközök együttes használata nagyobb valószínűséggel okoz súlyos fájdalmat és szenvedést, mint például a közönséges bilincsek. A fogva tartásra szolgáló székek, bilincstáblák és bilincságyak sokkal nagyobb mértékben korlátozzák a fogvatartott mozgását, mint például a kézbilincsek és bokabilincsek egyidejű alkalmazása. A kínzás vagy embertelen bánásmód eredendő kockázata növekszik, amennyiben ezt a fogvatartási technikát hosszabb időn keresztül alkalmazzák. Meg kell tiltani ezért a fogva tartásra szolgáló székek, bilincstáblák és bilincságyak kereskedelmét.
(11)
Kizárólag a pántokkal és szíjakkal felszerelt fogva tartásra szolgáló székeket, bilincstáblákat és bilincságyakat kell mentesíteni a tilalom alól, mivel bizonyos körülmények között használatuk rövid távon indokolt lehet, például a mozgásban lévő fogvatartottak megakadályozása, hogy maguknak vagy másoknak sérülést okozzanak. A pántok, szíjak vagy egyéb fogvatartási eszközöknek a fogvatartottakon való alkalmazását azonban nem támasztja alá semmilyen gyógyászati vagy orvosi indok.
(12)
A ketreces ágyak és a hálós ágyak nem megfelelő eszközök a fogvatartottak vagy foglyok mozgásukban való korlátozására. Meg kell tiltani ezért a ketreces ágyak és a hálós ágyak kereskedelmét.
(13)
A személyzet és más személyek köpéssel szembeni védelme érdekében a fogvatartottaknak néha úgynevezett köpésgátló maszkot kell viselniük. Mivel az ilyen maszk betakarja a fogvatartott száját és gyakran az orrát is, ez magában rejti a fulladás veszélyét. Amennyiben ezt egyéb fogvatartási eszközökkel együtt alkalmazzák, mint például a kézbilincs, a nyaksérülés veszélye is fennáll. Ezért ellenőrizni kell a köpésgátló maszk exportját.
(14)
Általánosan elfogadott, hogy a rendőrbotok a bűnüldöző hatóságok rendszeresített felszerelései közé tartoznak, és a pajzsok rendszeresített védelmi felszerelések. Az úgynevezett tüskés gumibotok kereskedelme már tiltott, mivel nagyobb valószínűséggel okozhatnak súlyos fájdalmat és szenvedést, mint a közönséges botok. Ugyanezen okok miatt szükséges megtiltani a tüskés pajzsok kereskedelmét.
(15)
A testi fenyítés, mint a korbácsolás, kínzásnak vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetésnek minősül. Kancsukák vagy egyéb, több ostorcsapóval vagy ostorheggyel rendelkező korbácsok, amelyeket emberek korbácsolására terveztek és használatuk nem jogszerű. Korbácsok, amelyek a végén szögekkel, horgokkal vagy hasonló eszközökkel rögzített egyetlen ostorcsapóval vagy ostorheggyel rendelkeznek, magukban rejtik annak veszélyét, hogy súlyos fájdalmat vagy szenvedést okoznak és ezek használata sem jogszerű. Meg kell tiltani ezért az ilyen korbácsok kereskedelmét is. Az egyetlen, lapos ostorcsapóval vagy ostorheggyel rendelkező korbács használata azonban lehet jogszerű vagy jogszerűtlen, és kereskedelmüket ezért nem kell betiltani.
(16)
Az 1236/2005/EK rendelet II. mellékletének 2.1. és III. mellékletének 2.1. pontjában felsorolt elektromos sokkoló fegyverek vagy eszközök tekintetében, helyénvaló a 10 000 V teljesítmény követelményének törlése annak megakadályozása érdekében, hogy a kereskedelem tilalmát és az exportellenőrzést olyan fegyverekkel és eszközökkel kerüljék meg, amelyek képesek elektrosokkot okozni, azonban kissé alacsonyabb a teljesítményük.
(17)
Fontos továbbá az exportellenőrzés alkalmazási körének bővítése, belefoglalva a már ellenőrzött hordozható fegyvereken túl a rögzített vagy felszerelhető elektromos sokkoló fegyvereket, amelyek nagy területet fednek le és több személyt célozhatnak. Az ilyen fegyvereket gyakran úgynevezett nem halálos fegyverként jelentik be, azonban végső soron ugyanolyan veszélyt jelentenek fájdalom és szenvedés okozása szempontjából, mint a hordozható elektromos sokkoló fegyverek.
(18)
A cselekvőképtelenséget okozó vegyi anyagok kibocsátására alkalmas hordozható fegyverek vagy eszközök tekintetében helyénvaló az exportellenőrzés alkalmazási körének bővítése, belefoglalva az olyan irritáló hatású vegyi anyagok kibocsátására alkalmas fegyvereket és eszközöket, amelyek „tömegoszlató harcanyagoknak” minősülnek.
(19)
Miközben forgalomban vannak a beltéri használatra szánt irritáló hatású vegyi anyagok kibocsátására szolgáló rögzített eszközök, és az ilyen anyagok beltéri használata azt a veszélyt rejti magában, hogy súlyos fájdalmat vagy szenvedést okoz, amely nem kapcsolódik a hagyományos kültéri használathoz, az ilyen felszerelés exportját ellenőrizni kell.
(20)
Az exportellenőrzéseket a cselekvőképtelenséget okozó és az irritáló hatású vegyi anyagok kibocsátására szolgáló rögzített vagy felszerelhető eszközökre is alkalmazni kell, amelyek nagy területet fednek le, amennyiben az ilyen eszközökre még nem vonatkozik exportellenőrzés a 2008/944/KKBP tanácsi közös álláspontnak (3) megfelelően. Az ilyen fegyvereket gyakran úgynevezett nem halálos fegyverként jelentik be, azonban végső soron ugyanolyan veszélyt jelentenek fájdalom és szenvedés okozása szempontjából, mint a hordozható fegyverek és eszközök. Bár a víz nem tartozik a cselekvőképtelenséget okozó és az irritáló hatású vegyi anyagok közé, a vízágyúkat is használhatják ilyen anyagok folyadék formájában történő kibocsátására, és exportjukat ellenőrizni kell.
(21)
Az olajosgyanta-tartalmú kapszaicin (OC) és a pelargonsav-vanillilamid (PAVA) exportellenőrzését ki kell egészíteni az ilyen anyagokat tartalmazó egyes keverékekre, amelyek ilyen formában cselekvőképtelenséget okozó és irritáló hatású vegyi anyagokként alkalmazhatóak vagy felhasználhatóak az ilyen anyagok előállításához. Helyénvaló adott esetben tisztázni, hogy a cselekvőképtelenséget okozó és az irritáló hatású vegyi anyagokra történő utalást úgy kell-e értelmezni, hogy az magában foglalja az olajosgyanta-tartalmú kapszaicint és az azt tartalmazó érintett keverékeket.
(22)
Az OC kódját a Kombinált Nómenklatúrában egy másik kóddal kell felváltani és számos kóddal ki kell egészíteni az 1236/2005/EK rendelet II. és III. mellékletében felsorolt árujegyzékeket.
(23)
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a közös exportszabályozással foglalkozó bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az 1236/2005/EK rendelet a következőképpen módosul:
1.
A II. melléklet helyébe az e rendelet I. mellékletében szereplő szöveg lép.
2.
A III. melléklet helyébe e rendelet II. mellékletének szövege lép.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2014. július 16-án.