ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 29. dubna 2014
o státní podpoře SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/NN), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C) (ex 2012/NN), SA.31155 (2013/C) (2013/NN) (ex 2010/N) poskytnuté Řeckem skupině Eurobank Group v souvislosti s rekapitalizací a restrukturalizací banky Eurobank Ergasias S.A.; podporou na restrukturalizaci ve prospěch banky Proton vytvořením a kapitalizací banky Nea Proton a dodatečnou rekapitalizací banky Nea Proton Helénským fondem finanční stability; řešením krizové situace banky Hellenic Postbank založením překlenovací banky
(oznámeno pod číslem C(2014) 2933)
(Pouze anglické znění je závazné)
(2014/885/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala členské státy a jiné zúčastněné strany, aby v souladu s uvedenými ustanoveními podaly připomínky (1),
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 POSTUPY TÝKAJÍCÍ SE SKUPINY EUROBANK GROUP (2) (DÁLE JEN „BANKA“ (3))
(1)
Rozhodnutím ze dne 19. listopadu 2008 Komise schválila režim s názvem „Support Measures for the Credit Institutions in Greece“ („Opatření na podporu úvěrových institucí v Řecku“) („režim podpor pro řecké banky“), který měl zajistit stabilitu řeckého finančního systému. Režim podpor pro řecké banky umožňuje poskytovat podporu v rámci tří opatření, která jej tvoří, tedy rekapitalizačního opatření, záručního opatření a opatření týkajícího se úvěrů ve formě státních dluhopisů (4). V květnu 2009 byla banka EFG Eurobank Ergasias S.A. (5) Řeckem rekapitalizována v rámci rekapitalizačního opatření.
(2)
Ve 14. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 19. listopadu 2008 se uvádí, že plán restrukturalizace týkající se příjemců rekapitalizačního opatření se oznámí Komisi.
(3)
Dne 2. srpna 2010 řecké orgány předložily Komisi plán restrukturalizace podniku Eurobank Group. Komise tento plán a jeho následné aktualizace, jakož i doplňující informace předložené řeckými orgány zaevidovala jako věc SA.30342 (PN 26/2010) a následně věc SA.32789 (2011/PN).
(4)
Bance byly opakovaně poskytnuty státní záruky za dluhové nástroje a úvěry ve formě státních dluhopisů v rámci režimu podpor pro řecké banky (6). Bance byla rovněž poskytnuta nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou (dále jen „NPL se státní zárukou“).
(5)
Dne 20. dubna 2012 poskytl Helénský fond finanční stability (dále jen „HFSF“) bance písemný závazek, že se bude podílet na plánovaném navýšení jejího základního kapitálu. Dne 28. května 2012 poskytl fond HFSF bance překlenovací rekapitalizaci ve výši 3 970 milionů EUR („první překlenovací rekapitalizace“).
(6)
V květnu 2012 řecké orgány oznámily Komisi, že fond HFSF poskytl bance písemný závazek. Komise tento závazek zaevidovala jako neoznámenou podporu (věc SA.34825 (2012/NN)), protože dané opatření již bylo provedeno.
(7)
Dne 27. července 2012 Komise zahájila formální vyšetřovací řízení týkající se první překlenovací rekapitalizace („rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou“) (7).
(8)
V prosinci 2012 poskytl fond HFSF bance druhou překlenovací rekapitalizaci ve výši 1 341 milionů EUR („druhá překlenovací rekapitalizace“). Dne 21. prosince 2012 fond HFSF rovněž poskytl bance písemný závazek, že se bude podílet na navýšení jejího základního kapitálu a na konvertibilních kapitálových nástrojích, které budou vydány, a to celkovou částkou až 528 milionů EUR (8). Řecké orgány oznámily tato opatření Komise dne 27. prosince 2012.
(9)
V květnu 2013 se fond HFSF na základě dohody z prosince 2012 podílel na navýšení základního kapitálu banky. Přeměnil první a druhou rekapitalizaci na vlastní kapitál a poskytl bance další kapitál v hodnotě 528 milionů EUR („jarní rekapitalizace v roce 2013“).
(10)
Dne 19. prosince 2013 řecké orgány poskytly Komisi informace o podmínkách jarní rekapitalizace v roce 2013.
(11)
Dne 31. března 2014 fond HFSF poskytl bance písemný závazek, že se bude podílet na plánovaném navýšení jejího základního kapitálu.
(12)
Dne 16. dubna 2014 řecké orgány předložily Komisi konečný plán restrukturalizace banky („plán restrukturalizace“). Také Komisi oznámily, že se fond HFSF zavázal, že se plně zaručí za nadcházející rekapitalizaci banky. Ve stejný den poskytly také informace o nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou. Uvedly, že hodlají bance nadále poskytovat podporu v oblasti likvidity, jakož i státní záruky za dluhové nástroje a úvěry ve formě státních dluhopisů v rámci režimu podpor pro řecké banky (9).
(13)
Komise se se zástupci řeckých orgánů a banky několikrát setkala, jednala s nimi prostřednictvím telekonferencí a vedla s nimi elektronickou korespondenci.
(14)
Řecko souhlasí s tím, že toto rozhodnutí bude výjimečně přijato pouze v anglickém jazyce.
1.2 POSTUP TÝKAJÍCÍ SE ZÍSKANÝCH PODNIKŮ
1.2.1 Postup týkající se podniku Nea Proton Bank
(15)
Dne 26. července 2012 Komise přijala rozhodnutí o státní podpoře SA. 34488 (2012/C), „Podpora ve prospěch podniku Nea Proton Bank vytvořením a kapitalizací podniku Nea Proton Bank“ (10) („rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton“). Uvedeným rozhodnutím Komise zahájila formální vyšetřovací řízení týkající se: i) pokrytí mezery ve financování ve výši 1 121,6 milionů EUR mezi aktivy a závazky banky Proton, které byly převedeny na banku Nea Proton, jež dosáhla 1 121,6 milionů EUR, z programu pro řešení problémů bank Řeckého fondu pro záruky za vklady a investice (HDIGF) a fondu HFSF; ii) vklad počátečního základního kapitálu do banky Nea Proton fondem HFSF ve výši 250 milionů EUR; a iii) vklad dodatečného základního kapitálu do banky Nea Proton fondem HFSF do ve výši 300 milionů EUR, která se v době, kdy bylo přijato rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton, očekávala. Komise vyzvala Řecko, aby předložilo připomínky a poskytlo jí veškeré informace, které by jí mohly pomoci daná opatření podpory posoudit. V oddíle 1 rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton bylo podrobně popsáno řízení s bankou Proton včetně řešení její krizové situace, založení banky Nea Proton, financování mezery ve financování a vklad počátečního základního kapitálu, kterou bance Nea Proton poskytl fond HFSF.
(16)
Dne 1. srpna 2012 upsal fond HFSF v bance Nea Proton dodatečný základní kapitál a toto navýšení dosáhlo částky 230 milionů EUR.
(17)
Dne 5. září 2012 Řecko předložilo připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton, které vypracovala Řecká banka (Bank of Greece) a fond HFSF.
(18)
Dne 31. prosince 2012 upsal fond HFSF v bance Nea Proton další základní kapitál ve výši 35 milionů EUR.
(19)
V květnu 2013 zahájil fond HFSF proces prodeje podniku Nea Proton Bank.
(20)
Dne 12. července 2013 řecké orgány informovaly Komisi o tom, že banka hodlá získat banku Nea Proton. Komise odpověděla dne 15. července 2013.
(21)
Dne 15. července 2013 banka podepsala s fondem HFSF závaznou dohodu o tom, že koupí 100 % akcií a hlasovacích práv banky Nea Proton za kupní cenu 1 EUR, a fond HFSF se zavázal, že banku Nea Proton před prodejem rekapitalizuje částkou 395 milionů EUR v hotovosti.
(22)
Dne 29. července 2013 řecké orgány oznámily Komisi, že do banky Nea Proton byl vložen kapitálový vklad ve výši 395 milionů EUR.
1.2.2 Postup týkající se banky New TT
(23)
Dne 6. května 2013 Komise přijala rozhodnutí o státní podpoře SA. 31155 (2013/C), „Státní podpora ve prospěch společnosti Hellenic Postbank S.A. prostřednictvím založení a kapitalizace překlenovací banky New Hellenic Postbank S.A.“ („rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT“) (11). Uvedeným rozhodnutím Komise zahájila formální vyšetřovací řízení týkající se: i) kapitálového vkladu fondu HFSF ve výši 500 milionů EUR do banky TT Hellenic Postbank S.A. („banka New TT“); ii) částky 4,1 miliardy EUR (12) vyčleněné na financování mezery ve financování (13), která vznikla převodem činností banky Hellenic Postbank S.A. („banka TT“) na banku New TT; iii) kapitálového vkladu Řecka ve výši 224,96 milionů EUR do banky TT ve formě preferenčních akcií v rámci režimu podpor pro řecké banky; a iv) zásahu fondu HGIGF ve výši 0,68 miliardy EUR ve prospěch aktiv banky T S.A. („banka T“), která byla převedena na banku TT. Komise vyzvala Řecko, aby předložilo připomínky a poskytlo veškeré informace, které by jí pomohly danou podporu na restrukturalizaci posoudit. V oddíle 1 rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT se podrobně popisuje řízení týkající se řešení krizové situace banky T prodejem bance TT a řešení krizové situace banky TT založením banky New TT.
(24)
V červnu 2013 zahájil fond HFSF proces prodeje banky New TT.
(25)
Dne 15. července 2013 řecké orgány informovaly Komisi o tom, že se fond HFSF rozhodl prodat banku New TT bance, a uvedly důvody tohoto rozhodnutí.
(26)
Dne 15. července 2013 banka podepsala s fondem HFSF závaznou dohodu o tom, že koupí 100 % akcií a hlasovacích práv banky New TT.
(27)
Dne 19. července 2013 Řecko předložilo připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT.
2. POPIS
2.1 BANKA A JEJÍ OBTÍŽE
2.1.1 Obecný kontext řeckého bankovnictví
(28)
Jak je patrné z tabulky 1, řecký reálný hrubý domácí produkt („HDP“) klesl od roku 2008 do roku 2012 o 20 %. V důsledku toho čelily řecké banky rychle se zvyšující míře selhání u úvěrů poskytovaných řeckým domácnostem a společnostem (14). Tento vývoj měl nepříznivý dopad na výkonnost aktiv řeckých bank a byl příčinou vzniku kapitálových potřeb.
Tabulka 1
Reálný růst HDP v Řecku, 2008-2013
Řecko
2008
2009
2010
2011
2012
2013
Reálný růst HDP v %
-0,2
-3,1
-4,9
-7,1
-6,4
- 4 (odhad)
Zdroj:
Eurostat, dostupné online na adrese http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115
(29)
Kromě toho Řecko v únoru 2012 provedlo výměnu dluhopisů se soukromým sektorem, známou jako zapojení soukromého sektoru („Private Sector Involvement“; „program PSI“). Do programu se zapojily řecké banky a v jeho průběhu řecká vláda nabídla stávajícím soukromým držitelům řeckých státních dluhopisů (dále jen „ŘSDL“) výměnou za stávající dluhopisy ŘSDL nové cenné papíry (včetně nových ŘSDL), cenné papíry vázané na HDP a obligace v rámci programu PSI vydané Evropským fondem pro finanční stabilitu (dále jen „EFSF“), a to s nominální slevou 53,5 % a delšími dobami splatnosti (15). Řecké orgány oznámily výsledky této výměny dluhopisů dne 9. března 2012 (16). V důsledku této výměny vznikly držitelům dluhopisů značné ztráty (Řecká banka je pro řecké banky odhadla v průměru na 78 % nominální částky starých dluhopisů ŘSDL) a kapitálové potřeby, které byly zpětně zavedeny do účetních závěrek řeckých bank za rok 2011.
Tabulka 2
Celkové ztráty hlavních řeckých bank v souvislosti s programem PSI (v milionech EUR)
Banky
Nominální částka ŘSDL
Nominální částka státních úvěrů
Celková nominální částka
Ztráta z ŘSDL u PSI
Ztráta ze státních úvěrů u PSI
Celková hrubá ztráta u PSI
Celková hrubá ztráta u PSI/kmenový kapitál Tier 1 (17) (%)
Celková hrubá ztráta u PSI/celková aktiva (%)
NBG
13 748
1 001
14 749
10 985
751
11 735
161,0
11,0
Eurobank
7 001
335
7 336
5 517
264
5 781
164,5
7,5
Alpha
3 898
2 145
6 043
3 087
1 699
4 786
105,7
8,1
Piraeus
7 063
280
7 343
5 686
225
5 911
226,0
12,0
Postbank (TT Bank)
4 197
175
4 372
3 306
138
3 444
618,3
24,8
Nea Proton Bank
934
0
934
216
0
216
378,8
12,6
Zdroj:
Řecká banka, Zpráva o rekapitalizaci a restrukturalizaci řeckého bankovnictví, prosinec 2012, s. 14.
(30)
Jelikož řecké banky čelily v důsledku programu PSI a pokračující recesi značnému nedostatku kapitálu, byly jim na základě Memoranda o hospodářské a finanční politice v rámci Druhého programu hospodářské korekce pro Řecko, které dne 11. března 2012 podepsaly řecká vláda, Evropská unie, Mezinárodní měnový fond (dále jen „MMF“) a Evropská centrální banka (dále jen „ECB“), poskytnuty prostředky na rekapitalizaci. Řecké orgány odhadly celkové potřeby týkající se rekapitalizace bank a náklady na vyřešení krizové situace bank, jež mají být financovány ze zmíněného programu, na 50 miliard EUR (18). Tato částka byla vypočtena na základě zátěžového testu provedeného Řeckou bankou za období od prosince 2011 do prosince 2014 („zátěžový test z roku 2012“), který se opíral o prognózy ztrát z úvěrů vypracované společností Blackrock (19). Prostředky na rekapitalizaci řeckých bank jsou dostupné prostřednictvím fondu HFSF. Tabulka 3 shrnuje výpočet kapitálových potřeb hlavních řeckých bank, jak vyplývají ze zátěžového testu z roku 2012.
Tabulka 3
Zátěžový test z roku 2012: kapitálové potřeby hlavních řeckých bank (v milionech EUR)
Banky
Referenční kmenový kapitál Tier 1 (prosinec 2011)
Celková hrubá ztráta v souvislosti s PSI
prosinec 2011)
Rezervy týkající se PSI
(červen 2011)
Prognózy hrubé kumulativní ztráty
pro určení úvěrového rizika
Rezervy pro ztráty z úvěrů
(prosinec 2011)
Interní tvorba kapitálu
Cílový kmenový kapitál Tier 1 (prosinec 2014)
Kapitálové potřeby
NBG
7 287
-11 735
1 646
-8 366
5 390
4 681
8 657
9 756
Eurobank
3 515
-5 781
830
-8 226
3 514
2 904
2 595
5 839
Alpha
4 526
-4 786
673
-8 493
3 115
2 428
2 033
4 571
Piraeus
2 615
-5 911
1 005
-6 281
2 565
1 080
2 408
7 335
Postbank (TT Bank)
557
-3 444
566
-1 482
1 284
- 315
903
3 737
Nea Proton Bank
57
- 216
48
- 482
368
34
115
305
Zdroj:
Řecká banka, Zpráva o rekapitalizaci a restrukturalizaci řeckého bankovnictví, prosinec 2012, s. 8.
(31)
Podle Memoranda o hospodářské a finanční politice z března 2012 „bude bankám, které předloží životaschopné plány na získání kapitálu, umožněno požádat o státní podporu a tato podpora jim bude poskytnuta způsobem, který veřejný sektor motivuje k tomu, aby prováděl kapitálové investice, a tím minimalizuje zátěž daňových poplatníků“ (20). Podle Řecké banky byly životaschopné pouze čtyři největší banky (banka Eurobank, Řecká národní banka, banka Piraeus a banka Alpha) (21). Tyto banky obdržely v květnu 2012 od HFSF první rekapitalizaci.
(32)
Domácí vklady v řeckých bankách poklesly kvůli recesi a politické nejistotě od konce roku 2009 do června 2012 celkem o 37 %. Tyto banky musely ve snaze udržet si vklady platit vyšší úrokové sazby. Náklady na vklady rostly, a tím se snižovalo čisté úrokové rozpětí bank. Vzhledem k tomu, že řeckým bankám byl odepřen přístup k velkoobchodním trhům financování, staly se zcela závislé na financování z Eurosystému (22), přičemž rostoucí podíl tohoto financování měl formu pomoci NPL poskytované Řeckou bankou. Částky, které tyto banky získaly, byly v druhé polovině roku 2012 obzvláště vysoké.
(33)
Po volbách, které se konaly v červnu 2012, se stav vkladů začal opět zvyšovat. Od 31. prosince 2012 se celkové financování řeckých bank z Eurosystému snížilo.
(34)
Dne 3. prosince 2012 řecké banky zahájily program zpětného odkupu nových dluhopisů ŘSDL obdržených v rámci programu PSI, a to za ceny, které se pohybovaly v rozmezí od 30,2 % do 40,1 % jejich nominální hodnoty (23). Do tohoto programu zpětného odkupu se zapojily řecké banky, čímž v jejich rozvahách vznikly další ztráty, protože účetní ztráta (tedy rozdíl mezi tržní a nominální hodnotou) zaúčtovaná v době, kdy probíhal program PSI, se stala konečnou a nezvratnou (24).
(35)
V prosinci 2012 obdržely čtyři největší řecké banky od fondu HFSF druhou rekapitalizaci.
(36)
Na podzim 2013 provedla Řecká banka nový zátěžový test, aby posoudila odolnost kapitálové pozice řeckých bank jak v rámci základního scénáře, tak scénáře nepříznivého.
(37)
V červenci 2013 Řecká banka pověřila poradenskou společnost, aby provedla diagnostickou studii úvěrových portfolií všech řeckých bank. Tato poradenská společnost provedla prognózy ztrát z úvěrů (dále také „PZÚ“) u všech domácích úvěrových portfolií, jakož i u úvěrů, které nesou řecké riziko v zahraničních pobočkách a dceřiných společnostech, a to za dobu tří a půl let a za celou dobu čerpání úvěrů. Analýza formulovala prognózy ztrát z úvěrů v rámci dvou makroekonomických scénářů, tedy základního a nepříznivého scénáře. Prognózu ztrát z úvěrů u zahraničních úvěrových portfolií odhadla Řecká banka na základě výstupu od poradenské společnosti.
(38)
Na základě posouzení prognóz ztrát z úvěrů, které provedla poradenská společnost, Řecká banka posoudila kapitálové potřeby, přičemž využila technickou podporu druhé poradenské společnosti.
(39)
Klíčovými složkami posouzení kapitálových potřeb v rámci zátěžového testu z roku 2013 byly i) konsolidované prognózy ztrát z úvěrů (25) u úvěrových portfolií bank, a to jak pro řecké, tak zahraniční riziko, očištěné o stávající úvěrové rezervy, ii) odhadovaná provozní ziskovost bank v období od června 2013 do prosince 2016 na základě konzervativní úpravy plánů restrukturalizace, které byly Řecké bance předloženy v prvním čtvrtletí roku 2013. Tabulka 4 shrnuje výpočet konsolidovaných kapitálových potřeb hlavních řeckých bank v rámci základního scénáře pro zmíněný zátěžový test z roku 2013.
Tabulka 4
Zátěžový test z roku 2013: konsolidované kapitálové potřeby hlavních řeckých bank v rámci základního scénáře (v milionech EUR)
Banky
Referenční kmenový kapitál Tier 1 (červen 2013) (1)
Rezervy pro ztráty z úvěrů
(červen 2013) (2)
PZÚ pro řecké riziko (3)
PZÚ pro zahraniční riziko (26) (4)
Interní tvorba kapitálu (5)
Zátěžový test - poměr kmenového kapitálu Tier 1 (prosinec 2016) (6)
Kapitálové potřeby
(7)=(6)-(1)-(2)-(3)-(4)-(5)
NBG (27)
4 821
8 134
-8 745
-3 100
1 451
4 743
2 183
Eurobank (28)
2 228
7 000
-9 519
-1 628
2 106
3 133
2 945
Alpha
7 380
10 416
-14 720
-2 936
4 047
4 450
262
Piraeus
8 294
12 362
-16 132
-2 342
2 658
5 265
425
Attica
225
403
- 888
0
106
243
397
Panellinia
61
66
- 237
0
-26
31
169
Zdroj:
Řecká banka, Zátěžový text řeckého bankovnictví z roku 2013, březen 2014, s. 42.
(40)
Dne 6. března 2013 Řecká banka oznámila výsledky zátěžového testu z roku 2013 a požádala banky, aby do poloviny dubna 2014 předložily plány získání kapitálu, které jim umožní pokrýt jejich kapitálové potřeby v rámci základního scénáře.
2.1.2 Hospodářské činnosti banky
(41)
Banka poskytuje univerzální bankovní služby v Řecku a ve východní a jihovýchodní Evropě (Kypr, Rumunsko, Bulharsko, Srbsko a Ukrajina). Nabízí kompletní škálu bankovních a finanční produktů a služeb domácnostem a podnikům. Je aktivní v maloobchodním, podnikovém a soukromém bankovnictví, správě aktiv, pojištění, v pokladních operacích, na kapitálových trzích a poskytuje také další služby. Banka je zapsána v obchodním rejstříku v Řecku a její akcie jsou vedeny na burze v Aténách. Dne 31. prosince 2012 bylo v bance zaměstnáno celkem 17 427 lidí, přibližně polovina z nich v jižní a jihovýchodní Evropě, druhá polovina v Řecku (29).
(42)
Banka se zapojila do programu PSI a provedla výměnu dluhopisů ŘSDL a státních úvěrů s nominální hodnotou 7 336 milionů EUR. Její celková zátěž související s programem PSI dosáhla přibližně 5 781 milionů EUR před zdaněním a byla v plném rozsahu zapsána do účetnictví za rok 2011 (30). Během programu zpětného odkupu, který proběhl v prosinci 2012, banka prodala nové dluhopisy ŘSDL, které získala v rámci programu PSI, s velkou slevou z nominální hodnoty. V důsledku tohoto prodeje jí vznikly ztráty u nových dluhopisů ŘSDL.
(43)
Klíčové údaje banky v prosinci 2010, prosinci 2011, prosinci 2012 a prosinci 2013 (konsolidované údaje) jsou uvedeny v tabulce 5.
Tabulka 5
Klíčové údaje Eurobanky, 2010, 2011, 2012 a 2013
Zisk a ztráta
(v milionech EUR)
2010
2011
2012
2013
(zahrnuje New TT Bank a Nea Proton Bank od data jejich získání)
Čistý příjem z úroků
2 103
2 965
1 461
1 294
Celkový provozní příjem
2 730
2 226
1 755
1 587
Celkové provozní výdaje
-1 280
-1 123
-1 052
-1 071
Příjem před poskytnutím
1 450
1 103
703
516
Ztráty související s úvěrovým rizikem
-1 273
-1 328
-1 655
-1 920
Ztráty související s programem PSI
-6 012
- 363
Jiné ztráty
- 737
- 373
- 522
Čistý zisk/ztráta
84
-5 496
-1 440
-1 157
Výběrové objemové údaje (v milionech EUR)
31. prosince 2010
31. prosince 2011
31. prosince 2012
31. prosince 2013 (zahrnuje New TT Bank a Nea Proton Bank)
Celkové úvěry a zálohy poskytnuté klientům
53 412
48 094
43 171
45 610
Celkové vklady
41 173
32 459
30 752
41 535
Celková aktiva
87 188
76 822
67 653
77 586
Celkový vlastní kapitál (31)
6 094
875
- 685
4 523
Zdroje:
2013: Finanční výsledky za rok 2013 - konsolidované finanční závěrky, s. 3 a 4: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/EN%20Consol%20AR%202013.pdf; 2012 a 2011: Finanční výsledky za rok 2012 - konsolidované finanční závěrky, s. 3 a 4: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%202012.pdf; 2010: Tisková zpráva EFG Eurobank, výsledky za celý rok 2011, s. 5 a 6: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%20AQ2011.pdf
(44)
Z tabulky 5 je zřejmé, že kromě obrovských ztrát, které banka zanesla do účetnictví v důsledku účasti v programu PSI (5 781 milionů EUR (32)), jí klesaly příjmy (mimo jiné kvůli vysokým nákladům spojeným se vklady), a naopak utrpěla vysoké a rostoucí ztráty ze znehodnocení úvěrových portfolií v Řecku i v zahraničí. Likvidní pozice banky byla silně zasažena odlivem vkladů a její poměr úvěrů k vkladům dosáhl k 31. prosinci 2011 148 %, zatímco 42 % její rozvahy bylo k tomuto datu financováno z Eurosystému.
(45)
V rámci zátěžového testu za rok 2013, jehož výsledky byly oznámeny dne 6. března 2014, Řecká banka odhadla kapitálové potřeby banky na 2 945 milionů EUR v rámci základního scénáře. Tato částka byla očištěna o zmírňující opatření, to znamená, že se již předpokládalo, že banka provede zmírňující opatření ve formě odprodeje, který měl podle předpokladů přispět ke snížení jejích kapitálových potřeb.
(46)
Aby pokryla identifikovanou kapitálovou potřebu ve výši 2 945 milionů EUR, banka navrhla, že posílí zmírňující opatření, která však celkově vygenerují pouze nepatrně vyšší částku, než při výpočtu kapitálových potřeb předpokládala Řecká banka. Tato zmírňující opatření zahrnují prodej dodatečných aktiv (prodej […] (33), prodej […] % v dceřiné pojišťovně a snížení účasti na činnostech v oblasti nemovitostí o 20 % do […]) (34).
(47)
Jelikož pomocí těchto posílených zmírňujících opatření bylo možné pokrýt pouze velmi malou část identifikovaných kapitálových potřeb, akcionáři na mimořádné valné hromadě dne 12. dubna 2014 rozhodli, že přistoupí ke kapitálovému navýšení v hodnotě 2 864 milionů EUR. Toto navýšení má formu nabídky vlastního kapitálu bez předkupních práv (tzn. navýšení kapitálu se zrušením předkupních práv) mezinárodním investorům a rovněž formu veřejné nabídky v Řecku. Pokud by poptávka soukromých investorů k pokrytí celého navýšení kapitálu nestačila, fond HFSF pokryje rozdíl tím, že upíše zbývající nové akcie, a to s výhradou přeměny stávajících podřízených kapitálových nástrojů banky na akcie.
2.2 ZÍSKÁNÍ ŘECKÝCH BANKOVNÍCH ČINNOSTÍ BANKOU
(48)
Dne 15. července 2013 banka podepsala s fondem HFSF dvě závazné dohody o tom, že koupí 100 % akcií a hlasovacích práv podniků Nea Proton Bank a New TT Bank.
2.2.1 Získání banky Nea Proton
Řešení krizové situace Proton Bank a Nea Proton Bank
(49)
Dne 9. října 2011 Řecká banka podnikla kroky k vyřešení krizové situace banky Proton. Zrušila bance Proton licenci, a tím zahájila její likvidaci (35).
(50)
Na návrh Řecké banky a na základě rozhodnutí ministra financí (36) byla založena banka Nea Proton, která sloužila jako dočasná úvěrová instituce a byly na ni převedeny všechny vklady (maloobchodní, bankovní a státní), síť poboček a vybraná aktiva (portfolia úvěrů a cenných papírů) banky Proton. Akciové pohledávky, podřízený dluh a vysoce rizikové úvěry zůstaly u banky Proton. Fond HFSF poskytl bance Nea Proton počáteční základní kapitál ve výši 250 milionů EUR (37) a byl jejím jediným akcionářem. Velikost počáteční rozvahy banky Nea Proton byla přibližně 3 miliardy EUR.
(51)
Na konci roku 2011 dosáhla rizikově vážená aktiva (38) banky Nea Proton částky 1,2 miliardy EUR.
Získání banky Nea Proton bankou
(52)
Řecký zákon o řešení problémů bank vyžaduje, aby fond HSFS odprodal své akcie v dočasné úvěrové instituci do dvou let od data, kdy bylo vydáno ministerské rozhodnutí, jímž se daná dočasná úvěrová instituce zřizuje (39). V souladu s tímto závazkem a podle Memoranda o hospodářské a finanční politice fond HFSF přistoupil k prodeji svých akcií v bance Nea Proton. Finanční poradce fondu HFSF se obrátil na řadu potenciálních investorů (včetně řeckých bank, zahraničních bank a finančních sponzorů), ale pouze dvě strany, banka a hedgeový fond ze Spojených států, předložily konečné nabídky. Pouze nabídka banky byla považována za nabídku, která vyhovuje průvodnímu dopisu (process letter) fondu HFSH, a tudíž za platnou.
(53)
K 31. květnu 2013 dosáhla rizikově vážná aktiva banky Nea Proton částky 811 milionů EUR a její regulační kapitál částky - 203 milionů EUR. K témuž dni banka Nea Proton potřebovala celkovou rekapitalizaci ve výši 276 milionů EUR, aby dosáhla 9 % poměru kmenového kapitálu Tier 1. Banka zaplatila v hotovosti 1 EUR výměnou za 100 % akcií a hlasovacích práv banky Nea Proton. Banka požádala fond HFSF o rekapitalizaci banky Nea Proton částkou 395 milionů EUR, což jí - kromě 276 milionů EUR nutných k tomu, aby se poměr kapitálové přiměřenosti banky Nea Proton vrátil na úroveň 9 %, - umožnilo využít dalších 119 milionů EUR k vyrovnání dodatečných ztrát z úvěrů a očekávaných ztrát před zdaněním do roku 2016. Podle prodejních podmínek se fond HFSF zavázal, že pokryje kapitálové potřeby banky Nea Proton před dokončením transakce tím, že jí poskytne 395 milionů EUR v hotovosti.
2.2.2 Získání podniku New TT Bank
Řešení krizové situace TT Bank a New TT Bank
(54)
Dne 18. ledna 2013 řecké orgány podnikly kroky k vyřešení krizové situace banky TT. Řecká banka zrušila bance TT licenci, a tím zahájila její likvidaci (40).
(55)
Na návrh Řecké banky a na základě rozhodnutí ministra financí (41) byla založena banka New TT, která sloužila jako dočasná úvěrová instituce a byla na ni převedena aktiva (ve formě hotovosti, státních pokladničních poukázek, úvěrů, které nejsou v selhání, maloobchodních vkladů, centrálního financování a ŘSDL (42)) v hodnotě 10,8 miliard EUR. V bance TT zůstala celková částka čistých aktiv ve výši 1,2 miliardy EUR: „ve formě“ akciových pohledávek, úvěrů v selhání, daňových pohledávek a závazků banky TT a různých druhů dávek a poplatků. Fond HFSF poskytl bance New TT základní kapitál ve výši 500 milionů EUR a byl jejím jediným akcionářem. Velikost počáteční rozvahy banky New TT po kapitálovém vkladu byla přibližně 15,1 miliardy EUR.
Získání New TT Bank bankou
(56)
V rámci závazků plynoucích z Memoranda o hospodářské a finanční politice přistoupil fond HFSF k prodeji svých akcií v bance New TT. Tímto způsobem také splnil svůj závazek odprodat své akcie v této dočasné úvěrové instituci do dvou let od data jejího vzniku. Finanční poradce fondu HFSF se obrátil na širokou škálu potenciálních investorů včetně řeckých bank, zahraničních bank a finančních sponzorů. Pouze čtyři největší řecké banky předložily konečné nabídky a upřednostněna byla nabídka banky.
(57)
Banka souhlasila, že za nákup banky New TT zaplatí celkem 681 milionů EUR ve formě nově vydaných kmenových akcií. Podle dohody o upsání byla počáteční částka zaplacená bankou podrobena dalším úpravám na základě hodnocení čisté hodnoty aktiv (43).
(58)
Následně akcionáři banky na mimořádné valné hromadě dne 26. srpna 2016 schválili navýšení základního kapitálu banky o 425 625 000 EUR vydáním 1 418 750 000 nových kmenových akcií (44), přičemž každá z nich měla nominální hodnotu 0,3 EUR a nabídková cena byla 0,48 EUR. Navýšení kapitálu bylo fondem HFSF upsáno v plném rozsahu formou příspěvku v podobě věcného plnění. Příspěvek v podobě věcného plnění měl formu všech akcií banky New TT vlastněných fondem HFSF v celkové hodnotě 681 milionů EUR. Po této transakci vzrostla účast fondu HFSF v bance z 93,5 % na 95,2 %.
2.3 OPATŘENÍ PODPORY
(59)
Banka využila opatření na podporu kapitálu A, B1, B2, B3, B4 a C a opatření na podporu likvidity L1 a L2. Banky Proton a Nea Proton využily opatření: Pr1, Pr2 Pr3, NP1, NP2 a NP3. Banky T, TT a New TT využily opatření T, TT, NTT1 a NTT2.
2.3.1 Opatření podpory poskytnutá bance v rámci režimu podpor pro řecké banky
(60)
Banka získala několik forem podpory v rámci režimu podpor pro řecké banky, v rámci rekapitalizačního opatření, záručního opatření a opatření týkajícího se úvěrů ve formě státních dluhopisů.
2.3.1.1 Státní podpora v oblasti likvidity poskytnutá v rámci záručního opatření a opatření týkajícího se úvěrů ve formě státních dluhopisů (opatření L1)
(61)
Banka získala a nadále přijímá podporu v rámci záručního opatření a opatření týkajícího se úvěrů ve formě státních dluhopisů. Tato podpora se v tomto rozhodnutí bude dále označovat jako „opatření L1“. K 30. listopadu 2013 (45) dosáhly záruky poskytnuté bance částky přibližně 13,9 miliard EUR. K uvedenému datu neexistovaly žádné nesplacené úvěry ve formě státních dluhopisů poskytnuté bance. K 15. dubnu 2011 banka obdržela úvěry ve formě státní dluhopisů ve výši 1 737 milionů EUR a v rámci režimu podpor pro řecké banky jí byly poskytnuty státní záruky ve výši 13,6 miliard EUR.
(62)
V plánu restrukturalizace banky, který řecké orgány dne 16. března předložily Komisi, tyto orgány naznačily, že hodlají pokračovat v poskytování záruk a půjčování státních dluhopisů v rámci režimu během celého období restrukturalizace.
2.3.1.2 Státní rekapitalizace poskytnutá v rámci rekapitalizačního opatření, které je součástí režimu podpor pro řecké banky (opatření A)
(63)
V květnu 2009 obdržela banka kapitálový vklad ve výši 950 milionů EUR (46) (opatření A) v rámci rekapitalizačního opatření, které je součástí režimu podpor pro řecké banky. Tento kapitálový vklad se rovnal přibližně 2 % rizikově vážených aktiv, jimiž banka tehdy disponovala.
(64)
Rekapitalizace měla formu preferenčních akcií upsaných Řeckem s kuponem ve výši 10 % a pětiletou dobou splatnosti. V roce 2010 byla doba trvání preferenčních akcií prodloužena a jejich protiplnění se zvýšilo. Pokud by po tomto okamžiku preferenční akcie nebyly uhrazeny do pěti let od jejich vydání a na valné hromadě by akcionáři nepřijali ohledně uhrazení těchto akcií žádné rozhodnutí, řecký ministr financí zvýší kupon o 2 % ročně, a to na kumulativním základě (to znamená, že kupon dosáhne za šest let 12 %, za sedm let 14 % atd.).
2.3.2 Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2)
(65)
Nouzová pomoc v oblasti likvidity představuje výjimečné opatření, které umožňuje solventní finanční instituci, která čelí dočasným problémům s likviditou, obdržet financování z Eurosystému, aniž by taková operace byla součástí jednotné měnové politiky. Úroková sazba, kterou taková finanční instituce za pomoc NPL platí, je o […] bazických bodů vyšší než úrok, který platí za běžné refinancování centrální bankou.
(66)
Za program NPL odpovídá Řecká banka, což znamená, že veškeré náklady a rizika související s poskytováním nouzové pomoci v oblasti likvidity nese Řecká banka (47). Řecko poskytlo Řecké bance státní záruku, která se vztahuje na celkovou částku pomoci NPL, kterou Řecká banka poskytla. Přijetí čl. 50 odst. 7 zákona 3943/2011, kterým se změnil čl. 65 odst. 1 zákona 2362/1995, umožnilo ministru financí poskytnout jménem státu Řecké bance záruky s cílem ochránit pohledávky Řecké banky vůči úvěrovým institucím. Banky, jimž byla poskytnuta nouzová pomoc v oblasti likvidity, musejí státu zaplatit poplatek za záruku ve výši […] bazických bodů.
(67)
K 31. prosinci 2011 banka obdržela pomoc NPL se státní zárukou ve výši 14,95 miliard EUR (48), k 31. prosinci 2012 banka obdržela pomoc NPL se státní zárukou ve výši 12 miliard EUR.
2.3.3 Opatření podpory poskytnutá bance prostřednictvím fondu HFSF
(68)
Od roku 2012 poskytl fond HFSF bance několik opatření na podporu kapitálu. Tabulka 6 uvádí přehled těchto opatření podpory.
Tabulka 6
Opatření na podporu kapitálu poskytnutá bance prostřednictvím fondu HFSF
1. překlenovací rekapitalizace - květen 2012 (v milionech EUR)
2. překlenovací rekapitalizace - prosinec 2012 (v milionech EUR)
Písemný závazek - prosinec 2012
(v milionech EUR)
Jarní rekapitalizace 2013 - květen 2013 (v milionech EUR)
Rekapitalizační závazek - duben 2014 (v milionech EUR)
Opatření
B1
B2
B3
B4
C
Částka
(v milionech EUR)
3 970
1 341
528
5 839
2 864
2.3.3.1 První překlenovací rekapitalizace (opatření B1)
(69)
15. až 32. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Eurobank obsahují podrobný popis první překlenovací rekapitalizace, k níž došlo v květnu 2012 (opatření B1). Souvislosti a hlavní rysy uvedeného opatření jsou vymezeny v tomto oddíle.
(70)
Dne 20. dubna 2012 poskytl fond HFSF bance písemný závazek, že se bude podílet na plánovaném navýšení základního kapitálu banky částkou ve výši až 4,2 miliardy EUR.
(71)
V souladu s ustanoveními o překlenovací rekapitalizaci v zákoně č. 3864/2010, jímž se zřizuje fond HFSF („zákon o fondu HFSF“), fond HFSF v rámci opatření B1 dne 28. května 2013 převedl na banku dluhopisy nástroje EFSF (Evropský nástroj finanční stability) v hodnotě 3,97 miliard EUR. Dluhopisy EFSF převedené na banku byly obligace EFSF s pohyblivou sazbou s dobami splatnosti o délce šest a deset let a byly vydány dne 19. dubna 2012. Komise již ve 48. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Eurobank uvedla, že „překlenovací kapitalizace dokončená dne 28. května 2012 je provedením závazné povinnosti uvedené v písemném závazku, a je tak pokračováním téže podpory“. Obě částky stanovené v písemném závazku a v první překlenovací rekapitalizaci vypočítala Řecká banka tak, aby zaručila, že banka dosáhne k 31. prosinci 2011, tedy k datu zpětného zanesení překlenovací rekapitalizace do účetnictví banky, celkového kapitálového poměru ve výši 8 %. Jak je patrné z tabulky 3, opatření B1 se vztahovalo pouze na omezenou část celkových kapitálových potřeb určených při zátěžovém testu v roce 2012. Banka měla získávat kapitál prostřednictvím budoucího navýšení kapitálu a překlenovací rekapitalizace měla pouze zachovat způsobilost banky pro financování z ECB do doby, než dojde ke zmíněnému navýšení kapitálu.
(72)
Pro období mezi datem první překlenovací rekapitalizace a datem přeměny první překlenovací rekapitalizace na kmenové akcie a jiné konvertibilní finanční nástroje dohoda o předběžném upsání mezi bankou a fondem HFSF stanovila, že banka musí zaplatit fondu HFSF roční poplatek ve výši 1 % z nominální hodnoty obligací EFSF a že veškeré platby kuponů a úroků z obligací EFSF za toto období se budou počítat jako dodatečný kapitálový příspěvek ze strany fondu HFSF (49).
2.3.3.2 Druhá překlenovací rekapitalizace (opatření B2)
(73)
Na podzim roku 2012 zanesla banka do účetnictví další ztráty. Její kapitál tudíž opět klesl pod úroveň minimálních kapitálových požadavků, jejichž splnění je nutné, aby banka byla způsobilá pro refinancování z banky ECB.
(74)
Proto bylo nezbytné provést druhou překlenovací rekapitalizaci. Dne 21. prosince 2012 fond HFSF provedl druhou překlenovací rekapitalizaci ve výši 1 341 milionů EUR (opatření B2), která byla opět uhrazena převodem dluhopisů EFSF na banku.
2.3.3.3 Písemný závazek z 21. prosince 2012 (opatření B3)
(75)
Kromě druhé překlenovací rekapitalizace poskytl fond HFSF dne 21. prosince 2012 bance písemný závazek, že se bude podílet na navýšení jejího základního kapitálu a na konvertibilních kapitálových nástrojích, které budou vydány, celkovou částkou až 528 milionů EUR (opatření B3).
(76)
Celková částka dvou překlenovacích rekapitalizací (opatření B1 a B2) a dodatečná částka, k jejímuž poskytnutí se fond HFSF zavázal v prosinci 2012 (opatření B3), znamenaly, že se fond HFSF zavázal pokrýt celkové kapitálové potřeby určené při zátěžovém testu v roce 2012 (5 839 milionů EUR (50)).
2.3.3.4 Jarní rekapitalizace v roce 2013 (opatření B4)
(77)
Dne 30. dubna 2013 akcionáři na valné hromadě schválili navýšení základního kapitálu banky o částku 5 839 milionů EUR („jarní rekapitalizace v roce 2013“). Banka tudíž vydala 3 789 317 357 nových akcií s nominální hodnotou 0,30 EUR za cenu 1,54 EUR za akcii.
(78)
Ve stejný den akcionáři na valné hromadě také rozhodli, že celou částku kapitálu poskytne fond HFSF a bude uhrazena ve věcných příspěvcích ve formě dluhopisů EFSF.
(79)
Fond HSFS proto v květnu 2013 poskytl bance celkový vklad ve výši 5 839 milionů EUR ve formě kmenových akcií (opatření B4). Tato částka se rovná součtu opatření B1, B2 a B3.
(80)
Prostřednictvím jarní rekapitalizace v roce 2013 byly první a druhá překlenovací rekapitalizace přeměněny na rekapitalizaci trvalou a byla splněn závazek poskytnout dodatečnou kapitálovou podporu (opatření B3).
(81)
Cena nových akcií byla stanovena na 50 % průměrné ceny odpovídající burzovnímu kurzu za posledních 50 obchodních dnů před stanovením ceny nabídky vážené podle příslušných objemů obchodu. V důsledku opačného štěpení akcií, o němž rozhodli akcionáři na valné hromadě dne 30. dubna 2012 (51), byla cena nových akcií stanovena na 1,54 EUR za akcii.
(82)
Bezprostředně po jarní rekapitalizaci v roce 2013 se fond HFSF stal hlavním akcionářem banky s podílem ve výši 98,56 %. Avšak poté, co banka dokončila další řízení závazků, tento podíl v červnu 2013 klesl na 93,55 % (viz oddíl 2.4.5). V srpnu 2013 banka vydala fondu HFSF nové akcie za účelem nákupu banky New TT, a podíl HFSF tak vzrostl na 95,23 % (52).
2.3.3.5 Rekapitalizační závazek z roku 2014 (opatření C)
(83)
Dne 6. března 2014 Řecká banka oznámila výsledky zátěžového testu, který byl proveden v druhém pololetí roku 2013. Řecká banka uvedla, že v rámci základního scénáře by kapitálové potřeby banky na období let 2014-2016 dosáhly částky 2 945 milionů EUR.
(84)
Dne 31. března 2014 zaslal fond HFSF bance dopis, v němž uvedl, že hodlá a je schopen pojistit jakékoli navýšení základního kapitálu, které se provede na základě zákona č. 3864/2010 o HFSF ve znění z 30. března 2014 a které je nutné k tomu, aby byly uspokojeny kapitálové potřeby určené během zátěžového testu. Zákon o fondu HFSF stanoví, že pokud je poptávka soukromých investorů za cenu určenou na valné hromadě HFSF na základě dvou nezávislých scénářů na konci upisovacího období nedostatečná, fond HFSF upíše veškeré zbývající akcie s výhradou předchozí přeměny stávajícího podřízeného kapitálového nástroje banky na akcie, jak je uvedeno v článku 6a.
(85)
Dne 12. dubna 2014 akcionáři na mimořádné valné hromadě schválili navýšení základního kapitálu o 2 864 milionů EUR podle zákona o fondu HFSF a uvedli, že nabídková cena nemůže být nižší než nominální cena 0,30 EUR za akcii a minimální cena, kterou stanoví fond HFSF (53).
(86)
V souladu se zákonem o fondu HFSF fond HFSF jmenoval dva nezávislé poradce, aby určili hodnotu banky. Dne 10. dubna 2014 tito dva poradci dokončili svoji práci a každý z nich vymezil rozpětí hodnoty banky. Tato dvě rozpětí se do značné míry překrývají. Na základě těchto hodnocení valná hromada fondu HFSF dne 14. dubna 2014 stanovila cenu, která odpovídá minimální ceně, za kterou lze nabízet nové akcie banky investorům, a ceně, která zajistí nabízené akcie, bude-li to nutné (54). Dne 15. dubna 2014 schválila valná hromada nabídku předloženou konsorciem investorů, podle níž mají být upsány nové akcie v hodnotě 1,3 miliardy EUR za cenu 0,30 EUR za akcii („hlavní investor“ (55) (56)).
(87)
Dne 24. dubna 2014 Eurobanka oznámila začátek tvorby portfolia (book building) za cenu v rozmezí od 0,30 do 0,33 EUR (57). Bude-li poptávka po pokrytí celých 2 864 milionů EUR za cenu vyšší než 0,30 EUR dostatečná, hlavní investor bude muset svoji cenu zvýšit nebo zrušit své objednávky, a v takovém případě obdrží vyrovnávací poplatek. Bude-li poptávka soukromých investorů (včetně investora hlavního) po pokrytí celých 2 864 milionů EUR za cenu 0,30 EUR dostatečná, hlavní investor obdrží přednostní příděl. Pokud bude poptávka za cenu 0,30 EUR nedostatečná (včetně poptávky ze strany hlavního investora), přemění se podřízený dluh na nové akcie. Jak stanoví zákon o fondu HFSF, všechny akcie neupsané po přeměně podřízeného dluhu upíše fond HFSF za stejnou cenu, tedy za 0,30 EUR za akcii.
2.3.4 Opatření podpory pro získané podniky
2.3.4.1 Opatření podpory ve prospěch podniků Proton Bank a Nea Proton Bank
(88)
Od roku 2008 využily banky Proton a Nea Proton několik opatření podpory. Tabulka 7 uvádí přehled těchto opatření podpory.
Tabulka 7
Přehled opatření na podporu kapitálu poskytnutých bankám Proton a Nea Proton
Příjemce podpory
Opatření
Povaha podpory
Subjekt, který podporu poskytl
Datum vyplacení
Částka (v milionech EUR)
Činnosti banky Proton
Pr1
Kapitál v rámci rekapitalizačního opatření: preferenční akcie řeckého státu
stát
květen 2009
80
Pr2
Půjčování řeckých státních cenných papírů v rámci řeckého opatření týkajícího se úvěrů ve formě státních dluhopisů
stát
duben 2009
78
Pr3
Státní záruka pro vydané dluhopisy v rámci řeckého záručního opatření
stát
červenec 2010
149,4
Činnosti banky Nea Proton
NP1
Mezera ve financování z PB na NPB
Financování mezery ve financování z PB na NPB (část 1)
HDIGF
9.10.2011
862
Po dokončení výpočtu mezery ve financování bude financován zůstatek v mezeře ve financování z PB na NPB (část 2)
HFSF
14.5.2012
259,6
Celková částka NP1
1 121,6
NP2
Injekce základního kapitálu do NPB v letech 2011 a 2012
Počáteční základní kapitál
HFSF
9.10.2011
220
Počáteční základní kapitál
HFSF
3.2.2012
30
Celkový počáteční kapitál
250
Dodatečný základní kapitál
HFSF
1.8.2012
230
Dodatečný základní kapitál
HFSF
31.12.2012
35
Celkový dodatečný kapitál
265
Celková částka NP2
515
NP3
Rekapitalizace před prodejem Eurobance
Základní kapitál
HFSF
28.8.2013
395
2.3.4.1.1 Opatření podpory ve prospěch banky Proton
i) Státní rekapitalizace banky Proton (opatření Pr1)
(89)
V květnu 2009 Řecko vložilo do banky Proton 80 milionů EUR, což se rovnalo přibližně 4,6 % jejích tehdejších rizikově vážených aktiv. Tato kapitálová injekce se provedla v rámci rekapitalizačního opatření, které je součástí režimu podpor pro řecké banky. Rekapitalizace měla formu preferenčních akcií.
ii) Státní podpora v oblasti likvidity ve prospěch banky Proton (opatření Pr2 a Pr3)
(90)
Banka Proton rovněž využila opatření podpory v rámci záručního opatření a opatření týkajícího se úvěru ve formě státních dluhopisů, která jsou součástí řeckého režimu podpor pro banky. V dubnu 2009 banka Proton obdržela řecké státní cenné papíry v hodnotě 78 milionů EUR (opatření Pr2) a v červenci 2010 obdržela státní záruku za vydané dluhopisy v nominální hodnotě 149,4 milionů EUR (opatření Pr3). V den řešení krizové situace byly na banku Nea Proton převedeny dluhopisy se státní zárukou, ale 5. ledna 2012 byly zrušeny. Splatnost cenných papírů řecké vlády uplynula v prosinci 2011 a tyto cenné papíry nebyly obnoveny.
2.3.4.1.2 Opatření podpory ve prospěch banky Nea Proton
i) Pokrytí mezery ve financování banky Nea Proton ve výši 1 121,6 milionů EUR (opatření NP1)
(91)
V souvislosti s řešením krizové situace banky Proton řecké orgány zjistily, že v bance Nea Proton existuje mezera ve financování. V souladu s rozhodnutím Řecké banky ze dne 9. října 2011 byla z programu pro řešení problémů bank Řeckého fondu pro záruky za vklady a investice (HDIGF) v prosinci 2011 vyplacena bance Nea Proton částka 862 milionů EUR. Poté, co Řecká banka 19. ledna 2012 dokončila výpočet mezery ve financování a došla k částce 1 121,6 milionů EUR, fond HFSF v souladu s rozhodnutím Řecké banky ze dne 9. dubna 2012 (58) vyplatil (59) dne 14. května 2012 zbývající částku ve výši 259,6 milionů EUR. Díky programu fondů HDIGF a HFSF pro řešení problémů bank tak byla zmíněná mezera ve financování odstraněna.
ii) Kapitálové vklady fondu HSFS do banky Nea Proton v letech 2011 a 2012 (opatření NP2)
(92)
Fond HFSF poskytl bance Nea Proton státní podporu ve formě počátečního základního kapitálu (kmenových akcií) ve výši 250 milionů EUR, která byla vyplacena ve dvou tranších dne 9. října 2011 a 3. února 2012.
(93)
Podle aktualizovaného plánu restrukturalizace banky Nea Proton, který byl předložen 16. července 2012 a představoval nejnovější verzi plánu, jenž byl Komisi sdělen v době rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton, banka Nea Proton potřebovala dodatečný kapitál ve výši 300 milionů EUR. Dodatečný kapitál byl požadován zčásti proto, že banka Nea Proton utrpěla ztráty v důsledku účasti v programu PSI (ztráty ze znehodnocení dosáhly za rok 2011 částky 146,5 milionů EUR ve vztahu k dluhopisům ŘSDL a ztráty z dodatečného zhoršení ve výši 22 milionů EUR byly zaneseny do výsledků za první čtvrtletí roku 2012). Banka Nea Proton potřebovala dodatečný kapitál také proto, že se od roku 2011 do roku 2016 zvýšily provizní poplatky a tyto poplatky byly vyšší, než jak se předpokládalo v době, kdy byla banka Nea Proton založena.
(94)
Podle aktualizovaného plánu restrukturalizace banky Nea Proton, který byl předložen 16. července 2012, měly mít tyto předpokládané kapitálové potřeby formu očekávané kapitálové injekce ve výši 285 milionů EUR v roce 2012 a očekávané kapitálové injekce ve výši 15 milionů EUR v roce 2014. Ve skutečnosti nakonec fond HFSF poskytl bance Nea Proton dne 1. srpna 2012 injekci ve výši 230 milionů EUR a 31. prosince 2012 injekci ve výši 35 milionů EUR.
iii) Kapitálové vklady fondu HFSF do banky Nea Proton před prodejem banky Eurobance (opatření NP3)
(95)
Podle prodejní smlouvy z 15. července 2013 se fond HFSF již dříve zavázal, že bance Nea Proton poskytne vklad ve výši 395 milionů EUR (60). Fond HFSF zaplatit částku 395 milionů EUR dne 28. srpna 2013.
2.3.4.2 Opatření podpory ve prospěch banky New TT
(96)
Bankám T Bank, TT Bank a New TT Bank byla od roku 2008 poskytnuta řada opatření podpory. Tabulka 8 uvádí přehled těchto opatření podpory.
Tabulka 8
Přehled opatření podpory pro banky T a TT
Příjemce podpory
Opatření
Popis
Subjekt, který podporu poskytl
Datum
Částka státní podpory (v milionech EUR)
Činnosti banky T převedené na banku TT (61)
T
Financování mezery ve financování z banky T na TT (část 1)
HDIGF
prosinec 2011
450
Po dokončení výpočtu mezery ve financování bude financován zůstatek v mezeře ve financování z banky T na TT (část 2)
HFSF
14.2.2013
227
Celková částka T
677
banka TT
TT
kapitálová injekce
Kapitál v rámci rekapitalizačního opatření: preferenční akcie řeckého státu
stát
květen 2009
224,96
banka New TT (překlenovací banka)
NTT1
Mezera ve financování z TT na NTT
Financování mezery ve financování z banky TT na New TT (část 1)
HFSF
29.1.2013
2 730,8
Po dokončení výpočtu mezery ve financování bude financován zůstatek v mezeře ve financování z banky TT na New TT (část 2)
HFSF
14.6.2013
1 001,7
Celková částka NTT1
3 732,6
NTT2
Počáteční základní kapitálová injekce
Počáteční základní kapitál banky New TT
HFSF
29.1.2013
500
2.3.4.2.1 Opatření podpory ve prospěch banky T
Zásah z programu HDIGF pro řešení problémů bank ve prospěch banky T Bank ve výši 677 milionů EUR (opatření T)
(97)
Z programu fondů HDIGF a HFSH pro řešení problémů bank byla financována mezera ve financování, která vznikla převodem činností z banky T na banku TT a představovala rozdíl mezi reálnou hodnotou aktiv převedených z banky T na TT a reálnou hodnotou převedených závazků. V souladu s rozhodnutím Řecké banky ze dne 17. prosince 2011 byla z programu pro řešení problémů bank fondu HDIGF vyplacena částka 450 milionů EUR (62), která odpovídala přibližně dvěma třetinám odhadované mezery ve financování. Po dokončení výpočtu mezery ve financování, která byla stanovena přibližně na 677 milionů EUR, HFSF bance New TT v souladu s rozhodnutím Řecké banky ze dne 9. dubna 2012 (63) dne 14. února 2013 vyplatil (64) zůstatek ve výši 227 milionů (65) EUR.
2.3.4.2.2 Opatření podpory ve prospěch banky TT
Státní rekapitalizace banky TT (opatření TT)
(98)
V květnu 2009 obdržela banka TT od Řecka kapitálový vklad ve výši 224,96 milionů EUR, který se rovnal přibližně 2,9 % jejích tehdejších rizikově vážených aktiv. Banka TT obdržela kapitálovou injekci v rámci rekapitalizačního opatření, které je součástí režimu podpor pro řecké banky. Tato kapitálová injekce měla formu preferenčních akcií.
2.3.4.2.3 Opatření podpory ve prospěch banky New TT
i) Pokrytí mezery ve financování banky New TT ve výši 3 732,6 milionů EUR (opatření NTT1)
(99)
Fond HFSF financoval mezeru ve financování banky New TT, která představovala rozdíl mezi hodnotou aktiv převedených z banky TT na banku New TT a nominální hodnotou převedených závazků. V souladu s rozhodnutím Řecké banky ze dne 18. ledna 2013 fond HFSF dne 29. ledna 2013 vyplatil částku 2 730,8 milionů EUR (66), která odpovídala přibližně dvěma třetinám odhadované mezery ve financování. Poté, co Řecká banka dokončila výpočet mezery ve financování a došla k částce 3 732,6 milionů EUR (67), fond HFSF v souladu s rozhodnutím Řecké banky ze dne 21. května 2013 vyplatil dne 14. června 2013 bance New TT zbývající částku ve výši 1 001,7 milionů EUR.
ii) Kapitálové vklady fondu HFSF do banky New TT (opatření NTT2)
(100)
Fond HFSF byl jediným akcionářem banky New TT a poskytl jí státní podporu ve formě počátečního základního kapitálu (kmenových akcií) ve výši 500 milionů EUR.
2.4 PLÁN RESTRUKTURALIZACE A NOVÝ OBCHODNÍ MODEL
(101)
Dne 16. dubna 2014 Řecko předložilo plán restrukturalizace banky, který vysvětluje, jak banka jakožto kombinovaný subjekt, který je výsledkem získání bank Nea Proton a New TT, hodlá obnovit svoji dlouhodobou životaschopnost.
2.4.1 Domácí operace
(102)
Prostřednictvím plánu restrukturalizace se banka zaměří na své hlavní bankovní činnosti v Řecku. Zatímco její mezinárodní operace představovaly v roce 2010 přibližně 26 % úvěrů (68), tento podíl na konci roku 2012 klesl na 20 % a do konce roku 2018 se dále sníží na […] % (69).
(103)
Hlavní prioritou banky je dosáhnout toho, aby její řecké bankovní operace byly do konce období restrukturalizace (31. prosince 2018) opět ziskové a životaschopné. Za tím účelem plán restrukturalizace obsahuje řadu opatření, která mají zvýšit provozní účinnost a čisté úrokové rozpětí banky, jakož i opatření, která posilují její kapitálovou pozici a strukturu rozvahy.
(104)
Pokud jde o provozní účinnost, banka již dlouho před získáním bank New TT a Nea Proton zahájila rozsáhlý program racionalizace. Od roku 2010 banka snížila svoji fyzickou přítomnost v Řecku. Vzato individuálně (bez získání bank New TT a Nea Proton), snížila počet svých poboček z 564 v červnu 2008 na […] v roce 2014 a rovněž snížila počet řeckých zaměstnanců (z 10 142 v roce 2008 na 9 037 v roce 2012) (70).
(105)
Do konce období restrukturalizace banka plánuje další snížení jak počtu poboček, a to z 645 poboček k 31. prosinci 2012 na […] k 31. prosinci 2018, a počet zaměstnanců z 12 430 k […] na formálním základě, tedy s ohledem na banky Nea Proton a New TT (71).
(106)
Zvýšená efektivita z hlediska poboček a zaměstnanců pomůže snížit celkové náklady na kombinované řecké bankovní činnosti o […] % ročně z 913 milionů EUR v roce 2013 (72) na […] milionů EUR v roce 2018 (73). V důsledku toho klesne očekávaný poměr nákladů a výnosů spojených s řeckými bankovními činnostmi banky do konce období restrukturalizace pod […] %, a to z 60 % v roce 2012.
(107)
Plán restrukturalizace také popisuje, jak banka zlepší své náklady financování, což je klíčem k obnovení životaschopnosti. Banka očekává, že bude moci v rámci stabilnějšího prostředí, a zejména díky předpokládané stabilizaci a oživení ekonomiky, která by podle očekávání měla od roku 2014 opět růst, platit nižší úrokové sazby ze svých vkladů. Rozpětí u vkladů (průměr sazeb u termínovaných vkladů, vkladů na viděnou a u spořících vkladů) podle očekávání v Řecku vzrostou z 223 bazických bodů v roce 2012 na […] bazických bodů v roce 2018 (74). Tohoto snížení rozpětí bude dosaženo především platbami mnohem nižších sazeb u termínovaných vkladů. Obdobně klesne závislost banky na mimořádné pomoci v oblasti likvidity a širším financování z Eurosystému, a to ze 42,9 % jejích celkových aktiv na úrovni skupiny v roce 2012 na […] % v roce 2018 (75).
(108)
Plán restrukturalizace předpokládá, že banka také posílí svoji rozvahu. Její čistý poměr úvěrů k vkladům v Řecku klesne v roce 2018 na […] % (ze 160 % v roce 2012 a 115 % v roce 2013) (76), a její kapitálová přiměřenost se zlepší, přičemž poměr kmenového kapitálu Tier 1 dosáhne v roce 2018 (77) […] % na úrovni skupiny (místo záporné hodnoty vlastního kapitálu před první překlenovací rekapitalizací).
(109)
Další strategickou prioritou banky je řízení úvěrů v selhání. Kromě posílených úvěrových procesů jak v souvislosti se vznikem úvěrů, tak s restrukturalizací úvěrů v selhání, se plán restrukturalizace soustředí na ošetření znehodnocených expozic a tvoru nové nápravné jednotky. Tato jednotka se zaměří na restrukturalizaci znehodnocených expozic. Bude využívat odborných zkušeností 30 až 50 vedoucích pracovníků odpovědných za nápravu vztahů (78). Podíl úvěrů v selhání dosáhne v roce 2015 […] % na úrovni skupiny ([…] % v roce 2015 pro řecký domácí trh (79)) a poté začne klesat a na konci období restrukturalizace dosáhne podle očekávání […] % (80) (30 % v Řecku před odpisy dluhů). Znehodnocené úvěry Řecké banky klesnou díky oživení řecké ekonomiky z 1 652 milionů EUR v roce 2013 na […] milionů EUR v roce 2018 (81).
(110)
Zvýšení provozní účinnosti, snížení čistého úrokového rozpětí a snížení nákladů na riziko bance umožní, aby v Řecku od roku 2015 byla opět zisková. Banka předpokládá, že na konsolidované úrovni dosáhnou její ztráty […] milionů EUR v roce 2014 a […] milionů EUR v roce 2015, zatímco její zisky dosáhnou v roce 2016 […] milionů EUR, v roce 2017 […] milionů EUR a v roce 2018 […] milionů EUR (82). Její konsolidovaná návratnost vlastního kapitálu dosáhne v roce 2018 […] % (83). Tato úroveň ziskovosti bude zajištěna především řeckým trhem (s návratností kapitálu na konci období restrukturalizace ve výši […] %), zatímco […] a […] budou vykazovat nižší úrovně ziskovosti ([…] % a […] %, v uvedeném pořadí).
2.4.2 Mezinárodní bankovní činnosti
(111)
Banka již začala zmenšovat a restrukturalizovat svoji mezinárodní síť. Prodala dceřiné společnosti v Turecku (Eurobank Tefken) a Polsku (EFG Poland). Komerční mezera, tedy rozdíl mezi nesplacenou částkou vkladů a nesplacenou částkou úvěrů u dané dceřiné společnosti, ve zbývající mezinárodní síti klesla z 1,7 miliardy EUR v roce 2010 na 0,8 miliardy EUR, provozní náklady se v letech 2010 až 2012 snížily o 9 % (84).
(112)
Banka bude svoji mezinárodní síť nadále restrukturalizovat a zmenšovat. Zejména se zavázala, že do 30. června 2017 sníží velikost svého portfolia mezinárodních aktiv na 8,77 miliard EUR. Rovněž se zavázala, že toto portfolio dále zmenší na 3,5 miliardy EUR, pokud bude nutné, aby fond HFSF vložil více než jednu miliardu eur do nadcházejícího navýšení základního kapitálu.
(113)
Jednou z možností jak tento cíl splnit, které banka v plánu restrukturalizace zkoumá, je prodej jejích činností v […] (85).
(114)
Tyto odprodeje představují […] % zahraničních aktiv banky k 31. prosinci 2012. Zahraniční aktiva by tudíž k 31. prosinci 2018 dosáhla […] milionů EUR a mezinárodní síť by se soustředila na […] a […].
(115)
Plán restrukturalizace zdůrazňuje, že je nutné snížit závislost zahraničních dceřiných společností na jejich řecké mateřské společnosti, pokud jde o jejich potřeby financování, a nadále chránit kapitálovou pozici banky.
(116)
Za tímto účelem hodlá banka provést program výrazného snížení nákladů v mezinárodní síti, […]. Například v […] bude uzavřeno […] poboček, přičemž počet zaměstnanců se od 31. prosince 2012 sníží o […], a to až do doby, kdy bude dceřiná pobočka v […] (86) prodána.
(117)
Banka sníží své celkové financování zahraničních dceřiných společností z 2 miliard EUR v roce 2012 na […] v roce 2018 (87), návratnost kapitálu dosáhne v roce […] […] % a v roce […] […] %.
2.4.3 Nebankovní činnosti: prodej pojišťovacích činností a činností v oblasti realit
(118)
Banka snížila svůj podíl v dceřiné realitní společnosti Eurobank Properties pod 35 %, a to navýšením základního kapitálu s příznivým dopadem na poměr kmenového kapitálu Tier 1 banky (88). Banka tuto dceřinou společnost v plném rozsahu odprodá do 31. prosince 2018.
(119)
Banka také plánuje, že do […] prodá své dceřiné pojišťovny.
2.4.4 Získávání kapitálu ze soukromých zdrojů a příspěvek stávajících akcionářů a podřízených věřitelů
(120)
Bance se podařilo získat kapitál na trhu, a tím snížit potřebnou státní podporu.
(121)
Akcionáři byli jarní rekapitalizací v roce 2013 silně oslabeni, jelikož fond HFSF obdržel 98,56 % akcií banky a původním akcionářům zůstal pouze podíl ve výši 1,44 %. Fond HFSF tak v červnu 2013 převzal nad bankou plnou kontrolu. Od roku 2008 nebyly vyplaceny žádné dividendy v hotovosti.
(122)
V únoru 2012 banka nabídla, že od soukromých investorů koupí zpět hybridní nástroje za cenu v rozmezí od 40 % do 50 % jejich nominální hodnoty. Tato cena zpětného odkupu byla určena na základě tržní hodnoty nástrojů a obsahovala prémii nepřevyšující deset procentních bodů, která byla přidána s cílem motivovat investory k účasti na zpětném odkupu. Byla přijata nabídka na téměř 50 % celkové nominální hodnoty nástrojů, a banka tak měla po zohlednění nákladů na transakci zisk 248 milionů EUR (89).
(123)
V květnu 2013 banka oznámila další řízení závazků. Banka nabídla držitelům dluhu příležitost přeměnit jejich cenné papíry nižší úrovně Tier 1 a Tier 2 s nesplacenou částkou 662 milionů EUR na kmenové akcie za jejich nominální hodnotu. Cena přeměny byla stanovena tak, aby se rovnala upisovací ceně, kterou zaplatil fond HFSF při jarní rekapitalizaci v roce 2013 (90). Míra přijetí byla 48 %. Jelikož držitelé dluhopisů nižší úrovně Tier 1 a nižší úrovně Tier 2 převedli své cenné papíry na nižší podřízené nástroje bez hotovostní platby, získaný kapitál dosáhl částky 317 milionů EUR.
(124)
V důsledku dvou zpětných odkupů klesl souhrn podřízeného a hybridního dluhu z 1 045 milionů EUR k 31. prosinci 2011 na 283 milionů EUR k 31. prosinci 2013 (91).
2.5 ZÁVAZKY ŘECKÝCH ORGÁNŮ
(125)
Řecko se zavázalo, že banka a její přidružené společnosti provedou plán restrukturalizace, který byl předložen 16. dubna 2014, a poskytlo další závazky ohledně provádění plánu restrukturalizace („závazky“). Závazky, jejichž výčet je uveden v příloze, jsou shrnuty v tomto oddíle.
(126)
Zaprvé, Řecko se zavázalo, že banka provede restrukturalizaci svých komerčních činností v Řecku, a stanovilo maximální počet poboček a zaměstnanců, jakož i maximální částku celkových nákladů, jichž je třeba dosáhnout do 31. prosince 2017 (92).
(127)
Řecko se rovněž zavázalo, že banka do 31. prosince 2017 sníží náklady na vklady přijaté v Řecku a dodrží maximální poměr čistých úvěrů k vkladům (93).
(128)
Pokud jde o zahraniční dceřiné společnosti banky, Řecko se zavázalo, že banka nebude poskytovat dodatečnou kapitálovou podporu, pokud nebudou splněny předem stanovené podmínky. Řecko se také zavázalo, že banka do 30. června 2018 výrazně omezí finanční páky u svých mezinárodních aktiv (94).
(129)
Řecko se zavázalo, že banka odprodá své pojišťovací činnosti, svoji realitní dceřinou společnost a řadu cenných papírů a že sníží velikost svého soukromého kapitálového portfolia. Kromě toho banka až na omezené výjimky nebude kupovat cenné papíry neinvestičního stupně (95).
(130)
Řecko poskytlo řadu závazků týkajících se řízení banky. Zavázalo se, že omezí odměny zaměstnanců a vedoucích pracovníků banky, že banku přiměje, aby dodržovala řecké právní předpisy o správě a řízení společností a zavedla účinnou a odpovídající organizační strukturu (96).
(131)
Řecko se rovněž zavázalo, že banka posílí svoji úvěrovou politiku, aby v jakékoli fázi úvěrového procesu zabránila diskriminaci a zaručila, že rozhodnutí o poskytnutí a restrukturalizaci úvěrů směřují k maximalizaci ziskovosti banky. Řecko se zavázalo, že banka zlepší sledování úvěrového rizika, jakož i restrukturalizaci úvěrů (97).
(132)
Řada závazků se týká operací banky s vypůjčovateli ve spojení. Tyto závazky mají zaručit, že se banka při poskytování a restrukturalizaci půjček zaměstnancům, vedoucím pracovníkům a akcionářům, jakož i veřejným subjektům, politickým stranám a mediálním společnostem neodchýlí od obezřetných bankovních postupů (98).
(133)
Na závěr se Řecko zavázalo, že na banku uvalí další omezení, např. zákaz kuponů a dividend, zákaz akvizic a zákaz reklamy (99).
(134)
Tyto závazky budou do 31. prosince 2018 sledovány kontrolním správcem.
(135)
Jelikož fond HFSH zajišťuje stávající kapitálové navýšení banky, Řecko v rámci stávajícího kapitálového navýšení banky poskytlo samostatný závazek, že provede opatření stanovená v článku 6a zákona o fondu HFSF ve znění ze dne 30. března 2014, podle nějž se má zbývající částka nedostatku kapitálu úvěrové instituce předtím, než fond HFSF provede kapitálovou injekci, podle potřeby přidělit držitelům kapitálových nástrojů a dalších podřízených závazků této instituce.
3. DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍCH VYŠETŘOVACÍCH ŘÍZENÍ
3.1 DŮVODY ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ V SOUVISLOSTI S PRVNÍ PŘEKLENOVACÍ REKAPITALIZACÍ
(136)
Dne 27. července 2012 Komise zahájila formální vyšetřovací řízení, aby ověřila, zda byly splněny podmínky sdělení o bankovnictví z roku 2008 (100), pokud jde o vhodnost, nezbytnost a přiměřenost první překlenovací rekapitalizace, kterou fond HFSF provedl ve prospěch banky (opatření B1).
(137)
Pokud jde o vhodnost opatření, vzhledem k tomu, že podpora byla poskytnuta poté, co byla provedena předběžná rekapitalizace a poskytnuta podpora v oblasti likvidity, a s ohledem na dlouhé období záchrany Komise pochybuje o tom, zda banka provedla všechny možné kroky, aby zabránila tomu, že v budoucnosti bude potřebovat podporu (101). Kromě toho Komisi nebylo jasné, kdo bude banku kontrolovat, až bude první překlenovací rekapitalizace nahrazena rekapitalizací trvalou (102), neboť banka by se mohla dostat buď pod kontrolu státu, nebo menšinových soukromých vlastníků. Komise podotkla, že by ráda zajistila, aby se kvalita řízení banky, a zejména její proces poskytování půjček v žádném případě nezhoršily.
(138)
Pokud jde o nezbytnost první překlenovací rekapitalizace, v 66. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou Komise zpochybnila, zda byly provedeny všechny možné kroky, aby se zabránilo tomu, že banka v budoucnosti bude potřebovat podporu. Jelikož navíc byla doba trvání překlenovací rekapitalizace nejistá, Komise nemohla s určitostí stanovit, zda je tato rekapitalizace dostačující a zda vyhovuje zásadám týkajícím se protiplnění a sdílení zátěže podle pravidel státní podpory. Navíc vzhledem k tomu, že v době, kdy bylo přijato rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou, nebyly známy podmínky přeměny první překlenovací rekapitalizace na rekapitalizaci trvalou, Komise tyto podmínky nemohla posoudit.
(139)
Pokud jde o přiměřenost opatření, Komise vyjádřila pochybnosti o tom, zda jsou ochranná opatření (zákaz reklamy, zákaz kuponů a dividend, zákaz kupní opce a zákaz zpětného odkupu popsané v 71. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou) ve vztahu k první překlenovací rekapitalizaci dostačující. Kromě toho Komise v 72. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou uvedla, že narušení hospodářské soutěže mohla být způsobena neexistencí pravidel, což fondu HFSF znemožnilo koordinovat všechny čtyři největší řecké banky (jmenovitě skupinu Eurobank, banky Alpha, NBG a Piraeus), a neexistencí odpovídajících ochranných opatření, aby se těmto bankám zabránilo ve sdílení obchodně citlivých informací. Komise proto navrhla, aby byl jmenován kontrolní správce, který bude v bance fyzicky přítomen.
3.2 DŮVODY ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ SE SPOLEČNOSTÍ NEA PROTON BANK
(140)
Dne 26. července 2012 Komise zahájila formální vyšetřovací řízení, aby ověřila, zda zásah ve výši 1 122 milionů EUR v rámci programu pro řešení problémů bank fondu HDIGF (opatření NP1), kapitálový vklad ve výši 250 milionů EUR poskytnutý fondem HFSF a kapitálové vklady dosahující souhrnné výše 300 milionů EUR (opatření NP2), které fond HFSF poskytl bance Nea Proton, splňují obecná kritéria slučitelnosti a požadavky sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci (103) a sdělení o restrukturalizaci (104) (obnovení dlouhodobé životaschopnosti, sdílení zátěže a omezení podpory na nezbytné minimum a omezení narušování hospodářské soutěže).
(141)
Pokud jde o vhodnost opatření, Komise prohlásila, že uvedená opatření jsou vhodná jako podpora na záchranu.
(142)
Pokud jde o nezbytnost opatření, Komise poznamenala, že zásah v rámci programu pro řešení problémů bank fondu HDIGF byl nutný jak z hlediska částky, tak formy, zatímco kapitálové vklady provedené fondem HFSF byly nezbytné pouze z hlediska formy. Pokud však jde o výši kapitálových vkladů provedených fondem HFSF, Komise v 59. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton vyjádřila pochybnosti o tom, zda bude banka Nea Proton schopna samostatně obnovit svoji dlouhodobou životaschopnost a zda je samostatná restrukturalizace nejlevnější dostupnou možností. Kromě toho Komise v 60. a 61. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton uvedla, že neschopnost banky Nea Proton poskytnout dostatečné protiplnění za rekapitalizaci ze strany fondu HFSF vzbuzuje pochybnosti o tom, zda jde o v zásadě zdravou banku, a tudíž vyvolává potřebu hloubkové restrukturalizace.
(143)
Pokud jde o přiměřenost opatření, Komise měla za to, že jsou přiměřená jako podpora na záchranu.
(144)
Pokud jde o obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky Nea Proton, Komise v 65. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton vyjádřila pochybnosti o tom, zda tato banka může samostatně dosáhnout životaschopnosti.
(145)
Komise pochybovala o tom, že je navržená restrukturalizace dostačující ve srovnání s hloubkou restrukturalizace, která je požadována kvůli nedostatečnému protiplnění.
3.3 DŮVODY ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ S BANKOU NEW TT
(146)
Dne 6. května 2013 Komise zahájila formální vyšetřovací řízení, aby ověřila, zda financování ve výši 4,1 miliardy EUR na pokrytí mezery ve financování v důsledku převodu činností z banky TT na banku New TT (opatření NTT1), kapitálový vklad ve výši 500 milionů EUR poskytnutý fondem HFSF bance New TT (opatření NTT2), kapitálový vklad ve výši 224,96 milionů EUR pro banku TT ve formě preferenčních akcií v rámci režimu podpor pro řecké banky (opatření TT) a zásah ve výši 0,68 miliardy EUR v rámci programu pro řešení problémů bank fondu HDIGF ve prospěch aktiv banky T, která byla převedena na banku TT (opatření T), splňují obecná kritéria slučitelnosti a požadavky sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o restrukturalizaci (obnovení dlouhodobé životaschopnosti, sdílení zátěže a omezení podpory na nezbytné minimum a omezení narušování hospodářské soutěže).
(147)
Komise měla za to, že obě opatření, tedy NTT2 a NTT1, jsou v podobě podpory na záchranu vhodná a nezbytná. Pokud jde o nezbytnost opatření NTT2 z hlediska částky, Komise vyjádřila pochybnosti o dlouhodobé samostatné životaschopnosti banky New TT a měla za to, že samostatná restrukturalizace nemusí nutně být jedinou a nejlevnější dostupnou možností (105). Pokud jde o protiplnění u obou opatření, Komise uvedla, že pokrytí mezery ve financování představuje konečné náklady bez vyrovnání budoucích příjmů, což vyvolává potřebu hloubkové restrukturalizace (106).
(148)
Pokud jde o přiměřenost obou opatření, Komise se domnívala, že opatření NTT2 a NTT1 jsou vhodná jako podpora na záchranu v krátkodobém výhledu, ale v 79. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT vyžadovala, aby byla urychleně provedena opatření, která by omezila nepříznivé vedlejší účinky.
(149)
Pokud jde o slučitelnost opatření T, Komise již toto opatření dne 16. května 2012 v rozhodnutí o řešení krizové situace banky T („rozhodnutí o bance T“) (107) dočasně schválila jako podporu na záchranu, nemohla však s konečnou platností schválit podporu ve prospěch činností banky T, které byly převedeny na banku TT. Komise v rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT (108) prodloužila schválení opatření jako podpory na záchranu do doby, než přijme konečné rozhodnutí o aktualizované verzi plánu restrukturalizace banky TT.
(150)
Pokud jde o slučitelnost uvedených opatření se sdělením o restrukturalizaci, Komise pochybovala o tom, zda je banka New TT schopna samostatně obnovit svoji dlouhodobou životaschopnost. Tento skeptický postoj pramenil z omezeného počtu navržených opatření, která hodlala banka New TT přijmout, aby v budoucnosti vytvořila zisky, z nejistoty ohledně programu pro dobrovolný odchod do důchodu, pokud jde o jeho načasování a míru přijetí mezi zaměstnanci, z neexistence dalších opatření ke snížení nákladů na zaměstnance, neexistence opatření pro racionalizaci sítě poboček po získání banky T a průvodní neschopnosti využít potenciální součinnosti (109).
(151)
V 90. a 91. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT Komise vyjádřila obavy, zda bude možné provést ambiciózní snížení úrokových rozpětí u stávajících vkladů a navýšení úvěrových marží u nových úvěrů, aniž by banka New TT ztratila značný počet klientů a aniž by musela poskytovat rizikové úvěry. Kromě toho Komise pochybovala o tom, že banka New TT zdvojnásobí své portfolio podnikových úvěrů podle plánu a zda vzhledem k nedostatku odborných zkušeností bude schopna dosáhnout plánovaného tempa růstu čistého příjmu z úroků.
(152)
Proto Komise v 95. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou TT vyjádřila názor, že opětovné začlenění banky TT do větší životaschopné finanční společnosti zvýší naději banky New TT na životaschopnost, neboť jí umožní racionalizovat náklady, znovu stanovit ceny vkladů a nových úvěrů a nabízet širší škálu produktů.
(153)
Jelikož banka New TT převzala ekonomické činnosti, které byly dříve prováděny v bance TT, včetně činností banky T, Komise zahájila formální vyšetřovací řízení, které se týkalo otázky, zda opatření T a TT nabízejí dlouhodobé řešení z hlediska životaschopnosti banky New TT, a vyzvala zúčastněné strany, aby předložily připomínky.
(154)
Pokud jde o sdílení zátěže, Komise měla za to, že samostatná restrukturalizace zvyšuje náklady na restrukturalizaci, a tudíž pochybovala o tom, že je státní podpora omezena na minimum. Kromě toho Komise poznamenala, že navzdory skutečnosti, že bylo dosaženo dostačujícího sdílení zátěže akcionáři a držiteli podřízeného dluhu, což pravděpodobně představovalo dosažitelné maximum, neexistence protiplnění vyvolala potřebu hloubkové restrukturalizace jak z hlediska opatření pro zajištění životaschopnosti, tak opatření, která by omezila narušování hospodářské soutěže. Komise rovněž zaznamenala, že nižší protiplnění je odůvodněno skutečností, že velká část vzniklých ztát pochází z prominutí dluhu ve prospěch státu (110).
(155)
Pokud jde o narušování hospodářské soutěže, Komise poznamenala, že obrovská částka podpory, kterou obdržela banka TT a převedené činnosti banky T, a nedostatečné protiplnění jsou podnětem k hloubkové restrukturalizaci a k omezení tržní přítomnosti banky New TT. Kromě toho, zatímco ztráty pocházely především z držení dluhopisů ŘSDL, Komise konstatovala, že banka TT držela v poměru ke své velikosti mnohem více řeckých státních dluhopisů než ostatní řecké banky, a měla za to, že je to projevem nepřiměřeného riskování (111). Na závěr Komise poznamenala, že ačkoli banka New TT zůstává na trhu téměř stejnou měrou jako předtím banka TT, narušování hospodářské soutěže je vzhledem k poměrně malé velikosti a neexistenci zahraničních činností banky New TT omezené. Komise však vyjádřila pochybnosti o tom, zda byla přijata dostatečná opatření k omezení neoprávněného narušování hospodářské soutěže, a zastávala názor, že možná bude nutné zavést zákaz cenového vedení a další opatření týkající se změn v jednání (112).
4. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN K FORMÁLNÍMU VYŠETŘOVACÍMU ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍMU SE PRVNÍ PŘEKLENOVACÍ REKAPITALIZACE
PŘIPOMÍNKY JEDNÉ ŘECKÉ BANKY
(156)
Dne 3. ledna 2013 Komise od jedné řecké banky obdržela připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Eurobank. Tato řecká banka vyjádřila názor, že rekapitalizace řeckých bank fondem HFSF v zásadě představuje vítaný krok směrem ke zdravějšímu a životaschopnějšímu bankovnímu systému a vůči rekapitalizaci Eurobanky nevznesla žádné námitky.
(157)
Ačkoli tato banka vyjádřila svoji naprostou podporu myšlence rekapitalizace řeckých bank fondem HFSF, vysvětlila, že očekává,, že rekapitalizace provedená fondem HFSF bude za obdobných podmínek otevřena všem bankám, které působí v Řecku, aby se minimalizovalo narušování hospodářské soutěže a zabránilo diskriminaci,
5. PŘIPOMÍNKY ŘECKA K FORMÁLNÍM VYŠETŘOVACÍM ŘÍZENÍM
5.1 PŘIPOMÍNKY ŘECKA K FORMÁLNÍMU VYŠETŘOVACÍMU ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍMU SE PRVNÍ PŘEKLENOVACÍ REKAPITALIZACE
(158)
Dne 5. září 2012 Řecko předložilo připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou, které vypracovala Řecká banka a fond HFSF.
5.1.1 Připomínky vypracované Řeckou bankou
(159)
Pokud jde o vhodnost první překlenovací rekapitalizace, Řecká banka poznamenala, že objem kapitálu ve výši 18 miliard EUR, kterým fond HFSF v květnu 2012 rekapitalizoval čtyři největší řecké banky, byl nižší než konečná částka nutná k tomu, aby tyto banky do června 2012 postupně dosáhly poměru kmenového kapitálu Tier 1 na úrovni 10 % a poměru kmenového kapitálu Tier 1 na úrovni 7 %, který byl stanoven v rámci tříletého nepříznivého zátěžového scénáře, a aby si tyto poměry udržely. Rovněž podotkla, že první překlenovací rekapitalizace je dočasná, neboť proces rekapitalizace bude dokončen navýšením základního kapitálu zmíněných čtyř bank.
(160)
Řecká banka také konstatovala, že rekapitalizace největších řeckých bank je součástí dlouhodobější restrukturalizace řeckého bankovnictví. Podotkla, že pokud banka zůstává v soukromých rukou, její vedení pravděpodobně zůstane beze změn, zatímco pokud se vlastníkem banky stane stát (tedy fond HFSF), může fond HFSF jmenovat nové vedení, které bude v každém případě posouzeno Řeckou bankou. Řecká banka poznamenala, že průběžně posuzuje rámec pro správu a řízení společnosti, přiměřenost řízení a rizikový profil banky, aby zaručila, že nedochází k nadměrnému riskování. Rovněž podotkla, že fond HFSF již jmenoval zástupce do správní rady rekapitalizovaných bank.
(161)
Pokud jde o nezbytnost první překlenovací rekapitalizace, Řecká banka konstatovala, že rekapitalizace banky byla omezená, aby se zaručilo splnění tehdejších použitelných minimálních kapitálových požadavků (8 %). Rovněž uvedla, že dlouhé období před rekapitalizacemi bylo způsobeno prudkým zhoršením podmínek pro činnost bank v Řecku a dopadem programu PSI, složitostí celého projektu a potřebou maximalizovat zapojení soukromých investorů do navyšování základního kapitálu.
(162)
Pokud jde o přiměřenost první překlenovací rekapitalizace, Řecká banka podotkla, že úplné provedení plánu restrukturalizace, který má být předložen Komisi, je zajištěno skutečností, že hlasovací práva fondu HFSF budou pozastavena mimo jiné v případě, že dojde k výraznému porušení plánu restrukturalizace. Řecká banka také konstatovala, že obtíže banky nebyly způsobeny ani tím, že vedení banky podcenilo rizika, ani agresivním obchodním jednáním.
5.1.2 Připomínky vypracované fondem HFSF
(163)
Pokud jde o vhodnost první překlenovací rekapitalizace, fond HFSF k otázce potenciálního státního zásahu v případě, že stát prostřednictvím fondu HFSF poskytne vysoké částky státní podpory a fond HFSF má plná hlasovací práva, poznamenal, že banky, které financuje, nejsou považovány za veřejné subjekty nebo za subjekty pod státní kontrolou a že státem nebudou kontrolovány ani poté, co je fond HFSF trvale rekapitalizuje. Fond HFSF poznamenal, že jde o zcela nezávislý subjekt soukromého práva, který se rozhoduje samostatně. Nepodléhá státní kontrole podle čl. 16C odst. 2 zákona o fondu HFSF, podle nějž úvěrové instituce, jimž fond HFSF poskytl kapitálovou podporu, nejsou součástí širšího veřejného sektoru. Rovněž poukázal na správní strukturu fondu HFSF.
(164)
Pokud jde o zásah fondu HFSF do vedení banky, fond HFSF poznamenal, že bude respektovat samostatnost banky a nebude zasahovat do jejího denního řízení, protože jeho úloha je omezena hranicemi stanovenými zákonem o fondu HFSF. Prohlásil, že nedojde ke státnímu zásahu ani koordinaci a že rozhodnutí banky o úvěrovém procesu (mimo jiné o zajištění, stanovení cen a platební schopnosti vypůjčovatelů) budou přijímána na základě obchodních kritérií.
(165)
Fond HFSF poukázal na to, že zákon o fondu HFSF a dohoda o předběžném upsání stanoví vhodná ochranná opatření, aby se stávajícím soukromým akcionářům zabránilo v nadměrném riskování. Poukázal na různé prvky, např. na to, že i) fond HFSF jmenuje zástupce jako nezávislé nevýkonné členy správní rady banky a že tito zástupci jsou přítomni ve výborech, ii) fond HFSF provádí v bance hloubkovou kontrolu a iii) že po konečné rekapitalizaci budou hlasovací práva fondu HFSF omezena pouze do doby, než banka splní podmínky plánu restrukturalizace.
(166)
Pokud jde o nezbytnost první překlenovací rekapitalizace, a zejména o úroveň protiplnění za podporu, fond HFSF konstatoval, že protiplnění bylo dohodnuto se zástupci Komise, banky ECB a MMF. Tato dohodnutá úroveň zohledňovala skutečnost, že první překlenovací rekapitalizace bude do 30. září 2012 přeměněna na rekapitalizaci trvalou, přičemž tato lhůta byla stanovena v březnu 2012 v Memorandu o hospodářské a finanční politice mezi Komisí, ECB a MMF a Řeckem.
(167)
Pokud jde o přiměřenost první překlenovací rekapitalizace, HFSF podotkl, že opatření, která přijal, například opatření popsaná v 165. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí, představují vzhledem k velkým částkám obdržené podpory a dlouhému období záchrany dostatečná ochranná opatření. Kromě toho fond HFSF prohlásil, že jsou zavedena odpovídající opatření, aby se zaručilo, že si banky, v nichž má fond HFSF podíl, navzájem nevyměňují obchodně citlivé informace. Tato opatření zahrnují jmenování různých zástupců fondu HFSF do těchto bank, mandáty přidělené těmto zástupcům, které konkrétně brání toku informací od jednoho zástupce k druhému, a jasné interní pokyny, aby tito úředníci nepředávali bankám obchodně citlivé informace. Kromě toho fond HFSF uvedl, že nevykonává svá práva ve vztahu k bankám způsobem, který by mohl zabránit účinné hospodářské soutěži nebo tuto soutěž omezovat, narušovat či výrazně oslabovat. Na závěr fond HFSF poukázal na to, že členové jeho správní rady a jeho zaměstnanci podléhají přísným pravidlům důvěrnosti a povinnostem při správě cizího majetku a jsou, pokud jde o jeho záležitosti, vázáni ustanoveními o profesním tajemství.
5.2 PŘIPOMÍNKY ŘECKA K ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ S BANKOU NEA PROTON
(168)
Dne 5. září 2012 Řecko předložilo připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton, které vypracovala Řecká banka a fond HFSF.
5.2.1 Připomínky vypracované Řeckou bankou
(169)
Řecká banka konstatovala, že banka Nea Proton by jako dočasná úvěrová instituce vlastněná fondem HFSF nemohla sama předložit dlouhodobější podnikatelský plán. Kromě toho Řecká banka podotkla, že bedlivě sleduje provádění obchodního plánu, který pro banku Nea Proton připravil fond HFSF a který byl předložen Komisi, aby se zaručilo, že bude možné banku Nea Proton prodat ve lhůtě stanovené zákonem.
(170)
Pokud jde o tempo růstu ziskovosti, Řecká banka podotkla, že k největší části růstu podle očekávání dojde v roce 2013 (kdy měl čistý příjem z úroků podle očekávání vzrůst na 55,3 milionů EUR ve srovnání s 22,7 miliony EUR v roce 2012), a to především v důsledku snížení celkových úrokových nákladů, a tento růst bude výsledkem dvou faktorů: přesunu termínovaných vkladů, které dříve byly velmi výnosné za lepších podmínek, a snížení celkové nesplacené částky vkladů v první polovině roku 2012 o 30 %. Kromě toho Řecká banka zdůraznila, že od roku 2013 již údaje o čistém příjmu z úroků nebudou tolik kolísat a nebudou důvodem k pochybnostem o tom, že je banka Nea Proton schopna splnit cíl.
5.2.2 Připomínky vypracované fondem HFSF
(171)
Pokud jde o nezbytnost opatření ve prospěch banky Nea Proton, fond HFSF konstatoval, že příslušným orgánem, který rozhoduje o opatřeních týkajících se řešení problémů bank, je Řecká banka a že fond HFSF provedl vklad minimálního kapitálu, který byl nutný pro regulační účely.
(172)
Pokud jde o obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky Nea Proton, fond HFSF poukázal na řešení krizové situace, v jehož rámci musel HFSF prodat banku Nea Proton do dvou let, a souhlasil s Komisí, že banka Nea Proton by mohla být součástí většího a životaschopného subjektu. Ačkoli plán restrukturalizace banky Nea Proton byl založen na „samostatném“ modelu, fond HFSF vysvětlil, že cílem bylo usnadnit prodej této banky zvýšením její atraktivity pro investory a zlepšením jejích finančních výsledků. Fond HFSF vyjádřil názor, že kapitálové vklady nejen umožnily bance Nea Proton dodržet minimální poměr kapitálové přiměřenosti, ale také zlepšily její finanční pozici a atraktivitu pro budoucí fúzi s jinými menšími bankami. Fond HFSF rovněž poznamenal, že dodatečná kapitálové injekce byla nutná k pokrytí ztrát ze znehodnocení v souvislosti s programem PSI a rostoucími poplatky za poskytování úvěrů.
(173)
Fond HFSF konstatoval, že banka Nea Proton zlepšila své náklady financování a loajalitu vkladů. Závislost banky Nea Proton na Eurosystému se v roce 2012 zmenšila a banka zlepšila svoji likvidní pozici. Dodatečná kapitálová injekce jí pomohla snížit úrokové sazby u vkladů a zlepšit rozpětí úrokové sazby. Banka Nea Proton již znovu stanovila cenu některých úvěrových portfolií, přičemž použila stanovení cen na základě rizik s úrokovými sazbami, které výrazně převyšovaly náklady financování. Kromě toho by k plánovanému tempu růstu čistých příjmů z úroků došlo souběžně s konzervativním rozšířením v tržním segmentu zaměřeném na společnosti a zvýšením kvality portfolia.
(174)
Fond HFSF konstatoval, že v roce 2012 banka Nea Proton výrazně snížila své provozní náklady, že její jediné dvě dceřiné společnosti ukončily svoji činnost, že byla výrazně omezena její účast v pojišťovnách a že bude ukončeno její obchodování na vlastní účet.
(175)
Na závěr fond HFSF podotkl, že bude omezeno narušování hospodářské soutěže, a to vzhledem k malému podílu banky Nea Proton na celkových bankovních aktivech v Řecku a ke skutečnosti, že banka neuvažuje o agresivním přijímání vkladů.
5.3 PŘIPOMÍNKY ŘECKA K ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ S BANKOU NEW TT
(176)
Dne 19. července 2013 předložilo ministerstvo financí připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT.
(177)
Pokud jde o nezbytnost opatření NTT1, ministerstvo financí doplnilo, že přesná hodnota aktiv a závazků, které byly převedeny na banku New TT, byla v souladu s čl. 63E odst. 6 zákona č. 3601/2007 definována na základě zprávy externích auditorů.
(178)
Pokud jde o nezbytnost opatření NTT2, ministerstvo financí konstatovalo, že Druhý program hospodářské korekce pro Řecko (druhá revize-květen 2012) vyžadoval, aby banka New TT byla do 15. července 2013 prodána třetí straně.
(179)
Pokud jde o protiplnění za opatření NTT1 a NTT2, ministerstvo financí uvedlo, že fond HFSF, který do 31. prosince 2013 vyplňuje mezeru ve financování místo fondu HDIGF, získává v případě likvidace aktiv, která zůstala ve vlastnictví banky TT, přednostní nárok před jinými nezajištěnými věřiteli a že před nárok fondu HFSF lze zařadit pouze nároky zaměstnanců na obdržení 50 % jejich vyrovnání. Proto konstatovalo, že výsledek likvidace zmíněných aktiv využije především fond HFSF, čímž se sníží náklady státu.
(180)
Pokud jde o obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky New TT, ministerstvo financí uvedlo, že tato banka musela být jako dočasná uvěrová instituce v souladu s článkem 63E zákona č. 3601/2007 prodána do dvou let od založení. Prodej banky New TT bude v souladu s Memorandem o hospodářské a finanční politice z května 2013 dokončen do 15. července 2013, čímž se zaručí dlouhodobá životaschopnost jejích činností.
6. POSOUZENÍ PODPORY TÝKAJÍCÍ SE ZÍSKANÝCH PODNIKŮ
6.1 POSOUZENÍ PODPORY TÝKAJÍCÍ SE BANKY NEA PROTON
6.1.1 Existence a částka podpory
(181)
Komise musí stanovit existenci státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Podle uvedeného ustanovení je státní podporou každá podpora poskytovaná v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, která narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňuje určité podniky nebo určitá odvětví výroby, pokud ovlivňuje obchod mezi členskými státy.
6.1.1.1 Existence podpory v opatřeních poskytnutých v rámci režimu podpor pro řecké banky (opatření Pr1, Pr2 a Pr3)
(182)
Kapitálový vklad ve výši 80 milionů EUR, který řecký stát v květnu 2009 poskytl bance Proton (opatření Pr1), řecké státní cenné papíry v hodnotě 78 milionů EUR získané bankou Proton v dubnu 2009 (opatření Pr2) a státní záruka, která byla bance Proton poskytnuta v červenci 2010 za vydané dluhopisy v nominální hodnotě 149,4 milionů EUR (opatření Pr3), byly poskytnuty v rámci režimu podpor pro řecké banky (113). V rozhodnutí o schválení uvedeného režimu Komise dospěla k závěru, že opatření poskytnutá v rámci režimu představují státní podporu.
(183)
Podle závěru vyvozeného v 38. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton převezme banka Nea Proton ekonomické činnosti banky Proton. Opatření Pr1, Pr2 a Pr3 byla pro banku Nea Proton přínosná, neboť přispěla ke stabilizaci a pokračování ekonomických činností, které na ni byly převedeny a které by jinak ustaly. Proto má Komise za to, že opatření byla přínosná pro ekonomické činnosti převedené na banku Nea Proton.
6.1.1.2 Existence podpory při pokrytí mezery ve financování banky Nea Proton (opatření NP1)
(184)
V 31. až 37. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton již Komise stanovila, že opatření NP1, tedy zásah v rámci programu pro řešení problémů bank fondů HDIGF a HFSF s cílem pokrýt mezeru ve financování, představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Ve 38. bodě odůvodnění téhož rozhodnutí Komise měla za to, že banka Nea Proton je ekonomickým příjemcem uvedeného opatření, neboť přejímá ekonomickou činnost banky Proton, která díky obdržené podpoře nadále existuje.
6.1.1.3 Existence podpory při vkladu počátečního základního kapitálu poskytnutém fondem HFSF a vkladu dodatečného základního kapitálu poskytnutém fondem HFSF v roce 2012 (opatření NP2)
(185)
V 41. až 43. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton již Komise stanovila, že kapitálový vklad fondu HFSF ve výši 250 milionů EUR a dodatečný kapitálový vklad plánovaný v době přijetí rozhodnutí, které dosáhly celkové částky 300 milionů EUR, představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Jak je uvedeno v 93. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí, z možného dodatečného kapitálu ve výši 300 milionů EUR fond HFSF nakonec v roce 2012 přispěl dodatečnou částkou 265 milionů EUR, a celková podpora na rekapitalizaci tak v letech 2011 a 2012 dosáhla částky 515 milionů EUR (opatření NP2).
6.1.1.4 Existence podpory při kapitálovém vkladu, který poskytl fond HFSF bance Nea Proton před jejím prodejem bance (NP3)
(186)
Komise má za to, že kapitálový vklad, který fond HFSF poskytl bance Nea Proton před jejím prodejem bance a která dosáhla částky 395 milionů EUR, představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(187)
Kapitálový vklad poskytl fond HFSF, tedy subjekt zřízený a financovaný Řeckem za účelem podpory bank, a vklad tudíž byl proveden za využití státních zdrojů. Kromě toho je opatření svoji povahou selektivní, jelikož kapitálový vklad je přínosný pouze pro banku Nea Proton.
(188)
Kromě toho zásah poskytuje bance Nea Proton jednoznačnou výhodu, neboť jí umožňuje, aby pokračovala ve svých bankovních činnostech. Bez kapitálové injekce by banka Nea Proton byla vyhlásila úpadek, neboť měla hluboce záporný kapitál. Za těchto okolností by bývalo nebylo možné banku Nea Proton prodat a začlenit ji do většího subjektu. Kromě toho tato rekapitalizace nesplňuje zásadu tržního investora. Naopak, rekapitalizace ve výši 395 milionů EUR umožnila prodat banku Nea Proton za cenu jednoho eura. Soukromý investor by se rozhodl rekapitalizaci neprovést a nechal by banku Nea Proton vyhlásit úpadek, čímž by ušetřil 395 milionů EUR.
(189)
Banka Nea Proton soutěží s jinými bankami včetně dceřiných společností zahraničních bank, které působí v Řecku nebo by mohly mít zájem o vstup na řecký trh. Proto kapitálová injekce ovlivňuje obchod mezi členskými státy a může narušit hospodářskou soutěž.
(190)
Komise tudíž dospěla k závěru, že kapitálový vklad do banky Nea Proton ve výši 395 milionů EUR představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
Příjemce opatření NP3
(191)
Jak již bylo vysvětleno v 188. bodě odůvodnění, Komise považuje banku Nea Proton za příjemce kapitálového vkladu ve výši 395 milionů EUR, neboť jí podpora umožnila pokračovat v ekonomických činnostech v rámci banky.
(192)
Pokud jde o to, zda prodej banky Nea Proton představuje státní podporu ve prospěch banky, je třeba, aby Komise v souladu s bodem 49 sdělení o bankovnictví z roku 2008 posoudila, zda jsou splněny určité požadavky. Musí posoudit: i) zda byl postup prodeje otevřený a nediskriminační; ii) zda se prodej uskutečnil za tržních podmínek; a iii) zda finanční instituce nebo vláda stanovily co nejvyšší prodejní cenu majetku a závazků.
(193)
Banka získala akcie v bance Nea Proton, jelikož v rámci nediskriminačního nabídkového řízení, které bylo otevřené jiným bankám a finančním institucím, předložila jedinou platnou nabídku. Finanční poradce fondu HFSF se obrátil na řadu bank, finančních institucí a sponzorů a pouze čtyři z nich dali najevo, že mají zájem získat banku Nea Proton, a pouze dva z těchto subjektů, banka a hedgeový fond (114), předložily konečné nabídky. Nabídka banky byla jedinou, která vyhovovala průvodnímu dopisu HFSF.
(194)
Vzhledem k tomu, že se finanční poradce obrátil na velký počet bank a předem stanovil požadavky a časový rámec, které musely nabídky splňovat, aby byly platné, má Komise za to, že nabídkové řízení bylo otevřené a nediskriminační. Komise tudíž dospěla k závěru, že na základě nabídkového řízení může vyloučit přítomnost podpory ve prospěch kupujícího.
(195)
Banka zaplatila jedno euro a fond HFSF se zavázal, že banku Nea Proton před prodejem rekapitalizuje. Tato záporná cena (tedy s ohledem na rekapitalizaci banky Nea Proton těsně před prodejem) nebrání tomu, aby prodejní cena odrážela tržní hodnotu podniku (115), neboť čistý vlastní kapitál banky Nea Proton byl jednoznačně záporný a podle očekávání měla banka nadále zaznamenávat ztráty. Komise nemá důvod domnívat se, že učiněná nabídka a zaplacená cena neodrážely tržní cenu podniku. V důsledku toho Komise v souladu s bodem 49 sdělení o bankovnictví z roku 2008, bodem 20 sdělení o restrukturalizaci a s vlastní rozhodovací praxí (116) dospěla k závěru, že daná prodejní cena byla tržní a že lze podporu ve prospěch banky vyloučit.
6.1.1.5 Závěr o existenci a celkové částce obdržené podpory
(196)
Na základě 182. až 190. bodu odůvodnění má Komise za to, že opatření Pr1, Pr2 a Pr3, NP1, NP2 a NP3 splňují podmínky stanovené v čl. 107 odst. 1 Smlouvy a představují státní podporu. Pokud jde o opatření Pr1, Pr2 a Pr3, Komise dospěla k závěru, že vzhledem k tomu, že opatření přispěla k pokračování činností banky Proton, které byly později převedeny na banku Nea Proton, lze mít za to, že jsou rovněž přínosná pro banku Nea Proton, která tyto činnosti převzala. Jak je již uvedeno v 184. bodě odůvodnění, příjemcem opatření NP1 je banka Nea Proton, která převzala činnosti od banky Proton. Kromě toho je banka Nea Proton také příjemcem opatření NP2 a NP3.
(197)
Komise proto dospěla k závěru, že činnosti banky Nea Proton obdržely státní podporu ve formě kapitálové podpory ve výši 2 111,6 milionů EUR (opatření Pr1, NP1, NP2 a NP3), která doplnila státní záruky ve výši 149,4 milionů EUR (opatření Pr3) a řecké státní cenné papíry v hodnotě 78 milionů EUR (opatření Pr2), jak je shrnuto v tabulce 9.
Tabulka 9
Přehled celkové podpory obdržené bankami Proton a Nea Proton
Příjemce podpory
Opatření
Povaha podpory
Částka podpory (v milionech EUR)
Činnosti banky Proton
Pr1
Rekapitalizace
80
Činnosti banky Nea Proton
NP1
Financování mezery ve financování z PB na NPB
1 121,6
NP2
Rekapitalizace
515
NP3
Rekapitalizace
395
Celková poskytnutá kapitálová podpora
2 111,6
Příjemce podpory
Opatření
Povaha podpory
Činnosti banky Proton
Pr2
Úvěr ve formě dluhopisů
78
Pr3
Záruka
149,4
Celková poskytnutá podpora v oblasti likvidity
227,4
6.1.2 Právní základ pro posouzení slučitelnosti
(198)
Ustanovení č. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy zmocňuje Komisi, aby podpory považovala za slučitelné s vnitřním trhem, pokud mají „napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“.
(199)
Komise uznala, že světová finanční krize může být příčinou vážné poruchy v hospodářství členského státu a že opatření, která podporují banky, mohou takovou poruchu napravit. To potvrdilo také sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o restrukturalizaci. Komise se i nadále domnívá, že požadavky na schválení státní podpory podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy jsou splněny vzhledem k tomu, že opět vzniklo napětí na finančních trzích. Komise tento názor potvrdila přijetím sdělení o prodloužení z roku 2011 (117) a sdělení o bankovnictví z roku 2013 (118).
(200)
Pokud je o řecké hospodářství, Komise v rozhodnutích, jimiž schvaluje a prodlužuje režim podpor pro řecké banky, jakož i ve schváleních opatření státní podpory, kterou Řecko poskytlo jednotlivým bankám (119), uznala, že v řeckém hospodářství existuje hrozba vážné poruchy a že státní podpora bank je k odstranění této poruchy vhodná. Proto by právním základem pro posouzení opatření podpory měl být čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy.
(201)
Aby byla podpora slučitelná podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy, musí splňovat obecná kritéria slučitelnosti:
a) vhodnost: podpora musí být dobře cílená, aby mohla účinně dosáhnout cíle nápravy vážné poruchy v hospodářství; toho by nebylo dosaženo, pokud by opatření nebylo pro nápravu této poruchy vhodné;
b) nezbytnost: výše a podoba opatření podpory musí být nezbytné k dosažení cíle; proto se musí jednat o minimální částku, která je nezbytná k dosažení cíle, a opatření musí mít podobu, která je pro nápravu poruchy nejvhodnější;
c) přiměřenost:: kladné účinky opatření a narušení hospodářské soutěže je třeba náležitě vzájemně vyvážit a zajistit, aby bylo narušení omezeno na minimum nezbytné k dosažení cílů opatření.
(202)
Během finanční krize Komise vyvinula kritéria slučitelnosti pro různé druhy opatření podpory. Zásady pro posuzování opatření podpory byly poprvé stanoveny ve sdělení o bankovnictví z roku 2008.
(203)
Sdělení o rekapitalizaci (120) stanoví další pokyny k úrovni protiplnění požadované u kapitálových injekcí ze strany státu.
(204)
Na závěr Komise ve sdělení o restrukturalizaci (121) vysvětlila, jak bude posuzovat plány restrukturalizace. Při posuzování plánu restrukturalizace banky podle sdělení o restrukturalizaci Komise zohlední všechna opatření uvedená v tabulce 7.
6.1.3 Posouzení slučitelnosti opatření podpory podle sdělení o bankovnictví z roku 2008 a sdělení o rekapitalizaci
6.1.3.1 Slučitelnost opatření Pr1, Pr2 a Pr3 se sdělením o bankovnictví z roku 2008
(205)
Opatření Pr1, Pr2 a Pr3 byla poskytnuta v rámci režimu podpor pro řecké banky. Opatření, která zmíněný režim obsahuje, již byla posouzena a bylo shledáno, že jsou slučitelná s vnitřním trhem, a to v rozhodnutí Komise ze dne 19. listopadu 2008.
6.1.3.2 Slučitelnost opatření NP1 a NP2 se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o rekapitalizaci
(206)
Komise v rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton schválila opatření NP1 a NP2 jako podporu na záchranu. Jak je však uvedeno v 142. bodě odůvodnění, Komise vyjádřila obavy, zda je částka opatření NP2 nezbytná a zda bude banka Nea Proton sama schopna obnovit svoji dlouhodobou životaschopnost, a proto zpochybnila, zda je možnost samostatné obnovy nejlevnější dostupnou možností. Tyto obavy byly rozptýleny prodejem banky Nea Proton bance dne 15. července 2013. Jelikož banka Nea Proton byla bance prodána otevřeným, transparentním a nediskriminačním způsobem, je částka, kterou banka zaplatila, považována za tržní cenu. V důsledku toho byla částka vlastního kapitálu, kterou stát do banky před prodejem vložil, nezbytná, aby byl prodej úspěšný. S ohledem na plán restrukturalizace, který banka předložila Komisi, se začleněním banky Nea Proton do činností banky vyřeší otázky dlouhodobé životaschopnosti banky Nea Proton.
6.1.3.3 Slučitelnost opatření NP3 se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o rekapitalizaci
6.1.3.3.1 Vhodnost
(207)
Pokud jde o vhodnost opatření NP3, tedy kapitálové injekce ve výši 395 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl bance Nea Proton předtím, než byla prodána bance, Komise se domnívá, že opatření je vhodné, protože pomohlo bance Nea Proton k tomu, aby pokračovala ve svých činnostech. Tyto činnosti by bez podpory fondu HFSF ustaly, protože banka Nea Proton měla v době prodeje bance záporný vlastní kapitál a nadále zaznamenávala ztráty. Žádná banka by banku Nea Proton nebyla koupila bez předchozí rekapitalizace. Opatření proto zaručuje, že je v Řecku zachována finanční stabilita. Na tomto základě Komise konstatuje, že opatření je vhodné jako podpora na záchranu.
6.1.3.3.2 Nezbytnost
(208)
Podle sdělení o bankovnictví z roku 2008 musí být výše a podoba opatření podpory nezbytné k dosažení cíle. To znamená, že kapitálový vklad musí představovat minimum nezbytné k dosažení tohoto cíle.
(209)
Jak Řecká banka uvedla v dopise ze dne 19. července 2013, pokud by banka Nea Proton bývala vyhlásila úpadek, mohla tím vzniknout nákaza, která by bývala podnítila novou systémovou krizi a oslabila důvěru, která byla v poslední době v bankovním systému obnovena po dokončení procesu rekapitalizace. Komise se domnívá, že tyto prvky finanční stability podporují nezbytnost opatření NP3.
(210)
Pokud jde o rozsah zásahu, částka 395 milionů EUR byla určena prostřednictvím otevřeného a nediskriminačního nabídkového řízení. Banka dokončila hloubkovou kontrolu banky Nea Proton. Nabídka banky, která vyžadovala, aby banka Nea Proton byla dříve, než ji banka koupí, rekapitalizována, byla vypočtena tak, aby splňovala minimální kapitálový poměr ve výši 9 % a aby umožňovala vytvořit zásoby ve výši dodatečných 119 milionů EUR vzhledem k očekávaným dalším ztrátám z úvěrů a očekávaným ztrátám před zdaněním do roku 2016. Komise dospěla k závěru, že podpora ve výši 395 milionů EUR byla nezbytná.
(211)
Pokud jde o protiplnění za podporu, vzhledem k tomu, že prodejní cena je stanovena na jedno euro, fond HFSH nezíská zpět žádné finanční prostředky. Jeho příspěvek se podobá grantu. Jak je uvedeno v bodě 44 sdělení o rekapitalizaci, rekapitalizaci bez dostatečného protiplnění lze přijmout pouze v případě, že banky, jež se dostaly do problémů, nemohou žádné protiplnění zaplatit. Komise má za to, že to je případ banky Nea Proton. Neexistence protiplnění v souladu se sdělením o rekapitalizaci vyvolává potřebu hloubkové restrukturalizace.
(212)
Závěr tedy je, že opatření jako podpora na záchranu je jak svojí částkou, tak podobou nezbytné k omezení narušování řeckého bankovního systému a hospodářství jako celku.
6.1.3.3.3 Přiměřenost
(213)
Komise podotýká, že po fúzi formou převzetí banky Nea Proton bankou byly na banku převedeny ekonomické činnosti banky Nea Proton. Skutečnost, že podpora tyto ekonomické činnosti zachránila, by teoreticky mohla narušovat hospodářskou soutěž. Komise však poukazuje na malou velikost banky Nea Proton a na proces prodeje, v němž měli soutěžící možnost předložit nabídku na koupi banky Nea Proton. Ekonomické činnosti banky Nea Proton budou navíc ihned po převodu v plném rozsahu začleněny do banky a přestanou existovat jako samostatná ekonomická činnost nebo konkurent. Komise proto dospěla k závěru, že podpora nijak neoprávněně nenarušuje hospodářskou soutěž.
6.1.3.3.4 Závěr ohledně souladu opatření NP3 se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o restrukturalizaci
(214)
Komise tudíž dospěla k závěru, že opatření NP3 je vhodné, nezbytné a vzhledem k hloubkové restrukturalizaci, která je pro banku, jež nyní obsahuje ekonomické činnosti banky Nea Proton, naplánována, přiměřené z hlediska zamýšleného cíle.
6.1.4 Slučitelnost opatření podpory se sdělením o restrukturalizaci
(215)
V 60., 61., 78. a 79. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton, které se týká opatření NP1 a NP2, Komise poznamenala, že banka Nea Proton pravděpodobně nebude schopna poskytnout protiplnění za obdrženou státní podporu, a zdůraznila, že neexistence protiplnění vyvolává potřebu hloubkové restrukturalizace. V 211. bodě odůvodnění Komise v souvislosti s protiplněním za opatření NP3 poznamenala, že vzhledem k tomu, že prodejní cena banky Nea Proton je stanovena na jedno euro, fond HFSF nezíská zpět nic z 395 milionů EUR, které do banky vložil těsně před jejím prodejem (opatření NP3). Kromě toho Řecko zpětně nezíská nic z preferenčních akcií, které bance Nea Proton vydalo v květnu 2009, jelikož akciové pohledávky, které s nimi souvisely, byly ponechány v bance Proton, která vyhlásila úpadek. Komise proto dospěla k závěru, že neexistence protiplnění vyvolává potřebu hloubkové restrukturalizace jak z hlediska opatření pro zajištění životaschopnosti, tak opatření, která by omezila narušování hospodářské soutěže.
6.1.4.1 Dlouhodobá životaschopnost činností banky Nea Proton prostřednictvím prodeje
(216)
Bod 21 sdělení o restrukturalizaci stanoví, že pokud se banka v obtížích není schopna hodnověrně vrátit k dlouhodobé životaschopnosti, mělo by se uvažovat o její řádné likvidaci či dražbě. Členské státy proto mohou stimulovat odchod neživotaschopných aktérů z trhu a zároveň umožnit, aby se proces odchodu uskutečnil v přiměřeném časovém rámci, který zachovává finanční stabilitu.
(217)
V rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton Komise vyjádřila vážné pochybnosti o tom, zda je banka Nea Proton schopna sama obnovit svoji dlouhodobou životaschopnost, a poukázala na synergické účinky, kterých by mohlo být dosaženo integrací této banky do většího finančního subjektu.
(218)
V tomto ohledu bod 17 sdělení o restrukturalizaci vysvětluje, že pokud je kupující podnik životaschopný a schopný převzetí banky ve špatném finančním stavu absorbovat, pak může prodej banky ve špatném finančním stavu jiné finanční instituci přispět k obnovení dlouhodobé životaschopnosti a napomoci obnovení důvěry na trhu. Kromě toho bylo v souladu s Memorandem o hospodářské a finanční politice nutné dosáhnout hlubší konsolidace bankovního sektoru a fond HFSF musel banku Nea Proton prodat do 15. července 2013.
(219)
Jak je uvedeno v oddíle 7.5.2, banku lze na základě jejího plánu restrukturalizace považovat za životaschopný subjekt. Proto je díky tomu, že činnosti banky Nea Proton byly převedeny na banku, možné zachovat jejich dlouhodobou životaschopnost. Kromě toho skutečnost, že banka Nea Proton je v plném rozsahu začleněna do banky a přestává existovat jako samostatný konkurent, představuje hloubkovou restrukturalizaci, která je nutná v důsledku nedostatečného protiplnění za státní podporu.
6.1.4.2 Vlastní příspěvek a sdílení zátěže
(220)
V rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton Komise vyjádřila pochybnosti o tom, zda byly náklady na restrukturalizaci omezeny na minimum. Tyto pochybnosti vycházely ze zjištění, že banka Nea Proton se nedokáže sama vrátit k dlouhodobé životaschopnosti, aniž by jí přitom vznikly vysoké náklady. Začleněním banky Nea Proton do banky, tedy do většího subjektu s infrastrukturou IT a strukturou pro řízení rizik, jsou tyto obavy rozptýleny. Prodej bance přispívá k omezení nákladů na restrukturalizaci na minimum.
(221)
Pokud jde o příspěvek akcionářů a držitelů podřízeného dluhu k nákladům na restrukturalizaci, Komise již v 77. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton stanovila, že akcionáři a držitelé podřízeného dluhu nebyli převedeni do banky Nea Proton, ale zůstali v bance Proton, tedy v subjektu, který vyhlásil úpadek. Komise proto měla za to, že bylo zajištěno dostatečné sdílení zátěže mezi akcionáři a držiteli podřízeného dluhu.
6.1.4.3 Opatření k omezení narušování hospodářské soutěže
(222)
Pokud jde o opatření, která mají omezit narušování hospodářské soutěže, bod 30 sdělení o restrukturalizaci stanoví: „Jako východisko pro posouzení, zda jsou taková opatření potřebná, považuje Komise velikost, rozsah a dosah činností, které by dotyčná banka vyvíjela při provádění hodnověrného plánu restrukturalizace. Povaha a forma takových opatření bude záležet na dvou kritériích: zaprvé na výši podpory a podmínkách a okolnostech, za kterých byla podpora udělena, a zadruhé na vlastnostech trhu či trhů, na kterých bude banka přijímající podporu působit.“
(223)
Pokud jde o částku obdržené podpory, Komise bere na vědomí částku celkové podpory obdržené ve formě kapitálu ve výši 2 111,6 milionů EUR (Pr1, NP1, NP2, NP3), která doplnila státní podporu v oblasti likvidity ve výši 149,4 milionů EUR (Pr3) a řecké státní cenné papíry ve výši 78 milionů EUR (Pr2). Opatření Pr1 odpovídalo v té době 4,6 % rizikově vážených aktiv banky Proton. Opatření NP1, tedy financování mezery ve financování v důsledku převodu činností z banky Proton na banku Nea Proton, odpovídalo přibližně 36 % rizikově vážených aktiv banky Proton na konci roku 2010 nebo 84 % rizikově vážených aktiv banky Nea Proton v době jejího založení. Vklad počátečního základního kapitálu, který fond HFSF poskytl bance Nea Proton a která byla součástí opatření NP2, odpovídala přibližně 18,8 % rizikově vážených aktiv banky Nea Proton v době jejího založení. Vklady dodatečného základního kapitálu, které byly součástí opatření NP2, odpovídaly přibližně 34,2 % rizikově vážených aktiv banky Nea Proton (na základě údajů k 31. prosinci 2012 (122)). Jak je uvedeno v 80. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton, opatření NP1 a NP2 představovala více než 50 % rizikově vážených aktiv banky Proton nebo více než 130 % rizikově vážených aktiv banky Nea Proton. Základní kapitálová injekce před prodejem bance, tedy opatření NP3, odpovídala přibližně 48,7 % rizikově vážených aktiv banky Nea Proton (na základě údajů k 31. květnu 2013). Tyto částky podpory v kombinaci s neexistencí protiplnění vybízejí k výraznému omezení přítomnosti příjemce podpory na trhu.
(224)
Pokud jde o trh, na němž banka Nea Proton provozovala svoji činnosti, Komise v 82. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton uvedla, že banka Proton je velmi malá (přibližně 1 % podílu na trhu z celkových aktiv řeckých bank), a proto jsou aktiva a závazky banky Proton, které byly převedeny na banku Nea Proton, ve srovnání s velikostí řeckého bankovního systému poměrně malé. Proto dospěla k závěru, že navzdory výjimečně vysoké částce podpory lze narušení hospodářské soutěže způsobená tím, že bance Nea Proton byla poskytnuta podpora, považovat za omezená.
(225)
Kromě toho byly činnosti banky Nea Proton nabídnuty konkurentům v otevřené aukci. Po prodeji přestala banka Nea Proton existovat jako samostatný konkurent, neboť byla v plném rozsahu začleněna do banky.
(226)
Komise dospěla k závěru, že vzhledem k malé velikosti banky Nea Proton, otevřenému procesu prodeje a ke skutečnosti, že banka Nea Proton nebude nadále existovat jako samostatný konkurent, nedochází navzdory velmi vysoké částce podpory a neexistenci protiplnění k neoprávněnému narušování hospodářské soutěže.
6.1.4.4 Závěr ohledně slučitelnosti se sdělením o restrukturalizaci
(227)
Na základě analýzy v 216. až 226. bodě odůvodnění výše Komise dospěla k závěru, že prodej banky Nea Proton a její začlenění do banky zaručují, že banka Nea Proton bude dlouhodobě životaschopná, že je podpora omezena na nezbytné minimum a že nedochází k neoprávněnému narušování hospodářské soutěže.
(228)
Všechna opatření podpory uvedená v tabulce 7 by proto měla být prohlášena za slučitelná s vnitřním trhem.
6.2 POSOUZENÍ PODPORY TÝKAJÍCÍ SE BANKY NEW TT
6.2.1 Existence a částka podpory
(229)
Komise musí posoudit, zda opatření představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
6.2.1.1 Existence podpory u pokrytí mezery ve financování převedených aktiv a závazků banky T (opatření T)
(230)
V 26. až 32. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou T již Komise stanovila, že opatření T, tedy zásah v rámci programu pro řešení problémů bank fondů HDIGF a HFSF s cílem pokrýt mezeru ve financování u aktiv a závazků převedených na banku TT, představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Ve 33. bodě odůvodnění uvedeného rozhodnutí měla Komise za to, že ekonomické činnosti banky T, které byly převedeny na banku TT, jsou příjemcem státní podpory, neboť díky obdržené podpoře nadále existují.
6.2.1.2 Existence podpory u rekapitalizace provedené v rámci rekapitalizačního opatření pro banku TT (opatření TT)
(231)
Kapitálová injekce ve výši 224,96 milionů EUR, kterou řecký stát poskytl bance TT (opatření TT), byla poskytnuta v rámci rekapitalizačního opatření, které je součástí režimu podpor pro řecké banky (123). V rozhodnutí o schválení uvedeného režimu Komise dospěla k závěru, že opatření poskytnutá v rámci režimu představují státní podporu. Opatření TT tudíž představovalo podporu ve prospěch banky TT.
(232)
Jak Komise uvedla v 98. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT, banka New TT převzala ekonomické činnosti, které byly dříve prováděny v bance TT včetně banky T.
6.2.1.3 Existence podpory u financování mezery ve financování banky New TT (opatření NTT1)
(233)
V 53. až 57. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT již Komise stanovila, že opatření NTT1, tedy zásah fondu HFSF s cílem pokrýt mezeru ve financování banky New TT, představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. V 54. bodě odůvodnění uvedeného rozhodnutí Komise měla za to, že banka New TT je ekonomickým příjemcem, neboť přejímá ekonomické činnosti banky TT, které díky obdržené podpoře nadále existují.
6.2.1.4 Existence podpory u vkladu počátečního základního kapitálu (opatření NTT2)
(234)
V 49. až 52. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT již Komise stanovila, že opatření NTT2, tedy vklad počátečního základního kapitálu fondem HFSF ve výši 500 milionů EUR ve prospěch banky New TT, představuje státní podporu pro banku New TT ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
6.2.1.5 Existence podpory pro banku jako nabyvatele banky New TT
(235)
Banka získala akcie banky New TT v rámci otevřeného a nediskriminačního nabídkového řízení. Podle informací, které byly dne 15. července 2013 obdrženy od řeckých orgánů, se finanční poradce obrátil na značný počet zahraničních a řeckých bank a investorů a pouze čtyři největší řecké banky předložily konečné nabídky. Na základě skutečnosti, že se finanční poradce obrátil na značný počet bank, může Komise vyvodit závěr, že nabídkové řízení bylo otevřené a nediskriminační. Nabídka banky byla vzhledem k částce a druhu nabídky považována za nejlepší.
(236)
Konkrétněji banka souhlasila s tím, že fond HFSF zaplatí celkovou částku 681 milionů EUR ve formě nově vydaných kmenových akcií. Druhá nejvyšší nabídka byla nabídka hotovosti ve výši 500 milionů EUR. Byla tedy o 26,58 % nižší než nabídka banky. Podle dopisu Řecké banky ze dne 8. července 2013 nelze nabídku hotovosti předloženou domácí bankou zohlednit, pokud je tato banka dosud závislá na financování z Eurosystému, a zejména pokud je příjemcem nouzové pomoci v oblasti likvidity. Druhá nejvyšší nabídka tudíž nesplňovala požadavky Řecké banky.
(237)
Rovněž je třeba podotknout, že podle prodejní smlouvy fond HFSF obdržel 1 418,75 milionů nových kmenových akcií banky za nabídkovou cenu 0,48 EUR za akcii (124). Účast fondu HFSF v bance vzrostla z 93,55 % na 95,23 %.
(238)
Komise proto dospěla k závěru, že nákup nepředstavuje podporu pro kupujícího.
6.2.1.6 Závěr o existenci podpory
(239)
Na základě výše uvedených skutečností se Komise domnívá, že opatření T, TT, NTT1 a NTT2 představují státní podporu. Pokud jde o opatření T, Komise dospěla k závěru, že podpora zvýhodnila činnosti banky T, neboť tyto činnosti byly převedeny na banku TT a později na banku New TT. Pokud jde o opatření TT, Komise dospěla k závěru, že zvýhodnilo činnosti banky TT, které byly převedeny na banku New TT. Příjemcem opatření NTT1 a NTT2 je banka New TT.
(240)
Komise proto dospěla k závěru, že na ekonomické činnosti banky T, které převzala banka TT a později banka New TT, byla poskytnuta rekapitalizační podpora ve výši 677 milionů EUR, zatímco na činnosti prováděné bankou TT, které převzala banka New TT, byla poskytnuta státní podpora ve formě kapitálové podpory ve výši 4 457,96 milionů EUR (opatření TT, NTT1 a NTT2).
Tabulka 10
Přehled celkové podpory obdržené bankami T, TT a New TT
Příjemce podpory
Opatření
Popis
Částka podpory (v milionech EUR)
Činnosti banky T
T
Financování mezery ve financování z T na TT
677
Činnosti banky TT
TT
Rekapitalizace
224,96
Činnosti banky New TT
NTT1
Financování mezery ve financování z banky TT na New TT
3 732,6
NTT2
Počáteční základní kapitál
500
6.2.2 Právní základ pro posouzení slučitelnosti
(241)
Ustanovení č. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy zmocňuje Komisi, aby podpory považovala za slučitelné s vnitřním trhem, pokud mají „napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“.
(242)
Jak je vysvětleno v 199. a 200. bodě odůvodnění, právním základem pro posouzení opatření podpory pro řecké banky by v současnosti měl být čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy.
(243)
Jak je vysvětleno ve 201. bodě odůvodnění, aby byla podpora slučitelná podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy, musí splňovat obecná kritéria slučitelnosti: musí být vhodná, nezbytná a přiměřená.
(244)
Zásady pro posuzování opatření podpory byly poprvé stanoveny ve sdělení o bankovnictví z roku 2008.
(245)
Sdělení o rekapitalizaci (125) stanoví další pokyny k úrovni protiplnění požadované u státních kapitálových injekcí.
(246)
Na závěr Komise ve sdělení o restrukturalizaci (126) vysvětlila, jak bude posuzovat plány restrukturalizace. Při posuzování plánu restrukturalizace bank podle sdělení o restrukturalizaci Komise zohlední všechna opatření uvedená v tabulce 8.
6.2.3 Slučitelnost opatření podpory se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o rekapitalizaci
6.2.3.1 Slučitelnost opatření T se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o rekapitalizaci
(247)
Pokud jde o opatření T, v rozhodnutí o bance T Komise konstatovala, že zásah splňuje požadavky čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy, a rozhodla, že zásah je slučitelný s vnitřním trhem z důvodů finanční stability po dobu šesti měsíců od data přijetí uvedeného rozhodnutí. Řecké orgány do konce tohoto šestiměsíčního období nepředložily aktualizovaný plán restrukturalizace banky TT, který by zohlednil začlenění činností banky T do banky TT. V 83. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT však Komise konstatovala, že toto opomenutí je pochopitelné, neboť mezitím bylo přijato rozhodnutí o vyřešení krizové situace banky TT. Vzhledem k tomu, že řecké orgány v lednu 2013 předložily plán restrukturalizace banky New TT a v březnu 2013 jej aktualizovaly, přičemž jak původní plán, tak aktualizace se zabývají činnostmi, které byly převedeny z banky T na banku TT, Komise v rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT opatření T dočasně schválila jako podporu na záchranu, dokud nebude přijato konečné rozhodnutí o opatřeních T, TT, NTT1 a NTT2.
6.2.3.2 Slučitelnost opatření TT se sdělením o bankovnictví z roku 2008
(248)
Již v rozhodnutí ze dne 19. listopadu 2008 (127) dospěla Komise k závěru, že opatření TT, jež bylo poskytnuto v květnu 2009 v rámci rekapitalizačního opatření, které je součástí režimu podpor pro řecké banky, je slučitelnou podporou na záchranu podle sdělení o bankovnictví z roku 2008. Rozhodnutí ze dne 19. listopadu 2008 neodkazovalo na sdělení o rekapitalizaci, jelikož toto sdělení tehdy ještě nebylo přijato.
6.2.3.3 Slučitelnost opatření NTT1 a NTT2 se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o rekapitalizaci
(249)
Již v rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT Komise dočasně schválila opatření NTT1 a NTT2 jako podporu na záchranu.
6.2.4 Slučitelnost opatření T, TT, NTT1 a NTT2 se sdělením o restrukturalizaci
6.2.4.1 Neexistence odpovídajícího protiplnění za podporu: je třeba je zohlednit v rámci posouzení podle sdělení o restrukturalizaci
(250)
Ve 45. bodě odůvodnění rozhodnutí o bance T Komise poznamenala, že fondy HDIGF a HFSF pravděpodobně nezískají zpět žádné prostředky a že financování mezery ve financování z banky T na banku TT se proto podobá grantu. Kromě toho, jak konstatuje 101. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT, fond HFSF může očekávat, že získá zpět pouze část svého vkladu počátečního základního kapitálu ve výši 500 milionů EUR (opatření NTT2). Kromě toho Komise poznamenala, že fondu HFSF nebude poskytnuto žádné protiplnění za financování mezery z banky TT na banku New TT (opatření NTT1) a že existuje jen velmi nízká pravděpodobnost, že fond HFSF získá zpět část z 3,7 miliard EUR. Na závěr Komise podotýká, že stát s nejvyšší pravděpodobností nezíská zpět žádnou částku v souvislosti s opatřením TT, neboť jeho akciové pohledávky týkající se preferenčních akcií vydaných v květnu 2009 zůstaly v bance TT, která vyhlásila úpadek.
(251)
Jak je uvedeno v 77. a 102. bodě odůvodnění o zahájení řízení s bankou New TT, neexistence protiplnění vyvolává potřebu hloubkové restrukturalizace jak z hlediska opatření pro zajištění životaschopnosti, tak opatření, která by omezila narušování hospodářské soutěže.
6.2.4.2 Zajištění dlouhodobé životaschopnosti činností banky New TT prostřednictvím prodeje
(252)
Bod 21 sdělení o restrukturalizaci stanoví, že pokud se úvěrová instituce v obtížích nemůže hodnověrně vrátit k dlouhodobé životaschopnosti, mělo by se uvažovat o její řádné likvidaci či dražbě.
(253)
V oddíle 3.2.4.1 rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT Komise vyjádřila vážné pochybnosti o tom, zda je banka New TT schopna sama obnovit svoji dlouhodobou životaschopnost a zda dokáže dosáhnout plánovaného růstu příjmů. Kromě toho poukázala na to, že banka New TT přijala pouze omezený počet opatření k tvorbě zisku a že nepřijala opatření ke snížení nákladů na zaměstnance a k racionalizaci sítě poboček. Rovněž poukázala na součinnost, jíž by mohlo být dosaženo začleněním banky New TT do většího finančního subjektu.
(254)
V tomto ohledu bod 17 sdělení o restrukturalizaci vysvětluje, že pokud je kupující podnik životaschopný a schopný převzetí banky ve špatném finančním stavu absorbovat, pak může prodej banky ve špatném finančním stavu jiné finanční instituci přispět k obnovení dlouhodobé životaschopnosti a napomoci obnovení důvěry na trhu. Kromě toho byl s ohledem na veřejný zájem a finanční stabilitu, jakož i na ochranu aktiv fondu HFSF prodej banky New TT podle Memoranda o hospodářské a finanční politice prioritní akcí.
(255)
Jak je uvedeno v oddíle 7.5.2, banku lze na základě jejího plánu restrukturalizace považovat za životaschopný subjekt. Díky tomu, že činnosti banky New TT byly převedeny na banku, je proto možné zachovat dlouhodobou životaschopnost těchto činností. Banka New TT přestává existovat jako samostatný konkurent. Dne 14. dubna 2014 byla dokončena provozní fúze banky New TT a banky. Bude o několik poboček zeštíhlena síť poboček s názvem „Hellenic Postbank“ (banka si hodlá značku „Hellenic Postbank“ ponechat pro některé pobočky, zatímco značka „T-bank“ zanikne a síť poboček „T-bank“ bude zakrátko zcela uzavřena) a správní a jiné centrální funkce banky New TT budou v plném rozsahu operačně začleněny do banky. Komise dospěla k závěru, že plán restrukturalizace zaručuje, že bude provedena hloubková restrukturalizace vyžadovaná v důsledku nedostatečného protiplnění.
6.2.4.3 Vlastní příspěvek a sdílení zátěže
(256)
Obavy Komise vyjádřené v 99. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT, zda náklady na restrukturalizaci v důsledku toho, že se banka New TT restrukturalizovala samostatně, nevzrostly, byly rozptýleny režimem dobrovolného odchodu z trhu (128), který banka New TT samostatně provedla v červenci 2013, a prodejem banky New TT bance. Přesněji řečeno, racionalizace sítě poboček, plné začlenění banky T a plné provozní začlenění banky New TT do banky minimalizují náklady na restrukturalizaci.
(257)
Pokud jde o sdílení zátěže akcionáři a držiteli podřízeného dluhu, Komise již v 100. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT stanovila, že akcionáři a držitelé podřízeného dluhu nebyli převedeni do banky New TT, ale zůstali v bance TT, tedy v subjektu, který vyhlásil úpadek. Komise proto měla za to, že bylo zajištěno dostatečné sdílení zátěže akcionáři a držiteli podřízeného dluhu.
(258)
Z toho důvodu se Komise domnívá, že náklady na restrukturalizaci jsou omezeny na minimum a že bylo dosaženo dostatečného sdílení zátěže. Jak již bylo vysvětleno v 251. bodě odůvodnění, neexistence protiplnění však vyvolává potřebu hloubkové restrukturalizace jak z hlediska opatření pro zajištění životaschopnosti, tak opatření, která by omezila narušování hospodářské soutěže.
6.2.4.4 Opatření k omezení narušování hospodářské soutěže
(259)
Pokud jde o opatření, která mají omezit narušování hospodářské soutěže, bod 30 sdělení o restrukturalizaci stanoví: „Jako východisko pro posouzení, zda jsou taková opatření potřebná, považuje Komise velikost, rozsah a dosah činností, které by dotyčná banka vyvíjela při provádění hodnověrného plánu restrukturalizace. Povaha a forma takových opatření bude záležet na dvou kritériích: zaprvé na výši podpory a podmínkách a okolnostech, za kterých byla podpora udělena, a zadruhé na vlastnostech trhu či trhů, na kterých bude banka přijímající podporu působit.“
(260)
Pokud jde o částku obdržené podpory, Komise připomíná, že v 104. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT poznamenala, že banka New TT obdržela podporu ve výši 4,6 miliard EUR (opatření NTT1 a NTT2), což představuje více než 70 % rizikově vážených aktiv banky TT a více než 90 % rizikově vážených aktiv banky New TT. Kromě toho Komise konstatovala, že banka TT (tedy právní subjekt, jenž dříve provozoval činnosti, které převzala banka New TT) dříve obdržela podporu v rámci režimu podpor pro řecké banky (129). Banka TT obdržela první kapitálový vklad ve výši 224,96 milionů EUR ve formě preferenčních akcií (opatření TT), což se rovnalo 2,9 % jejích tehdejších rizikově vážených aktiv. Kromě toho po vyřešení krizové situace banky T obdržely činnosti banky T, které byly převedeny na banku TT, podporu na řešení problémů ve výši přibližně 678 milionů EUR (opatření T), což se rovnalo 37,7 % rizikově vážených aktiv banky T k referenčnímu datu fúze (31. března 2011). Takovéto částky podpory v kombinaci s neexistencí protiplnění vyvolávají nutnost hloubkové restrukturalizace.
(261)
Na druhé straně Komise v 104. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT poukázala na okolnosti, za nichž byla podpora poskytnuta. Přesněji řečeno, značná část ztrát, které vznikly bance TT v posledních letech, podle všeho nepochází z riskování, ale z držení dluhopisů ŘSDL. Komise rovněž konstatovala, že vysoké ztráty z úvěrů poskytovaných domácnostem a společnostem jsou zapříčiněny především mimořádně hlubokou a dlouhou recesí, nikoli riskantním poskytováním úvěrů. Zdá se tedy, že podpora jen málo narušuje hospodářskou soutěž. Komise však konstatovala, že banka TT v poměru ke své velikosti drží mnohem více dluhopisů ŘSDL než jiné řecké banky, což je faktor, v němž se projevuje nepřiměřené riskování.
(262)
Jak již bylo podotknuto, banka New TT přestává existovat jako samostatný konkurent, který samostatně určuje svou politiku. Plán restrukturalizace banky vychází z předpokladů plného začlenění banky New TT do banky, a to i přesto, že banka bude pro některé pobočky a produkty nadále používat značku „Hellenic Postbank“.
(263)
Pokud jde o trh, na němž banka New TT provozovala svoji činnost, Komise v 106. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT uvedla, že banka TT je středně velká (přibližně 6 % z hlediska vkladů) a že aktiva a závazky banky TT, které byly převedeny na banku New TT, jsou ve srovnání s velikostí řeckého bankovního systému poměrně malé. Proto dospěla k závěru, že navzdory výjimečně vysoké částce podpory lze narušení hospodářské soutěže způsobená tím, že bance New TT byla poskytnuta podpora, považovat za omezená.
(264)
Plánované zeštíhlení sítě poboček „Hellenic Postbank“, v jehož rámci došlo ke snížení celkového počtu poboček ze 196 na 50 (130), dále potvrzuje posouzení uvedené v 263. bodě odůvodnění, že narušení hospodářské soutěže v důsledku podpory poskytnuté bance New TT lze považovat spíše za omezená.
(265)
Kromě toho byly činnosti banky New TT nabídnuty konkurentům v otevřené a nediskriminační aukci.
(266)
Značná část opatření podpory NTT1 a NTT2 byla nezbytná v důsledku prominutí dluhu ve prospěch státu (ve formě programu PSI) a kvůli mimořádně dlouhé recesi, spíše než v důsledku nevhodných úvěrových praktik. Kromě toho byl rozsah činností banky New TT malý, proces prodeje byl otevřený, transparentní a nediskriminační a banka New TT nebude nadále existovat jako samostatný konkurent. Proto Komise dospěla k závěru, že navzdory vysoké částce podpory a neexistenci odpovídajícího protiplnění za poskytnutou státní podporu nedochází k neoprávněnému narušování hospodářské soutěže.
6.2.4.5 Závěr ohledně slučitelnosti opatření T, TT, NTT1 a NTT2 se sdělením o restrukturalizaci
(267)
Komise dospěla k závěru, že prodej banky New TT bance a související restrukturalizace zaručují dlouhodobou životaschopnost banky New TT, omezují podporu na nezbytné minimum a brání neoprávněnému narušování hospodářské soutěže.
(268)
Všechna opatření podpory uvedená v tabulce 8 by měla být prohlášena za slučitelná s vnitřním trhem.
7. POSOUZENÍ PODPORY POSKYTNUTÉ BANCE
7.1 EXISTENCE A ČÁSTKA PODPORY
(269)
Komise musí stanovit existenci státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
7.1.1 Existence podpory v opatřeních poskytnutých v rámci režimu podpor pro řecké banky
7.1.1.1 Státní podpora v oblasti likvidity poskytnutá v rámci záručního opatření a opatření týkajícího se úvěrů ve formě státních dluhopisů (opatření L1)
(270)
Již v rozhodnutích, jimiž schvaluje a prodlužuje režim podpor pro řecké banky (131), Komise stanovila, že podpora v oblasti likvidity poskytnutá v rámci tohoto režimu představuje podporu. Nesplacená částka záruk dosáhla k 15. dubnu 201113 600 milionů EUR a ke 30. listopadu 201313 932 milionů EUR. Budoucí podpora v oblasti likvidity poskytnutá v rámci režimu bude rovněž představovat státní podporu.
7.1.1.2 Státní rekapitalizace poskytnutá v rámci režimu rekapitalizace (opatření A)
(271)
Již v rozhodnutí ze dne 19. listopadu 2008 o režimu podpor pro řecké banky Komise konstatovala, že rekapitalizace, které mají být provedeny v rámci rekapitalizačního opatření, které je součástí uvedeného režimu, budou představovat podporu. Banka obdržela 950 milionů EUR ve formě preferenčních akcií, které představují přibližně 2 % rizikově vážených aktiv banky (132).
(272)
V roce 2010 Řecko provedlo řadu změn v technických parametrech těchto preferenčních akcií. Vzhledem k tomu, že změny zvyšují protiplnění ze strany státu a zavádějí automatické navýšení kuponu o 2 % ročně, pokud nejsou preferenční akcie splaceny do pěti let, Komise dospěla k závěru, že změny v technických parametrech neposkytují bance žádnou výhodu, a tudíž nezahrnují dodatečnou státní podporu.
7.1.2 Existence podpory v případě pomoci NPL se státní zárukou (opatření L2)
(273)
Komise v 51. bodě sdělení o bankovnictví z roku 2008 objasnila, že poskytují-li centrální banky finanční prostředky finančním institucím, nejedná se o podporu, pokud jsou splněny čtyři kumulativní podmínky týkající se solventnosti finanční instituce, zajištění facility, úrokové sazby účtované finanční instituci a neexistence protizáruky státu. Vzhledem k tomu, že pomoc NPL se státní zárukou, která byla poskytnuta bance, čtyři zmíněné kumulativní podmínky nesplňuje, zejména proto, že obsahuje státní záruku a je udělena ve spojení s dalšími opatřeními podpory, představuje státní podporu.
(274)
Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou splňuje podmínky vymezené v čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Zaprvé, protože toto opatření zahrnuje státní záruku ve prospěch Řecké banky, veškeré ztráty ponese stát. Opatření tudíž využívá státní zdroje. Pomoc NPL umožňuje bankám získat finanční prostředky v době, kdy nemají přístup k velkoobchodním trhům financování a k řádným operacím Eurosystému zaměřeným na refinancování. Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou poskytnutá bance tudíž banku zvýhodňuje. Vzhledem k tomu, že je pomoc NPL omezena na bankovní sektor, opatření je selektivní. A jelikož NPL se státní zárukou umožňuje bance, aby nadále provozovala své činnosti na trhu, a brání jí v tom, aby se dostala do insolvence a musela opustit trh, narušuje hospodářskou soutěž. Vzhledem k tomu, že banka působí v jiných členských státech a že finanční instituce z jiných členských států působí nebo by mohly mít zájem působit v Řecku, výhoda poskytnutá bance ovlivňuje obchod mezi členskými státy.
(275)
Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2) představuje státní podporu. Částka pomoci NPL se státní zárukou se postupem času měnila. K 31. prosinci 2012 dosáhla přibližně 12 miliard EUR.
7.1.3 Existence podpory v opatřeních poskytnutých prostřednictvím HFSF
7.1.3.1 První překlenovací rekapitalizace (opatření B1)
(276)
Již v oddíle 5.1 rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou Komise dospěla k závěru, že první překlenovací rekapitalizace představuje státní podporu. Obdržený kapitál dosáhl částky 3 970 milionů EUR.
7.1.3.2 Druhá překlenovací rekapitalizace (opatření B2)
(277)
Opatření B2 bylo provedeno s využitím zdrojů fondu HFSF, které, jak je vysvětleno v 47. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou, zahrnují státní zdroje.
(278)
Pokud jde o existenci výhody, opatření B2 zvýšilo kapitálový poměr banky na úroveň, která jí umožňuje nadále fungovat na trhu a zajišťuje jí přístup k finančním prostředkům Eurosystému. Kromě toho protiplnění za opatření B2 je tvořeno úroky z obligací EFSF a dodatečným poplatkem ve výši 1 %. Jelikož protiplnění je zjevně nižší než protiplnění u podobných kapitálových nástrojů na trhu, banka by za těchto podmínek zcela jistě nedokázala na trhu získat takový kapitál. Proto opatření B3 poskytlo bance výhodu ze státních zdrojů. Vzhledem k tomu, že opatření bylo k dispozici pouze bance, mělo selektivní povahu.
(279)
V důsledku opatření B2 bylo posíleno postavení banky, neboť bance byly poskytnuty finanční prostředky nutné k tomu, aby nadále plnila kapitálové požadavky, což vedlo k narušení hospodářské soutěže. Jelikož banka působí na jiných evropských bankovních trzích a jelikož v Řecku působí finanční instituce z jiných členských států, a to zejména na pojistném trhu, opatření B2 rovněž pravděpodobně ovlivní obchod mezi členskými státy.
(280)
Komise považuje opatření B2 za státní podporu. Bylo jako podpora oznámeno vnitrostátními orgány. Obdržený kapitál dosáhl částky 1 341 milionů EUR.
7.1.3.3 Písemný závazek (opatření B3)
(281)
V rámci opatření B3 se fond HFSF zavázal, že bance poskytne dodatečný kapitál nutný k dokončení rekapitalizace banky, a to v částce požadované Řeckou bankou v rámci zátěžového testu v roce 2012. Fond HFSF obdrží své zdroje od státu. Komise proto dospěla k závěru, že písemný závazek využívá státní prostředky. Okolnosti, za nichž může fond HFSF poskytnout finančním institucím podporu, jsou přesně vymezeny a omezeny řeckým právním řádem. Proto lze použití těchto státních prostředků přičíst státu. HFSF se zavázal, že bance poskytne dodatečný kapitál ve výši až 528 milionů EUR.
(282)
Písemný závazek poskytl bance výhodu, neboť ujistil její vkladatele, že banka bude schopna získat celou částku kapitálu, kterou získat musela, tedy že jí fond HFSF poskytne kapitál, pokud se jí nepodaří získat jej na trhu. Závazek také usnadňuje získání soukromého kapitálu na trhu, protože investoři mají jistotu, že pokud banka nedokáže získat část kapitálu na trhu, fond HFSF jí jej poskytne. Žádný soukromý investor by nebyl poskytl jakýkoli závazek dříve, než by byly známy podmínky rekapitalizace, a v té době banka neměla přístup ke kapitálovému trhu.
(283)
Jelikož banka působí na jiných evropských bankovních trzích a jelikož v Řecku působí finanční instituce z jiných členských států, a to zejména na pojistném trhu, opatření B3 rovněž pravděpodobně ovlivní obchod mezi členskými státy a naruší hospodářskou soutěž.
(284)
Opatření B3 proto představuje podporu a dne 27. prosince 2012 bylo řeckými orgány jako takové oznámeno.
7.1.3.4 Jarní rekapitalizace v roce 2013 (opatření B4)
(285)
Jarní rekapitalizace v roce 2013 (opatření B4) spočívá v přeměně první a druhé překlenovací rekapitalizace (opatření B1 a B2) a písemného závazku (opatření B3) na rekapitalizaci trvalou ve výši 5 839 milionů EUR v kmenových akciích. Jelikož opatření B4 spočívá v přeměně podpory, která již byla poskytnuta, zahrnuje státní prostředky, ale nezvyšuje nominální částku podpory. Opatření však zvyšuje výhodu banky (a tudíž narušení hospodářské soutěže), protože jde o trvalou, nikoli dočasnou rekapitalizaci jako v případě opatření B1 a B2. Ve srovnání s opatřením B3, které představuje pouhý závazek, a nikoli skutečnou rekapitalizaci, opatření B4 zvýšilo kapitálovou přiměřenost banky, a proto bance poskytlo další výhodu.
(286)
Komise podotýká, že tato podpora nebyla poskytnuta všem bankám, které provozují svoji činnost v Řecku. Pokud jde o narušení hospodářské soutěže a dopad na obchod, Komise např. podotýká, že podpora umožnila bance nadále provádět operace v jiných členských státech, např. v Rumunsku nebo Bulharsku. Likvidace banky by bývala vedla k ukončení jejích činností v zahraničí, a to prostřednictvím likvidace těchto činností nebo prodejem podniků. Kromě toho banka svými pojišťovacími činnostmi v Řecku konkuruje činnostem dceřiných společností pojišťoven z jiných členských států. Opatření proto narušuje hospodářskou soutěž a ovlivňuje obchod mezi členskými státy. Opatření B4 tudíž představuje státní podporu.
7.1.3.5 Závěr o opatřeních B1, B2, B3 a B4
(287)
Opatření B1, B2, B3 a B4 představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Částka státní podpory zahrnuté v opatřeních B1, B2, B3 a B4 činí 5 839 milionů EUR, což se rovnalo částce státní podpory, kterou fond HFSF skutečně vyplatil bance.
(288)
Bod 31 sdělení o restrukturalizaci stanoví, že kromě absolutní částky podpory musí Komise zohlednit podporu „ve vztahu k rizikově váženým aktivům banky“. Opatření B1, B2, B3 a B4 byla poskytnuta v průběhu jednoho roku, a to od dubna 2012 do května 2013. Během tohoto období se rizikově vážená aktiva banky změnila. Vyvstává tedy otázka, jaká úroveň rizikově vážených aktiv by se měla použít, zda úroveň, která existovala na začátku období, nebo úroveň na jeho konci. Opatření B1, B2, B3 a B4 mají pokrýt kapitálovou potřebu, kterou vymezila Řecká banka v březnu 2012 (zátěžový test z roku 2012). Jinými slovy, kapitálové potřeby pokryté uvedenými opatřeními existovaly již v březnu 2012. Komise se tudíž domnívá, že by se částka podpory zahrnuté v opatřeních B1, B2, B3 a B4 měla srovnat s rizikově váženými aktivy banky k 31. březnu 2012. Rovněž připomíná, že Řecká banka v období po březnu 2012 do jarní rekapitalizace v roce 2013 nezohledňovala akvizice řeckých bank s cílem upravit - nahoru nebo dolů - jejich kapitálové potřeby. Tento faktor dále prokazuje, že opatření B1, B2, B3 a B4 byla opatření podpory související s oblastí působnosti banky k 31. březnu 2012.
(289)
První a druhá překlenovací rekapitalizace a písemný závazek společně dosáhly částky 5 839 milionů EUR. Tato částka představuje 13,8 % rizikově vážených aktiv banky k 31. březnu 2012.
7.1.3.6 Rekapitalizační závazek z roku 2014 (opatření C)
(290)
Dne 31. března 2014 banka od fondu HFSF obdržela písemný závazek, že se fond HFSF bude podílet na navýšení základního kapitálu banky částkou až 2 864 milionů EUR (opatření C). Z důvodů vysvětlených ve 277. bodě odůvodnění uvedené opatření zahrnuje využití státních prostředků. Uvedené opatření banku zvýhodňuje, neboť zaručuje, že banka získá kapitál, který potřebuje, což vkladatelům poskytne jistotu a banka bude moci snadněji získat kapitál od soukromých investorů.
(291)
Pokud soukromí investoři neupíší celou částku kapitálového navýšení, fond HFSF musí do banky vložit kapitál na základě písemného závazku. Takový kapitálový vklad by ve srovnání s písemným závazkem představoval pro banku větší výhodu. Na rozdíl od pouhého písemného závazku skutečná kapitálová injekce zvyšuje kapitálovou přiměřenost banky.
(292)
Ani písemný závazek, ani jeho potenciální provedení ve formě skutečného kapitálového vkladu nesplňují zásadu investora v tržním hospodářství. I v případě, že by fond HFSF koupil nové akcie za stejnou cenu jako soukromí investoři, okolnosti účasti fondu HFSF se značně liší od okolností soukromých investorů, kteří upíší nové akcie. Ještě předtím, než se k nákupu akcií formálně zavázal jakýkoli soukromý investor, se fond HFSF zavázal, že bude-li to nutné, upíše celé navýšení základního kapitálu. Soukromí investoři, kteří kupují nové akcie, budou mít jistotu, že banka v každém případě získá celou částku potřebného kapitálu, protože fond HFSF bude sloužit jako pojistka a koupí všechny akcie, které neupsali soukromí investoři. Zadruhé, fond HFSF se navýšení zúčastní pouze tehdy, pokud nebude existovat dostatečná poptávka ze strany soukromých investorů na spodní hranici oznámeného cenového rozpětí. Fond HFSF tak poskytne bance kapitál, který banka nebude moci získat na trhu za stejnou cenu za akcii. V důsledku toho fond HFSF poskytuje kapitál v částce nebo za cenu, které nelze získat trhu.
(293)
Jelikož bylo opatření C poskytnuto pouze bance, je selektivní. Pozice banky byla posílena, protože jí byly poskytnuty finanční zdroje nutné k tomu, aby splnila regulační kapitálové požadavky stanovené Řeckou bankou. Opatření C tudíž bance poskytuje výhodu, která narušuje hospodářskou soutěž. Jelikož banka působí na jiných evropských bankovních trzích a jelikož v Řecku působí finanční instituce z jiných členských států, a to zejména na pojistném trhu, opatření C rovněž pravděpodobně ovlivní obchod mezi členskými státy.
(294)
Rekapitalizační závazek z roku 2014 představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Částka podpory zahrnuté v uvedeném opatření činí 2 864 milionů EUR, což představuje 7,5 % rizikově vážených aktiv banky k 31. prosinci 2013 (133).
(295)
Pokud HFSF bance v rámci plnění zmíněného závazku skutečně poskytne kapitálový vklad, zvýší se tím zvýhodnění banky a zesílí narušení hospodářské soutěže, nevzroste však nominální částka podpory (134).
7.1.4 Závěr o existenci a celkové částce obdržené podpory
(296)
Opatření A, B1, B2, B3, B4 a C představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
Tabulka 11
Přehled celkové podpory obdržené bankou
Ref.
Opatření
Druh opatření
Částka podpory
Podpora/rizikově vážená aktiva
A
Preferenční akcie
Kapitálová podpora
950 milionů EUR
2 %
B1 B2 B3 B4
První překlenovací rekapitalizace
Druhá překlenovací rekapitalizace
Písemný závazek
Jarní rekapitalizace v roce 2013
Kapitálová podpora
5 839 milionů EUR
13,8 %
C
Písemný závazek z roku 2014
Závazek poskytnout kapitálovou podporu
2 864 milionů EUR
7,5 %
Celková kapitálová podpora poskytnutá bance
9 653 milionů EUR
15,8 %
Celkový kapitál vyplacený bance
6 789 milionů EUR [mohlo by jít až o 9 653 milionů EUR, pokud bude fond HFSF muset poskytnout celou částku kapitálového navýšení, k němuž došlo v dubnu 2014]
23,7 %
Ref.
Opatření
Druh opatření
Nominální částka podpory
L1
Podpora v oblasti likvidity
Záruka
13 932 milionů EUR
k 30. listopadu 2013
L2
Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou
Finanční prostředky a záruka
12 000 milionů EUR
k 31. prosinci 2012
Celková podpora v oblasti likvidity poskytnutá bance
25 932 milionů EUR
7.2 PRÁVNÍ ZÁKLAD PRO POSOUZENÍ SLUČITELNOSTI
(297)
Jak konstatuje 200. bod odůvodnění, právním základem pro posouzení opatření podpory by měl být čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy (135).
(298)
Během finanční krize Komise vyvinula kritéria slučitelnosti pro různé druhy opatření podpory. Zásady pro posuzování opatření podpory byly poprvé stanoveny ve sdělení o bankovnictví z roku 2008.
(299)
Pokyny k rekapitalizačním opatřením jsou vymezeny ve sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011.
(300)
Sdělení o rekapitalizaci definuje přístup, který Komise zaujala k posuzování plánu restrukturalizace, a zejména stanoví, že je nutné obnovit životaschopnost, zaručit řádný příspěvek ze strany příjemce podpory a omezit narušování hospodářské soutěže.
(301)
Tento rámec byl dokončen sdělením o bankovnictví z roku 2013, které se vztahuje na opatření podpory oznámená po 1. srpnu 2013.
7.2.1 Právní základ pro posouzení slučitelnosti podpory v oblasti likvidity poskytnuté bance (opatření L1).
(302)
Podpora v oblasti likvidity, kterou již banka obdržela, byla s konečnou platností schválena sledem rozhodnutí, jimiž se schvalují opatření v rámci režimu podpor pro řecké banky a změny a prodloužení tohoto režimu (136). Jakákoli budoucí podpora v oblasti likvidity ve prospěch banky bude muset být poskytnuta v rámci režimu řádně schváleného Komisí. Podmínky takové podpory bude muset ještě před poskytnutím schválit Komise, a proto je není třeba v tomto rozhodnutí dále posuzovat.
7.2.2 Právní základ pro posouzení slučitelnosti preferenčních akcií (opatření A)
(303)
Rekapitalizace provedená v roce 2009 formou preferenčních akcií (opatření A) byla provedena v rámci rekapitalizačního opatření, které bylo schváleno v roce 2008 jako součást režimu podpor pro řecké banky podle sdělení o bankovnictví z roku 2008. Proto není nutné je znovu posuzovat podle sdělení o bankovnictví z roku 2008 a je pouze třeba je posoudit podle sdělení o restrukturalizaci.
7.2.3 Právní základ pro posouzení slučitelnosti pomoci NPL se státní zárukou (opatření L2)
(304)
Slučitelnost nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2) by měla být nejprve posouzena na základě sdělení o bankovnictví z roku 2008 a sdělení o prodloužení z roku 2011. Jakákoli pomoc NPL se státní zárukou poskytnutá po 1. srpnu 2013 spadá do působnosti sdělení o bankovnictví z roku 2013.
7.2.4 Právní základ pro posouzení slučitelnosti rekapitalizací provedených fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4)
(305)
Slučitelnost rekapitalizací provedených fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4), zejména pokud jde o protiplnění, by měla být nejprve posouzena na základě sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011. V rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou Komise vyjádřila pochybnosti o tom, zda je opatření B1 slučitelné s uvedenými sděleními. Uvedená opatření, jelikož byla provedena před 1. srpnem 2013, nespadají do působnosti sdělení o bankovnictví z roku 2013. Slučitelnost rekapitalizací provedených fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4) by se rovněž měla posoudit na základě sdělení o restrukturalizaci.
7.2.5 Právní základ pro posouzení slučitelnosti rekapitalizačního závazku z roku 2014 (opatření C)
(306)
Slučitelnost rekapitalizačního závazku z roku 2014 (opatření C) by se měla posoudit na základě sdělení o bankovnictví z roku 2013, které stanoví nové požadavky, pokud jde o příspěvek podřízených věřitelů a odměňování vedoucích pracovníků a na základě sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011. Slučitelnost opatření C by se rovněž měla posoudit na základě sdělení o restrukturalizaci.
7.3 SOULAD OPATŘENÍ L2 SE SDĚLENÍM O BANKOVNICTVÍ Z ROKU 2008, SDĚLENÍM O PRODLOUŽENÍ Z ROKU 2011 A SDĚLENÍM O BANKOVNICTVÍ Z ROKU 2013
(307)
Aby byla podpora slučitelná podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy, musí splňovat obecná kritéria slučitelnosti: musí být vhodná, nezbytná a přiměřená.
(308)
Jelikož řeckým bankám byl odepřen přístup k velkoobchodním trhům a staly se zcela závislé na financování centrální bankou, jak je uvedeno v 32. bodě odůvodnění, a protože si banka nemohla půjčit dostatečné finanční prostředky prostřednictvím řádných operací zaměřených na refinancování, banka potřebovala pomoc NPL se státní zárukou, aby získala dostatečnou likviditu, a tím se vyhnula selhání. Komise považuje opatření L2 za vhodný mechanismus k nápravě vážného narušení, které by bývalo mohlo být způsobeno selháním banky.
(309)
Vzhledem k tomu, že v souvislosti s nouzovou pomocí v oblasti likvidity se státní zárukou vznikají bance poměrně vysoké náklady financování, je banka dostatečně motivována, aby se při rozvoji svých činností na tento zdroj financování nespoléhala. Banka musela zaplatit úroky o […] bazických bodů vyšší než u řádných operací Eurosystému zaměřených na refinancování. Kromě toho banka musela zaplatit státu poplatek za záruku ve výši […] bazických bodů. Ve výsledku jsou tak celkové náklady banky na nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou mnohem vyšší než běžné náklady na refinancování ze strany banky ECB. Zejména rozdíl mezi náklady banky na pomoc NPL se státní zárukou a běžnými náklady na refinancování ze strany banky ECB je vyšší než úroveň poplatku za záruku požadovaná sdělením o prodloužení z roku 2011. To znamená, že celkové protiplnění účtované státem lze považovat za dostatečné. Pokud jde o částku pomoci NPL se státní zárukou, Řecká banka a banka ECB ji pravidelně přezkoumávají na základě skutečných potřeb banky. Bedlivě sledují její využívání a zaručují, že je omezena na nezbytné minimum. Proto opatření L2 neposkytuje bance nadměrnou likviditu, kterou by banka mohla použít k financování činností, které narušují hospodářskou soutěž. Pomoc je omezena na minimální nezbytnou částku.
(310)
Tato důkladná kontrola využívání nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou a pravidelné ověřování, zda je použití pomoci omezeno na minimum, rovněž zaručují, že je tato likvidita přiměřená a že nevede k neoprávněnému narušování hospodářské soutěže. Komise také podotýká, že se Řecko zavázalo provést řadu opatření ke snížení negativních vedlejších účinků, jejichž analýza je uvedena v oddíle 7.6 a která dále zaručují, že banka co nejdříve přestane být na podpoře v oblasti likvidity závislá a že je taková podpora přiměřená.
(311)
Opatření L2 je tudíž v souladu se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o prodloužení z roku 2011. Jelikož sdělení o bankovnictví z roku 2013 nezavedlo další požadavky ohledně záruk, opatření L2 je také v souladu se sdělením o bankovnictví z roku 2013.
7.4 SOULAD OPATŘENÍ B1, B2, B3 A B4 SE SDĚLENÍM O BANKOVNICTVÍ Z ROKU 2008, SDĚLENÍM O REKAPITALIZACI A SDĚLENÍM O PRODLOUŽENÍ Z ROKU 2011
(312)
Jak je uvedeno ve 201. bodě odůvodnění, aby byla podpora slučitelná podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy, musí splňovat obecná kritéria slučitelnosti (137): musí být vhodná, nezbytná a přiměřená.
(313)
Sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011 stanoví další pokyny k úrovni protiplnění požadované u státních kapitálových vkladů.
7.4.1 Vhodnost opatření
(314)
Komise má za to, že rekapitalizace provedené fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4) jsou vhodné, protože brání úpadku banky. Bez nich by banka nemohla nadále provozovat své činnosti, protože na konci roku 2012 měla záporný vlastní kapitál (138).
(315)
V tomto ohledu Komise v rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou poznamenala, že banka je jednou z největších bankovních institucí v Řecku jak z hlediska poskytování úvěrů, tak příjmu vkladů. Jako taková je banka pro Řecko systémově důležitá. Selhání banky by tudíž vážným způsobem narušila Řeckou ekonomiku. Za tehdejších okolností finanční instituce v Řecku jen obtížně získávaly přístup k finančním prostředkům. Tento nedostatek finančních prostředků omezil jejich schopnost poskytovat úvěry řecké ekonomice. V tomto kontextu by narušení ekonomiky bylo bývalo selháním banky ještě prohloubeno. Kromě toho byla opatření B1, B2, B3 a B4 provedena zejména kvůli programu PSI, tedy zcela mimořádné a nepředvídatelné události, a nikoli v důsledku špatného vedení banky či jejího nadměrného riskování. Opatření se tudíž zaměřují především na výsledky programu PSI a přispívají k zachování finanční stability v Řecku.
(316)
V rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou Komise vyjádřila pochybnosti o tom, zda byly neprodleně provedeny všechny možné kroky, aby se zabránilo tomu, že banka bude v budoucnosti znovu potřebovat podporu. Jak je uvedeno v 130. až 132. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí, Řecko se zavázalo, že provede řadu opatření týkajících se správy a řízení banky a jejích obchodních operací. Jak je popsáno v 102. až 104. a v 111. bodě odůvodnění, banka rovněž komplexně restrukturalizovala své činnosti, přičemž mnohá snížení nákladů a investic již byla provedena. Z tohoto důvodu se pochybnosti ze strany Komise zmírnily.
(317)
V rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou Komise rovněž vyjádřila pochybnosti, zda jsou zavedena dostatečná ochranná opatření pro případ, že by se banka dostala pod kontrolu státu, nebo pokud by si nad ní udrželi kontrolu soukromí akcionáři a většinovou účast by měl stát. Komise konstatuje, že připomínky popsané v 131. a 132. bodě odůvodnění zaručují, že úvěrové operace banky budou probíhat na komerčním základě a denní činnosti budou chráněny před zásahem státu. Rámec vztahů, na němž se dohodly fond HFSF a banka, také zaručuje, že jsou zájmy státu jakožto hlavního akcionáře chráněny před nadměrným riskováním ze strany vedení banky.
(318)
Opatření B1, B2, B3 a B4 tudíž zaručují, že je v Řecku zachována finanční stabilita. Byly také učiněny důležité kroky s cílem minimalizovat budoucí ztráty a zaručit, že činnosti banky nejsou ohrožovány její nevhodnou správou a řízením. Na tomto základě Komise dospěla k závěru, že opatření B1, B2, B3 a B4 jsou vhodná.
7.4.2 Nezbytnost - omezení podpory na minimum
(319)
Podle sdělení o bankovnictví z roku 2008 musí být výše a podoba opatření podpory nezbytné k dosažení cíle. To znamená, že výše kapitálového vkladu musí představovat minimum nezbytné k dosažení cíle.
(320)
Výši kapitálové podpory vypočítala Řecká banka v rámci zátěžového testu tak, aby zaručila, že poměr kmenového kapitálu Tier 1 zůstane v letech 2012-2014 nad určitou úrovní, jak je znázorněno v tabulce 3. Bance tudíž není poskytnut nadměrný kapitál. Jak je vysvětleno ve 316. bodě odůvodnění, byly přijaty kroky s cílem snížit riziko, že banka bude v budoucnosti potřebovat dodatečnou podporu.
(321)
Pokud jde o protiplnění za první a druhou překlenovací rekapitalizaci (opatření B1 a B2), Komise připomíná, že tato opatření byla poskytnuta v květnu 2012 a prosinci 2012 a byla vyplacena ve věcných příspěvcích, konkrétně ve formě dluhopisů EFSF. Fond HFSF přijímal jako protiplnění od data vyplacení těchto dluhopisů EFSF do data jarní rekapitalizace v roce 2013 úroky z dluhopisů EFSF a poplatek ve výši 1 % (139). Jak je zdůrazněno v rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou, zmíněné protiplnění je nižší než rozpětí od 7 % do 9 % definované ve sdělení o rekapitalizaci. Období nízkého protiplnění však bylo omezeno na dobu jednoho roku u opatření B1 a pěti měsíců u opatření B2 (tedy až do přeměny překlenovací rekapitalizace na standardní rekapitalizaci v kmenových akciích, tedy opatření B4). Zatímco první a druhá překlenovací rekapitalizace nevedly k oslabení stávajících akcionářů, jarní rekapitalizace v roce 2013, která spočívala v přeměně první a druhé rekapitalizace, akcionáře silně oslabila a jejich podíl na vlastním kapitálu banky klesl na 1,4 %. Tato mimořádná situace, která trvala o data první překlenovací rekapitalizace, byla následně ukončena. Pochybnosti vyjádřené v rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou byly tudíž rozptýleny.
(322)
Vzhledem k neobvyklému zdroji obtíží banky, kdy ztráty pocházejí především z prominutí dluhu ve prospěch státu (program PSI a zpětný odkup dluhu, které poskytují státu značnou výhodu, tedy snížení dluhu) a z dopadů dlouhé recese na její domácí trh, může Komise navíc takovou dočasnou odchylku od standardních požadavků na protiplnění stanovených ve sdělení o rekapitalizaci (140) přijmout.
(323)
Opatření B3 spočívalo v závazku poskytnout kapitál. Tento závazek učiněný v prosinci 2012 byl proveden v podobě skutečného kapitálového vkladu v květnu - červnu 2013, tedy o pouhých pět měsíců později. Z toho důvodu a z důvodů stanovených ve 322. bodě odůvodnění je přijatelné, že za tento závazek nebylo vyplaceno žádné protiplnění.
(324)
Pokud jde o opatření B4, podle bodu 8 sdělení o prodloužení z roku 2011 by kapitálové vklady měly být upsány s dostatečnou slevou z ceny akcií po úpravě vzhledem k efektu „zředění“ tak, aby měl stát jistotu přiměřené odměny. Zatímco tato rekapitalizace nezajistila dostatečnou slevu z ceny akcie upravené vzhledem k efektu zředění, ve skutečnosti bylo nemožné dosáhnout značné slevy z teoretické ceny bez práva na upsání (141). Před jarní rekapitalizací v roce 2013 byl kapitál banky záporný a její tržní kapitalizace dosáhla pouze několika stovek milionů eur. Za těchto okolností vyvstává otázka, zda by stávající akcionáři měli být zcela eliminováni. Komise podotýká, že emisní cena byla stanovena na úrovni 50 % slevy z průměrné tržní ceny za padesát dní před stanovením emisní ceny. Komise také konstatuje, že došlo k obrovskému oslabení dřívějších akcionářů, neboť po uvedené rekapitalizaci drželi pouze 1,4 % akcií banky. Proto by uplatnění další slevy z tržní ceny bývalo mělo jen zanedbatelný dopad na protiplnění pro fond HFSF. Vzhledem ke specifické situaci řeckých bank vysvětlené v 322. bodě odůvodnění a ke skutečnosti, že potřeba podpory pochází z prominutí dluhu ve prospěch státu, Komise považuje emisní cenu za dostatečně nízkou.
(325)
Závěr tedy zní, že opatření B1, B2, B3 a B4 jsou nezbytná jako podpora na záchranu jak z hlediska částky, tak formy.
7.4.3 Přiměřenost - opatření ke snížení negativních vedlejších účinků
(326)
Banka obdržela velmi vysokou částku státní podpory. Tato situace může tudíž vážně narušit hospodářskou soutěž. Řecko se však zavázalo, že provede řadu opatření, která mají snížit negativní vedlejší účinky. Závazky zejména stanoví, že operace banky budou nadále probíhat na komerčním základě, jak je vysvětleno v 131. a 132. bodě odůvodnění. Řecko se rovněž zavázalo, že zavede zákaz akvizic a provede řadu odprodejů v zahraničí a také u nebankovních činností v Řecku, jak stanoví 133. bod odůvodnění. Opatření k omezení narušování hospodářské soutěže budou dále posouzena v oddíle 7.6.
(327)
V bance bude také jmenován kontrolní správce, aby sledoval správné plnění závazků v oblasti správy a řízení společnosti a obchodních operací. Tak se zabrání tomu, aby nedošlo ke škodlivým změnám v obchodní praxi banky, a tím k omezení případných negativních vedlejších účinků.
(328)
A konečně dne 16. dubna 2014 byl Komisi předložen nový komplexní plán restrukturalizace. Tento plán restrukturalizace bude posouzen v oddíle 7.6.
(329)
Závěrem lze říci, že pochybnosti vyjádřené v rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou byly rozptýleny. Opatření B1, B2, B3 a B4 jsou s ohledem na bod 15 sdělení o bankovnictví z roku 2008 přiměřená.
7.4.4 Závěr ohledně souladu rekapitalizací provedených fondem HFSF se sdělením o bankovnictví z roku 2008, sdělením o rekapitalizaci a sdělením o prodloužení z roku 2011
(330)
Komise tudíž dospěla k závěru, že rekapitalizace provedené fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4) jsou s ohledem na bod 15 sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011 vhodné, nezbytné a přiměřené.
7.5 SOULAD NÁKUPU BANK NEW TT A NEA PROTON BANKOU SE SDĚLENÍM O RESTRUKTURALIZACI
(331)
Body 23 a 40 sdělení o restrukturalizaci vysvětlují, že akvizice podniků bankami, jimž byla poskytnuta podporu, jsou obvykle v rozporu s povinnostmi snížit náklady na restrukturalizaci a omezit narušování hospodářské soutěže. Kromě toho mohou ohrozit nebo zkomplikovat obnovení životaschopnosti. Komise proto musí posoudit, zda jsou akvizice banky slučitelné se sdělením o restrukturalizaci.
7.5.1 Soulad akvizice banky New TT se sdělením o restrukturalizaci
7.5.1.1 Vliv akvizice banky New TT na dlouhodobou životaschopnost banky
(332)
Z hlediska provozní ziskovosti akvizice provedené bankou pomohou bance obnovit dlouhodobou životaschopnost, neboť spojením dvou bank na stejném zeměpisném trhu vzniká příležitost k realizaci smysluplné synergie, např. ve formě snížení počtu zaměstnanců, uzavření poboček a snížení režijních nákladů. Banka získá klienty a vkladatele a zároveň výrazně sníží náklady na distribuci. Kromě racionalizace centrálních funkcí uzavře většinu poboček „banky T“ a některé pobočky „Hellenic Postbank“.
(333)
Z hlediska likvidní pozice má transakce rovněž příznivý dopad na poměr úvěrů k vkladům banky a snižuje tento poměr z nadměrně vysoké úrovně, protože banka New TT měla výrazně více vkladů než úvěrů. Řecká banka ve svém dopise fondu HFSF ze dne 8. července 2013 zejména podotkla, že banka byla během dvou let před transakcí pod velkým tlakem. Řecká banka konstatovala, že banka ztratila podíly na trhu v Řecku a ve značné míře byla závislá na financování z Eurosystému a na pomoci v oblasti likvidity. V dopise Řecká banka poukazuje na velkou mezeru ve financování, na konsolidovaný poměr úvěrů k vkladům ve výši 132 % a na zhoršené vnímání banky ze strany klientů. V tomtéž dopise Řecká banka uvedla, že akvizice banky New TT bankou by vedla „ke značnému nárůstu vkladů [banky], což by zlepšilo její celkový profil financování, vnímání banky vkladateli a její schopnost přilákat nové vklady za atraktivnějších podmínek, než je tomu v současnosti“.
(334)
Akvizice tudíž přispívá k nápravě likvidní pozice banky, což má zásadní význam pro obnovení její dlouhodobé životaschopnosti. V dopise, který její útvary dne 8. července 2013 zaslaly fondu HFSF, Komise uznala, že akvizice má příznivý dopad. V tomto dopise Komise uvedla, že návrh plánu restrukturalizace bank, který jí Řecko předložilo před akvizicí banky New TT, nesplňuje požadavek na obnovení dlouhodobé životaschopnosti, neboť rozvaha banky byla na konci období restrukturalizace zranitelná. Ve stejném dopise Komise uvedla, že „akvizice [banky New TT], která je bohatá na vklady, je klíčovým faktorem, který přispívá k nápravě rozvahy [banky], a tím k obnovení její dlouhodobé životaschopnosti“. Toto posouzení bylo vzhledem k dopadu takové akvizice na likvidní pozici banky odůvodněné: „Na základě údajů z konce roku 2012 by akvizice okamžitě snížila poměr úvěrů k vkladům ze 155 % na 123 %, a tudíž by mělo být možné splnit [do] konce roku 2017 požadavek [Komise].“
(335)
Komise proto zastává názor, že akvizice má kladný vliv na obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky.
7.5.1.2 Účinek akvizice na částku podpory, kterou banka potřebuje
(336)
V souladu s bodem 23 sdělení o restrukturalizaci by se pomoc na restrukturalizaci neměla použít k nabytí podílů v jiných společnostech, ale výlučně k pokrytí nákladů na restrukturalizaci nezbytných k obnovení životaschopnosti banky.
(337)
Banka zaplatila kupní cenu v nových akciích, a akvizice tudíž nebyla financována prostřednictvím státní podpory. V důsledku toho byla kapitálová potřeba vytvořená platbou kupní ceny ihned pokryta vydáním nových akcií, aby v důsledku platby kupní ceny nedošlo k čistému navýšení kapitálových potřeb banky. Kromě toho byl fond HFSF 100 % vlastníkem banky New TT, což znamená, že všechny nové akcie vydané bankou byly předány fondu HFSF, jinými slovy státu.
(338)
Akvizice jako taková nebude podnětem k poskytnutí dodatečné státní podpory, jelikož banka New TT splnila své regulatorní kapitálové požadavky. Kromě toho byla tato dočasná úvěrová instituce vytvořena pouze několik měsíců před tím, než ji banka získala. Jelikož aktiva upadající banky jsou před převedením na dočasnou úvěrovou instituci posouzena a oceněna v reálné hodnotě, lze předpokládat, že portfolio úvěrů banky New TT neobsahovalo ztráty, které byly skryté nebo pro ně nebyly vytvořeny odpovídající rezervy.
(339)
Závěrem lze říci, že za specifických okolností tohoto případu akvizice banky New TT výjimečně není v rozporu se zásadou, že by podpora měla být omezena na nezbytné minimum.
7.5.1.3 Rušivý účinek akvizice na hospodářskou soutěž
(340)
V souladu s body 39 a 40 sdělení o restrukturalizaci by státní podpora neměla být použita na úkor společností, které podporu neobdržely, za účelem akvizice konkurenčních podniků. Bod 41 sdělení o restrukturalizaci rovněž stanoví, že akvizice mohou být povoleny, pokud jsou součástí konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability nebo zajištění účinné hospodářské soutěže, že by proces akvizice měl být spravedlivý a že by akvizice měla na příslušném trhu zajišťovat podmínky účinné hospodářské soutěže.
(341)
Banka New TT nebyla samostatně životaschopnou bankou. Konsolidaci této banky vyžadovalo Memorandum o hospodářské a finanční politice z 15. května 2013. Transakci lze proto považovat za součást procesu konsolidace, který je nutný k obnovení takové finanční stability, jaká je popsána ve 41. bodě sdělení o restrukturalizaci.
(342)
Žádný z uchazečů, jimž nebyla poskytnuta podpora, nepředložil platnou nabídku pro akvizici banky New TT, a proces prodeje byl otevřený, transparentní a nediskriminační. Proto banka nevyloučila z procesu žádného z uchazečů, jimž nebyla poskytnuta podpora. Vzhledem k tomu, že akvizici povolil řecký úřad pro ochranu hospodářské soutěže (142), Komise předpokládá, že výsledek prodeje zaručuje v Řecku podmínky pro účinnou hospodářskou soutěž.
(343)
Za těchto okolností lze vyvodit závěr, že akvizice banky New TT je slučitelná s oddílem 4 sdělení o restrukturalizaci.
7.5.1.4 Závěr ohledně akvizice banky New TT
(344)
Komise dospěla k závěru, že vzhledem k jedinečné situaci řeckých bank (143) a ke specifickým rysům akvizice banky New TT je akvizice slučitelná s požadavky, které jsou stanoveny ve sdělení o restrukturalizaci.
7.5.2 Soulad akvizice banky Nea Proton se sdělením o restrukturalizaci
7.5.2.1 Vliv akvizice banky Nea Proton na dlouhodobou životaschopnost banky
(345)
Z hlediska provozní ziskovosti by akvizice banky Nea Proton měla bance pomoci obnovit dlouhodobou životaschopnost, neboť spojením dvou společností na stejném zeměpisném trhu vzniká příležitost k realizaci smysluplné součinnosti, např. ve formě snížení počtu zaměstnanců, uzavření poboček a snížení režijních nákladů.
(346)
Akvizice banky Nea Proton umožňuje bance těžit ze synergických účinků. Banka získá klienty a vkladatele a zároveň uzavře většinu poboček a provede racionalizaci informačního systému, jakož i centrálních funkcí. Transakce rovněž snížila poměr úvěrů ke vkladům banky, protože poměr úvěrů ke vkladům banky Nea Proton byl nízký. Na konci června 2013 byl poměr čistých úvěrů ke vkladům banky přibližně 135,79 %, zatímco poměr čistých úvěrů ke vkladům banky Nea Proton byl přibližně 52,68 %.
(347)
Na závěr lze konstatovat, že akvizice měla příznivý vliv na životaschopnost banky.
7.5.2.2 Účinek akvizice banky Nea Proton na částku podpory, kterou banka potřebuje
(348)
V souladu s bodem 23 sdělení o restrukturalizaci by se pomoc na restrukturalizaci neměla použít k nabytí podílů v jiných společnostech, ale výlučně k pokrytí nákladů na restrukturalizaci nezbytných k obnovení životaschopnosti.
(349)
Banka zaplatila za nákup banky Nea Proton symbolickou cenu (jedno euro) a získaný subjekt byl před prodejem odpovídajícím způsobem rekapitalizován. Tato rekapitalizace zahrnovala rezervy pro budoucí ztráty z úvěrů a provozní ztráty (144). V důsledku toho akvizice patřičně kapitalizované banky za jedno euro nezvýšila kapitálové potřeby banky.
(350)
Na závěr, akvizice banky Nea Proton není v rozporu se zásadou, že by podpora měla být omezena na nezbytné minimum.
7.5.2.3 Rušivý účinek akvizice banky Nea Proton na hospodářskou soutěž
(351)
V souladu s body 39 a 40 sdělení o restrukturalizaci by státní podpora neměla být použita na úkor společností, které podporu neobdržely, za účelem akvizice konkurenčních podniků.
(352)
Banka Nea Proton nebyla samostatně životaschopnou bankou. Konsolidaci této banky vyžadovalo Memorandum o hospodářské a finanční politice z 15. května 2013. Akvizici lze proto považovat za součást procesu konsolidace, který je nutný k obnovení takové finanční stability, jaká je popsána ve 41. bodě sdělení o restrukturalizaci.
(353)
Komise rovněž konstatuje, že žádný z uchazečů, jimž nebyla poskytnuta podpora, nepředložil platnou nabídku pro akvizici banky Nea Proton a že proces prodeje byl otevřený, transparentní a nediskriminační. Proto banka nevyloučila z procesu žádného z uchazečů, jimž nebyla poskytnuta podpora. Vzhledem k tomu, že akvizici povolil řecký úřad pro ochranu hospodářské soutěže (145), Komise předpokládá, že výsledek prodeje zaručuje v Řecku podmínky pro účinnou hospodářskou soutěž.
(354)
Za těchto okolností lze vyvodit závěr, že akvizice banky Nea Proton je slučitelná s oddílem 4 sdělení o restrukturalizaci.
7.5.2.4 Závěr ohledně akvizice banky Nea Proton
(355)
Komise dospěla k závěru, že vzhledem ke specifickým rysům akvizice banky Nea Proton je akvizice slučitelná s požadavky, které jsou stanoveny ve sdělení o restrukturalizaci.
7.6 SOULAD OPATŘENÍ A, B1, B2, B3, B4 A C SE SDĚLENÍM O RESTRUKTURALIZACI A SOULAD OPATŘENÍ C SE SDĚLENÍM O BANKOVNICTVÍ Z ROKU 2013
7.6.1 Zdroje obtíží a důsledky pro posouzení podle sdělení o restrukturalizaci
(356)
Jak je uvedeno v oddílech 2.1.1 a 2.1.2, obtíže, jimž banka čelí, pramení především z řecké dluhové krize a hluboké recese, k níž došlo v Řecku a v jižní Evropě. Pokud jde o první zmíněný faktor, řecká vláda ztratila přístup na finanční trhy a nakonec musela vyjednat dohodu s domácími a mezinárodními věřiteli, tedy program PSI, který vedl k omezení pohledávek vůči státu o 53,3 %. Kromě toho bylo 31,5 % pohledávek vyměněno za nové dluhopisy ŘSDL s nižšími úrokovými sazbami a delšími dobami splatnosti. Tyto nové dluhopisy ŘSDL byly státem zpětně odkoupeny od řeckých bank v prosinci 2012 za cenu v rozmezí od 30,2 % do 40,1 % jejich nominální hodnoty, čímž řeckým bankám vznikla další ztráta. Kromě dopadu programu PSI a zpětného odkupu na její kapitálovou pozici banka rovněž v období od roku 2010 do poloviny roku 2012 zaznamenala obrovský odliv vkladů, a to v důsledku rizika, že Řecko kvůli neudržitelnému veřejnému dluhu a hospodářské recesi vystoupí z eurozóny.
(357)
Opatření B1, B2, B3 a B4 dosahují částky to 5 839 milionů EUR, což je přibližně částka ztráty, která byla zanesena do účetnictví po programu PSI (5 781 milionů EUR). V takovém případě, a pokud obtíže nepramení v první řadě z nadměrně riskantního chování, bod 14 sdělení o prodloužení z roku 2011 stanoví, že Komise své požadavky zmírní.
(358)
Komise uznává, že část kapitálových potřeb banky vzniká kvůli běžné expozici finanční instituce riziku dluhopisů státu, v němž je usazena. Na tuto skutečnost rovněž poukazují 58. a 69. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou. V důsledku toho se banka v plánu restrukturalizace nemusí zabývat otázkami morálního rizika tolik jako jiné podporované finanční instituce, které nahromadily nadměrná rizika. Jelikož jsou opatření podpory méně rušivá, opatření přijatá k omezení narušování hospodářské soutěže by proto měla být úměrně zmírněna. Jelikož program PSI a zpětný odkup dluhu představují prominutí dluhu ve prospěch státu, protiplnění státu při rekapitalizaci bank může být nižší.
(359)
Vzhledem k tomu, že se řecká ekonomika od roku 2008 zaznamenala pokles přibližně o 25 %, banka musí přizpůsobit svoji organizaci, strukturu nákladů a obchodní síť novému prostředí, má-li obnovit svou ziskovost. Proto banka musí bez ohledu na to, že nejde o otázku morálního rizika, restrukturalizovat své operace v Řecku, aby si zajistila dlouhodobou životaschopnost.
(360)
Komise rovněž konstatuje, že expozice banky řeckému úvěrovému riziku byla větší než expozice některých jiných bank v Řecku. Proto nelze všechny ztráty z dluhopisů ŘSDL (ztrátu u programu PSI) přičítat běžné expozici finanční instituce riziku dluhopisů státu, v němž je usazena.
(361)
Druhým zdrojem ztrát banky jsou ztráty z úvěrů poskytnutých řeckým domácnostem a společnostem. Komise má za to, že tyto ztráty vznikly především v důsledku mimořádně hlubokého a dlouhého poklesu HDP o přibližně 25 % během pěti let a že nepramení z riskantních úvěrových praktik banky. Podpora poskytnutá na pokrytí těchto ztrát proto nevytváří morální riziko, k čemuž naopak dochází, pokud podpora chrání banku před důsledky minulého riskantního jednání. Podpora má proto méně rušivý účinek (146).
(362)
Část kapitálových potřeb a ztrát z úvěrů banky však pochází z určitých mezinárodních dceřiných společností (v Rumunsku, Bulharsku, Polsku a na Ukrajině). Např. v roce 2012 banka zanesla do účetnictví ztráty v Rumunsku, Bulharsku a na Ukrajině, přičemž dceřiným společnostem v těchto zemích bylo poskytnuto financování v rámci skupiny ve výši 1,8 miliardy EUR.
(363)
Zátěžový test provedený v roce 2012 s cílem určit kapitálové potřeby banky rovněž naznačil, že část kapitálových potřeb pramení ze ztrát ze zahraničních úvěrů. Prognózy ztrát z těchto úvěrů dosáhly 1 228 milionů EUR v rámci základního scénáře a 1 622 milionů EUR v rámci scénáře nepříznivého.
(364)
Na závěr, bod 14 sdělení o prodloužení z roku 2011 pokrývá značnou část těchto ztrát a výsledné potřeby podpory, což Komisi umožňuje zmírnit její požadavky. Potřeba podpory je zčásti vyvolána ztrátami z řeckých úvěrů, které byly způsobeny mimořádně hlubokou a dlouho recesí, nikoli riskantním poskytováním úvěrů. Podpora poskytnutá za těchto okolností nevytváří morální riziko, a proto méně narušuje hospodářskou soutěž.
(365)
Na závěr, potřeba podpory částečně pramení z riskování banky, zejména jejích zahraničních dceřiných společností, a z vyššího počtu dluhopisů ŘSDL, které má v držení.
7.6.2 Životaschopnost
(366)
Plán restrukturalizace musí zaručovat, že je finanční instituce schopna do konce období restrukturalizace obnovit svoji dlouhodobou životaschopnost (oddíl 2 sdělení o restrukturalizaci). V daném případě je období restrukturalizace definováno jako období od data přijetí tohoto rozhodnutí do 31. prosince 2018.
(367)
V souladu s body 9 až 11 sdělení o restrukturalizaci Řecko předložila ucelený a podrobný plán restrukturalizace, který obsahuje kompletní informace o obchodním modelu banky. Plán také pojmenovává příčiny obtíží, jimž banka čelí, jakož i opatření přijatá k vyřešení všech otázek životaschopnosti, s nimiž se banka potýká. Plán restrukturalizace zejména popisuje strategii, která byla zvolena k zachování provozní účinnosti banky a ke snížení vysoké úrovně úvěrů v selhání, zlepšení nízké provozní účinnosti, její zranitelné likvidity a kapitálových pozic a jejích zahraničních podniků, které se, pokud jde o financování a kapitál, spoléhaly na svoji mateřskou společnost.
7.6.2.1 Řecké bankovní činnosti
(368)
Pokud jde o likviditu a závislost banky na financování z Eurosystému, plán restrukturalizace předpokládá, že v Řecku dojde jen k omezenému růstu rozvahy, měla by však znovu začít růst vkladová základna. Závislost na nouzové pomoci v oblasti likvidity se již snížila a bude nadále klesat, což bance rovněž pomůže snížit náklady financování.
(369)
Závazek ohledně poměru úvěrů k vkladům popsaný v 127. bodě odůvodnění, zaručuje, že banka bude mít do konce období restrukturalizace udržitelnou strukturu rozvahy. Prodej cenných papírů a dalších vedlejších činností rovněž posílí likvidní pozici banky a zaručí, že se banka bude spoléhat na velkoobchodní trhy. Vzhledem k tomu, že likvidní pozice banky je stále pod tlakem, Komise může přijmout žádost řeckých orgánů, aby povolila poskytnutí likvidity bance v rámci záručního opatření a opatření týkajícího se úvěrů ve formě státních dluhopisů, která jsou součástí režimu podpor pro řecké banky.
(370)
Aby banka snížila náklady financování, rovněž se zavázala, že bude nadále snižovat úrokové sazby, které platí u vkladů, jak je popsáno v 127. bodě odůvodnění. Komise konstatuje, že takovéto snížení nákladů na vklady bude klíčovým přínosem ke zlepšení ziskovosti banky před vytvořením rezerv.
(371)
Od začátku krize banka snížením počtu poboček a zaměstnanců do značné míry racionalizovala svou komerční síť v Řecku. Ve srovnání s rokem 2013 klesnou celkové náklady banky do roku 2018 o dalších […] % (147). Aby tohoto cíle dosáhla, banka se zavázala, že do 31. prosince 2017 sníží počet svých poboček a zaměstnanců v Řecku na maximálně […] poboček a […] zaměstnanců a že její maximální celkové náklady v Řecku budou činit 800 milionů EUR. Očekávaný poměr nákladů a zisků bude na konci období restrukturalizace nižší než […] %. Komise má za to, že plán restrukturalizace zachovává účinnost banky v novém tržním prostředí.
(372)
Další klíčovou oblastí je řízení úvěrů v selhání, neboť tyto úvěry tvořily k 31. prosinci 2013 29,4 % portfolia (148). Banka hodlá pro řízení úvěrů v selhání zřídit zvláštní oddělení. Rovněž se zavázala, že splní vysoké normy pro úvěrovou politiku, aby maximalizovala hodnotu banky v každé fázi úvěrového procesu, jak je popsáno v 131. a 132. bodě odůvodnění.
7.6.2.2 Správa a řízení banky
(373)
Dalším bodem, jemuž je třeba věnovat pozornost, je správa a řízení banky, neboť fond HFSF vlastnil k 31. prosinci 2013 95,23 % akcií banky. Vzhledem k výsledkům státem vlastněných bank v Řecku se banka a fond HFSF v roce 2013 dohodly na zvláštním rámci vztahů. Tato dohoda chrání každodenní činnosti banky před nadměrným zasahováním ze strany hlavního akcionáře a zároveň zaručuje, že fond HFSF může sledovat provádění plánu restrukturalizace a vhodnými postupy konzultací předcházet tomu, aby vedení banky nadměrně riskovalo. Banka se rovněž zavázala, že bude bedlivě sledovat svoji expozici vůči vypůjčovatelům ve spojení.
(374)
Zákon o fondu HFSF ve znění z roku 2014 stanoví, že akcie upsané fondu HFSF v rámci jarní rekapitalizace v roce 2013 přijdou o hlasovací práva, pokud bude alespoň 50 % kapitálového navýšení v roce 2014 upsáno soukromými investory. Pokud jde o obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky, Komise by se ke kontrole poskytnuté soukromým akcionářům nestavěla negativně, pokud by tito akcionáři do banky vložili značné částky vlastních prostředků. Komise konstatuje, že omezení hlasovacích práv fondu HFSF se nebude vztahovat na hlasování o stanovách banky ani na akce společnosti či jiná strategická rozhodnutí. Komise vítá skutečnost, že fond HFSF automaticky znovu získá svá plná hlasovací práva, pokud banka plán restrukturalizace neprovede. Uvedená ustanovení zaručují, že i když fond HFSF nebude zasahovat do každodenních operací banky, může chránit své zájmy jako akcionář a jako orgán pověřený zaručením správného provádění plánu restrukturalizace.
7.6.2.3 Mezinárodní činnosti
(375)
Některé mezinárodní činnosti banky ji v minulosti připravily o kapitál, likviditu a ziskovost, jak je vysvětleno v 362. a 363. bodě odůvodnění.
(376)
Plán restrukturalizace předpokládá, že dojde ke změně obchodního modelu banky a že se model více zaměří na […]. Banka již prodala svoji neziskovou dceřinou společnost v Polsku, EFG Poland. Rovněž začala racionalizovat další dceřiné společnosti, aby posílila proces odepisování úvěrů a zmenšila mezeru dceřiných společností ve financování. Plánuje odprodat […] dceřinou společnost […] (149). Rovněž bude dále restrukturalizovat operace dceřiných společností […] a […], než budou v pozdější fázi případně prodány, jak je uvedeno v 116. bodě odůvodnění.
(377)
Od […] bude obnovena celková ziskovost zahraničních operací. Ke stejnému datu se financování poskytované zahraničním dceřiným společnostem sníží o […] ve srovnání s úrovní k 31. prosinci 2012.
(378)
Komise je proto přesvědčena, že banka dostačujícím způsobem zrestrukturalizuje své zahraniční dceřiné společnosti a zmenší je, aby se v budoucnosti vyhnula expozici dodatečným kapitálovým potřebám a nedostatku likvidity. Závazek popsaný v 128. bodě odůvodnění, že se banka zdrží investování velký částek kapitálu do svých mezinárodních dceřiných společností, rovněž zaručuje, že zahraniční dceřiné společnosti nebudou představovat hrozbu pro kapitál či likviditu.
7.6.2.4. Závěr ohledně životaschopnosti
(379
Ze základního scénáře popsaného v oddíle 2.4 je patrné, že na konci období restrukturalizace bude banka schopna dosáhnout návratnosti, která jí umožní pokrýt všechny její náklady a zajistit odpovídající návratnost vlastního kapitálu s ohledem na její rizikový profil. Ve skutečnosti dosáhne návratnost vlastního kapitálu podle základního scénáře banky v roce 2018 […] %. Předpokládá se, že kapitálová pozice banky současně zůstane na uspokojivé úrovni, neboť poměr kapitálové přiměřenosti neklesne po roce 2014 pod […] %.
(380)
Závěrem Komise rovněž bere na vědomí nepříznivý scénář popsaný v plánu restrukturalizace banky, který předložily řecké orgány. Nepříznivý scénář je založen na souboru předpokladů dohodnutých s fondem HFSF. Zohledňuje delší a hlubší recesi, jakož i hlubší deflaci cen nemovitostí (150). Plán restrukturalizace ukazuje, že banka je schopna odolat značnému množství zátěže, neboť podle nepříznivého scénáře zůstává na konci období restrukturalizace zisková a návratnost kapitálu činí v roce 2018 […] % a poměr kmenového kapitálu Tier 1 […] %.
(381)
Zátěžový test, který v roce 2013 provedla Řecká banka, potvrzuje, že částka dodatečného kapitálu, která bude získána v roce 2014, konkrétně 2 864 milionů EUR, stačí k tomu, aby se banka během období restrukturalizace vyrovnala se základním scénářem. Banka rovněž předloží Řecké bance kapitálový plán pro nepředvídané události, který bude obsahovat opatření, jež se provedou v případě, že se ekonomické prostředí dále zhorší. Komise připomíná, že již v posouzení kapitálových potřeb v rámci základního scénáře Řecká banka provedla několik úprav, které zvýšily odhadované kapitálové potřeby ve srovnání s kapitálovými potřebami, které odhadla banka ve vlastním základním scénáři. Základní kapitálové potřeby odhadnuté Řeckou bankou lze proto považovat za určitý druh zátěžového testu. Aby Komise mohla s konečnou platností stanovit, že je banka životaschopná, nevyžaduje, aby banka měla předem dostatek kapitálu k pokrytí kapitálových potřeb v rámci nepříznivého scénáře, které odhadla Řecká banka, neboť úroveň odhadnutá Řeckou bankou odpovídá vysoké míře zátěže.
(382)
Kromě toho je pozitivní, že banka neprovede žádné další investice do cenných papírů neinvestičního stupně, což jí pomůže ochránit její kapitál a likvidní pozici.
(383)
Komise tudíž může vyvodit závěr, že banka přijala dostatečná opatření, aby vyřešila otázky životaschopnosti řeckých domácích bankovních činností a činností zahraničních.
7.6.3 Vlastní příspěvek a sdílení zátěže
7.6.3.1 Posouzení souladu opatření A, B1, B2, B3 a B4 se sdělením o restrukturalizaci
(384)
Jak je uvedeno ve sdělení o restrukturalizaci, banky a jejich akcionáři musí k restrukturalizaci přispívat v co největší míře, aby se zaručilo, že je podpora omezena na nezbytné minimum. Banky by tudíž měly k financování restrukturalizace využívat vlastní zdroje, např. z prodeje aktiv, a akcionáři by měli pokud možno absorbovat ztráty banky. Závazky banky by měly zaručit, že jsou použity vlastní zdroje a že k restrukturalizaci přispívají původní akcionáři a soukromí investoři, kteří drží hybridní kapitál banky.
7.6.3.1.1 Vlastní příspěvek banky: odprodeje a snižování nákladů
(385)
Banka odprodala velké podniky, aby posílila svoji kapitálovou přiměřenost. Prodejem svých velkých polských a tureckých dceřiných společností zlepšila svoji kapitálovou pozici přibližně o 750 milionů EUR. Těmito prodeji se rovněž zlepšila likvidní pozice banky. Navýšení základního kapitálu společnosti Eurobank Properties umožnilo bance, aby o 200 milionů EUR navýšila svůj kapitál.
(386)
Plán restrukturalizace stanoví, že budou prodána další aktiva v […] a […]. Banka se zejména zavázala, že sníží velikost svých zahraničních aktiv na 8,77 miliard EUR. Vzhledem k tomu, že již došlo k omezení vlivu a k odprodejům, banka po provedení tohoto dodatečného zmenšení velikosti výrazně omezí svoji zeměpisnou stopu v […].
(387)
Kromě toho se banka zavázala, že dále sníží velikost svých zahraničních činností, pokud bude od fondu HFSF potřebovat kapitálový vklad přesahující 1 miliardu EUR. V takovém scénáři by banka zmenšila své portfolio mezinárodních aktiv na částku nepřesahující 3,5 miliardy EUR. Pokud bude kapitálový vklad v rámci opatření C nižší než 1 miliarda EUR, soukromí investoři vloží do banky alespoň 1,5 miliardy EUR, to znamená více než fond HFSF. Tato větší účast soukromých investorů by výrazně snížila potřebnou částku podpory, a tím posílila sdílení zátěže.
(388)
Banka se také zavázala, že prodá svoji velkou a ziskovou dceřinou pojišťovnu.
(389)
Aby snížila své kapitálové potřeby, banka se zavázala, že kapitál nevyužije na podporu či zvětšení svých zahraničních dceřiných společností, jak je popsáno v 128. bodě odůvodnění. Kromě toho se banka zavázala, že neprovede žádné další akvizice.
(390)
Banka také provedla rozsáhlý program snižování nákladů, jak je uvedeno v oddíle 2.4.2. Její náklady se do roku 2018 dále sníží o […].
(391)
Řecko se zejména zavázalo, že do […] banka nebude svým zaměstnancům ani vedoucím pracovníkům vyplácet celkovou roční odměnu (mzdu, důchodový příspěvek, bonus), který by převyšoval […]. Řecko se navíc zavázalo, že uplatní platový strop v souladu se sdělením o bankovnictví z roku 2013 (151), pokud bude muset fond HFSF upsat jakékoli množství akcií banky.
7.6.3.1.2 Sdílení zátěže původními akcionáři a nový kapitál získaný na trhu
(392)
Stávající akcionáři banky byli silně oslabeni jarní rekapitalizací v roce 2013 (opatření B4). Podíl stávajících akcionářů se ve skutečnosti snížil ze 100 % před jarní rekapitalizací v roce 2013 na pouhých 1,44 %. Komise rovněž konstatuje, že banka od roku 2008 nevyplatila žádné dividendy v hotovosti. Závěrem Komise vítá skutečnost, že fond HFSF vloží do banky dodatečný kapitál pouze v případě, že se bance nepodaří získat jej na trhu za cenu, která je považována za přiměřenou a byla stanovena dvěma nezávislými oceňovateli.
7.6.3.1.3 Sdílení zátěže držiteli podřízeného dluhu
(393)
Držitelé podřízeného dluhu banky přispěli k platbě nákladů na restrukturalizaci banky. Banka několikrát provedla řízení závazků, aby vytvořila kapitál. Celková částka vyměněných závazků dosáhla 748 milionů EUR a kapitálový zisk byl 565 milionů EUR, jak je popsáno v 122. a 123. bodě odůvodnění.
(394)
Nástroje, které zůstávají nesplacené, podléhají zákazu proplácení kuponů popsanému v 133. bodě odůvodnění. Komise se proto domnívá, že je zajištěno odpovídající sdílení zátěže ze strany soukromých hybridních investorů banky a že požadavky sdělení o restrukturalizaci jsou v tomto ohledu splněny.
(395)
A konečně, vzhledem k argumentům formulovaným v oddíle 7.6.1 se Komise domnívá, že Řecko provedlo dostatečná opatření k zajištění vlastního příspěvku a sdílení zátěže, která omezují částky opatření podpory A, B1, B2, B3 a B4 na nezbytné minimum.
7.6.3.2 Posouzení souladu opatření C se sdělením o bankovnictví z roku 2013
(396)
Sdělení o bankovnictví z roku 2013 doplňuje sdělení o restrukturalizaci a vyzývá k vyššímu sdílení nákladů a k tomu, aby banky, jimž je poskytována kapitálová podpora, přijaly dodatečná opatření k omezení podpory na minimum. Bod 29 sdělení o bankovnictví z roku 2013 vyžaduje, aby členský stát prokázal, že veškerá opatření k omezení této podpory na nezbytné minimum byla využita v co největší možné míře. Za tímto účelem musejí členské státy předložit plán navyšování kapitálu, zajistit odpovídající sdílení nákladů ze strany akcionářů a podřízených věřitelů banky a zabránit odlivu prostředků před rozhodnutím o restrukturalizaci. Podle sdělení o bankovnictví z roku 2013 by plány navyšování kapitálu měly obsahovat otázky práva, dobrovolné řízení závazků, zvyšující se odprodej kapitálu, opatření pro zmenšení pákového efektu, zachování výnosů a další opatření, např. přísné politiky týkající se nákladů a odměňování.
(397)
Bod 47 sdělení o bankovnictví z roku 2013 stanoví, že od okamžiku, kdy je určen kapitálový deficit, musí banka bránit odlivu finančních prostředků řadou opatření, která zaručují stejný výsledek jako řádné zákazy vyplácení dividend a proplácení kuponů, zákazy akvizic, zákazy cenového vedení nebo zákazy reklamy. Komise podotýká, že takovéto zákazy již banka splnila, neboť jsou součástí seznamu závazků předloženého Řeckem, jak je popsáno v 133. bodě odůvodnění, a že banka od roku 2008 nevyplatila žádné dividendy v hotovosti.
(398)
Rekapitalizační závazek z roku 2014 (opatření C) stanoví rezervu, aby bylo možné absorbovat budoucí ztráty, které byly určeny zátěžovým testem provedeným Řeckou bankou v roce 2013 a zveřejněny dne 6. března 2014. Z výsledků zátěžového testu je patrné, že banka potřebuje dodatečný kapitál ve výši 2 945 milionů EUR, aby pokryla své budoucí ztráty v rámci zátěžového scénáře. Opatření C se vztahuje pouze na kapitálovou potřebu, která zůstane, protože i) ji nelze pokrytý dalšími odprodeji či pomocí opatření k posílení kapitálu (Komise má za to, že banka analyzovala všechny potenciální odprodeje a zavázala se provést všechny, které mohou snížit kapitálové potřeby v rámci kapitálového plánu, který byl předložen Řecké bance); a ii) nebude pokryta soukromými investory v rámci navýšení základního kapitálu, k němuž dojde v dubnu 2014. Proto opatření C bance neposkytuje nadměrný kapitál.
(399)
Jak je vysvětleno v 385. až 395. bodě odůvodnění, banka již před zátěžovým testem přijala opatření, aby částku potřebného kapitálu omezila na minimum. Pokud se bance v rámci stávajícího navyšování kapitálu podaří získat většinu potřebného kapitálu od soukromých investorů a pokud dodatečná podpora vyplacená fondem HFSF bude nižší než 1 miliarda EUR, nebude žádný další vlastní příspěvek banky nutný. Pokud však podpora vyplacená v rámci opatření C zmíněnou úroveň přesáhne, bylo by vhodné, aby banka odprodala další činnosti.
(400)
Pokud jde o sdílení nákladů, sdělení o bankovnictví z roku 2013 stanoví, že přiměřené sdílení nákladů zahrnuje příspěvky držitelů hybridního kapitálu a držitelů podřízeného dluhu, a to ještě předtím, než je poskytnuta podpora ve formě kapitálu. Komise podotýká, že Řecko změnilo svůj vnitrostátní legislativní rámec, aby zaručilo, že předtím, než je bance poskytnuta dodatečná kapitálová injekce, podřízení věřitelé přispějí k nákladům na restrukturalizaci banky. Komise také podotýká, že se Řecko zavázalo, že provede opatření stanová v článku 6a zákona o fondu HFSF ve znění z roku 2014, která stanoví, že kapitálový deficit bude podle potřeby přidělen držitelům jeho kapitálových nástrojů a dalších podřízených závazků. I když k takovému sdílení nákladů dojde až po datu rekapitalizačního závazku z roku 2014 (opatření C), na základě bodu 45 sdělení o bankovnictví z roku 2013 se Komise domnívá, že by výsledky nebyly úměrné, pokud by měla povinná konverze podřízeného dluhu a hybridního kapitálu nastat již v okamžiku závazku. Pokud by banka získala dostatečný soukromý kapitál k pokrytí všech svých kapitálových potřeb, které byly určeny při zátěžovém testu provedeném Řeckou bankou, konverze držitelů podřízeného dluhu by byla nepřiměřená. Závazek Řecka, že předtím, než bude bance skutečně vyplacena kapitálová podpora, do záchrany zapojí podřízené věřitele, je proto dostatečný, aby bylo zaručeno odpovídající sdílení nákladů.
(401)
Aby se navíc zaručilo, že se na obnovení přiměřené kapitálové základny v průběhu období restrukturalizace v co největší míře budou podílet i vlastníci banky, Řecko se zavázalo, že do konce období restrukturalizace si banka ponechá dividendy a nebude proplácet žádné kupony, které ze zákona proplácet nemusí. V souladu s bodem 26 sdělení o restrukturalizaci a bodem 47 sdělení o bankovnictví z roku 2013 proto banka nevyužije státní podporu k tomu, aby prováděla platby z vlastních prostředků, jestliže nejsou k takovýmto platbám k dispozici dostačující zisky.
(402)
Banka se také zavázala, že až do 31. prosince 2017 nebude svým zaměstnancům ani vedoucím pracovníkům vyplácet celkovou roční odměnu (mzdu, důchodový příspěvek, bonus), která by převyšovala celkovou roční odměnu guvernéra Řecké banky (částka odměny nezohledňuje, zda se guvernér odměny dobrovolně částečně vzdal). Řecko se navíc zavázalo, že uplatní platový strop v souladu se sdělením o bankovnictví z roku 2013 (152), pokud bude fond HFSF muset upsat akcie banky.
(403)
Komise musí posoudit, zda tento závazek, který pokrývá dva scénáře, splňuje požadavky stanovené ve sdělení o bankovnictví z roku 2013.
(404)
V prvním scénáři, kdy HFSF ve skutečnosti nevloží do banky nový kapitál, se podpora obsažená v opatření C omezí na pouhý závazek odepsat kapitálové navýšení a fond HFSF nevyplatí jediné euro, jelikož všechny nové akcie budou upsány soukromými investory. Sdělení o bankovnictví z roku 2013 stanoví, že omezení odměn lze ukončit, pokud byla podpora splacena. Avšak podporu zahrnutou v takovémto závazku týkajícím se upsání budoucího kapitálového navýšení nelze splatit, pokud dotčený závazek nikdy nenabyl účinku (jelikož stát bance nikdy nevyplatil žádné peníze). Za takovýchto okolností může Komise souhlasit s tím, že omezení odměny platí po omezenou dobu. Komise má za to, že závazek Řecka, který trvá do 31. prosince 2017 (tj. po dobu tří let a osmi měsíců, přičemž končí rok před koncem plán restrukturalizace), představuje správné uplatnění posledního odstavce bodu 38 sdělení o bankovnictví z roku 2013. Vzhledem k tomu, že roční odměna guvernéra Řecké banky je nižší než strop stanovený ve druhém odstavci bodu 38 sdělení o bankovnictví z roku 2013 a jelikož se zmíněný závazek bude vztahovat na celou skupinu, Komise má za to, že závazek navržený Řeckem pro případ, že fond HFSF v rámci plánovaného kapitálového navýšení neupíše žádné akcie, je v souladu s bodem 38 sdělení o bankovnictví z roku 2013.
(405)
V rámci druhého scénáře, podle nějž by fond HFSF musel upsat veškeré akcie banky, se Řecko zavázalo, že závazek změní tak, aby byl v souladu se sdělením o bankovnictví z roku 2013. Komise podotýká, že pokud by fond HFSF upsal určité akcie, v zájmu zachování souladu se sdělením o bankovnictví z roku 2013 by bylo nutné změnit dobu trvání omezení odměny tak, aby skončila buď na konci plánu restrukturalizace, tedy 31. prosince 2018, nebo na konci transakce, která se bude rovnat splacení podpory, a to k tomu datu, které nastane dříve. Jelikož banka nemůže splatit kmenové akcie, Komise souhlasí s tím, že prodej akcií se ziskem na sekundárním trhu by bylo možné považovat za transakci rovnající se splacení podpory.
(406)
Na závěr lze konstatovat, že v rámci obou scénářů závazek Řecka omezit odměnu splňuje požadavky sdělení o bankovnictví z roku 2013.
(407)
Pokud jde o protiplnění státu, sdělení o prodloužení z roku 2011 vyžaduje, aby nové akcie byly vydány se slevou oproti tržní ceně po úpravě o efekt zředění. Komise konstatuje, že tento požadavek má zaručit, že stát obdrží za svůj podíl v bance dostatečné protiplnění a že je dostatečně snížen podíl původních akcionářů. V případě opatření C stát již je hlavním akcionářem banky a jeho podíl přesahuje více než 90 % akcií. Proto by nadměrná sleva z tržní ceny snížila protiplnění státu u opatření B4 a může zahrnovat podporu pro investory, pokud sleva podcení hodnotu banky. Aby se takové situaci zabránilo, upisovací cena nesmí být nižší než minimální cena určená na základě dvou ocenění provedených dvěma nezávislými oceňovateli. Podrobná ujednání o stanovení ceny proto chrání fond HFSF před nadměrným „zředěním“ novými investory a zaručují, že HFSF upíše nové akcie za cenu, která odráží hodnotu banky. Za takovýchto okolností může Komise souhlasit s tím, že nové akcie mohou být vydány s nižší slevou ze současné tržní ceny, než jakou předpokládá sdělení o prodloužení z roku 2011, a považuje minimální cenu za přijatelnou.
(408)
Pokud by akcie byly vydány za vyšší cenu, hrozilo by, že soukromí investoři budou od účasti na kapitálovém navýšení odrazeni, a banka by proto získala jen omezený soukromý kapitál.
(409)
Komise se tudíž domnívá, že úroveň vlastního příspěvku a sdílení nákladů jsou v případě opatření C odpovídající.
7.6.3.3 Závěr o vlastním příspěvku a sdílení zátěže
(410)
Komise konstatuje, že ve srovnání s celkovou obdrženou státní rekapitalizací jsou vlastní příspěvek a sdílení zátěže ve formě prodeje aktiv na mnohem nižší úrovni, než jsou úrovně, které by Komise za běžných okolností považovala za dostačující. Avšak vzhledem k argumentům formulovaným v oddíle 7.6.1, na jejichž základě může Komise přijmout nižší vlastní příspěvek a sdílení nákladů, se má za to, že plán restrukturalizace zajišťuje dostatečný vlastní příspěvek a sdílení zátěže.
(411)
Plán restrukturalizace rovněž vyhovuje požadavkům sdělení o bankovnictví z roku 2013, pokud jde o opatření C.
7.6.4 Opatření k omezení narušování hospodářské soutěže
(412)
Sdělení o restrukturalizaci vyžaduje, aby v plánu restrukturalizace byla navržena opatření k omezení narušení hospodářské soutěže a k zajištění soutěžního prostředí v bankovním sektoru. Kromě toho by se uvedená opatření měla také zabývat otázkami morálního rizika a měla by zaručit, že se státní podpora nepoužije k financování protisoutěžního chování.
(413)
Bod 31 sdělení o restrukturalizaci stanoví, že při posuzování částky podpory a výsledného narušení hospodářské soutěže musí Komise zohlednit jak absolutní, tak poměrnou částku obdržené státní podpory, jakož i míru sdílení nákladů a postavení finanční instituce na trhu po restrukturalizaci. V tomto ohledu Komise připomíná, že banka obdržela od státu kapitál rovnající se 16 % jejích rizikově vážených aktiv (bez opatření C). S opatřením C banka obdržela závazek, že jí bude poskytnuta dodatečný vklad v hodnotě 2 864 miliard EUR, a celková kapitálová podpora tak dosáhne 23,7 % rizikově vážených aktiv banky. Kromě kapitálové podpory banka také obdržela podporu v oblasti likvidity. Banka získala záruky ohledně likvidity, které dosáhly k 15. dubnu 2011 částky 13 600 milionů EUR a k 30. listopadu 2013 částky 13 932 milionů EUR, což představuje 17 % rozvahy banky k témuž datu. Banka také obdržela nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou, která k 31. prosinci 2012 dosáhla 12 miliard EUR, což představovalo 18 % rozvahy banky k témuž datu. Potřeba provést opatření k omezení potenciálního narušení hospodářské soutěže je tudíž vzhledem k této poměrně vysoké částce podpory odůvodněná. Kromě toho má banka v Řecku velký podíl na trhu, k 31. prosinci 2012 držela 17 % podíl na trhu, pokud jde o úvěry, a 12 %, pokud jde o vklady. Akvizice banky New TT a Nea Proton zvýšily v září 2013 podíly banky na trhu na 20,7 %, pokud jde o úvěry, a 18,8 %, pokud jde o vklady (153).
(414)
Komise připomíná, že obtíže banky pramení především z vnějších otřesů, např. z řecké dluhové krize a z dlouhé recese, která od roku 2008 narušovala řecké hospodářství, jak podotýká 69. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou. Snižuje se nutnost zabývat se otázkami morálního rizika, jelikož se banka podle všeho nedopustila nadměrného riskování. Jak konstatuje oddíl 7.6.1, rušivý účinek opatření podpory je vzhledem ke zmíněným faktorům nižší, a tudíž se snižuje také potřeba opatření k omezení narušení hospodářské soutěže. Z těchto důvodů může Komise výjimečně souhlasit s tím, že navzdory vysoké částce podpory plán restrukturalizace nestanoví žádné zmenšení rozvahy ani úvěrů v Řecku.
(415)
Komise však podotýká, že státní rekapitalizace umožnily bance, aby nadále provozovala své bankovní činnosti na zahraničních trzích a pojišťovací činnosti v Řecku.
(416)
V tomto ohledu Komise kromě již provedeného zmenšení pákového efektu a restrukturalizace bere na vědomí závazek banky, že do […] prodá své pojišťovací činnosti a do 31. prosince 2018 zmenší velikost svých mezinárodních aktiv, což pravděpodobně bude zahrnovat další odprodeje v […] a […], rovněž bere na vědomí závazek banky, že podporu nepoužije k financování růstu těchto podniků. Komise považuje za přiměřené, že snížení zahraničních aktiv bude větší, pokud fond HFSF v rámci opatření C vyplatí bance dodatečný kapitál, který přesáhne 1 miliardu EUR. Jak je uvedeno v 295. bodě odůvodnění, taková platba by zvýšila rušivé účinky podpory více než pouhý závazek podílet se na navýšení kapitálu. Pokud by však dodatečný kapitálový vklad byl nižší než 1 miliarda EUR, byl by podnětem k větší účasti soukromých investorů, kteří by museli poskytnout alespoň 1,5 miliardy EUR. Větší účast soukromého sektoru by navíc představovala dodatečné sdílení nákladů, jak je vysvětleno v 388. bodě odůvodnění. Bod 31 sdělení o restrukturalizaci stanoví, že při posuzování opatření pro sdílení nákladů bude zohledněna jak cena zaplacená za pomoc získanou od státu, tak míra sdílení nákladů. Takže pokud fond HFSF vloží do banky méně než 1 miliardu EUR, zůstanou dodatečná narušení hospodářské soutěže omezená.
(417)
Řecko se rovněž zavázalo, že zavede zákaz akvizic, čímž zaručí, že banka nebude obdrženou státní podporu používat k tomu, aby získala nové podniky. Tento zákaz pomáhá zaručit, že je podpora použita výhradně na podporu obnovení životaschopnosti řeckých bankovních činností, a nikoli k růstu např. na zahraničních trzích.
(418)
Závazek snížit úroky placené z řeckých vkladů z neudržitelně vysokých úrovní rovněž zaručuje, že podpora nebude použita k financování neudržitelných strategií přijímání vkladů, které narušují hospodářskou soutěž na řeckém trhu. Obdobně závazek provést přísné pokyny, pokud jde o stanovení cen nových úvěrů na základě řádného posouzení úvěrového rizika, bance zabrání v tom, aby narušovala hospodářskou soutěž na řeckém trhu nevhodnými strategiemi stanovení cen úvěrů pro klienty.
(419)
S ohledem na specifickou situaci popsanou v oddíle 7.6.1. a na opatření vymezená v plánu restrukturalizace má Komise za to, že jsou zavedena dostačující ochranná opatření, která omezují narušení hospodářské soutěže.
7.7 SLEDOVÁNÍ
420)
Podle oddílu 5 sdělení o restrukturalizaci jsou požadovány pravidelné zprávy, aby Komise mohla ověřit, zda je plán restrukturalizace řádně prováděn. Jak je uvedeno v závazcích (154), Řecko zaručí, že kontrolní správce, který již byl jmenován bankou a schválen Komisí, bude sledovat, jak Řecko plní přijaté závazky, pokud jde o restrukturalizaci činností v Řecku a zahraničí a o správu a řízení banky a obchodní operace. Komise proto zastává názor, že je zaručeno řádné sledování provádění plánu restrukturalizace.
8. ZÁVĚR
(421)
Komise má za to, že Řecko protiprávně provedlo opatření podpory SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/N), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C, ex 2012/NN) SA.31155 (2013/C) (2013/NN), přičemž porušilo čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, neboť uvedená opatření byla provedena předtím, než byla formálně oznámena Komisi. Komise se však domnívá, že plán restrukturalizace společně se závazky uvedenými v přílohách zaručují obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky, jsou dostačující, pokud jde o sdílení nákladů a vlastní příspěvek, a vhodná a přiměřená, aby kompenzovala rušivé dopady opatření podpory, která jsou zkoumána v tomto rozhodnutí. Předložený plán restrukturalizace a závazky splňují kritéria sdělení o restrukturalizaci, a opatření podpory lze tudíž považovat za slučitelná s vnitřním trhem,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Následující opatření provedená či plánovaná Řeckem představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy:
a)
nouzová pomoc v oblasti likvidity, kterou bance Eurobank Ergasias SA. („Eurobanka“) poskytla Řecká banka a za kterou se zaručila Řecká republika (opatření L2);
b)
druhá překlenovací rekapitalizace ve výši 1 341 milionů EUR, kterou Eurobance v prosinci 2012 poskytl Helénský fond finanční stability („HFSF“) (opatření B2);
c)
písemný závazek ve výši 528 milionů EUR, který fond HFSF poskytl Eurobance dne 21. prosince 2012 (opatření B3);
d)
rekapitalizace ve výši 5 839 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl Eurobance v květnu 2013 (opatření B4);
e)
rekapitalizační závazek ve výši 2 864 milionů EUR, který učinil fond HFSF po navýšení základního kapitálu ve výši 2 864 milionů EUR, jež dne 12. dubna 2014 schválili akcionáři na mimořádné valné hromadě podle zákona o fondu HFSF č. 3864/2010 v nejnovějším znění (opatření C);
f)
kapitálový vklad ve výši 395 milionů EUR, kterou fond HFSF dne 28. srpna 2013 poskytl bance Nea Proton (opatření NP3).
2. S ohledem na plán restrukturalizace skupiny Eurobank (banka Eurobank Ergasias S.A. a všechny její dceřiné společnosti, tedy společnosti a pobočky v Řecku i v zahraničí, jak bankovní, tak nebankovní), který byl předložen 16. dubna 2014, a na závazky, které 16. dubna 2014 poskytlo Řecku, je následující státní podpora slučitelná s vnitřním trhem:
a)
kapitálový vklad ve výši 950 milionů EUR, kterou v květnu 2009 Řecko poskytlo Eurobance v rámci režimu rekapitalizace (opatření A);
b)
nouzová pomoc v oblasti likvidity, jež k 31. prosinci 2012 dosáhla 12 miliard EUR (opatření L2), kterou Eurobance poskytla Řecká banka a za kterou od července 2011 ručilo Řecko;
c)
první překlenovací rekapitalizace ve výši 3 970 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl Eurobance v květnu 2012 (opatření B1);
d)
druhá překlenovací rekapitalizace ve výši 1 341 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl Eurobance v prosinci 2012 (opatření B2);
e)
písemný závazek ve výši 528 milionů EUR, který fond HFSF poskytl Eurobance dne 21. prosince 2012 (opatření B3);
f)
rekapitalizace ve výši 5 839 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl Eurobance v květnu 2013 (opatření B4);
g)
rekapitalizační závazek ve výši 2 864 milionů EUR, který fond HFSF poskytl Eurobance po navýšení základního kapitálu ve výši 2 864 milionů EUR, jež dne 12. dubna 2014 schválili akcionáři na mimořádné valné hromadě podle zákona o fondu HFSF č. 3864/2010 v nejnovějším znění (opatření C);
h)
kapitálový vklad ve výši 80 milionů EUR, kterou Řecko v květnu 2009 poskytlo bance Proton (opatření Pr1);
i)
financování celkové mezery ve financování ve výši 1 121,6 milionů EUR Řeckým fondem pro záruky za vklady a investice (HDIGF) a HFSF, které bylo v říjnu 2011 a květnu 2012 poskytnuto na činnosti převedené z banky Proton na banku Nea Proton (opatření NP1);
j)
celková kapitálová injekce ve výši 515 milionů EUR, kterou fond HFSF v říjnu 2011, únoru 2012, srpnu 2012 a prosinci 2012 poskytl bance Nea Proton (opatření NP2);
k)
kapitálová injekce ve výši 395 milionů EUR, kterou HFSF dne 28. srpna 2013 poskytl bance Nea Proton (opatření NP3);
l)
financování celkové mezery ve financování ve výši 667 milionů EUR fondy HDIGF a HFSF, které bylo v prosinci 2011 a únoru 2013 poskytnuto na činnosti převedené z banky T na banku Hellenic Postbank („banka TT“) (opatření T);
m)
kapitálový vklad ve výši 224,96 milionů EUR, kterou Řecko v květnu 2009 poskytlo bance TT (opatření TT);
n)
financování celkové mezery ve financování ve výši 3 732,6 milionů EUR fondem HFSF, které bylo v lednu a červnu 2013 poskytnuto na činnosti převedené z banky TT na banku New Hellenic Postbank („banka New TT“) (opatření NTT1);
o)
kapitálový vklad ve výši 500 milionů EUR, který fond HFSF dne 29. ledna 2013 poskytl bance New TT (opatření NTT2).
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Řecké republice.
V Bruselu dne 29. dubna 2014.
A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2014. április 29.)
a Görögország által az Eurobank Csoport javára az Eurobank Ergasias S.A. feltőkésítésével és szerkezetátalakításával; a Proton Banknak a Nea Proton létrehozása és tőkésítése, valamint a New Proton Banknak a Görög Pénzügyi Stabilitási Alap (Hellenic Financial Stability Fund, HFSF) általi kiegészítő feltőkésítése révén nyújtott szerkezetátalakítási támogatással; továbbá a Hellenic Postbank hídbank létrehozásával történő szanálásával kapcsolatban végrehajtott SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/NN), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C) (korábbi 2012/NN), SA.31155 (2013/C) (2013/NN) (korábbi 2010/N) számú állami támogatásról
(az értesítés a C(2014) 2933. számú dokumentummal történt)
(Csak az angol nyelvű szöveg hiteles.)
(2014/885/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,
tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,
miután a fenti rendelkezések értelmében felkérte a tagállamokat és más érdekelt feleket észrevételeik megtételére (1),
mivel:
1. ELJÁRÁS
1.1. AZ EUROBANK CSOPORTTAL (2) („A BANK” (3)) KAPCSOLATOS ELJÁRÁSOK
(1)
2008. november 19-i határozatával a Bizottság jóváhagyott egy „Görögországi hitelintézeteket támogató intézkedések” elnevezésű rendszert (a „görög banktámogatási program”) a görög pénzügyi rendszer stabilitásának biztosítása céljából. A görög banktámogatási program az alkotóelemeit képező három intézkedés szerint tesz lehetővé támogatásnyújtást: feltőkésítési intézkedés, garanciaintézkedés és államkötvény-kölcsönzési intézkedés (4). 2009 májusában Görögország a feltőkésítési intézkedés szerint feltőkésítette az EFG Eurobank Ergasias S.A.-t (5).
(2)
A 2008. november 19-i határozat (14) preambulumbekezdése rögzítette, hogy egy szerkezetátalakítási tervről értesítik a Bizottságot a feltőkésítési intézkedés kedvezményezettjeire vonatkozólag.
(3)
2010. augusztus 2-án a görög hatóságok benyújtottak a Bizottságnak egy szerkezetátalakítási tervet az Eurobank Csoportra vonatkozóan. A Bizottság ezt a tervet és későbbi frissítéseit, valamint a görög hatóságok által benyújtott további információkat SA.30342 (PN 26/2010) sz. ügyként, majd SA.32789 (2011/PN) sz. ügyként vette nyilvántartásba.
(4)
A Bank több ízben is kedvezményezettje volt az adósságinstrumentumokra és államkötvénykölcsönökre a görög banktámogatási program keretében nyújtott állami garanciáknak (6). Ugyancsak a kedvezményezettje volt az állam által garantált rendkívüli likviditási segítségnyújtásnak („államilag garantált ELA”).
(5)
2012. április 20-án a Görög Pénzügyi Stabilitási Alap („HFSF”) egy levelet adott át a Banknak, elkötelezve magát, hogy részt vesz a Bank tervezett tőkeemelésében. 2012. május 28-án a HFSF 3 970 millió EUR áthidaló feltőkésítést folyósított a Banknak („első áthidaló feltőkésítés”).
(6)
2012 májusában a görög hatóságok értesítették a Bizottságot a HFSF által a Banknak adott kötelezettségvállalási nyilatkozatról. A Bizottság ezt be nem jelentett támogatásként vette nyilvántartásba (SA.34825 (2012/NN) ügyszám alatt), mivel az intézkedést addigra már végrehajtották.
(7)
2012. július 27-én a Bizottság az első áthidaló feltőkésítéssel kapcsolatban hivatalos vizsgálati eljárást indított („az Eurobankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozat”) (7).
(8)
2012 decemberében a HFSF egy 1 341 millió EUR összegű második áthidaló feltőkésítést folyósított a Banknak („második áthidaló feltőkésítés”). 2012. december 21-én a HFSF ellátta a Bankot egy arra vonatkozó kötelezettségvállalási nyilatkozattal is, hogy részt vesz a Bank tőkeemelésében és átváltható tőkeinstrumentumok tervezett kibocsátásában legfeljebb 528 millió EUR teljes összeg erejéig (8). A görög hatóságok ezeket az intézkedéseket 2012. december 27-én jelentették be a Bizottságnak.
(9)
2013 májusában a HFSF részt vett a Bank tőkeemelésében, amelyről 2012 decemberében állapodtak meg. Az első és a második áthidaló feltőkésítést részvénytőkére váltotta, és további 528 millió EUR tőkét injekciózott a Bankba (a „2013. tavaszi feltőkésítés”).
(10)
2013. december 19-én a görög hatóságok tájékoztatták a Bizottságot a 2013. tavaszi feltőkésítés feltételeiről.
(11)
2014. március 31-én a HFSF egy kötelezettségvállalási nyilatkozatot adott át a Banknak a Bank tervezett tőkeemelésében való részvételére vonatkozóan.
(12)
2014. április 16-án a görög hatóságok benyújtottak a Bizottságnak egy végleges szerkezetátalakítási tervet a Bankra vonatkozóan („a szerkezetátalakítási terv”). Ezenkívül értesítették a Bizottságot a HFSF kötelezettségvállalásáról, hogy teljes mértékben jegyzi a Bank közelgő feltőkésítését. Ugyanezen a napon tájékoztatást nyújtottak az államilag garantált ELA-ról. Jelezték, hogy folytatni kívánják a Bank ellátását ilyen likviditási támogatással, valamint adósságinstrumentumokra és államkötvénykölcsönökre nyújtott állami garanciákkal a görög banktámogatási program szerint (9).
(13)
A Bizottság számos találkozót és telekonferenciát tartott, továbbá elektronikus levélváltást bonyolított a görög hatóságok és a Bank képviselőivel.
(14)
Görögország elfogadja, hogy e határozat elfogadására kivételesen csak angol nyelven kerül sor.
1.2. A MEGSZERZETT VÁLLALKOZÁSOKKAL KAPCSOLATOS ELJÁRÁS
1.2.1. A Nea Proton Bankkal kapcsolatos eljárás
(15)
2012. július 26-án a Bizottság elfogadott egy határozatot az SA. 34488 (2012/C) sz. állami támogatást illetően: „Támogatás a Nea Proton Bank számára a Nea Proton Bank létrehozásával és tőkejuttatásával” (10) (a „Nea Proton eljárás megindításáról szóló határozat”). Ezzel a határozattal a Bizottság hivatalos vizsgálati eljárást indított az alábbiakra vonatkozóan: i. a Proton Bank Nea Proton Banknak átadott eszközei és forrásai közötti 1 121,6 millió EUR finanszírozási rés finanszírozása a Görög Betéti és Befektetési Garancia Alap (Hellenic Deposit and Investment Guarantee Fund, HDIGF) szanálási rendszere és a HFSF révén; ii. 250 millió EUR induló alaptőke Nea Proton Bankba injekciózása a HFSF által; valamint iii. további 300 millió EUR alaptőke Nea Proton Bankba injekciózása a HFSF által, amit előre jeleztek a Nea Proton eljárás megindításáról szóló határozat elfogadása idején. A Bizottság felkérte Görögországot, hogy tegyen észrevételeket, és adjon meg minden olyan információt, amely segíthet a Bizottságnak a támogatási intézkedések értékelésében. A Nea Proton eljárás megindításáról szóló határozat 1. szakasza részletesen ismertette a Proton Bankra vonatkozó eljárást, ideértve a Proton Bank szanálását, a Nea Proton Bank létrehozását, a finanszírozási rés és a HFSF által a Nea Proton Bankba injekciózott induló alaptőke finanszírozását.
(16)
2012. augusztus 1-jén a HFSF pótlólagos részvénytőkét jegyzett a Nea Proton Bankban; ez az emelés 230 millió EUR-t tett ki.
(17)
2012. szeptember 5-én Görögország a Görög Nemzeti Bank és a HFSF által készített észrevételeket nyújtott be a Nea Proton eljárás megindításáról szóló határozatra vonatkozóan.
(18)
2012. december 31-én a HFSF 35 millió EUR értékben további részvénytőkét jegyzett a Nea Proton Bankban.
(19)
2013 májusában a HFSF megindította a Nea Proton Bank eladásának folyamatát.
(20)
2013. július 12-én a görög hatóságok tájékoztatták a Bizottságot a Bank szándékáról, hogy megszerezné a Nea Proton Bankot. A Bizottság 2013. július 15-én válaszolt.
(21)
2013. július 15-én a Bank kötelező erejű megállapodást írt alá a HFSF-fel a Nea Proton Bank részvényei és szavazati jogai 100 %-ának megszerzéséről 1 EUR vételáron, és a HFSF vállalta a Nea Proton Bank eladás előtti feltőkésítését 395 millió EUR készpénzzel.
(22)
2013. július 29-én a görög hatóságok értesítették a Bizottságot a Nea Proton Banknak juttatott 395 millió EUR-s tőkeinjekcióról.
1.2.2. A New TT Bankkal kapcsolatos eljárás
(23)
2013. május 6-án a Bizottság határozatot hozott az SA. 31155 (2013/C) sz. állami támogatásról: „a New TT Hellenic Postbank S.A. hídbank létrehozása és tőkésítése révén a TT Hellenic Postbank S.A. számára nyújtott állami támogatás” (a „New TT eljárás megindításáról szóló határozat”) (11). Ebben a határozatban a Bizottság megindította a hivatalos vizsgálati eljárást az alábbiakra vonatkozóan: i. a HFSF 500 millió EUR-s tőkeinjekciója a New TT Hellenic Postbank S.A. („New TT Bank”) részére; ii. 4,1 milliárd EUR (12) összegben azon finanszírozási rés (13) finanszírozása, amely a Hellenic Postbank S.A. („TT Bank”) tevékenységeinek a New TT Bankba történő átviteléből ered; iii. egy 224,96 millió EUR-s Görögország általi tőkeinjekció elsőbbségi részvények formájában a TT Bankba a görög banktámogatási program szerint; valamint iv. a HDIGF 0,68 milliárd EUR-s beavatkozása a T Bank S.A. („T Bank”) TT Banknak átadott eszközei javára. A Bizottság felkérte Görögországot, hogy tegyen észrevételeket, és adjon meg minden olyan információt, amely segíthet a Bizottságnak a szerkezetátalakítási támogatás értékelésében. A New TT eljárás megindításáról szóló határozat 1. szakasza részletesen leírja a T Bank TT Banknak történő eladása réven megvalósított szanálásával és a TT Banknak a New TT Bank létrehozásával történt szanálásával kapcsolatos eljárásokat.
(24)
2013 júniusában a HFSF megindította a New TT Bank eladásának folyamatát.
(25)
2013. július 15-én a görög hatóságok tájékoztatták a Bizottságot a HFSF döntéséről, hogy eladja a New TT Bankot a Banknak, valamint e döntés okairól.
(26)
2013. július 15-én a Bank kötelező erejű megállapodást írt alá a HFSF-fel a New TT Bank részvényei és szavazati jogai 100 %-ának megszerzéséről.
(27)
2013. július 19-én Görögország észrevételeket tett a New TT eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatban.
2. LEÍRÁS
2.1. A BANK ÉS NEHÉZSÉGEI
2.1.1. A görög bankszektor általános környezete
(28)
Amint azt az 1. táblázat mutatja, Görögország reál bruttó hazai terméke (GDP) 2008 és 2012 között 20 %-kal esett. Ennek eredményeképpen a görög bankok a görög háztartásoknak és vállalatoknak nyújtott hitelek gyorsan emelkedő nemfizetési rátáival szembesültek (14). Ezek a folyamatok már káros hatással voltak a görög bankok eszközeinek teljesítményére, és tőkeszükségletet eredményeztek.
1. táblázat
Reál-GDP-növekedés Görögországban, 2008-2013
Görögország
2008
2009
2010
2011
2012
2013
Reál-GDP-növekedés, %
-0,2
-3,1
-4,9
-7,1
-6,4
- 4 (becslés)
Forrás:
Eurostat, online elérhető http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115
(29)
Ráadásul 2012 februárjában Görögország végrehajtott a magánszektorral egy, a magánszektor bevonásaként (Private Sector Involvement) ismert kötvénycserét („a PSI program”). Görög bankok vettek részt a PSI programban, amelynek során a görög kormány a meglévő magán kötvénytulajdonosoknak új értékpapírokat (köztük új görög államkötvényeket [„GGB-k”], a GDP-hez kötött értékpapírokat és az Európai Pénzügyi Stabilitási Alap [„EFSF”] által kibocsátott PSI fizetési kötelezvényeket) kínált meglévő GGB-kért cserébe, 53,5 %-os névérték szerinti árfolyamon és hosszabb lejáratokkal (15). A görög hatóságok 2012. március 9-én tették közzé a kötvénycsere eredményeit (16). A csere jelentős veszteségeket eredményezett a kötvénytulajdonosok számára (a Görög Nemzeti Bank becslése szerint a veszteség a görög bankok számára átlagosan a régi GGB-k névértékének 78 %-át tette ki), továbbá tőkekövetelményeket, amelyeket visszamenőleg könyveltek el a görög bankok 2011-es pénzügyi kimutatásaiban.
2. táblázat
A legfontosabb görög bankok PSI veszteségei összesen (millió EUR)
Bankok
GGB-k névértéke
Államhoz kötődő hitelek névértéke
Névérték összesen
GGB-k PSI vesztesége
Államhoz kötődő hitelek PSI vesztesége
Összes bruttó PSI veszteség
Összes bruttó PSI veszteség /Core Tier 1 (17) (%)
Összes bruttó PSI veszteség /Eszközök összesen (%)
NBG
13 748
1 001
14 749
10 985
751
11 735
161,0
11,0
Eurobank
7 001
335
7 336
5 517
264
5 781
164,5
7,5
Alpha
3 898
2 145
6 043
3 087
1 699
4 786
105,7
8,1
Piraeus
7 063
280
7 343
5 686
225
5 911
226,0
12,0
Postbank (TT Bank)
4 197
175
4 372
3 306
138
3 444
618,3
24,8
Nea Proton Bank
934
0
934
216
0
216
378,8
12,6
Forrás:
Görög Nemzeti Bank, Jelentés a görög bankszektor feltőkésítéséről és szerkezetátalakításáról, 2012. december, 14. o.
(30)
Mivel a görög bankok a PSI program és a folytatódó recesszió következtében jelentős tőkehiányban szenvedtek, a második görög kiigazítási program a görög kormány, az Európai Unió, a Nemzetközi Valutaalap (IMF) és az Európai Központi Bank (EKB) közötti 2012. március 11-i gazdaság- és pénzügypolitikai memoranduma („MEFP”) pénzeszközöket tett elérhetővé e bankok feltőkésítése céljából. A görög hatóságok a program által finanszírozandó teljes bankfeltőkésítési szükségleteket és szanálási költségeket 50 milliárd EUR-ra becsülték (18). Az összeget a Görög Nemzeti Bank által a 2011 decemberével kezdődött és 2014 decemberével végződött időszakra vonatkozóan elvégzett stresszteszt („a 2012-es stresszteszt”) alapján számították ki, amely a Blackrock által készített hitelveszteségi előrejelzésre támaszkodott (19). A görög bankok feltőkésítésére a pénzeszközök a HFSF-en keresztül állnak rendelkezésre. A 3. táblázat a legfontosabb görög bankok 2012-es stresszteszt eredményei szerinti tőkekövetelményeinek számítását foglalja össze.
3. táblázat
A 2012-es stresszteszt: A legfontosabb görög bankok tőkekövetelményei (millió EUR)
Bankok
Referencia elsődleges alapvető (Core Tier 1) tőke (2011. dec.)
Összes bruttó PSI veszteség
(2011. dec.)
A PSI-vel kapcsolatos tartalékok
(2011. jún.)
Hitelkockázatra vonatkozó bruttó halmozott veszteség-előrejelzések
Tartalékok hitelveszteségek fedezésére
(2011. dec.)
Belső tőke-
termelés
Elsődleges alapvető tőke cél (2014. dec.)
Tőkekövetelmények
NBG
7 287
-11 735
1 646
-8 366
5 390
4 681
8 657
9 756
Eurobank
3 515
-5 781
830
-8 226
3 514
2 904
2 595
5 839
Alpha
4 526
-4 786
673
-8 493
3 115
2 428
2 033
4 571
Piraeus
2 615
-5 911
1 005
-6 281
2 565
1 080
2 408
7 335
Postbank (TT Bank)
557
-3 444
566
-1 482
1 284
- 315
903
3 737
Nea Proton Bank
57
- 216
48
- 482
368
34
115
305
Forrás:
Görög Nemzeti Bank, Jelentés a görög bankszektor feltőkésítéséről és szerkezetátalakításáról, 2012. december, 8. o.
(31)
A 2012. márciusi MEFP szerint „a megvalósítható tőkebevonási terveket benyújtó bankoknak lehetőségük lesz állami támogatást kérni és kapni olyan módon, amely megőrzi a magánszektor ösztönzését, hogy tőkét injektáljon be, és így minimalizálja az adófizetők terheit” (20). A Görög Nemzeti Bank csak a négy legnagyobb bankot (Eurobank, National Bank of Greece, Piraeus Bank és Alpha Bank) találta életképesnek (21). Ezek 2012. májusában kapták az első feltőkésítést a HFSF-től.
(32)
2009 vége és 2012 júniusa között a recesszió és a politikai bizonytalanság miatt a belföldi betétek a görögországi bankokban összesen 37 %-kal csökkentek. Ezeknek a bankoknak magasabb kamatokat kellett fizetniük, hogy megpróbálják megtartani a betéteket. A betétek költségei emelkedtek, így a bankok nettó kamatkülönbözete csökkent. A görög bankokat kizárták a bankközi finanszírozási piacokról, és teljes mértékben az eurorendszerből (22) származó finanszírozástól váltak függővé, amelynek emelkedő hányada öltötte a Görög Nemzeti Bank által biztosított rendkívüli likviditási segítségnyújtás („ELA”) formáját. Az e bankok által szerzett összegek különösen nagyok voltak 2012 második felében.
(33)
A 2012 júniusában tartott választásokat követően a betétállomány ismét emelkedni kezdett. 2012. december 31. óta az eurorendszer által a görög bankoknak nyújtott finanszírozás összege csökkent.
(34)
2012. december 3-án Görögország egy visszavásárlási programot indított a PSI program keretében kapott új GGB-kre vonatkozóan, azok névértékének 30,2 %-a és 40,1 %-a közötti árakon (23). A görög bankok részt vettek ebben a visszavásárlási programban, amely további veszteségekre világított rá a mérlegeikben, mivel a PSI program idején elkönyvelt számviteli veszteség (vagyis a piaci érték és a névérték közötti különbség) véglegessé és visszafordíthatatlanná vált (24).
(35)
2012 decemberében a négy legnagyobb görög bank egy második feltőkésítést kapott a HFSF-től.
(36)
2013 őszén a Görög Nemzeti Bank új stresszteszt gyakorlatot indított a görög bankok tőkehelyzete szilárdságának felmérésére egy alap- és egy kedvezőtlen forgatókönyv szerint.
(37)
2013 júliusában a Görög Nemzeti Bank megbízott egy tanácsadót, hogy készítsen diagnosztikai tanulmányt az összes görög bank kölcsönállományáról. Ez a tanácsadó hitelveszteség-előrejelzéseket („CLP-k”) készített a görög bankok összes belföldi kölcsönportfóliójáról, valamint külföldi fiókoknál és leányvállalatoknál görög kockázatot hordozó hitelekről egy három és fél éves és egy hitellejárat szerinti horizonton. Az elemzés két (egy alap- és egy kedvezőtlen) makrogazdasági forgatókönyv szerinti CLP-kkel szolgált. A külföldi hitelportfóliókra vonatkozó CLP-ket a Görög Nemzeti Bank a tanácsadótól kapott bizonyos információk felhasználásával becsülte.
(38)
A CLP-k tanácsadó általi értékelése alapján a Görög Nemzeti Bank egy második tanácsadó technikai támogatásával végezte el a tőkekövetelmények értékelését.
(39)
A 2013-as stresszteszt szerinti tőkekövetelmény-értékelés alapvető fontosságú összetevői voltak: i. a bankok kölcsönportfólióira vonatkozó CLP-k (25) konszolidált alapon a görög kockázatra és a külföldi kockázatra vonatkozóan, a meglévő hitelveszteségi tartalékok nélkül; ii. a bankok becsült működési jövedelmezősége a 2013 júniusa és 2016 decembere közötti időszakban, a 2013 negyedik negyedéve során a Görög Nemzeti Banknak benyújtott szerkezetátalakítási tervek konzervatív kiigazítása alapján. A 4. táblázat a legfontosabb görög bankok tőkekövetelményeinek számítását foglalja össze konszolidált alapon a 2013-as stresszteszt alapforgatókönyve szerint.
4. táblázat
A 2013-as stresszteszt: Görög bankok tőkekövetelményei konszolidált alapon az alapforgatókönyvben (millió EUR)
Bankok
Referencia elsődleges alapvető tőke (2013. jún.) (1)
Tartalékok hitelveszteségek fedezésére
(2013. jún.) (2)
CLP-k görög kockázatra (3)
CLP-k külföldi kockázatra (26) (4)
Belső tőketermelés (5)
Stresszteszt Core Tier 1 mutató (2016. dec.) (6)
Tőkekövetelmények
(7)=(6)-(1)-(2)-(3)-(4)-(5)
NBG (27)
4 821
8 134
-8 745
-3 100
1 451
4 743
2 183
Eurobank (28)
2 228
7 000
-9 519
-1 628
2 106
3 133
2 945
Alpha
7 380
10 416
-14 720
-2 936
4 047
4 450
262
Piraeus
8 294
12 362
-16 132
-2 342
2 658
5 265
425
Attica
225
403
- 888
0
106
243
397
Panellinia
61
66
- 237
0
-26
31
169
Forrás:
Görög Nemzeti Bank, A görög bankszektor 2013-as stressztesztje, 2014. március, 42. o.
(40)
2013. március 6-án a Görög Nemzeti Bank közölte a 2013-as stresszteszt eredményeit, és kérte a bankokat, hogy 2014 áprilisának közepéig nyújtsák be tőkebevonási terveiket az alapforgatókönyv szerinti tőkekövetelmények teljesítése érdekében.
2.1.2. A Bank gazdasági tevékenységei
(41)
A Bank teljes körű banki szolgáltatásokat nyújt elsősorban Görögországban, valamint Kelet- és Délkelet-Európában (Ciprus, Románia, Bulgária, Szerbia és Ukrajna). Banki és pénzügyi termékek és szolgáltatások teljes körét kínálja a háztartásoknak és üzleti vállalkozásoknak. Aktív a lakossági, vállalati és egyedi ügyfélkiszolgálás, vagyonkezelés, biztosítás, treasury, tőkepiacok és más szolgáltatások területén. A Bank Görögországban van bejegyezve, és részvényeit jegyzik az Athéni Értéktőzsdén. 2012. december 31-én a Bank összesen 17 427 főt foglalkoztatott, akiknek körülbelül a fele Kelet- és Délkelet-Európában, másik fele pedig Görögországban volt alkalmazásban (29).
(42)
A Bank részt vett a PSI programban, és 7 336 millió EUR névértékben cserélt GGB-ket és államhoz kötődő hiteleket. PSI-vel kapcsolatos teljes kiadása adózás előtt mintegy 5 781 millió EUR-t tett ki, és teljes mértékben a 2011-es számláiban került könyvelésre (30). A 2012. decemberi visszavásárlási program során a Bank jóval a névérték alatt adta el a PSI keretében korábban kapott új GGB-ket. Az eladás egyértelművé tette az új GGB-ken elszenvedett veszteségeit.
(43)
A Bank legfontosabb 2010. decemberi, 2011. decemberi, 2012. decemberi és 2013. decemberi adatait (összevont adatok) az 5. táblázat mutatja.
5. táblázat
Az Eurobank legfontosabb adatai, 2010, 2011, 2012 és 2013
Eredmény
(millió EUR)
2010
2011
2012
2013
(megvásárlásuk napjától kezdve tartalmazza a New TT Bankot és a Nea Proton Bankot)
Nettó kamatjövedelem
2 103
2 965
1 461
1 294
Üzemi eredmény összesen
2 730
2 226
1 755
1 587
Működési költségek összesen
-1 280
-1 123
-1 052
-1 071
Tartalékolás előtti jövedelem
1 450
1 103
703
516
Hitelkockázati veszteségek
-1 273
-1 328
-1 655
-1 920
PSI veszteségek
-6 012
- 363
Egyéb veszteségek
- 737
- 373
- 522
Nettó eredmény
84
-5 496
-1 440
-1 157
Szelektív volumenadatok (millió EUR)
2010. december 31.
2011. december 31.
2012. december 31.
2013. december 31. (tartalmazza a New TT Bankot és a Nea Proton Bankot)
Kinnlevőségek ügyfeleknél összesen
53 412
48 094
43 171
45 610
Betétek összesen
41 173
32 459
30 752
41 535
Eszközök összesen
87 188
76 822
67 653
77 586
Saját tőke összesen (31)
6 094
875
- 685
4 523
Források:
2013: 2013-as pénzügyi eredmények - összevont pénzügyi beszámoló, 3. o. és 4. o. http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/EN%20Consol%20AR%202013.pdf; 2012 and 2011: 2012-es pénzügyi eredmények - összevont pénzügyi beszámoló, 3. o. és 4. o. http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%202012.pdf; 2010: EFG Eurobank sajtóközlemény, Teljes 2011. évi eredmények, 5. és 6. o. http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%20AQ2011.pdf
(44)
Az 5. táblázat azt szemlélteti, hogy - a PSI program miatt 2011-ben elkönyvelt óriási (5 781 millió EUR (32)) veszteségen kívül - a Bank csökkenő jövedelemtől (amelynek okát - többek között - a betétek magasabb költségei jelentették), valamint görögországi és külföldi hitelportfólióinak magas és emelkedő értékvesztés miatti veszteségeitől is szenvedett. A Bank likviditási pozícióját rosszul érintették a betétkiáramlások, és hitel/betét mutatója 2011. december 31-én elérte a 148 %-ot, miközben mérlegének 42 %-át akkoriban az eurorendszer finanszírozta.
(45)
A 2013-as stresszteszt szerint, amelynek eredményeit 2014. március 6-án tették közzé, a Görög Nemzeti Bank a Bank tőkekövetelményét az alapforgatókönyv esetén 2 945 millió EUR-ra becsülte. Ez az összeg nem tartalmazott mérséklő intézkedéseket, vagyis már feltételezte, hogy a Bank mérséklő intézkedéseket fog végrehajtani elidegenítések formájában, amelyekről feltételezték, hogy hozzájárulnak a tőkeszükséglet csökkentéséhez.
(46)
A megállapított 2 945 millió EUR-s tőkeszükséglet fedezése érdekében a Bank fokozott mérséklő intézkedéseket javasolt, amelyek viszont összességében csak kicsivel fognak többet generálni, mint amennyit a Görög Nemzeti Bank feltételezett a tőkeszükséglet számításakor. E mérséklő intézkedések közé tartozik további eszközök eladása ([…] (33) értékesítése, a biztosító leányvállalat […] %-ának eladása és az ingatlantevékenységekben való részvétel 20 %-ra csökkentése […]-val/által) (34).
(47)
Mivel ezek a fokozott mérséklő intézkedések a megállapított tőkeszükségletnek csak nagyon kis részét tudják fedezni, a részvényesek rendkívüli közgyűlése 2014. április 12-én egy 2 864 millió EUR-s tőkeemelés mellett döntött. Ennek formája elővételi jogot nem biztosító részvénykibocsátás (azaz tőkeemelés az elővásárlási jogok érvénytelenítésével) nemzetközi befektetők számára és nyilvános kibocsátás Görögországban. Amennyiben a magánbefektetők részéről a kereslet nem elegendő a teljes tőkeemelés fedezésére, a rést a HFSF fedi le a maradék új részvények jegyzésével, aminek feltétele a Bank meglévő alárendelt tőkeinstrumentumainak előzetes átalakítása részvényekké.
2.2. A BANK TULAJDONSZERZÉSE GÖRÖG BANKTEVÉKENYSÉGEKBEN
(48)
2013. július 15-én a Bank két kötelező erejű megállapodást írt alá a HFSF-fel a Nea Proton Bank és a New TT Bank részvényei és szavazati jogai 100 %-ának megszerzéséről.
2.2.1. A Nea Proton Bank átvétele
A Proton Bank és a Nea Proton Bank szanálása
(49)
2011. október 9-én a Görög Nemzeti Bank hozzálátott a Proton Bank szanálásához. A Görög Nemzeti Bank visszavonta a Proton Bank engedélyét, és felszámolás alá helyezte a Proton Bankot (35).
(50)
A Görög Nemzeti Bank javaslatára és a pénzügyminiszter határozatát követően (36) áthidaló hitelintézetként létrehozták a Nea Proton Bankot, amelyre átruházták a Proton Bank minden (lakossági, banki és állami) betétét, fiókhálózatát és egyes eszközeit (hitel- és értékpapír-portfólióit). A tőkekövetelések, az alárendelt kölcsön és a nagy kockázatú hitelek maradtak a Proton Banknál. A HFSF egyetlen részvényesként 250 millió EUR induló alaptőkét (37) injekciózott a Nea Proton Bankba. A Nea Proton Bank nyitómérlegének nagysága körülbelül 3 milliárd EUR volt.
(51)
2011 végén a Nea Proton Bank kockázattal súlyozott eszközei („RWA” (38)) 1,2 milliárd EUR-t tettek ki.
A Nea Proton Bank kivásárlása a Bank által
(52)
A görög bankszanálási törvény előírja, hogy a HFSF-nek az áthidaló hitelintézetet létrehozó miniszteri határozat dátumától számított két éven belül túl kell adnia az áthidaló hitelintézetben levő részvényein (39). E kötelezettséggel összhangban és az MEFP értelmében a HFSF hozzákezdett a Nea Proton Bankban levő részvényei eladásához. A HFSF pénzügyi tanácsadója a lehetséges befektetők széles körével kapcsolatba lépett (ideértve görög bankokat, külföldi bankokat és pénzügyi támogatókat), de csak ketten, a Bank és egy egyesült államokbeli fedezeti alap nyújtott be végleges ajánlatot. Csak a Bank által tett ajánlatot ítélték a HFSF eladási eljárásról szóló levelével összhangban levőnek és érvényesnek.
(53)
2013. május 31-én a Nea Proton Bank kockázattal súlyozott eszközei 811 millió EUR-t tettek ki, miközben szavatoló tőkéje -203 millió EUR volt. Ugyanekkor a Nea Proton Banknak összesen 276 millió EUR feltőkésítésre volt szüksége egy 9 %-os elsődleges alapvető (Core Tier 1) tőkemutató eléréséhez. A Bank 1 EUR készpénz ellenértéket fizetett a Nea Proton Bank részvényeinek és szavazati jogainak 100 %-áért. A Bank kérte a HFSF-et, hogy 395 millió EUR-val tőkésítse fel a Nea Proton Bankot, ami a Nea Proton Bank tőkemegfelelési mutatójának 9 %-ra való visszaállításához szükséges 276 millió EUR mellett lehetővé tenne további 119 millió EUR tartalékot 2016-ig várható további hitelveszteségek és adózás előtti veszteségek fedezésére. Az eladási feltételek szerint a HFSF vállalta a Nea Proton Bank tőkeszükségletének fedezését a tranzakció befejezése előtt, 395 millió EUR készpénz-hozzájárulással.
2.2.2. A New TT Bank átvétele
A TT Bank és a New TT Bank szanálása
(54)
2013. január 18-án a görög hatóságok hozzáláttak a TT Bank szanálásához. A Görög Nemzeti Bank visszavonta a TT Bank engedélyét, és felszámolás alá helyezte a TT Bankot (40).
(55)
A Görög Nemzeti Bank javaslatára és a pénzügyminiszter határozatát követően (41) áthidaló hitelintézetként létrehozták a New TT Bankot, és 10,8 milliárd EUR értékű eszközt (készpénz, kincstárjegyek, teljesítő hitelek, lakossági betétek, központi finanszírozás és GGB-k formájában (42)) átruháztak a New TT Bankra. Összesen 1,2 milliárd EUR nettó eszköz maradt a TT Bankban tőkekövetelések, nemteljesítő hitelek, a TT adókövetelései és -tartozásai, valamint másfajta illetékek és járulékok formájában. A HFSF egyetlen részvényesként 500 millió EUR induló alaptőkét injekciózott a New TT Bankba. A tőkeinjekciót követően a New TT Bank nyitómérlegének nagysága körülbelül 15,1 milliárd EUR volt.
A New TT Bank kivásárlása a Bank által
(56)
Az MEFP kötelezettségek részeként a HFSF hozzálátott a New TT Bankban levő részvényeinek eladásához. Ezzel teljesítette azt a kötelezettségét is, hogy az áthidaló hitelintézet létrehozásától számított két éven belül túl kell adnia az abban levő részvényein. Pénzügyi tanácsadója a lehetséges befektetők széles körével kapcsolatba lépett, köztük görög bankokkal, külföldi bankokkal és pénzügyi támogatókkal. Csak a négy legnagyobb görög bank nyújtott be végleges ajánlatot, és ezek közül a Bank ajánlatát részesítették előnyben.
(57)
A Bank beleegyezett, hogy összesen 681 millió EUR-t fizet újonnan kibocsátott rendes részvények formájában a New TT Bank megvásárlása érdekében. A részvényjegyzési megállapodás szerint a Bank által fizetett kezdeti ellenérték további kiigazítások tárgya lehetett a nettó aktívák értékének becslése alapján (43).
(58)
Következésképpen a Bank részvényeseinek 2013. augusztus 26-i rendkívüli közgyűlése jóváhagyta a Bank részvénytőkéjének 425 625 000 EUR-val történő emelését 1 418 750 000 új rendes részvény kibocsátása révén (44), egyenként 0,3 EUR névértékkel és egyenként 0,48 EUR kibocsátási árfolyamon. A tőkeemelést teljes mértékben a HFSF jegyezte természetbeni hozzájárulás formájában. E természetbeni hozzájárulás a New TT Bank HFSF tulajdonában levő összes részvénye formáját öltötte, 681 millió EUR összértékben. E tranzakciót követően a HFSF részesedése a Bankban 93,5 %-ról 95,2 %-ra nőtt.
2.3. TÁMOGATÁSI INTÉZKEDÉSEK
(59)
A Bank javára szolgáltak az A., B1, B2, B3, B4 és C. tőketámogatási intézkedések, valamint az L1 és L2 likviditástámogatási intézkedések. A Proton Bankot és a Nea Proton Bankot a következő intézkedések segítették: Pr1, Pr2, Pr3, NP1, NP2 és NP3. A T Bank, a TT Bank és a New TT Bank hasznára voltak a T., TT, NTT1 és NTT2 intézkedések.
2.3.1. A görög banktámogatási program alapján a Banknak nyújtott támogatási intézkedések
(60)
A Bank a görög banktámogatási program szerint több formában jutott támogatáshoz: a feltőkésítési intézkedés, a garanciaintézkedés és az államkötvény-kölcsönzési intézkedések alapján.
2.3.1.1. A garanciaintézkedés és az államkötvény-kölcsönzési intézkedés szerint adott állami likviditási támogatás (L1 intézkedés)
(61)
A Bank javára szolgált és szolgál a garanciaintézkedés és az államkötvény-kölcsönzési intézkedés szerinti támogatás. E határozatban e támogatás megnevezése „L1 intézkedés”. 2013. november 30-án (45) a Banknak nyújtott garanciák összege mintegy 13,9 milliárd EUR volt. Ezen a napon nem volt a Banknál államkötvény formájában esedékes hitel. 2011. április 15-étől kezdve a Bank 1 737 millió EUR összegben kapott államkötvénykölcsönöket, és élvezte a görög banktámogatási program alapján neki juttatott 13,6 milliárd EUR állami garanciát.
(62)
A Bank szerkezetátalakítási tervében, amelyet a görög hatóságok 2014. március 16-án nyújtottak be a Bizottságnak, a görög hatóságok jelezték szándékukat, hogy továbbra is adnak garanciákat és kölcsönöznek államkötvényeket a program szerint a szerkezetátalakítási időszak folyamán.
2.3.1.2. A görög banktámogatási program feltőkésítési intézkedése alapján biztosított állami feltőkésítés (A. intézkedés)[
(63)
2009 májusában a Bank 950 millió EUR tőkeinjekciót (46) (A. intézkedés) kapott a görög banktámogatási program feltőkésítési intézkedése alapján. Ez a tőkeinjekció a Bank akkori kockázattal súlyozott eszközei mintegy 2 %-ával volt egyenlő.
(64)
A feltőkésítés Görögország által jegyzett, 10 %-os szelvénykamatlábú, ötéves lejáratú elsőbbségi részvények formájában történt. 2010-ben az elsőbbségi részvények futamidejét meghosszabbították, ellentételezésüket pedig megnövelték. Ettől kezdve, ha az elsőbbségi részvényeket a kibocsátásuktól számított öt éven belül nem vásárolják vissza, és a részvényesek közgyűlése nem hoz döntést e részvények visszaváltásáról, a görög pénzügyminiszter kumulatív alapon évi 2 %-kal növeli a szelvénykamatlábat (vagyis 12 %-os kamatláb a hatodik évre, 14 %-os a hetedik évre stb.).
2.3.2. Államilag garantált ELA (L2 intézkedés)
(65)
Az ELA egy kivételes intézkedés, amely lehetővé teszi egy ideiglenes likviditási problémákkal küzdő, de hitelképes pénzügyi intézmény számára, hogy finanszírozáshoz jusson az eurorendszertől anélkül, hogy e művelet az egységes monetáris politika része lenne. Az ilyen pénzügyi intézmény által az ELA-ra fizetett kamatláb […] bázisponttal magasabb annál a kamatnál, amelyet a szokásos központi banki refinanszírozásért fizet.
(66)
Az ELA programért a Görög Nemzeti Bank felel, ami azt jelenti, hogy az ELA nyújtásának minden költségét és az ebből eredő kockázatokat a Görög Nemzeti Bank viseli (47). Görögország a Görög Nemzeti Banknak egy olyan állami garanciát nyújtott, amely a Görög Nemzeti Bank által adott ELA teljes összegére vonatkozik. A 2362/1995. sz. törvény 65. cikkének (1) bekezdését módosító 3943/2011. sz. törvény 50. cikke (7) bekezdésének elfogadása lehetővé tette, hogy a pénzügyminiszter garanciákat adjon az állam nevében a Görög Nemzeti Banknak a Görög Nemzeti Bank hitelintézetekkel szembeni követeléseinek védelme érdekében. Az ELA-t igénybe vevő bankoknak […] bázispontnak megfelelő garanciadíjat kell fizetniük az állam részére.
(67)
2011. december 31-től a Bank 14,95 milliárd EUR államilag garantált ELA kedvezményezettje volt (48), míg 2012. december 31-től 12 milliárd EUR államilag garantált ELA-t vett igénybe.
2.3.3. A Banknak a HFSF révén nyújtott támogatási intézkedések
(68)
2012 óta a Bank több, a HFSF által biztosított tőketámogatási intézkedés kedvezményezettje volt. A 6. táblázat e támogatási intézkedéseket tekinti át.
6. táblázat
A Banknak a HFSF révén nyújtott tőketámogatási intézkedések
1. áthidaló feltőkésítés - 2012. május (millió EUR)
2. áthidaló feltőkésítés - 2012. dec. (millió EUR)
Kötelezettségvállalási nyilatkozat - 2012. dec.
(millió EUR)
2013. tavaszi feltőkésítés - 2013. május (millió EUR)
Feltőkésítési kötelezettségvállalás - 2014. április (millió EUR)
Intézkedés
B1
B2
B3
B4
C.
Összeg
(millió EUR)
3 970
1 341
58
5 839
2 864
2.3.3.1. Az első áthidaló feltőkésítés (B1 intézkedés)
(69)
Az Eurobankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozat (15)-(32) preambulumbekezdései részletesen leírják a 2012. májusi első áthidaló feltőkésítést (B1 intézkedés). Ezen intézkedés hátterét és fő jellemzőit e szakasz rendszerezi.
(70)
2012. április 20-án a HFSF egy levélben közölte a Bankkal, hogy vállalja a Bank tervezett részvénytőke-emelésében való részvételt legfeljebb 4,2 milliárd EUR összegig.
(71)
A B1 intézkedés alapján 2012. május 28-án a HFSF 3,97 milliárd EUR értékben adott át a Banknak EFSF kötvényeket, a HFSF-et létrehozó 3864/2010. sz. törvényben („HFSF törvény”) meghatározott áthidaló feltőkésítési rendelkezéseknek megfelelően. A Banknak juttatott EFSF kötvények hat- és tízéves lejáratú, 2012. április 19-i kibocsátási dátumú változó kamatozású EFSF kötvények voltak. Az Eurobankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozat (48) preambulumbekezdésében a Bizottság már megállapította, hogy „A 2012. május 28-án lezárult áthidaló feltőkésítés a kötelezettségvállalási nyilatkozatban vállalt kötelezettségnek a végrehajtása, vagyis ugyanannak a támogatásnak a folytatása”. Mind a kötelezettségvállalási nyilatkozatban, mind az első áthidaló feltőkésítésben szereplő összegeket a Görög Nemzeti Bank úgy számította ki, hogy biztosítsa a Bank 8 %-os teljestőke-megfelelési mutatójának elérését 2011. december 31-től, amely az áthidaló feltőkésítés visszamenőleges könyvelésének dátuma a Bank nyilvántartásában. Amint a 3. táblázatból látható, a B1 intézkedés a 2012-es stresszteszt által azonosított teljes tőkekövetelménynek csak egy korlátozott részét fedezte. A Bankkal szembeni elvárás az volt, hogy egy jövőbeli tőkeemeléssel növelje a tőkét, és az áthidaló feltőkésítéssel csak az volt a szándék, hogy megőrizzék a Bank EKB finanszírozásra való jogosultságát, amíg az említett tőkeemelés megtörténik.
(72)
Az első áthidaló feltőkésítés dátuma és az első áthidaló feltőkésítés rendes részvényekké és más átváltható pénzügyi eszközökké történő átváltásának dátuma közötti időszakra a Bank és a HFSF közötti előzetes részvényjegyzési megállapodás előírta, hogy a Bank köteles a HFSH-nak az EFSF kötvények névértéke után évi 1 % díjat fizetni, és arra az időszakra vonatkozóan az EFSF kötvények minden kamatszelvény-fizetése és felhalmozott kamata a HFSF általi kiegészítő tőke-hozzájárulásnak számít (49).
2.3.3.2. A második áthidaló feltőkésítés (B2 intézkedés)
(73)
2012 őszén a Bank további veszteségeket könyvelt el. Ezért a tőkéje ismét azon minimális tőkekövetelmény alá esett, amely ahhoz szükséges, hogy továbbra is jogosult maradjon az EKB általi refinanszírozásra.
(74)
Következésképpen egy második áthidaló feltőkésítés vált szükségessé. 2012. december 21-én a HFSF végrehajtotta a második, 1 341 millió EUR-s áthidaló feltőkésítést (B2 intézkedés), amelyet megint EFSF kötvényeknek a Bank részére történő átadásával fizettek.
2.3.3.3. A 2012. december 21-i kötelezettségvállalási nyilatkozat (B3 intézkedés)
(75)
A második áthidaló feltőkésítés mellett 2012. december 21-én a HFSF ellátta a Bankot egy arra vonatkozó kötelezettségvállalási nyilatkozattal is, hogy részt vesz a Bank tőkeemelésében és a kibocsátandó átváltható instrumentumokban legfeljebb 528 millió EUR teljes összeg erejéig (B3 intézkedés).
(76)
A két áthidaló feltőkésítés (B1 és B2 intézkedés) és a 2012 decemberében vállalt további összeg (B3 intézkedés) együttesen azt jelentette, hogy a HFSF kötelezettséget vállalt a 2012-es stresszteszt alapján meghatározott teljes tőkeszükségletre (5 839 millió EUR (50)).
2.3.3.4. A 2013. tavaszi feltőkésítés (B4 intézkedés)
(77)
2013. április 30-án a részvényesek közgyűlése jóváhagyta a Bank 5 839 millió EUR összegű tőkeemelését („a 2013. tavaszi feltőkésítés”). Ezért a Bank kiadott 3 789 317 357 új részvényt, részvényenként 0,30 EUR névértéken és 1,54 EUR áron.
(78)
Ugyanezen a napon a részvényesek közgyűlése arról is határozott, hogy a tőke teljes összegét a HFSF szolgáltatja, és kifizetése természetben, EFSF kötvények formájában történik.
(79)
Ennek eredményeképpen 2013 májusában a HFSF összesen 5 839 millió EUR-t injekciózott a Bankba rendes részvények formájában (B4 intézkedés). Ez az összeg egyenlő a B1, B2 és B3 intézkedés együttes összegével.
(80)
A 2013. tavaszi feltőkésítés révén az első és második áthidaló feltőkésítést (B1 és B2 intézkedés) állandó feltőkésítéssé alakították, és teljesítették a további tőketámogatás nyújtására vonatkozó kötelezettséget (B3 intézkedés).
(81)
Az új részvények árát az ajánlati ár meghatározását megelőző 50 tőzsdei nap forgalommal súlyozott átlagos részvényárfolyama 50 %-ában állapították meg. A részvényesek 2012. április 30-i közgyűlése által elhatározott részvényösszevonás eredményeként (51) az új részvények árát részvényenként 1,54 EUR-ban rögzítették.
(82)
A 2013. tavaszi feltőkésítést követően a HFSF 98,56 %-os részesedéssel azonnal a Bank többségi részvényesévé vált. Ugyanakkor miután a Bank befejezett még egy forrásmenedzsment-feladatot, ez a részesedés 2013 júniusában 93,55 %-ra csökkent (lásd a 2.4.5. szakaszt). 2013 augusztusában a Bank a New TT Bank megvásárlása érdekében új részvényeket bocsátott ki a HFSF-nek, aminek eredményeképpen a HFSF részesedése 95,23 %-ra emelkedett (52).
2.3.3.5. A 2014-es feltőkésítési kötelezettségvállalás (C. intézkedés)
(83)
2014. március 6-án a Görög Nemzeti Bank beszámolt egy 2013 második felében végrehajtott stresszteszt gyakorlat eredményeiről. A Görög Nemzeti Bank jelezte, hogy az alapforgatókönyvben a Bank tőkeszükséglete a 2014-2016-os időszakban eléri a 2 945 millió EUR-t.
(84)
2014. március 31-én a HFSF levelet küldött a Banknak, jelezve, hogy szándékában áll és képes jegyzési ígérettel támogatni bármely tőkeemelést, amelyet a 2014. március 30-án módosított 3864/2010. sz. HFSF törvény alapján valósítanak meg a stresszteszt folyamán megállapított tőkekövetelménynek való megfelelés érdekében. A HFSF törvény elrendeli, hogy amennyiben a jegyzési időtartam végén elégtelen a magánbefektetői kereslet a HFSF Általános Tanácsa által két független értékelés alapján meghatározott áron, a HFSF jegyzi a megmaradó részvényeket úgy, hogy a Bank meglévő alárendelt tőkeinstrumentumát előbb részvényekké alakítják a 6a. cikkben leírtak szerint.
(85)
2014. április 12-én a részvényesek rendkívüli közgyűlése a HFSF törvény alapján jóváhagyott egy 2 864 millió EUR összegű tőkeemelést, és jelezte, hogy a kibocsátási árfolyam nem lehet alacsonyabb a részvényenkénti 0,30 EUR névleges árnál és a HFSF által megállapítandó minimális árnál (53).
(86)
A HFSF törvénynek megfelelően a HFSF kijelölt két független tanácsadót, hogy határozzák meg a Bank értékét. 2014. április 10-én a két tanácsadó befejezte munkáját, és mindketten egy értéktartományt adtak meg a Bank értékére. A két tartomány jelentős mértékben átfedi egymást. Ezen értékelések alapján a HFSF Általános Tanácsa 2014. április 14-én meghatározta azt az árat, amely megfelel annak a minimális árnak, amelyen a Bank új részvényeit kínálni lehet a befektetőknek, és annak az árnak, amely mellett szükség esetén jegyzési ígérettel támogatja a részvénykibocsátást (54). 2014. április 15-én elfogadta azt az ajánlatot, amelyet befektetők konzorciuma tett új részvények jegyzésére 1,3 milliárd EUR összegben, részvényenként 0,30 EUR áron („első befektető” (55) (56)).
(87)
2014. április 24-én az Eurobank meghirdette az ajánlatgyűjtés („book building”) kezdetét 0,30 EUR és 0,33 EUR közötti áron (57). Amennyiben elegendő kereslet van a teljes 2 864 millió EUR-ra 0,30 EUR-nál magasabb áron, az első befektetőnek hozzá kell igazítania az árát a magasabb árhoz, vagy törölnie kell megrendeléseit, amely esetben kompenzációs díjat kap. Ha elegendő kereslet van magánbefektetők részéről (beleértve az első befektető keresletét) a teljes 2 864 millió EUR lekötésére 0,30 EUR-s áron, az első befektető elsőbbségi kiutalásban részesül. Amennyiben 0,30 EUR-s áron elégtelen a kereslet (beleértve az első befektető keresletét), az alárendelt kölcsönt új részvényekre váltják. A HFSF törvény rendelkezése szerint az alárendelt kölcsön konverzióját követően minden le nem jegyzett részvényt a HFSF jegyez le ugyanazon az áron, nevezetesen részvényenként 0,30 EUR-ért.
2.3.4. Támogatási intézkedések a megszerzett vállalkozások számára
2.3.4.1. Támogatási intézkedések a Proton Bank és a Nea Proton Bank számára
(88)
2008 óta a Proton Bank és a Nea Proton Bank több támogatási intézkedés kedvezményezettje volt. A 7. táblázat e támogatási intézkedéseket tekinti át.
7. táblázat
A Proton és a Nea Proton Banknak nyújtott tőketámogatási intézkedések áttekintése
A támogatás kedvezményezettje
Intézkedés
A támogatás jellege
A támogatást adó szervezet
A folyósítás dátuma
Összeg (millió EUR-ban)
A Proton Bank tevékenységei
Pr1
A feltőkésítési intézkedés alatt álló tőke: a görög állam elsőbbségi részvényei
Állam
2009. május
80
Pr2
Görög állampapírok kölcsönadása a görög kötvénykölcsönzési intézkedés alapján
Állam
2009. április
78
Pr3
Állami garancia a görög garanciaintézkedés alapján kibocsátott kötvényekre
Állam
2010. július
149,4
A Nea Proton Bank tevékenységei
NP1
Finanszírozási rés a PB és az NPB között
A finanszírozási rés finanszírozása a PB-től az NPB-ig (1. rész)
HDIGF
2011.10.9.
862
A finanszírozási rés számításának véglegesítése után a PB-ből az NPB-be való átmenet finanszírozási rése egyenlegének finanszírozása (2. rész)
HFSF
2012.5.14.
259,6
Az NP1 teljes összege
1 121,6
NP2
Tőkeinjekciók az NPB-be 2011-ben és 2012-ben
Induló alaptőke
HFSF
2011.10.9.
220
Induló alaptőke
HFSF
2012.2.3.
30
Induló tőke összesen
250
Pótlólagos részvénytőke
HFSF
2012.8.1.
230
Pótlólagos részvénytőke
HFSF
2012.12.31.
35
Pótlólagos tőke összesen
265
Az NP2 teljes összege
515
NP3
Feltőkésítés az Eurobanknak történő eladást megelőzően
Részvénytőke
HFSF
2013.8.28.
395
2.3.4.1.1 Támogatási intézkedések a Proton Bank számára
i. A Proton Bank által kapott állami feltőkésítés (Pr1 intézkedés)
(89)
2009 májusában Görögország 80 millió EUR-t injekciózott a Proton Bankba; ez az összeg a bank akkori kockázattal súlyozott eszközeinek mintegy 4,6 %-ával volt egyenlő. A tőkeinjekcióra a görög banktámogatási program részét képező feltőkésítési intézkedés alapján került sor. A feltőkésítés elsőbbségi részvények formájában történt.
ii. A Proton Bank által kapott állami likviditási támogatás (Pr2 és Pr3 intézkedés)
(90)
A Proton Bank a görög banktámogatási program részét képező garancia- és államkötvény-kölcsönzési intézkedések szerinti támogatási intézkedések kedvezményezettje is volt. 2009 áprilisában a Proton Bank 78 millió EUR összegben kapott görög állampapírokat (Pr2 intézkedés), 2010 júliusában pedig állami garanciát kapott 149,4 millió EUR névértékben kibocsátott kötvényekre (Pr3 intézkedés). Az állam által garantált kötvényeket a felszámolás napján átadták a Nea Proton Banknak, de 2012. január 5-én érvénytelenítésre kerültek. A görög állampapírok 2011 decemberében jártak le, és nem kerültek megújításra.
2.3.4.1.2 Támogatási intézkedések a Nea Proton Bank számára
i. A Nea Proton Bank 1 121,6 millió EUR-s finanszírozási résének fedezése (NP1 intézkedés)
(91)
A Proton Bank szanálásával összefüggésben a görög hatóságok finanszírozási rést állapítottak meg a Nea Proton Banknál. A Görög Nemzeti Bank egy 2011. október 9-i határozatával összhangban a HDIGF szanálási rendszere 2011 decemberében 862 millió EUR-t fizetett a Nea Proton Banknak. Miután a Görög Nemzeti Bank 2012. január 19-én1 121,6 millió EUR-ban véglegesítette a finanszírozási rés számítását, a Görög Nemzeti Bank 2012. április 9-i határozatának (58) megfelelően a HFSF (59)2012. május 14-én kifizette a maradék 259,6 millió EUR-s összeget. A HDIGF szanálási rendszere és a HFSF ezzel betömte a finanszírozási rést.
ii. A HFSF tőkeinjekciói a Nea Proton Bankba 2011-ben és 2012-ben (NP2 intézkedés)
(92)
A HFSF a 250 millió EUR összegű induló alaptőke (rendes részvények) formájában nyújtott állami támogatást a Nea Proton Banknak; az összeget két részletben, 2011. október 9-én és 2012. február 3-án fizették ki.
(93)
A Nea Proton Bank 2012. július 16-án benyújtott aktualizált szerkezetátalakítási terve szerint (amely a terv legfrissebb változata volt, amelyről értesítették a Bizottságot a Nea Proton eljárás megindításáról szóló határozat idején) a Nea Proton Banknak további 300 millió EUR tőkére volt szüksége. Erre a plusz tőkére részben azért volt szükség, mert a Nea Proton Bank a PSI program eredményeként veszteségeket szenvedett (a 2011-es értékvesztés miatti veszteségek 146,5 millió EUR-t tettek ki a GGB-kkel kapcsolatban, és további 22 millió EUR értékvesztés volt a 2012. első negyedévi eredményekben). A Nea Proton Banknak azért is szüksége volt további tőkére, mert a tartalékolási költségek 2011-ről 2016-ra megemelkedtek a Nea Proton Bank alapításának idején feltételezett szintekhez képest.
(94)
A Nea Proton Bank 2012. július 16-án benyújtott aktualizált szerkezetátalakítási terve szerint ezen előre látott tőkeszükséglet egy várhatóan 285 millió EUR-s tőkeinjekció formáját öltötte volna 2012-ben, valamint egy várhatóan 15 millió EUR-s tőkeinjekcióét 2014-ben. Valójában a HFSF 2012. augusztus 1-jén 230 millió EUR-t, 2012. december 31-én pedig 35 millió EUR-t injekciózott a Nea Proton Bankba.
iii. A HFSF tőkeinjekciója a Nea Proton Bankba az Eurobanknak történt eladás előtt (NP3 intézkedés)
(95)
A 2013. július 15-i adásvételi szerződés szerint a HFSF már elkötelezte magát, hogy a 395 millió EUR-s összeget a Nea Proton Bankba injekciózza (60). A HFSF 2013. augusztus 28-án fizette ki a 395 millió EUR-s összeget.
2.3.4.2. Támogatási intézkedések a New TT Bank számára
(96)
A T Bank, a TT Bank és a New TT Bank több támogatási intézkedés kedvezményezettje volt 2008 óta. A 8. táblázat e támogatási intézkedéseket tekinti át.
8. táblázat
A T Banknak és a TT Banknak nyújtott támogatási intézkedések áttekintése
A támogatás kedvezményezettje
Intézkedés
Megnevezés
A támogatást nyújtó szervezet
Dátum
Állami támogatás összege (millió EUR)
A T Bank TT Bankra átruházott tevékenységei (61)
T
A T Bank és a TT Bank közötti finanszírozási rés finanszírozása (1. rész)
HDIGF
2011. december
450
A finanszírozási rés kiszámításának véglegesítése után a T Bankból a TT Bankba való átmenet finanszírozási rése egyenlegének finanszírozása (2. rész)
HFSF
2013.2.14.
227
A T teljes összege
677
TT Bank
TT
Tőkeinjekció
A feltőkésítési intézkedés alatt álló tőke: a görög állam elsőbbségi részvényei
Állam
2009. május
224,96
New TT Bank (hídbank)
NTT1
Finanszírozási rés a TT és az NTT között
A TT Bank és a New TT Bank közötti finanszírozási rés finanszírozása (1. rész)
HFSF
2013.1.29.
2 730,8
A finanszírozási rés kiszámításának véglegesítése után a TT Bankból a New TT Bankba való átmenet finanszírozási rése egyenlegének finanszírozása (2. rész)
HFSF
2013.6.14.
1 001,7
Az NTT1 teljes összege
3 732,6
NTT2
Induló alaptőke-injekció
A New TT Bank induló alaptőkéje
HFSF
2013.1.29.
500
2.3.4.2.1 Támogatási intézkedés a T Bank javára
Beavatkozás a HDIGF szanálási rendszerével a T Bank javára 677 millió EUR összegben (T. intézkedés)
(97)
A HDIGF szanálási rendszere és a HFSF finanszírozta a tevékenységek T Bankból TT Bankba történő átviteléből eredő finanszírozási rést, amely a T Bankból a TT Bankba átvitt eszközök valós értéke és az átvitt kötelezettségek valós értéke közötti különbséget jelenti. A Görög Nemzeti Bank 2011. december 17-i határozatával összhangban a HDIGF szanálási rendszere kifizette a 450 millió EUR-s összeget (62), amely a becsült finanszírozási rés mintegy kétharmadának felelt meg. Miután a finanszírozási rés számítása körülbelül 677 millió EUR összegben véglegesítésre került, a Görög Nemzeti Bank 2012. április 9-i határozatával (63) összhangban 2013. február 14-én a HFSF (64) kifizette a 227 millió EUR-s egyenleget (65) a New TT Banknak.
2.3.4.2.2 Támogatási intézkedés a TT Bank javára
A TT Bank által kapott állami feltőkésítés (TT intézkedés)
(98)
2009 májusában a TT Bank Görögországtól 224,96 millió EUR tőkeinjekciót kapott, amely akkori kockázattal súlyozott eszközei mintegy 2,9 %-ával volt egyenlő. A TT Bank a tőkeinjekciót a görög banktámogatási program részét képező feltőkésítési intézkedés alapján kapta. A tőkeinjekció elsőbbségi részvények formájában történt.
2.3.4.2.3 Támogatási intézkedések a New TT Bank javára
i. A New TT Bank 3 732,6 millió EUR-s finanszírozási résének fedezése (NTT1 intézkedés)
(99)
A HFSF finanszírozta a New TT Bank finanszírozási rését, amely a TT Banktól a New TT Banknak átadott eszközök értéke és az átadott kötelezettségek névértéke közötti különbség. A Görög Nemzeti Bank 2013. január 18-i határozatával összhangban a HFSF 2013. január 29-én kifizette a 2 730,8 millió EUR-s összeget (66), amely a becsült finanszírozási rés mintegy kétharmadának felelt meg. Miután a Görög Nemzeti Bank 3 732,6 millió EUR-ban (67) véglegesítette a finanszírozási rés számítását, a Görög Nemzeti Bank 2013. május 21-i határozatának megfelelően a HFSF 2013. június 14-én kifizette a maradék 1 001,7 millió EUR-s összeget a New TT Banknak.
ii. A HFSF tőkeinjekciói a New TT Bankba (NTT2 intézkedés)
(100)
A HFSF volt a New TT Bank egyetlen részvényese, és induló alaptőke (rendes részvények) formájában 500 millió EUR állami támogatást nyújtott a New TT Banknak.
2.4. A SZERKEZETÁTALAKÍTÁSI TERV ÉS AZ ÚJ ÜZLETI MODELL
(101)
2014. április 16-án Görögország benyújtotta a Bank szerkezetátalakítási tervét, amely elmagyarázza, hogy a Bank (a Nea Proton Bank és a New TT Bank megszerzéséből eredő kombinált gazdálkodó egységként) miként szándékozik helyreállítani hosszú távú életképességét.
2.4.1. Belföldi műveletek
(102)
A szerkezetátalakítási terv révén a Bank görögországi alapvető banki tevékenységeire fog összpontosítani. Jóllehet nemzetközi műveletei a kölcsönök mintegy 26 %-át tették ki 2010-ben (68), ez az arány 2012 végére 20 %-ra esett, és 2018 végére tovább csökken, […] %-ra (69).
(103)
A Bank fő prioritása a görögországi banki műveleteinek újbóli nyereségessé és életképessé tétele a szerkezetátalakítási időszak végére (2018. december 31.). E célból a szerkezetátalakítási terv számos olyan intézkedést tartalmaz, amelyek célja a Bank működési hatékonyságának és nettó kamatkülönbözetének javítása, valamint olyan intézkedéseket, amelyek javítják tőkehelyzetét és mérlegszerkezetét.
(104)
Ami a működési hatékonyságot illeti, a Bank már jóval a New TT Bank és a Nea Proton Bank megszerzése előtt elindított egy kiterjedt racionalizálási programot. 2010 óta a Bank csökkentette fizikai jelenlétét Görögországban. Egyedi alapon (a New TT Bank és a Nea Proton Bank megvásárlását nem számítva) a 2008. júniusi 564-ről 2014-re […]-ra/-re csökkentette fiókjainak számát, és csökkentette görögországi dolgozóinak számát is (a 2008-as 10 142-ről a 2012-es 9 037-re) (70).
(105)
A szerkezetátalakítási terv végéig a Bank további csökkentéseket tervez mind a fiókok számában (a 2012. december 31-i pro forma 645-ről […]-ra/-re 2018. december 31-é re), mind a dolgozói létszámban, 12 430-ról […]-ra/-re pro forma alapon, vagyis figyelembe véve a Nea Proton Bankot és a New TT Bankot (71).
(106)
A fiókokkal és a létszámmal kapcsolatban megnőtt hatékonyság segíteni fog a kombinált görög banki tevékenység teljes költségének […]%-kal történő levitelében a 2013-as évi 913 millió EUR-ról (72) […] millió EUR-ra 2018-ban (73). Ennek eredményeképpen a Bank görögországi banki tevékenységeinek várható költség/bevétel aránya a 2012-es 60 %-ról a szerkezetátalakítási időszak végére […]% alá esik.
(107)
A szerkezetátalakítási terv azt is leírja, hogyan fogja a Bank javítani a finanszírozási költségeit, ami kulcsfontosságú az életképesség helyreállítása érdekében. Várakozása szerint a Bank képes lesz alacsonyabb kamatlábakat fizetni a betéteire a stabilabb környezet és különösen a 2014-től várhatóan ismét növekedő görög gazdaság előre látott stabilizációja és fellendülése következtében. A betétek kamatkülönbözetei (a lekötött betétek, látra szóló betétek és megtakarítási kamatlábak átlaga) a 2012. évi 223 bázispontról 2018-ra várhatóan […] bázispontra csökkennek Görögországban (74). Ezt a kamatkülönbözet-csökkenést főként azzal érnék el, hogy sokkal alacsonyabb kamatot fizetnének a lekötött betétekre. Hasonlóképpen, a Bank rendkívüli likviditási segítségnyújtástól és szélesebb körű eurorendszeri finanszírozástól való függősége a 2012-es csoportszintű összes eszköze 42,9 %-áról 2018-ban […]%-ra fog csökkenni (75).
(108)
A szerkezetátalakítási terv előrejelzése szerint a Bank a mérlegét is meg fogja erősíteni. Görögországi nettó hitel/betét mutatója 2018-ban […] %-ra fog csökkenni (a 2012-es 160 %-ról és a 2013-as 115 %-ról) (76), miközben tőkemegfelelése javulni fog, és 2018-ban a csoportszintű elsődleges alapvető (Core Tier 1) tőkemutatója […] % lesz (77) (az első áthidaló feltőkésítést megelőző negatív fedezet helyett).
(109)
A Bank másik stratégiai prioritása a nem teljesítő hitelek kezelése. A hitelnyújtást és a nem teljesítő hitelek szerkezetátalakítását egyaránt érintő fejlett hitelezési eljárások mellett a szerkezetátalakítási terv az értékvesztett kitettségek kezelésére is összpontosít egy új kármentesítő egység létrehozásával. Ezen egység feladata az értékvesztett kitettségek szerkezetátalakítása lesz. 30-50 kármentesítő menedzser („remedial relationship manager”) szakértelmét fogja felhasználni (78). 2015-ben csoportszinten a nemteljesítő hitelek aránya […] %-ot fog elérni ([…] % 2015-ben a görög belföldi piacra vonatkozóan (79)), majd csökkenni kezd, és várhatóan […] % lesz a szerkezetátalakítási időszak végén (80) (30 % Görögországban az adósságleírások előtt). A Bank hiteleinek értékvesztése Görögországban a 2013-as 1 652 millió EUR-ról 2018-ban […] millió EUR-ra fog csökkenni (81) a görög gazdaság fellendülése következtében.
(110)
A működési hatékonyság javulása, a nettó kamatkülönbözet csökkenése és a csökkenő kockázati költség lehetővé teszi, hogy a Bank Görögországban 2015-től kezdődően nyereséges legyen. A Bank arra számít, hogy veszteségei konszolidált szinten […] millió EUR-t tesznek majd ki 2014-ben, és […] millió EUR-t 2015-ben, miközben 2016., 2017. és 2018. évi nyeresége […] millió EUR, […] millió EUR, illetve […] millió EUR lesz (82). Konszolidált sajáttőke-arányos nyeresége 2018-ban eléri a(z) […] %-ot (83). Ez a jövedelmezőségi szint főként a görög piacnak lesz köszönhető ([…] % sajáttőke-arányos nyereséggel a szerkezetátalakítási időszak végén), miközben […] és […] alacsonyabb jövedelmezőségi szinteket fog jelenteni ([…] %-ot, illetve […] %-ot).
2.4.2. Nemzetközi banki tevékenységek
(111)
A Bank már megkezdte nemzetközi hálózata tőkeáttételének csökkentését és szerkezetátalakítását. Már eladta törökországi (Eurobank Tekfen) és lengyelországi (EFG Poland) leányvállalatait. A megmaradó nemzetközi hálózat kereskedelmi rése, vagyis adott leányvállalatra vonatkozóan a betétállomány és a hitelállomány közötti különbség, a 2010. évi 1,7 milliárd EUR-ról 0,8 milliárd EUR-ra esett, miközben a működési költségeket 9 %-kal csökkentették 2010 és 2012 között (84).
(112)
A Bank folytatni fogja nemzetközi hálózata szerkezetátalakítását és tőkeáttételének csökkentését. Nevezetesen, a Bank vállalta nemzetközi eszközportfóliója méretének 8,77 milliárd EUR-ra csökkentését 2017. június 30 -ra. A Bank e portfólió további, 3,5 milliárd EUR-ra történő csökkentésére is elkötelezte magát arra az esetre, ha a HFSF-nek netán egymilliárd eurónál többet kellene beinjekcióznia az elkövetkező tőkeemeléskor.
(113)
Az e célnak való megfelelés érdekében a Bank által a szerkezetátalakítási tervben megvizsgált egyik lehetőség a tevékenységeinek eladása […]-ban/-ben (85).
(114)
Ezek az elidegenítések a Bank 2012. december 31-i külföldi eszközeinek […]%-át képviselik. Így 2018. december 31-én a külföldi eszközök […] milliárd EUR-t tennének ki, és a nemzetközi hálózat […]-ra/-re és […]-ra/-re fókuszálna.
(115)
A szerkezetátalakítási terv rámutat annak szükségességére, hogy csökkenteni kell a külföldi leányvállalatok görög anyavállalatukra való ráutaltságát a finanszírozási igényüket illetően, és továbbra is meg kell őrizni a Bank tőkehelyzetét.
(116)
E célból a Bank jelentős költségcsökkentési program megvalósítását tervezi a nemzetközi hálózatban, […]. […]-ban/-ben például […] fiókot zárnak be, és 2012. december 31-től a […]-ban/-ben levő leányvállalat eladásáig a dolgozók létszáma […] fővel csökken (86).
(117)
Külföldi leányvállalatai teljes finanszírozását a Bank a 2012-es 2 milliárd EUR-ról […]-ra/-re fogja csökkenteni 2018-ban (87), miközben a sajáttőke-arányos nyereség […]-ban/-ben és […]-ban/-ben […] %-ot, illetve […] %-ot fog elérni.
2.4.3. Nem banki tevékenységek: a biztosítási üzletág és az ingatlantevékenységek eladása
(118)
A Bank tőkeemeléssel 35 % alá csökkentette tulajdoni hányadát az Eurobank Properties nevű ingatlanügyekkel foglalkozó leányvállalatában, aminek pozitív hatása volt a Bank elsődleges alapvető (Core Tier 1) tőkemutatójára (88). 2018. december 31-é re a Bank teljesen elidegeníti ezt a leányvállalatát.
(119)
A Bank biztosító leányvállalatai […]-ig történő eladását is tervezi.
2.4.4. Magántőke-bevonás, valamint meglévő részvényesek és alárendelt hitelezők általi hozzájárulás
(120)
A Banknak sikerült tőkét emelnie a piacról, így csökkentette a Bank számára szükséges állami támogatást.
(121)
A részvényeseket erősen felhígította a 2013. tavaszi feltőkésítés, mivel a HFSF megkapta a Bank részvényeinek 98,56 %-át, és így a korábban meglévő részvényeseknek mindössze 1,44 %-nyi részvénytulajdona maradt. Következésképpen a HFSF 2013 júniusában teljesen átvette az ellenőrzést a Bank felett. 2008 óta nem fizettek osztalékot készpénzben.
(122)
2012 februárjában a Bank ajánlatot tett hibrid instrumentumok magánbefektetőktől való visszavásárlására a névérték 40 %-a és 50 %-a közötti áron. Ezt a visszavásárlási árat az instrumentumok piaci ára alapján határozták meg, és tíz százalékpontnál nem több prémiumot tartalmazott, amelyet azért adtak hozzá, hogy a befektetőket ösztönözzék a visszavásárlásban való részvételre. Az ajánlatot az instrumentumok össznévértékének csaknem 50 %-ára fogadták el, így a tranzakció költségeit figyelembe véve a Banknál maradó haszon 248 millió EUR-t tett ki (89).
(123)
2013 májusában a Bank meghirdetett egy újabb forrásmenedzsment-feladatot. A Bank felajánlotta az értékpapír-tulajdonosoknak azt a lehetőséget, hogy - a 662 millió EUR-s állományt kitevő - Lower Tier 1 és Lower Tier 2 értékpapírokat névértéken rendes részvényekre váltja. Az átváltási árat úgy állapították meg, hogy megegyezzen a HFSF által a 2013 tavaszi feltőkésítéskor fizetett jegyzési árfolyammal (90). Az elfogadási arány 48 % volt. Mivel a Lower Tier 1 és Lower Tier 2 kötvénytulajdonosok az értékpapírjaikat alacsonyabb alárendelt instrumentumokra váltották készpénz ellentételezés nélkül, a megemelt tőke elérte a 317 millió EUR-t.
(124)
A két visszavásárlás eredményeképpen az alárendelt és hibrid adósság állománya a 2011. december 31-i1 045 millió EUR-ról a 2013. december 31-i 283 millió EUR-ra csökkent (91).
2.5. A GÖRÖG HATÓSÁGOK KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSAI
(125)
Görögország kötelezettséget vállalt arra, hogy a Bank és leányvállalatai megvalósítják a 2014. április 16-án benyújtott szerkezetátalakítási tervet, és további kötelezettségeket vállalt a szerkezetátalakítási terv végrehajtásával kapcsolatban („a kötelezettségvállalások”). Az I. mellékletben felsorolt kötelezettségvállalásokat ez a szakasz foglalja össze.
(126)
Először Görögország vállalta, hogy a Bank átszervezi görögországi üzleti műveleteit, meghatározva a fiókok és alkalmazottak maximális számát, továbbá a maximális összköltséget, amelynek 2017. december 31-én meg kell felelni (92).
(127)
Görögország azt is vállalta, hogy a Bank csökkenti a Görögországban gyűjtött betétek költségét, és 2017. december 31-é re eleget tesz egy maximális nettó hitel/betét aránynak (93).
(128)
A Bank külföldi leányvállalatait illetően Görögország arra vállalt kötelezettséget, hogy a Bank nem ad további tőketámogatást, hacsak előre meghatározott feltételek nem teljesülnek. Görögország olyan kötelezettséget is vállalt, hogy a Bank 2018. június 30-á ra jelentősen csökkenti nemzetközi eszközei tőkeáttételét (94).
(129)
Görögország kötelezettséget vállalt, hogy a Bank elidegeníti biztosítási tevékenységeit, ingatlanokkal foglalkozó leányvállalatát és számos értékpapírt, továbbá csökkenteni fogja magántőke-portfóliójának méretét. Ráadásul a Bank - korlátozott kivételekkel - nem fog befektetésre nem ajánlott kategóriájú értékpapírokat vásárolni (95).
(130)
Görögország számos kötelezettséget vállalt a Bank irányítására vonatkozóan. Vállalta a Bank alkalmazottai és vezetői javadalmazásának korlátozását, hogy a Bank megfeleljen a vállalatirányításra vonatkozó görög jogszabályoknak, továbbá vállalta egy hatékony és megfelelő szervezeti rend felállítását (96).
(131)
Görögország arra is kötelezettséget vállalt, hogy a Bank fejleszti hitelpolitikáját, hogy meggátoljon minden megkülönböztetést a hitelezési folyamat bármely szakaszában, és biztosítsa, hogy a hitelek nyújtására és szerkezetátalakítására vonatkozó döntések a Bank jövedelmezőségének maximalizálását célozzák. Görögország vállalta, hogy a Bank javítja a hitelkockázat nyomon követését és a hitelek szerkezetátalakítását (97).
(132)
Számos kötelezettségvállalás foglalkozik a Bank kapcsolt hitelfelvevőkkel folytatott műveleteivel. E kötelezettségvállalások célja annak biztosítása, hogy a Bank ne térjen el a körültekintő banki gyakorlatoktól, amikor hiteleket nyújt alkalmazottainak, vezetőinek és részvényeseinek, valamint nyilvánosan működő gazdálkodó egységeknek, politikai pártoknak és médiavállalatoknak, vagy amikor e hitelek szerkezetét átalakítja (98).
(133)
Végül, Görögország elkötelezte magát, hogy további korlátozásokat ír elő a Bank számára, úgymint kamatszelvény- és osztalékfizetési tilalom, felvásárlási tilalom és hirdetési tilalom (99).
(134)
E kötelezettségvállalásokat 2018. december 31-ig egy ellenőrző megbízott fogja nyomon követni.
(135)
Külön, a Bank jelenlegi tőkeemelésének keretében, mivel a HFSF jegyzési ígérettel támogatja a tőkeemelést, Görögország kötelezettséget vállalt, hogy végrehajtja a 2014. március 30-án módosított HFSF törvény 6a. cikkében előírt intézkedéseket; e rendelkezés célja egy hitelintézet hiányzó tőkéje maradék összegének szükség szerinti elosztása tőkeinstrumentumainak és más alárendelt kötelezettségeinek birtokosai között a HFSF általi bármely tőkeinjekciót megelőzően.
3. A HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁSOK MEGINDÍTÁSÁNAK OKAI
3.1. AZ ELSŐ ÁTHIDALÓ FELTŐKÉSÍTÉSRE VONATKOZÓ HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK OKAI
(136)
2012. július 27-én a Bizottság hivatalos vizsgálati eljárást indított annak ellenőrzésére, hogy betartották-e a bankokról szóló 2008. évi közlemény (100) feltételeit a HFSF által a Bank javára biztosított első áthidaló feltőkésítés megfelelőségét, szükségességét és arányosságát illetően (B1 intézkedés).
(137)
Az intézkedés megfelelőségét illetően, tekintettel a tényre, hogy a támogatásra előzetes feltőkésítést és likviditási támogatást követően került sor, továbbá tekintettel az elhúzódott megmentési időszakra, a Bizottság kétségeit fejezte ki, hogy a Bank megtett-e minden lehetséges intézkedést, hogy a jövőben ne legyen szükség támogatásra (101). Ezenkívül a Bizottság számára nem volt világos, ki ellenőrizné a Bankot, miután az első áthidaló feltőkésítést felváltotta egy állandó feltőkésítés (102), mivel a Bank vagy az állam, vagy kisebbségi magántulajdonosok ellenőrzése alá kerülhet. A Bizottság megjegyezte, hogy szeretné biztosítani, hogy a Bank gazdálkodásának minősége, nevezetesen a hitelezési eljárása egyik esetben se romoljon.
(138)
Az első áthidaló feltőkésítés szükségességét illetően az Eurobankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozat (66) preambulumbekezdésében a Bizottság megkérdőjelezte, hogy minden lehetséges intézkedést megtettek-e annak elkerülése érdekében, hogy a Banknak a jövőben is támogatásra legyen szüksége. Ráadásul, mivel az áthidaló feltőkésítési időszak hossza bizonytalan volt, a Bizottság nem tudta eldönteni, hogy az elegendő volt-e és megfelelt-e az állami támogatási szabályok szerinti ellentételezési és tehermegosztási elveknek. Továbbá, mivel az első áthidaló feltőkésítés állandó feltőkésítéssé alakításának feltételei nem voltak ismertek az Eurobankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozat elfogadásának idején, a Bizottság azokat nem tudta értékelni.
(139)
Az intézkedés arányosságát illetően a Bizottság kétségeit fejezte ki, hogy a védőintézkedések (a hirdetési tilalom, a kamatszelvény- és osztalékfizetési tilalom, a vételi opció tilalma és a visszavásárlási tilalom az Eurobankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozat (71) preambulumbekezdésében leírtak szerint) elegendőek voltak-e az első áthidaló feltőkésítés esetében. Ezenfelül az Eurobankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozat (72) preambulumbekezdésében a Bizottság megállapította, hogy a verseny torzulásait okozhatja az olyan szabályok hiánya, amelyek megakadályoznák, hogy a HFSF koordinálja a négy legnagyobb görög bank mindegyikét (nevezetesen a Bankot, az Alpha Bankot, az NBG-t és a Piraeust), valamint az azt garantáló megfelelő biztosítékok hiánya, hogy azok kereskedelmileg érzékeny információt ne oszthassanak meg egymással. Ezért a Bizottság javasolta egy ellenőrző megbízott kinevezését, aki fizikailag jelen lenne a Bankban.
3.2. A NEA PROTON BANKRA IRÁNYULÓ HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK OKAI
(140)
2012. július 26-án a Bizottság hivatalos vizsgálati eljárást indított annak ellenőrzésére, hogy a Nea Proton Bank javára a HDIGF szanálási rendszere által végrehajtott 1 122 millió EUR-s beavatkozás (NP1 intézkedés), valamint a HFSF által végrehajtott 250 millió EUR-s, illetve összesen 300 millió EUR-s tőkeinjekciók (NP2 intézkedés) megfeleltek-e az összeegyeztethetőség általános kritériumainak, valamint a bankokról szóló 2008. évi közlemény, a feltőkésítési közlemény (103) és a szerkezetátalakítási közlemény (104) követelményeinek (a hosszú távú életképesség helyreállítása, tehermegosztás, a támogatás szükséges minimumra korlátozása és a verseny torzulásainak korlátozása).
(141)
Az intézkedések megfelelőségével kapcsolatban a Bizottság megállapította, hogy ezek az intézkedések megmentési támogatásként helyénvalóak voltak.
(142)
Az intézkedések szükségességét illetően a Bizottság megállapította, hogy a HDIGF szanálási rendszere általi beavatkozás mind összegét, mind formáját tekintve szükséges volt, miközben a HFSF tőkeinjekciói csak formájukat illetően voltak szükségesek. Ugyanakkor ami a HFSF általi tőkeinjekciók összegét illeti, a Nea Proton eljárás megindításáról szóló határozat (59) preambulumbekezdésében a Bizottság kétségeit fejezte ki, hogy a Nea Proton Bank képes lesz-e egyedi alapon helyreállítani hosszú távú életképességét, és az egyedi alapon történő szerkezetátalakítás volt-e a rendelkezésre álló legolcsóbb lehetőség. Továbbá a Nea Proton eljárás megindításáról szóló határozat (60) és (61) preambulumbekezdésében a Bizottság megállapította, hogy a Nea Proton Bank azon képességének hiánya, hogy kellőképpen ellentételezi a HFSF általi feltőkésítést, kétségeket ébresztett, hogy ez egy alapvetően szilárd bank volt-e, előidézve így az alapos és részletes szerkezetátalakítás szükségét.
(143)
Az intézkedések arányosságával kapcsolatban a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ezek az intézkedések megmentési támogatásként arányosak voltak.
(144)
Ami a Nea Proton Bank hosszú távú életképességének helyreállítását illeti, a Nea Proton eljárás megindításáról szóló határozat (65) preambulumbekezdésében a Bizottság kétségeit fejezte ki, hogy ez a bank egyedi alapon életképessé tehető-e.
(145)
A Bizottság kételkedett abban, hogy a javasolt szerkezetátalakítás elegendő a szükséges szerkezetátalakítás mélységéhez képest, tekintettel az elegendő ellentételezés hiányára.
3.3. A NEW TT BANKRA VONATKOZÓ HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK OKAI
(146)
2013. május 6-án a Bizottság hivatalos vizsgálati eljárást indított annak ellenőrzésére, hogy a TT Banktól a New TT Banknak átadott tevékenységek finanszírozási résének 4,1 milliárd EUR-s finanszírozása (NTT1 intézkedés), a HFSF általi 500 millió EUR tőkeinjekció a New TT Bankba (NTT2 intézkedés), a TT Banknak a görög banktámogatási program alapján elsőbbségi részvények formájában nyújtott 224,96 millió EUR-s tőkeinjekció (TT intézkedés) és a HDIGF szanálási rendszere általi 0,68 milliárd EUR-s beavatkozás a T Bank TT Banknak átadott eszközei javára (T. intézkedés) megfeleltek-e az összeegyeztethetőség általános kritériumainak és a bankokról szóló 2008. évi közlemény követelményeinek, a feltőkésítési közleménynek és a szerkezetátalakítási közleménynek (a hosszú távú életképesség helyreállítása, tehermegosztás és a támogatás szükséges minimumra korlátozása, továbbá a verseny torzulásainak korlátozása).
(147)
A Bizottság úgy ítélte meg, hogy mind az NTT2, mind az NTT1 intézkedés megfelelő és szükséges volt megmentési támogatás formájában. Ami az NTT2 intézkedés összegének szükségességét illeti, a Bizottság - kételkedve a New TT Bank egyedi alapon való hosszú távú életképességében - úgy ítélte meg, hogy az egyedi alapon történő szerkezetátalakítás esetleg nem az egyetlen és nem a legolcsóbb rendelkezésre álló lehetőség (105). A Bizottság mindkét intézkedés ellentételezésével kapcsolatban megállapította, hogy a finanszírozási rés lefedése meghatározott költség volt, jövőbeli bevételek ellensúlyozása nélkül, ami az alapos és részletes szerkezetátalakítás szükségét idézte elő (106).
(148)
A Bizottság mindkét intézkedés arányosságával kapcsolatban úgy ítélte meg, hogy az NTT2 és az NTT1 intézkedés megmentési támogatásként arányos volt rövid távon, de a New TT eljárás megindításáról szóló határozat (79) preambulumbekezdésében olyan intézkedések gyors bevezetését követelte meg, amelyek korlátozzák a negatív továbbgyűrűző hatásokat.
(149)
Ami a T. intézkedés összeegyeztethetőségét illeti, a Bizottság 2012. május 16-i, a T Bank szanálásáról szóló határozatában („T Bank határozat”) (107) már ideiglenesen jóváhagyta megmentési támogatásként, de nem tudta véglegesen jóváhagyni a T Bank azon tevékenységeinek támogatását, amelyeket átadtak a TT Banknak. A New TT eljárás megindításáról szóló határozatban (108) a Bizottság elhalasztotta az intézkedés megmentési támogatásként való engedélyezését addig, amíg nem hoz végleges döntést a TT Bank szerkezetátalakítási tervének egy frissített változatáról.
(150)
Ezen intézkedéseknek a szerkezetátalakításról szóló közleménnyel való összeegyeztethetőségét illetően a Bizottság kételkedett abban, hogy a New TT Bank egyedi alapon helyre fogja állítani hosszú távú életképességét. Ez a kételkedés a következőkön alapult: a New TT Bank által a nyereségtermelés érdekében megteendő javasolt intézkedések korlátozott száma, az önkéntes nyugdíjba vonulási program bizonytalansága az időzítést és az alkalmazottak általi elfogadási rátát illetően, az élőmunkaköltségeket csökkentő további intézkedések hiánya, a fiókhálózatnak a T Bank megvásárlása utáni racionalizálását célzó intézkedések hiánya és a potenciális szinergiák kihasználásának ezzel együtt járó elmulasztása (109).
(151)
A New TT eljárás megindításáról szóló határozat (90) és (91) preambulumbekezdésében a Bizottság aggályait fejezte ki, hogy a meglévő betéteken levő kamatrés ambiciózus csökkentése és az új hitelnyújtások kamatfelárának növelése megvalósítható-e anélkül, hogy a New TT Bank jelentős számú ügyfelet veszítene és kockázatos hitelezésbe bocsátkozna. Ráadásul a Bizottság kételkedett abban, hogy a New TT Bank megkétszerezi-e vállalati kölcsönportfólióját, ahogyan azt tervezték, és - tekintettel a szakértelem hiányára - el tudja-e érni a nettó kamatjövedelem tervezett erőteljes növekedési rátáját.
(152)
Ezért a New TT eljárás megindításáról szóló határozat (95) preambulumbekezdésében a Bizottság arra az álláspontra helyezkedett, hogy a TT Bank újbóli integrálása egy nagyobb életképes pénzügyi vállalatba növelné a New TT Bank életképességi kilátásait, mert ez lehetővé tenné a költségek racionalizálását, a betétek és az új hitelek átárazását, valamint szélesebb termékválaszték kínálatát.
(153)
Mivel a New TT Bank fogadta be a korábban a TT Bankon belül folytatott gazdasági tevékenységeket, ideértve a T Bank tevékenységeit is, a Bizottság hivatalos vizsgálati eljárást kezdett azzal kapcsolatban, hogy a T. és a TT intézkedések hosszú távú megoldást kínáltak-e a New TT Bank életképességét illetően, és felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket.
(154)
A tehermegosztást illetően a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az egyedi alapon történő szerkezetátalakítás megnövelte a szerkezetátalakítási költségeket, ezért kételkedett abban, hogy az állami támogatás a minimumra korlátozódott. Ezenkívül a Bizottság megállapította: annak ellenére, hogy a részvényesek és az alárendelt kölcsönök hitelezői elégséges tehermegosztását sikerült elérni, ami valószínűleg a megvalósítható maximum volt, az ellentételezés hiánya szükségessé tette az alapos és részletes szerkezetátalakítást, mind az életképességi intézkedések, mind a verseny torzulásait korlátozó intézkedések tekintetében. A Bizottság azt is megállapította: a tény, hogy az elszenvedett veszteségek nagy része az állam javára történt adósságelengedésből fakadt, alacsonyabb ellentételezést indokolt (110).
(155)
A verseny torzulásait illetően a Bizottság megállapította, hogy a TT Bank által kapott óriási összegű támogatás és a T Bank átadott tevékenységei, valamint az ellentételezés hiánya a New TT Bank piaci jelenlétének mélyre ható szerkezetátalakítását és csökkentését tette szükségessé. Ráadásul, miközben a veszteségek főként a GGB-k tartásából eredtek, a Bizottság megállapította, hogy a TT Banknak a méretéhez képest több GGB-je volt, mint más görög bankoknak, és úgy vélte, hogy ez aránytalan kockázatvállalást tükrözött (111). Végül megállapította, hogy bár a New TT Bank csaknem úgy maradt a piacon, mint korábban a TT Bank, a verseny torzulásai korlátozottak lennének, tekintettel az előbbi viszonylag kis méretére és a külföldi tevékenységek hiányára. Ugyanakkor a Bizottságnak kétségei voltak, hogy kellő intézkedésekre került-e sor a verseny indokolatlan torzulásainak korlátozása érdekében, és arra az álláspontra helyezkedett, hogy árvezetési tilalomra és más magatartási jellegű intézkedésekre lehet szükség (112).
4. ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI AZ ELSŐ ÁTHIDALÓ FELTŐKÉSÍTÉSRE VONATKOZÓ HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁSSAL KAPCSOLATBAN
EGY GÖRÖG BANK ÉSZREVÉTELEI
(156)
2013. január 3-án a Bizottság észrevételeket kapott egy görög banktól az Eurobankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozottal kapcsolatban. Ez a görög bank azt a megjegyzést tette, hogy a görög bankok HFSF általi feltőkésítése elvileg örvendetes lépés egy egészségesebb és életképesebb bankrendszer irányába, és nem volt ellenvetése az Eurobank feltőkésítésével szemben.
(157)
Ugyanakkor, miközben teljes mértékű támogatását fejezte ki a görög bankok HFSF általi feltőkésítésének elvét illetően, a szóban forgó görög bank kifejtette, hogy a verseny torzulásainak minimalizálása és a megkülönböztetés elkerülése érdekében elvárja, hogy a HFSF általi feltőkésítés lehetősége hasonló feltételekkel álljon nyitva minden Görögországban működő bank számára.
5. GÖRÖGORSZÁG ÉSZREVÉTELEI A HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁSSAL KAPCSOLATBAN
5.1. GÖRÖGORSZÁG ÉSZREVÉTELEI AZ ELSŐ ÁTHIDALÓ FELTŐKÉSÍTÉSRE VONATKOZÓ HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁSSAL KAPCSOLATBAN
(158)
2012. szeptember 5-én Görögország észrevételeket nyújtott be, amelyeket a Görög Nemzeti Bank és a HFSF állított össze az Eurobankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozottal kapcsolatban.
5.1.1. A Görög Nemzeti Bank észrevételei
(159)
Az első áthidaló feltőkésítés megfelelőségét illetően a Görög Nemzeti Bank megállapította, hogy a 18 milliárd EUR összegű tőke, amellyel a HFSF 2012 májusában a négy legnagyobb görög bankot feltőkésítette, kevesebb volt, mint a végleges összeg, amelyre ezeknek a bankoknak a 2012 júniusában megállapított 10 %-os elsődleges alapvető (Core Tier 1) tőkemutató és egy három éves kedvezőtlen stresszforgatókönyv szerinti 7 %-os elsődleges alapvető (Core Tier 1) tőkemutató fokozatos eléréséhez és fenntartásához szüksége volt. Azt is megállapította, hogy az első áthidaló feltőkésítés átmeneti volt, mivel a feltőkésítési folyamatot az adott négy bank általi tőkeemeléssel fejezik be.
(160)
A Görög Nemzeti Bank azt is megállapította, hogy a legnagyobb görög bankok feltőkésítése a görög bankszektor hosszabb távú szerkezetátalakításának része. Megállapította, hogy ahol egy bank magánkézben marad, a vezetőség minden valószínűség szerint ugyanaz marad, amennyiben viszont egy bank állami tulajdonba kerül (vagyis a HFSF tulajdonolja), a HFSF új vezetést nevezhet ki, amelyet mindenképpen a Görög Nemzeti Bank fog értékelni. A Görög Nemzeti Bank megjegyezte, hogy minden bank vállalatirányítási kereteit, vezetésének megfelelőségét és kockázati profilját folyamatosan értékeli annak biztosítása érdekében, hogy túlzott kockázatvállalás ne történjen. Arra is rámutatott, hogy a HFSF már nevezett ki képviselőket a feltőkésített bankok igazgatótanácsaiba.
(161)
Az első áthidaló feltőkésítés szükségességét illetően a Görög Nemzeti Bank megállapította, hogy a Bank feltőkésítése korlátozott volt annak biztosítása érdekében, hogy megfeleljenek az akkor érvényes minimális tőkekövetelménynek (8 %). Azt is megállapította, hogy a feltőkésítéseket megelőzően elhúzódott időszak a görögországi működési környezet hirtelen romlása és a PSI program hatása, az egész projekt összetettsége, valamint a magánbefektetőknek a tőkeemelésekben való részvétele maximalizálásának szükségessége miatt volt.
(162)
Az első áthidaló feltőkésítés arányosságát illetően a Görög Nemzeti Bank rámutatott, hogy a Bizottságnak benyújtandó szerkezetátalakítási terv teljes megvalósítását biztosítja az a tény, hogy megszüntetik a HFSF szavazati jogainak felfüggesztését, ha - többek között - a szerkezetátalakítási tervet lényegesen megsértik. A Görög Nemzeti Bank azt is megállapította, hogy a Bank nehézségei nem abból származtak, hogy a Bank vezetése alulbecsülte a kockázatokat, és nem is kereskedelmileg agresszív intézkedésekből.
5.1.2. A HFSF észrevételei
(163)
Az első áthidaló feltőkésítés megfelelőségét illetően, a lehetséges állami beavatkozás ügyének kezelése érdekében, ha az állam nagy összegű állami támogatásokat nyújt a HFSF-en keresztül és a HFSF teljes értékű szavazati jogokkal bír, a HFSF közölte, hogy a HFSF által finanszírozott bankok nem minősülnek nyilvánosan működő vagy állam által ellenőrzött gazdálkodó egységeknek, és HFSF általi állandó feltőkésítésüket követően azokat nem ellenőrzi az állam. A HFSF rámutatott, hogy teljesen független, magánjog által szabályozott jogi személy, önálló döntési joggal. A HFSF törvény 16C cikkének (2) bekezdése értelmében nem tartozik állami ellenőrzés alá, és e törvény szerint a hitelintézetek, amelyeknek a HFSF tőketámogatást nyújtott, nem részei a tágabb értelemben vett állami szektornak. Ez vonatkozott a HFSF irányítási struktúrájára is.
(164)
Ami a HFSF-nek a Bank vezetésébe való beavatkozását illeti, a HFSF megjegyezte, hogy tiszteletben tartja a Bank autonómiáját, és nem avatkozik a napi ügyvitelébe, mivel szerepe a HFSF törvényben meghatározottra korlátozódik. Kijelentette, hogy nem lesz semmilyen állami beavatkozás vagy koordináció, és a Bank hitelezési eljárással kapcsolatos döntéseit (többek között a biztosítékra, az árazásra és a hitelfelvevők hitelképességére vonatkozóan) üzleti kritériumok alapján fogják meghozni.
(165)
A HFSF rámutatott, hogy a HFSF törvény és az előzetes részvényjegyzési megállapodás megfelelő biztosítékokról gondoskodott, hogy meggátolja a meglévő magánrészvényesek túlzott kockázatvállalását. Rámutatott például a következő elemekre: i. a HFSF képviselőinek kinevezése a Bank igazgatótanácsa független nem ügyvezető tagjaiként és bizottságokban való jelenlétük, ii. a HFSF által végzett átvilágítás a Bankban és iii. a tény, hogy az állandó feltőkésítés után szavazati jogai csak arra az időre korlátozódnak, amíg a Bank megfelel a szerkezetátalakítási terv feltételeinek.
(166)
Az első áthidaló feltőkésítés szükségességét és különösen a támogatás ellentételezésének szintjét illetően a HFSF kifejtette, hogy az ellentételezésről megállapodás született a Bizottság, az EKB és az IMF képviselőivel. Ez a megállapodás szerinti szint figyelembe vette, hogy az első áthidaló feltőkésítést 2012. szeptember 30. előtt állandó feltőkésítéssé alakítják; ez a határidő 2012 márciusában került rögzítésre a Bizottság, az EKB és az IMF, valamint Görögország közötti MEFP-ben.
(167)
Az első áthidaló feltőkésítés arányosságával kapcsolatban a HFSF megállapította, hogy az általa elfogadott intézkedések, például az e határozat (165) preambulumbekezdésében leírtak, elegendő biztosítékot jelentenek, tekintettel a kapott nagy összegű támogatásokra és az elhúzódó megmentési időszakra. Ezenkívül a HFSF kifejtette, megvannak a megfelelő intézkedések annak biztosítására, hogy a bankok, amelyekben a HFSF részesedéssel bír, ne osszanak meg egymással kereskedelmileg érzékeny információt. Ezen intézkedések közé tartozik különböző HFSF képviselők kinevezése a szóban forgó bankokhoz, az ezen képviselőknek adott megbízatások, amelyek kifejezetten védenek az információk egyik képviselőtől a másikhoz történő áramlásával szemben, valamint egyértelmű belső utasítások ezen tisztségviselőknek, hogy ne adják tovább a bankok kereskedelmileg érzékeny információit. Ráadásul a HFSF kijelentette, hogy nem gyakorolja a bankokkal kapcsolatos jogait olyan módon, amely gátolná, korlátozná, torzítaná, vagy jelentősen csökkentené vagy hátráltatná a tényleges versenyt. Végül a HFSF rámutatott, hogy igazgatótanácsának tagjait és alkalmazottait szigorú titoktartási szabályok és vagyonkezelői kötelezettségek, továbbá az ügyeivel kapcsolatos szakmai titoktartási rendelkezések kötik.
5.2. GÖRÖGORSZÁG ÉSZREVÉTELEI A NEA PROTON BANKRA VONATKOZÓ HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁSSAL KAPCSOLATBAN
(168)
2012. szeptember 5-én Görögország észrevételeket nyújtott be, amelyeket a Görög Nemzeti Bank és a HFSF állított össze a Nea Proton eljárás megindításáról szóló határozottal kapcsolatban.
5.2.1. A Görög Nemzeti Bank észrevételei
(169)
A Görög Nemzeti Bank megállapította, hogy a Nea Proton Bank mint a HFSF tulajdonában levő áthidaló hitelintézet nem tudott hosszabb távú üzleti tervvel szolgálni egyedi alapon. Ezenkívül a Görög Nemzeti Bank megjegyezte, hogy szoros figyelemmel kíséri a HFSF által a Nea Proton Bank részére készített és a Bizottságnak benyújtott üzleti terv megvalósítását annak biztosítása érdekében, hogy a Nea Proton Bank a törvény által meghatározott időszakon belül eladható legyen.
(170)
A jövedelmezőség növekedési ütemével kapcsolatban a Görög Nemzeti Bank rámutatott, hogy a növekedés nagyobbik részét 2013-ra várták (amikor a nettó kamatjövedelemtől azt várták, hogy 55,3 millió EUR-ra nő, szemben a 2012-es 22,7 millió EUR-val), az főként az összes kamatköltség csökkentéséből ered, és két tényező eredménye lesz: a korábban magas hozamú lekötött betétek megújítása jobb feltételekkel és a teljes betétállomány 30 %-os csökkentése 2012 első felében. Ezenkívül a Görög Nemzeti Bank hangsúlyozta, hogy 2013-tól a nettó kamatjövedelem-adatok viszonylag simán mozdulnának, és nem adnának okot a kételkedésre abban, hogy a Nea Proton Bank teljesíti a célkitűzést.
5.2.2. A HFSF észrevételei
(171)
A Nea Proton Bank javára szolgáló intézkedések szükségességét illetően a HFSF megállapította, hogy a Görög Nemzeti Bank az illetékes hatóság, amely dönthet bármilyen szanálási intézkedésről, és a HFSF a szabályozói célból megkövetelt minimális tőkét injekciózta.
(172)
A Nea Proton Bank hosszú távú életképességének helyreállításával kapcsolatban a HFSF hivatkozott a szanálási keretrendszerre, amely szerint a HFSF-nek két éven belül el kellett adnia a Nea Proton Bankot, és egyetértett a Bizottsággal, hogy a Nea Proton bank egy nagyobb és életképes gazdálkodó egység része lehetne. Jóllehet a Nea Proton Bank szerkezetátalakítási terve egy „egyedi alapon” nyugvó modellen alapult, a HFSF kifejtette, hogy célja e bank eladásának elősegítése volt azzal, hogy javítja annak vonzerejét a befektetők számára, valamint pénzügyi eredményeit. A HFSF megjegyezte, hogy a tőkeinjekciók nemcsak azt tették lehetővé, hogy a Nea Proton Bank eleget tegyen a minimális tőkemegfelelési mutatónak, hanem javították a pénzügyi helyzetét és vonzerejét is más kisebb bankokkal való jövőbeli összeolvadás esetére. A HFSF azt is megállapította, hogy a kiegészítő tőkeinjekcióra a PSI programmal kapcsolatos értékvesztések és a hitelek megnövekedett tartalékolási költségei miatt volt szükség.
(173)
A HFSF megállapította, hogy a Nea Proton Bank javított finanszírozási költségein és betétei hűségén. A Nea Proton Bank eurorendszerre utaltsága 2012 folyamán csökkent, és a Nea Proton Bank javított likviditási helyzetén. A kiegészítő tőkeinjekció segített a betéti kamatok csökkentésében és a kamatmarzsok javításában. Jóval a finanszírozási költség felett levő kamatlábakat használó kockázatalapú árazás alkalmazásával a Nea Proton Bank már átárazta hitelportfóliója egy részét. Ráadásul a nettó kamatjövedelem tervezett növekedési üteme egy konzervatív bővüléssel történne a vállalati piaci szegmensben, valamint a portfólió-minőség javításával.
(174)
A HFSF megállapította, hogy 2012-ben a Nea Proton Bank jelentősen csökkentette működési költségeit, két leányvállalata megszüntette működését, nagyban csökkenti részvételét a biztosítási brókerekben, és saját számlás kereskedése véget fog érni.
(175)
Végül a HFSF megállapította, hogy a verseny torzulásai korlátozottak lesznek, tekintettel a Nea Proton Bank kicsi részesedésére az összes görögországi banki eszközön belül, valamint a tényre, hogy nem tervez agresszív betétgyűjtést.
5.3. GÖRÖGORSZÁG ÉSZREVÉTELEI A NEW TT BANKRA VONATKOZÓ HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁSSAL KAPCSOLATBAN
(176)
2013. július 19-én a Pénzügyminisztérium észrevételeket tett a New TT eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatban.
(177)
Ami az NTT1 intézkedés szükségességét illeti, a Pénzügyminisztérium hozzátette, hogy a New TT Banknak átadott eszközök és források pontos értékét a külső könyvvizsgálók jelentése alapján határozták meg, a 3601/2007. sz. törvény 63E cikkének (6) bekezdésével összhangban.
(178)
Az NTT2 intézkedés szükségességét illetően a Pénzügyminisztérium megjegyezte, hogy a második görög kiigazítási program (második felülvizsgálat - 2013. május) előírta a New TT Bank harmadik félnek történő eladását 2013. július 15-ig.
(179)
Az NTT1 és NTT2 intézkedések ellentételezését illetően a Pénzügyminisztérium megállapította, hogy a HFSF, amely a HDIGF helyett 2013. december 31-ig betölti a finanszírozási rést, elsőbbséget élvező követelést szerez más nem fedezett hitelezők előtt a TT Bank tulajdonában maradt eszközök értékesítése esetén, és a HFSF követelését csak az alkalmazottak kompenzációjuk 50 %-ának kifizetésére vonatkozó követelése előzi meg. Ezért megállapította, hogy a szóban forgó eszközök értékesítése eredményének elsősorban a HFSF lesz a kedvezményezettje, csökkentve így az állam által viselt költséget.
(180)
A New TT Bank hosszú távú életképességének helyreállítását illetően a Pénzügyminisztérium megállapította, hogy áthidaló hitelintézetként a New TT Bankot alapításától számított két éven belül el kellett adni, a 3601/2007. sz. törvény 63E cikkének megfelelően. A New TT Bank eladása a 2013. májusi MEFP-vel összhangban 2013. július 15-ig fejeződne be, biztosítva ezáltal tevékenységei hosszú távú életképességét.
6. A MEGSZERZETT VÁLLALKOZÁSOKKAL KAPCSOLATOS TÁMOGATÁS ÉRTÉKELÉSE
6.1. A NEA PROTON BANKKAL KAPCSOLATOS TÁMOGATÁS ÉRTÉKELÉSE
6.1.1. A támogatás megléte és összege
(181)
A Bizottságnak a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében kell megállapítania az állami támogatás meglétét. E rendelkezés szerint az állami támogatás a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.
6.1.1.1. Támogatás megléte a görög banktámogatási program alapján hozott intézkedésekben (Pr1, Pr2 és Pr3 intézkedés)
(182)
A görög állam Proton Banknak adott 2009. májusi 80 millió EUR-s tőkeinjekciójának (Pr1 intézkedés), a Proton Bank által 2009 áprilisában megszerzett 78 millió EUR összegű görög állampapíroknak (Pr2 intézkedés) és a 2010 júliusában 149,4 millió EUR névértékben kibocsátott kötvényekre a Proton Banknak adott állami garanciának (Pr3 intézkedés) az odaítélésére a görög banktámogatási program alapján került sor (113). A programot jóváhagyó határozatban a Bizottság megállapította, hogy a program alapján nyújtott intézkedések állami támogatást jelentenek.
(183)
A Nea Proton eljárás megindításáról szóló határozat (38) preambulumbekezdésében megállapítottak szerint a Nea Proton Bank fogadta be a Proton Bank gazdasági tevékenységeit. A Pr1, Pr2 és Pr3 intézkedések kedvezményezettje a Nea Proton Bank volt, mivel ezek az intézkedések hozzájárultak a neki átadott gazdasági tevékenységek stabilizálásához és folytonosságához; egyébként ezek a tevékenységek már nem léteznének. Ezért a Bizottság úgy ítéli meg, hogy ezen intézkedések kedvezményezettjei a Nea Proton Banknak átadott tevékenységek.
6.1.1.2. Támogatás megléte a Nea Proton Bank finanszírozási résének lefedésében (NP1 intézkedés)
(184)
A Nea Proton eljárás megindításáról szóló határozat (31)-(37) preambulumbekezdéseiben a Bizottság már megállapította, hogy az NP1 intézkedés, a HDIGF szanálási rendszere és a HFSF általi beavatkozás a finanszírozási rés lefedése érdekében, állami támogatást jelent a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében. Ugyanezen határozat (38) preambulumbekezdése a szóban forgó intézkedés gazdasági kedvezményezettjének minősítette a Nea Proton Bankot, mivel a Nea Proton Bank fogadta be a Proton Bank gazdasági tevékenységét, amely a kapott támogatás miatt létezik továbbra is.
6.1.1.3. Támogatás megléte a HFSF általi induló alaptőke-injekcióban és a HFSF általi 2012-es kiegészítő tőkeinjekcióban (NP2 intézkedés)
(185)
A Nea Proton eljárás megindításáról szóló határozat (41)-(43) preambulumbekezdéseiben a Bizottság már megállapította, hogy a HFSF általi 250 millió EUR-s tőkeinjekció és a szóban forgó határozat idején előre jelzett, összesen 300 millió EUR-t kitevő további tőkeinjekciók a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatások voltak. Az e határozat (93) preambulumbekezdésében említettek szerint a lehetséges további 300 millió EUR tőkéből a HFSF végül további 265 millió EUR-val járult hozzá 2012-ben, így a 2011-es és 2012-es teljes feltőkésítési támogatás 515 millió EUR-t tesz ki (NP2 intézkedés).
6.1.1.4. Támogatás megléte a HFSF Nea Proton Bankba történő tőkeinjekciójában a Banknak való eladását megelőzően (NP3)
(186)
A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a HFSF 395 millió EUR-s tőkeinjekciója a Nea Proton Bankba annak a Banknak történő eladását megelőzően a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatás.
(187)
A tőkeinjekciót a HFSF biztosította, amely Görögország által állami források felhasználásával létrehozott és finanszírozott, bankokat támogató szervezet. Továbbá az intézkedés jellegét tekintve szelektív, mivel a tőkeinjekció egyetlen kedvezményezettje a Nea Proton Bank.
(188)
Ráadásul a beavatkozás egyértelmű előnyhöz juttatja a Nea Proton Bankot, hiszen lehetővé teszi banki tevékenységeinek folytatását. A tőkeinjekció nélkül a Nea Proton Bank, amelynek erősen negatív volt a tőkéje, csődbe ment volna. Ilyen körülmények között a Nea Proton Bankot nem lehetett volna eladni és egy nagyobb gazdálkodó egységbe integrálni. Továbbá ez a feltőkésítés nem felel meg a piacgazdasági befektető elvének. Éppen ellenkezőleg, a 395 millió EUR-s feltőkésítés lehetővé tette a Nea Proton Bank egy eurós áron történő eladását. Egy magánbefektető azt választotta volna, hogy nem fog hozzá a feltőkésítéshez, és inkább hagyta volna a Nea Proton Bankot csődbe jutni, megtakarítva így 395 millió EUR-t.
(189)
A Nea Proton Bank versenyez más bankokkal, köztük külföldi bankok leányvállalataival, amelyek aktívak Görögországban, vagy potenciálisan érdekeltek a görög piacra lépésben. Így a tőkeinjekciónak hatása van a tagállamok közötti kereskedelemre, és potenciálisan torzítja a versenyt.
(190)
Ezért a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy a 395 millió EUR-s tőkeinjekció a Nea Proton Bankba a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatás.
Az NP3 intézkedés kedvezményezettje
(191)
A (188) preambulumbekezdésben már kifejtettek szerint a Bizottság a Nea Proton Bankot a Nea Proton Bankba irányuló 395 millió EUR-s tőkeinjekció kedvezményezettjének tartja, mivel a támogatás lehetővé tette gazdasági tevékenységeinek folytatását a Bankon belül.
(192)
Azzal kapcsolatban, hogy a Nea Proton Bank eladása a Banknak szóló állami támogatást von-e maga után, a bankokról szóló 2008. évi közlemény 49. pontjával összhangban a Bizottságnak kell értékelnie, hogy bizonyos követelmények teljesültek-e. Különösen azt szükséges megvizsgálnia, hogy i. az eladási eljárás nyílt és megkülönböztetésmentes volt-e; ii. az eladásra piaci feltételek mellett került-e sor; és iii. a pénzintézet vagy a kormány maximálta-e az érintett eszközök és források eladási árát.
(193)
A Bank azért szerezte meg a Nea Proton Bank részvényeit, mert az egyetlen érvényes ajánlatot nyújtotta be egy hátrányos megkülönböztetéstől mentes tendereljárás keretében, amely nyitva állt más bankok és pénzintézetek előtt is. A HFSF egyik pénzügyi tanácsadója sok bankkal, pénzügyi intézménnyel és támogatóval vette fel a kapcsolatot, és közülük mindössze négy mutatott érdeklődést a Nea Proton Bank megszerzése iránt. Ezek közül csak kettő, a Bank és egy fedezeti alap (114) nyújtott be végleges ajánlatot. A Banké volt az egyetlen ajánlat, amely megfelelt a HFSF eladási eljárásról szóló levelének.
(194)
Mivel a pénzügyi tanácsadó sok bankot megkeresett, és előre megszabta azokat a követelményeket és időkeretet, amelyeket az érvényes ajánlatoknak ki kellett elégíteniük, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a tender nyílt és megkülönböztetéstől mentes volt. Ezért a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy a tendereljárás lehetővé teszi a vevőnek nyújtott támogatás meglétének kizárását.
(195)
A Bank egy euro ellenértéket fizetett, és a HFSF vállalta, hogy eladása előtt feltőkésíti a Nea Proton Bankot. A negatív ár (vagyis a Nea Proton Bank értékesítést közvetlenül megelőző feltőkésítésének figyelembevétele) nem zárja ki, hogy az eladási ár tükrözi a vállalkozás piaci értékét (115), mivel a Nea Proton Bank nettó saját tőkéje egyértelműen negatív volt, és várhatóan további veszteségeket könyvelt volna el. A Bizottságnak nincs oka azt hinni, hogy az adott ajánlat és a kifizetett ár nem tükrözte a vállalkozás piaci árát. Következésképpen a bankokról szóló 2008. évi közlemény 49. pontjával, a szerkezetátalakításról szóló közlemény 20. pontjával és saját döntési gyakorlatával (116) összhangban a Bizottság megállapítja, hogy az eladási ár a piaci ár volt, és kizárható, hogy a Bank támogatást kapott.
6.1.1.5. A kapott támogatás meglétére és teljes összegére vonatkozó következtetés
(196)
A (182)-(190) preambulumbekezdések alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a Pr1, Pr2 és Pr3, az NP1, NP2 és NP3 intézkedések mindegyike kielégíti a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltételeket, és állami támogatás. A Pr1, Pr2 és Pr3 intézkedéseket illetően a Bizottság megállapítja: mivel hozzájárultak a Proton Bank tevékenységeinek folytatásához, amelyeket később átvittek a Nea Proton Bankba, úgy lehet tekinteni, hogy ezen intézkedéseknek az említett tevékenységeket befogadó Nea Proton Bank is kedvezményezettje. A (184) preambulumbekezdésben már közöltek szerint az NP1 intézkedés kedvezményezettje a Nea Proton Bank, amely befogadta a Proton Banktól átvitt tevékenységeket. Ezenkívül a Nea Proton Bank az NP2 és NP3 intézkedéseknek is kedvezményezettje.
(197)
Ezért a Bizottság megállapítja, hogy a Nea Proton Bank tevékenységei tőketámogatás formájában 2 111,6 millió EUR állami támogatásban részesültek (Pr1, NP1, NP2 és NP3 intézkedések), 149,4 millió EUR állami garancia (Pr3 intézkedés) és 78 millió EUR görög állampapír (Pr2 intézkedés) mellett, amint azt a 9. táblázat összefoglalja.
9. táblázat
A Proton Bank és a Nea Proton Bank által kapott összes támogatás áttekintése
A támogatás kedvezményezettje
Intézkedés
A támogatás jellege
A támogatás összege (millió EUR)
A Proton Bank tevékenységei
Pr1
Feltőkésítés
80
A Nea Proton Bank tevékenységei
NP1
A finanszírozási rés finanszírozása a PB-től az NPB-ig
1 121,6
NP2
Feltőkésítés
515
NP3
Feltőkésítés
395
Folyósított összes tőketámogatás
2 111,6
A támogatás kedvezményezettje
Intézkedés
A támogatás jellege
A Proton Bank tevékenységei
Pr2
Kötvénykölcsönzés
78
Pr3
Garancia
149,4
Folyósított likviditási támogatás összesen
227,4
6.1.2. Az összeegyeztethetőség értékelésének jogalapja
(198)
A Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy a támogatást a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekintse, ha azzal a szándék „egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetése”.
(199)
A Bizottság elismerte, hogy a globális pénzügyi válság komoly zavart okozhat egy tagállam gazdaságában, és a bankokat támogató intézkedések megszüntethetik ezt a zavart. Ezt erősítette meg a bankokról szóló 2008. évi közlemény, a feltőkésítésről szóló közlemény és a szerkezetátalakításról szóló közlemény. A Bizottság továbbra is úgy ítéli meg, hogy a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében jóváhagyandó állami támogatás feltételei teljesülnek a feszültség pénzügyi piacokon való újbóli megjelenése következtében. A Bizottság megerősítette ezt az álláspontot a 2011. évi meghosszabbításról szóló közlemény (117) és a 2013. évi bankokról szóló közlemény (118) elfogadásával.
(200)
A görög gazdaságot illetően, a görög banktámogatási programot jóváhagyó és meghosszabbító határozataiban, valamint a Görögország által egyes bankoknak nyújtott állami támogatási intézkedések (119) jóváhagyásaiban a Bizottság elismerte, hogy a görög gazdaságot komoly zavar fenyegeti, és a bankok állami támogatása alkalmas gyógymód e zavar megszüntetésére. Ezért a Szerződés 107. cikke (3) bekezdése b) pontjának kell lennie a támogatási intézkedések értékelése jogalapjának.
(201)
Ahhoz, hogy egy támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja szerint összeegyeztethető legyen, meg kell felelnie az összeegyeztethetőség általános kritériumainak:
a) megfelelőség : a támogatásnak jól célzottnak kell lennie, hogy eredményesen teljesüljön a gazdaság komoly zavara megszüntetésének célkitűzése; nem ez lenne a helyzet, ha az intézkedés nem lenne alkalmas a zavar orvoslására;
b) szükségesség : a támogatási intézkedésnek mind összegét, mind formáját tekintve szükségesnek kell lennie a cél eléréséhez; ezért a cél eléréséhez szükséges minimális összegűnek kell lennie, és a zavar megszüntetéséhez leginkább megfelelő formát kell öltenie;
c) arányosság : az intézkedés pozitív hatásainak pontosan ki kell egyenlíteniük a verseny torzulásait, hogy a torzulások az intézkedés céljainak eléréséhez szükséges minimumra korlátozódjanak.
(202)
A pénzügyi válság idején a Bizottság összeegyeztethetőségi kritériumokat dolgozott ki a különböző típusú támogatási intézkedésekre. A támogatási intézkedések értékelésének elveit először a 2008. évi bankokról szóló közleményben határozták meg.
(203)
A feltőkésítésről szóló közlemény (120) további iránymutatást határoz meg az állami tőkeinjekciók számára megkövetelt ellentételezési szintről.
(204)
Végül a Bizottság a szerkezetátalakításról szóló közleményben (121) elmagyarázta, hogyan fogja értékelni a szerkezetátalakítási terveket. A Bank szerkezetátalakítási tervének a szerkezetátalakításról szóló közlemény szerinti értékelésében a Bizottság figyelembe fogja venni a 7. táblázatban felsorolt összes intézkedést.
6.1.3. A támogatási intézkedések összeegyeztethetőségének értékelése a 2008. évi bankokról szóló közlemény és a feltőkésítésről szóló közlemény alapján
6.1.3.1. A Pr1, Pr2 és Pr3 intézkedések összeegyeztethetősége a 2008. évi bankokról szóló közleménnyel
(205)
A Pr1, Pr2 és Pr3 intézkedésre a görög banktámogatási program alapján került sor. A programban szereplő intézkedéseket a Bizottság 2008. november 19-i határozatában már a belső piaccal összeegyeztethetőnek értékelték.
6.1.3.2. Az NP1 és NP2 intézkedés összeegyeztethetősége a 2008. évi bankokról szóló közleménnyel és a feltőkésítésről szóló közleménnyel
(206)
A Nea Proton eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság megmentési támogatásként jóváhagyta az NP1 és NP2 intézkedést. Ugyanakkor, amint az a (142) preambulumbekezdésben említésre kerül, a Bizottság aggályait fejezte ki az NP2 intézkedés összegének szükségességére és arra vonatkozóan, hogy a Nea Proton Bank képes-e egyedi alapon helyreállítani hosszú távú életképességét, és ezért kétségbe vonta, hogy az egyedi alapon történő megoldás a legolcsóbb rendelkezésre álló lehetőség. Ezekre az aggodalmakra adott választ a Nea Proton Bank eladása a Banknak 2013. július 15-én. Mivel a Nea Proton Bankot nyílt, átlátható és megkülönböztetéstől mentes eljárásban adták el a Banknak, a Bank által fizetett ellenérték minősül a piaci árnak. Következésképpen az állam által az eladást megelőzően beinjekciózott tőkére szükség volt az eladás sikere érdekében. Figyelembe véve a Bank által a Bizottságnak benyújtott szerkezetátalakítási tervet, a Nea Proton Banknak a Bank tevékenységeibe való integrálása meg fogja oldani a Nea Proton Bank hosszú távú életképességi kérdéseit.
6.1.3.3. Az NP3 intézkedés összeegyeztethetősége a 2008. évi bankokról szóló közleménnyel és a feltőkésítésről szóló közleménnyel
6.1.3.3.1. Megfelelőség
(207)
Ami az NP3 intézkedés megfelelőségét illeti, vagyis a HFSF 395 millió EUR-s tőkeinjekcióját a Nea Proton Bankba a Banknak történt eladása előtt, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az intézkedés megfelelő, mert segített életben tartani a Nea Proton Bank tevékenységeit. Ezek a tevékenységek nem folytatódhattak volna a HFSF általi támogatás nélkül, mivel a Banknak történt eladása idején a Nea Proton Banknak negatív volt a tőkéje, továbbra is veszteségeket könyvelt el. Előzetes feltőkésítés nélkül egyetlen bank se vette volna meg a Nea Proton Bankot. Így az intézkedés biztosítja a pénzügyi stabilitás fenntartását Görögországban. Ezen az alapon a Bizottság úgy találja, hogy az intézkedés megfelel megmentési támogatásként.
6.1.3.3.2. Szükségesség
(208)
A 2008. évi bankokról szóló közlemény szerint a támogatási intézkedésnek - összegét és formáját tekintve - szükségesnek kell lennie az intézkedés céljának eléréséhez. Ez azt jelenti, hogy a tőkeinjekció összegének az adott cél eléréséhez szükséges minimumnak kell lennie.
(209)
Amint azt a Görög Nemzeti Bank 2013. július 19-i levelében közölte, ha a Nea Proton Bankot felszámolták volna, az fertőzést okozhatott volna, új rendszerszintű válságot indítva, valamint aláásva a bankrendszerben a közelmúltban, a feltőkésítési folyamat befejezését követően helyreállított bizalmat. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy ezek a pénzügyi stabilitási elemek alátámasztják az NP3 intézkedés szükségességét.
(210)
Ami a beavatkozás mértékét illeti, a 395 millió EUR-s számot egy nyílt és megkülönböztetéstől mentes tendereljárás határozta meg. A Bank elvégezte a Nea Proton Bank átvilágítását. A Bank ajánlatát, amely megkövetelte a 395 millió EUR-s feltőkésítést a Nea Proton Bank megvásárlását megelőzően, úgy kalkulálták, hogy megfeleljen a 9 %-os minimális tőkemegfelelési mutatónak, és lehetővé tegyen további 119 millió EUR tartalékot várható további hitelveszteségek és várható adózás előtti veszteségek miatt 2016-ig. A Bizottság megállapítja, hogy a 395 millió EUR támogatás szükséges volt.
(211)
Ami a támogatás ellentételezését illeti, tekintettel az egy euróban rögzített eladási árra, a HFSF semmi pénzt nem fog visszanyerni. Hozzájárulása hasonló egy vissza nem térítendő támogatáshoz. Amint azt a feltőkésítésről szóló közlemény 44. pontja jelezte, egy elégtelenül ellentételezett feltőkésítés csak olyan támogatásra szoruló bankok esetében fogadhatóak el, amelyek semmilyen ellentételezést nem tudnak fizetni. A Bizottság megítélése szerint ez a helyzet a Nea Proton Bankkal. Az ellentételezés hiánya a feltőkésítésről szóló közleménnyel összhangban alapos szerkezetátalakítást tesz szükségessé.
(212)
Következésképpen az intézkedésre mind összegét, mind formáját tekintve szükség van megmentési támogatásként azon cél elérése érdekében, hogy korlátozzák a görög bankrendszer és a gazdaság egészének zavarát.
6.1.3.3.3. Arányosság
(213)
A Bizottság megállapítja, hogy a Nea Proton Banknak a Bankkal beolvadás útján történő egyesülését követően a Nea Proton Bank gazdasági tevékenységei átkerültek a Bankhoz. Az a tény, hogy a támogatás megmenti ezeket a gazdasági tevékenységeket, (elméletileg) a verseny torzulásait idézheti elő. Ugyanakkor a Bizottság tudomásul veszi a Nea Proton Bank kis méretét és az eladási folyamatot, amelyben a versenytársaknak lehetősége volt ajánlatot tenni a Nea Proton Bankra. Ráadásul, a Nea Proton Bank gazdasági tevékenységei átadásukat követően azonnal integrálódni fognak a Bankon belül, és külön gazdasági tevékenységként vagy versenytársként megszűnnek létezni. Ezért a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a támogatás nem okozza a verseny indokolatlan torzulásait.
6.1.3.3.4 Az NP3 intézkedésnek a 2008. évi bankokról szóló közleménynek és a feltőkésítésről szóló közleménynek való megfelelésére vonatkozó következtetés
(214)
Így a Bizottság megállapítja, hogy az NP3 intézkedés megfelelő, szükséges és - figyelemmel a Bank számára előre látott mélyre ható szerkezetátalakításra, amely most magában foglalja a Nea Proton Bank gazdasági tevékenységeit - a szándékolt céllal arányos.
6.1.4. A támogatási intézkedések összeegyeztethetősége a szerkezetátalakításról szóló közleménnyel
(215)
A Nea Proton eljárás megindításáról szóló határozat (60), (61), (78) és (79) preambulumbekezdésében az NP1 és NP2 intézkedésekkel kapcsolatban a Bizottság megállapította, hogy a Nea Proton Bank valószínűleg nem lenne képes ellentételezni a kapott állami támogatást, és hangsúlyozta, hogy az ellentételezés hiánya alapos szerkezetátalakítást tett szükségessé. A (211) preambulumbekezdésben a Bizottság az NP3 intézkedés ellentételezésével kapcsolatban megállapította, hogy tekintettel a Nea Proton egy euróban megszabott eladási árára, a HFSF semmit nem fog visszanyerni a közvetlenül az eladást megelőzően beinjekciózott 395 millió EUR-ból (NP3 intézkedés). Ráadásul Görögország semmit sem fog visszaszerezni a számára 2009 májusában kibocsátott elsőbbségi részvényekből, mivel a rájuk vonatkozó tőkeköveteléseket a felszámolt Proton Bankban hagyták. Ezért a Bizottság megállapítja, hogy az ellentételezés hiánya alapos szerkezetátalakítást tesz szükségessé, mind életképességi intézkedéseket, mind a verseny torzulásait korlátozó intézkedéseket illetően.
6.1.4.1. A Nea Proton Bank tevékenységének hosszú távú életképessége eladás révén
(216)
A szerkezetátalakításról szóló közlemény 21. pontja úgy rendelkezik, hogy ahol a nehéz helyzetben levő hitelintézet nem tud hitelesen visszatérni a hosszú távú életképességhez, meg kell fontolni rendes felszámolását vagy elárverezését. Ezért a tagállamok ösztönözhetik a nem életképes szereplők kilépését, miközben lehetővé teszik, hogy a távozási folyamatra egy megfelelő időkereten belül kerüljön sor, megőrizve a pénzügyi stabilitást.
(217)
A Nea Proton eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság komoly kétségeit fejezte ki, hogy a Nea Proton Bank helyre tudja-e állítani hosszú távú életképességét egyedi alapon, és rámutatott a szinergiákra, amelyeket el lehet érni egy nagyobb pénzügyi gazdálkodó egységbe való integrálásával.
(218)
Ebben az összefüggésben a szerkezetátalakításról szóló közlemény 17. pontja tisztázza, hogy egy bajban levő bank másik pénzügyi intézménynek történő eladása hozzájárulhat a hosszú távú életképesség helyreállításához, ha a vásárló életképes, és képes beolvasztani a nehéz helyzetben levő bankot, továbbá segíthet helyreállítani a piaci bizalmat. Ráadásul, az MEFP-vel összhangban, el kellett érni a bankszektor további konszolidációját, és a HFSF-nek 2013. július 15-ig el kellett adnia a Nea Proton Bankot.
(219)
A 7.5.2. szakaszban közöltek szerint, szerkezetátalakítási terve alapján a Bank életképes gazdálkodó egységnek tekinthető. Így a tény, hogy a Nea Proton Bank tevékenységeit átvitték a Bankhoz, lehetővé teszi hosszú távú életképességük helyreállítását. Ezenkívül az a tény, hogy a Nea Proton Bank teljesen integrálódott a Bankon belül, és megszűnik önálló versenytársnak lenni, alapos szerkezetátalakítást jelent, amint azt az állami támogatás elégtelen ellentételezése megköveteli.
6.1.4.2. Saját hozzájárulás és tehermegosztás
(220)
A Nea Proton eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság kétségeit fejezte ki, hogy a szerkezetátalakítási költségeket a minimálisra korlátozták-e. E kétségek abból az észrevételből fakadtak, hogy a Nea Proton Bank egyedi alapon nem tudott visszatérni a hosszú távú életképességhez nagy költségek viselése nélkül. A Nea Proton Banknak a nagyobb, számítástechnikai infrastruktúrával és kockázatkezelési struktúrával rendelkező Bankba történő integrációja válaszol ezekre az aggodalmakra. A Banknak történő eladás hozzájárul a szerkezetátalakítási költségek minimálisra korlátozásához.
(221)
Ami a részvényeseknek és az alárendelt kölcsönök hitelezőinek a szerkezetátalakítási költségekhez való hozzájárulását illeti, a Bizottság a Nea Proton eljárás megindításáról szóló határozat (77) preambulumbekezdésében már megállapította, hogy a részvényesek és az alárendelt kölcsönök hitelezői nem kerültek át a Nea Proton Bankhoz, hanem a Proton Banknál, azaz a felszámolásban levő szervezetnél maradtak. Ennélfogva a Bizottság úgy ítélte meg, hogy megvalósult a részvényeseknek és az alárendelt kölcsönök hitelezőinek az elégséges tehermegosztása.
6.1.4.3. Versenytorzulást korlátozó intézkedések
(222)
A versenytorzulást korlátozó intézkedésekkel kapcsolatban a szerkezetátalakításról szóló közlemény 30. pontja kimondja, hogy „a Bizottság az ilyen intézkedések szükségességének értékeléséhez kiindulópontként azon tevékenységek méretét, léptékét és terjedelmét veszi, amely tevékenységei a szóban forgó banknak lennének egy hiteles szerkezetátalakítási terv megvalósításakor. Az ilyen intézkedések jellegét és formáját két kritérium fogja meghatározni: az első a támogatási összeg, valamint annak nyújtására vonatkozó feltételek és körülmények; a második a kedvezményezett bank működési piacának vagy piacainak jellemzői.”
(223)
A kapott támogatás összegét illetően a Bizottság tudomásul veszi a tőke formájában kapott 2 111,6 millió EUR-s teljes támogatási összeget (Pr1, NP1, NP2, NP3) a 149,4 millió EUR állami likviditási támogatás (Pr3) és a 78 millió EUR értékű görög állampapírok (Pr2) mellett. A Pr1 intézkedés a Proton Bank akkori kockázattal súlyozott eszközei 4,6 %-ának felelt meg. Az NP1 intézkedés, a Proton Banktól a Nea Proton Bankhoz való tevékenységátvitel finanszírozási résének finanszírozása, a Proton Bank 2010. végi kockázattal súlyozott eszközei mintegy 36 %-ának, azaz a Nea Proton Bank létrehozáskori kockázattal súlyozott eszközei 84 %-ának felelt meg. A HFSF induló alaptőke-injekciója a Nea Proton Bankba (az NP2 intézkedés része) a Nea Proton Bank létrehozáskori kockázattal súlyozott eszközei mintegy 18,8 %-ának felelt meg. Az NP2 intézkedés részeit képező további tőkeinjekciók a Nea Proton Bank kockázattal súlyozott eszközei mintegy 34,2 %-ának feleltek meg (2012. december 31-i adatok alapján (122)). A New Proton eljárás megindításáról szóló határozat (80) preambulumbekezdésében közöltek szerint az NP1 és NP2 intézkedés a Proton Bank kockázattal súlyozott eszközeinek több mint 50 %-át, azaz a Nea Proton Bank kockázattal súlyozott eszközeinek több mint 130 %-át képviselte. A Banknak történő eladást megelőző alaptőke-injekció, vagyis az NP3 intézkedés, a Nea Proton Bank kockázattal súlyozott eszközei mintegy 48,7 %-ának felelt meg (2013. május 31-i adatok alapján). Az ellentételezés hiányával kombinálva az ilyen támogatási összegek a kedvezményezett piaci jelenlétének erőteljes csökkentését teszik szükségessé.
(224)
Ami a piacot illeti, ahol a Nea Proton Bank működött, a Nea Proton eljárás megindításáról szóló határozat (82) preambulumbekezdésében a Bizottság rámutatott, hogy a Proton Bank nagyon kicsi bank volt (a görög bankok összes eszközei körülbelül 1 %-ának megfelelő piaci részesedéssel). Következésképpen a Proton Bank Nea Proton Bankba átvitt eszközei és forrásai viszonylag kicsik voltak a görög bankrendszer méretéhez képest. Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a kivételesen nagy támogatási összeg ellenére a Nea Proton Banknak nyújtott támogatással okozott versenytorzulásokat korlátozottnak lehet tekinteni.
(225)
Ráadásul a Nea Proton Bank tevékenységeit nyílt aukción kínálták fel a versenytársaknak. Eladását követően a Nea Proton Bank megszűnt önálló versenytársnak lenni, mivel teljesen integrálódott a Bankon belül.
(226)
A Bizottság megállapítja, hogy tekintettel a Nea Proton Bank kis méretére, a nyílt értékesítési eljárásra és a tényre, hogy a Nea Proton Bank nem fog önálló versenytársként létezni, az igen nagy összegű támogatás és az ellentételezés hiánya ellenére nincsenek indokolatlan versenytorzulások.
6.1.4.4. A szerkezetátalakításról szóló közleménnyel való összeegyeztethetőségre vonatkozó következtetés
(227)
A fenti (216)-(216) preambulumbekezdésekben található elemzés alapján a Bizottság megállapítja, hogy a Nea Proton Bank eladása és a Bankba történő integrációja biztosítja a Nea Proton Bank hosszú távú életképességét, a támogatás a szükséges minimumra korlátozott, és nincs indokolatlan versenytorzulás.
(228)
Ezért a 7. táblázatban felsorolt minden támogatási intézkedést a belső piaccal összeegyeztethetőnek kell nyilvánítani.
6.2. A NEW TT BANKKAL KAPCSOLATOS TÁMOGATÁS ÉRTÉKELÉSE
6.2.1. A támogatás megléte és összege
(229)
A Bizottságnak értékelnie kell, hogy az intézkedések állami támogatást jelentenek-e a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében.
6.2.1.1. Támogatás megléte a T Bank átadott eszközei és forrásai finanszírozási résének fedezésében (T. intézkedés)
(230)
A T Bankról szóló határozat (26)-(32) preambulumbekezdéseiben a Bizottság már megállapította, hogy a T. intézkedés, a HDIGF szanálási rendszere és a HFSF általi beavatkozás a TT Banknak átadott eszközök és források finanszírozási résének fedezése érdekében, állami támogatást jelent a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében. Az említett határozat (33) preambulumbekezdésében a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a T Bank TT Banknak átadott gazdasági tevékenységei az állami támogatás kedvezményezettjei, mivel azok a kapott támogatás miatt továbbra is léteztek.
6.2.1.2. Támogatás megléte a TT Banknak szóló feltőkésítési intézkedés alapján folyósított feltőkésítésben (TT intézkedés)
(231)
A görög állam 224,96 millió EUR-s tőkeinjekcióját a TT Bankba (TT intézkedés) a görög banktámogatási program részét képező feltőkésítési intézkedés alapján folyósították (123). A programot jóváhagyó határozatban a Bizottság megállapította, hogy a program alapján nyújtott intézkedések állami támogatást jelentenek. Így a TT intézkedés a TT Banknak nyújtott támogatás volt.
(232)
Amint azt a Bizottság a New TT eljárás megindításáról szóló határozat (98) preambulumbekezdésében megállapította, a New TT Bank fogadta be a korábban a TT Bankon (és a T Bankon) belül folytatott gazdasági tevékenységeket.
6.2.1.3. Támogatás megléte a New TT Bank finanszírozási résének finanszírozásában (NTT1 intézkedés)
(233)
A New TT eljárás megindításáról szóló határozat (53)-(57) preambulumbekezdéseiben a Bizottság már megállapította, hogy az NTT1 intézkedés, a HFSF általi beavatkozás a New TT Bank finanszírozási résének lefedése érdekében, állami támogatást jelent a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében. Az említett határozat (54) preambulumbekezdésében a Bizottság a New TT Bankot tartotta a gazdasági kedvezményezettnek, mivel a New TT Bank fogadta be a TT Bank gazdasági tevékenységeit, amelyek a kapott támogatás miatt léteznek továbbra is.
6.2.1.4. Támogatás megléte az induló alaptőke-injekcióban (NTT2 intézkedés)
(234)
A New TT eljárás megindításáról szóló határozat (49)-(52) preambulumbekezdéseiben a Bizottság már megállapította, hogy az NTT2 intézkedés, a HFSF által a New TT Bank javára folyósított 500 millió EUR-s induló alaptőke-injekció a TT Banknak nyújtott állami támogatásnak minősül a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében.
6.2.1.5. A Banknak mint a New TT Bank felvásárlójának nyújtott támogatás megléte
(235)
A Bank a New TT Bank részvényeit egy nyílt és megkülönböztetéstől mentes tendereljárás keretében szerezte meg. A görög hatóságoktól 2013. július 15-én kapott tájékoztatás szerint egy pénzügyi tanácsadó számos külföldi és görög bankot és befektetőt keresett meg, és csak a négy legnagyobb görög bank adott be végleges ajánlatot. Annak a ténynek köszönhetően, hogy a pénzügyi tanácsadó nagy számú bankkal vette fel a kapcsolatot, a Bizottság megállapítja, hogy a tendereljárás nyílt és megkülönböztetésmentes volt. A Bank ajánlatát minősítették a legjobbnak, figyelembe véve az ajánlott ellenszolgáltatás összegét és típusát.
(236)
Pontosabban a Bank beleegyezett, hogy összesen 681 millió EUR-t fizet a HFSF-nek újonnan kibocsátott rendes részvények formájában. A második legmagasabb ajánlat egy 500 millió EUR-s készpénzajánlat volt. Így ez 26,58 %-kal alacsonyabb volt a Bank ajánlatánál. A Görög Nemzeti Bank 2013. július 8-i levele szerint belföldi bank készpénzajánlata nem volt figyelembe vehető, amennyiben még mindig az eurorendszertől kapott finanszírozásra támaszkodott és különösen nem, ha éppen rendkívüli likviditási segítségnyújtásban részesült. Ezért a második legmagasabb ajánlat nem felelt meg a Görög Nemzeti Bank követelményeinek.
(237)
Azt is meg kell jegyezni, hogy az adásvételi szerződés szerint a HFSF a Bank 1 418,75 millió új rendes részvényét kapta meg egyenként 0,48 EUR kibocsátási árfolyamon (124). A HFSF részesedése a Bankban 93,55 %-ról 95,23 %-ra nőtt.
(238)
Ezért a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az akvizíció nem jelent a vevőnek nyújtott támogatást.
6.2.1.6. A támogatás meglétére vonatkozó következtetés
(239)
A fentiek alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a T., TT, NTT1 és NTT2 intézkedések mindegyike állami támogatás. A T. intézkedést illetően a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a támogatás kedvezményezettjei a T Bank tevékenységei voltak, mivel azokat átvitték a TT Bankba, majd a New TT Bankba. A TT intézkedést illetően a Bizottság úgy ítéli meg, hogy annak kedvezményezettjei a TT Bank azon tevékenységei voltak, amelyeket átvittek a New TT Bankba. Az NTT1 és NTT2 intézkedések kedvezményezettje a New TT Bank.
(240)
Ezért a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a T Bank gazdasági tevékenységei, mivel azokat befogadta a TT Bank, majd később a New TT Bank, 677 millió EUR összegű feltőkésítési támogatás kedvezményezettjei voltak, míg a TT Bank által folytatott, a New TT Bank által befogadott tevékenységek egy 4 457,96 millió EUR-s tőketámogatás formájában nyújtott állami támogatás kedvezményezettjei voltak (TT, NTT1 és NTT2 intézkedés).
10. táblázat
A T Bank, a TT Bank és a New TT Bank által kapott összes támogatás áttekintése
A támogatás kedvezményezettje
Intézkedés
Megnevezés
A támogatás összege (millió EUR)
A T Bank tevékenységei
T
A finanszírozási rés finanszírozása a T-től a TT-ig
677
A TT Bank tevékenységei
TT
Feltőkésítés
224,96
A New TT Bank tevékenységei
NTT1
A finanszírozási rés finanszírozása a TT Banktól a New TT Bankig
3 732,6
NTT2
Induló alaptőke
500
6.2.2. Az összeegyeztethetőség értékelésének jogalapja
(241)
A Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy a támogatást a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekintse, ha azzal a szándék „egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetése”.
(242)
A (199) és (200) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a görög bankokat célzó támogatási intézkedések értékelése jogalapjának jelenleg a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontjának kell lennie.
(243)
A (201) preambulumbekezdésében magyarázottak szerint ahhoz, hogy egy támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja szerint összeegyeztethető legyen, meg kell felelnie az összeegyeztethetőség általános kritériumainak: megfelelőség, szükségesség és arányosság.
(244)
A támogatási intézkedések értékelésének elveit először a 2008. évi bankokról szóló közleményben határozták meg.
(245)
A feltőkésítésről szóló közlemény (125) további iránymutatást határoz meg az állami tőkeinjekciók számára megkövetelt ellentételezési szintről.
(246)
Végül a Bizottság a szerkezetátalakításról szóló közleményben (126) elmagyarázta, hogyan fogja értékelni a szerkezetátalakítási terveket. A Bank szerkezetátalakítási tervének a szerkezetátalakításról szóló közlemény szerinti értékelésében a Bizottság figyelembe fogja venni a 8. táblázatban felsorolt összes intézkedést.
6.2.3. A támogatási intézkedések összeegyeztethetősége a 2008. évi bankokról szóló közleménnyel és a feltőkésítésről szóló közleménnyel
6.2.3.1. A T. intézkedés összeegyeztethetősége a 2008. évi bankokról szóló közleménnyel és a feltőkésítésről szóló közleménnyel
(247)
A T. intézkedést illetően a T Bankról szóló határozatában a Bizottság úgy találta, hogy a beavatkozás kielégíti a Szerződés 107. cikke (3) bekezdése b) pontjának követelményeit, és úgy döntött, hogy pénzügyi stabilitási okokból összeegyeztethető a belső piaccal a szóban forgó határozat elfogadásának dátumától számított hat hónapig. A görög hatóságok a hat hónapos időszak vége előtt nem nyújtottak be a TT Bankra vonatkozóan olyan frissített szerkezetátalakítási tervet, amely figyelembe vette a T Bank tevékenységeinek integrálását a TT Bankba. Ugyanakkor a New TT eljárás megindításáról szóló határozat (83) preambulumbekezdésében a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a mulasztás érthető volt, mert időközben olyan döntés született, hogy a TT Bankot szanálják. Mivel a görög hatóságok 2013 januárjában benyújtottak egy szerkezetátalakítási tervet a New TT Bankra vonatkozóan, majd egy frissített változatot 2013 márciusában, és mindkettő a T Bankból a TT Bankba átvitt tevékenységekkel foglalkozik, a New TT eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság ideiglenesen jóváhagyta a T. intézkedést megmentési támogatásként, amíg végleges döntés születik a T., TT, NTT1 és NTT2 intézkedésekről.
6.2.3.2. A TT intézkedés összeegyeztethetősége a 2008. évi bankokról szóló közleménnyel
(248)
2008. november 19-i határozatában (127) a Bizottság már megállapította, hogy a TT intézkedés, amelyet 2009 májusában nyújtottak a görög banktámogatási program részét képező feltőkésítési intézkedés alapján, összeegyeztethető megmentési támogatás a 2008. évi bankokról szóló közlemény szerint. A 2008. november 19-i határozat nem hivatkozott a feltőkésítésről szóló közleményre, amely akkor még nem volt elfogadva.
6.2.3.3. Az NTT1 és NTT2 intézkedések összeegyeztethetősége a 2008. évi bankokról szóló közleménnyel és a feltőkésítésről szóló közleménnyel
(249)
A New TT eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság megmentési támogatásként ideiglenesen már jóváhagyta az NTT1 és NTT2 intézkedéseket.
6.2.4. A T., TT, NTT1 és NTT2 támogatási intézkedések összeegyeztethetősége a szerkezetátalakításról szóló közleménnyel
6.2.4.1. A támogatás megfelelő ellentételezésének hiánya: figyelembe veendő a szerkezetátalakításról szóló közlemény alapján történő értékelésben.
(250)
A T Bankról szóló határozat (45) preambulumbekezdésében a Bizottság megállapította, hogy a HDIGF és a HFSF valószínűleg semmi pénzt nem fog visszaszerezni, és ezért a T Bank és a TT Bank közötti finanszírozási rés finanszírozása hasonló egy vissza nem térítendő támogatáshoz. Ezenkívül a New TT eljárás megindításáról szóló határozat (101) preambulumbekezdésében megállapítottak szerint a HFSF csak az 500 millió EUR-s induló alaptőke-injekció egy részének a visszaszerzésére számíthatott (NTT2 intézkedés). Ráadásul a Bizottság megállapította, hogy nem lesz ellentételezés a HFSF számára a TT Bank és a New TT Bank közötti finanszírozási rés fedezésére (NTT1 intézkedés), és nagyon kicsi a valószínűsége, hogy a HFSF sokat be tudjon hajtani a 3,7 milliárd EUR-ból. Végül a Bizottság megállapítja, hogy az állam minden valószínűség szerint semekkora összeget nem fog visszaszerezni a TT intézkedéssel kapcsolatban, mivel a 2009 májusában kibocsátott elsőbbségi részvényekkel kapcsolatos tőkekövetelései a felszámolás alá helyezett TT Bankban maradtak.
(251)
A New TT eljárás megindításáról szóló határozat (77) és (102) preambulumbekezdéseiben jelzettek szerint az ellentételezés hiánya alapos szerkezetátalakítást tesz szükségessé, mind életképességi intézkedéseket, mind a verseny torzulásait korlátozó intézkedéseket illetően.
6.2.4.2. A New TT Bank tevékenységének hosszú távú életképessége eladás révén
(252)
A szerkezetátalakításról szóló közlemény 21. pontja úgy rendelkezik, hogy ahol a nehéz helyzetben levő hitelintézet nem tud hitelesen visszatérni a hosszú távú életképességhez, meg kell fontolni rendes felszámolását vagy elárverezését.
(253)
A New TT eljárás megindításáról szóló határozat 3.2.4.1. szakaszában a Bizottság komoly kétségeit fejezte ki, hogy a New TT Bank helyre tudja-e állítani hosszú távú életképességét egyedi alapon, és a New TT Bank el tudja-e érni a tervezett jövedelemnövekedést. Ezenkívül rámutatott, hogy a New TT Bank csak korlátozott számú intézkedést tett a nyereségtermelés érdekében, és a New TT Bank részéről hiányoztak az élőmunkaköltségek csökkentését és a fiókhálózat racionalizálását szolgáló intézkedések. Hivatkozott a New TT Banknak egy nagyobb pénzügyi szervezetbe való integrálásával elérhető szinergiákra is.
(254)
Ebben az összefüggésben a szerkezetátalakításról szóló közlemény 17. pontja tisztázza, hogy egy bajban levő bank másik pénzügyi intézménynek történő eladása hozzájárulhat a hosszú távú életképesség helyreállításához, ha a vásárló életképes, és képes beolvasztani a nehéz helyzetben levő bankot, továbbá segíthet helyreállítani a piaci bizalmat. Ráadásul - az MEFP-vel összhangban - a New TT Bank eladása elsőbbségi intézkedés volt, figyelembe véve a közérdeket és a pénzügyi stabilitást, valamint a HFSF eszközeinek védelmét.
(255)
A 7.5.2. szakaszban közöltek szerint, szerkezetátalakítási terve alapján a Bank életképes gazdálkodó egységnek tekinthető. Így a tény, hogy a New TT Bank tevékenységei most a Bankon belül vannak, lehetővé teszi hosszú távú életképességük helyreállítását. A New TT Bank megszűnik önálló versenyző lenni. A New TT Bank és a Bank közötti működési összeolvadás 2014. április 14-én befejeződött. A „Hellenic Postbank” márkanevű fiókhálózatot lecsökkentik (a Bank szándéka, hogy bizonyos fiókok esetén megtartja a „Hellenic Postbank” márkát, miközben a „T-bank” márka nem marad meg, és a „T-bank” fiókhálózatot csaknem teljes egészében bezárják), és ezzel együtt végrehajtják a háttérirodai és más központi funkciók teljes működési integrációját. A Bizottság megállapítja: a szerkezetátalakítási terv biztosítja, hogy elérjék az elégtelen ellentételezés által megkövetelt alapos szerkezetátalakítást.
6.2.4.3. Saját hozzájárulás és tehermegosztás
(256)
A Bizottságnak a New TT eljárás megindításáról szóló határozat (99) preambulumbekezdésében kifejezett aggodalmaira, hogy a szerkezetátalakítási költségek megnőttek-e, tekintettel a New TT Bank egyedi alapon történő szerkezetátalakítására, a New TT Bank által 2013 júliusában egyedi alapon megvalósított önkéntes távozási rendszer (Voluntary Exit Scheme) (128), valamint a New TT Bank Banknak történő eladása adott választ. Pontosabban a fiókhálózat racionalizálása, a T Bank teljes integrációja és a New TT Bank teljes működési integrációja a Bankba a minimálisra korlátozzák a szerkezetátalakítási költségeket.
(257)
Ami a részvényeseknek és az alárendelt kölcsönök hitelezőinek a tehermegosztását illeti, a Bizottság a New TT eljárás megindításáról szóló határozat (100) preambulumbekezdésében már megállapította, hogy a részvényesek és az alárendelt kölcsönök hitelezői nem kerültek át a New TT Bankhoz, hanem a TT Banknál, azaz a felszámolásban levő gazdálkodó egységnél maradtak. Ennélfogva a Bizottság úgy ítélte meg, hogy megvalósult a részvényeseknek és az alárendelt kölcsönök hitelezőinek az elégséges tehermegosztása.
(258)
Ezért a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a szerkezetátalakítási költségek a minimálisra korlátozódnak, és sikerült elérni az elégséges tehermegosztást. Ugyanakkor, amint azt a (251) preambulumbekezdés már megállapította, az ellentételezés hiánya alapos szerkezetátalakítást tett szükségessé, mind életképességi intézkedéseket, mind a verseny torzulásait korlátozó intézkedéseket illetően.
6.2.4.4. Versenytorzulást korlátozó intézkedések
(259)
A versenytorzulást korlátozó intézkedésekkel kapcsolatban a szerkezetátalakításról szóló közlemény 30. pontja kimondja, hogy „a Bizottság az ilyen intézkedések szükségességének értékeléséhez kiindulópontként azon tevékenységek méretét, léptékét és terjedelmét veszi, amely tevékenységei a szóban forgó banknak lennének egy hiteles szerkezetátalakítási terv megvalósításakor. Az ilyen intézkedések jellegét és formáját két kritérium fogja meghatározni: az első a támogatási összeg, valamint az annak folyósítására vonatkozó feltételek és körülmények; a második a kedvezményezett bank működési piacának vagy piacainak jellemzői.”
(260)
A kapott támogatás összegével kapcsolatban a Bizottság emlékeztet arra, hogy a New TT eljárás megindításáról szóló határozat (104) preambulumbekezdésében megállapította, hogy a New TT Bank 4,6 milliárd EUR támogatást kapott (NTT1 és NTT2 intézkedés), amely a TT Bank kockázattal súlyozott eszközeinek több mint 70 %-át és a New TT Bank kockázattal súlyozott eszközeinek több mint 90 %-át jelenti. Továbbá a Bizottság megállapította, hogy a TT Bank (amely az a jogi személy, amely korábban azokat a tevékenységeket végezte, amelyeket a New TT Bank befogadott) korábban támogatást kapott a görög banktámogatási program alapján (129). A TT Bank elsőbbségi részvények formájában kapott egy első, 224,96 millió EUR-s tőkeinjekciót (TT intézkedés), amely akkori kockázattal súlyozott eszközei 2,9 %-ának felelt meg. Továbbá a T Bank szanálásakor a T Bank TT Bankhoz átvitt tevékenységei kaptak egy körülbelül 678 millió EUR-s szanálási támogatást (T. intézkedés), amely a fúzió hivatkozási napján (2011. március 31.) a T Bank kockázattal súlyozott eszközei 37,7 %-ának felelt meg. Az ellentételezés hiányával kombinálva az ilyen támogatási összegek mélyre ható szerkezetátalakítást tesznek szükségessé.
(261)
Másrészt a New TT eljárás megindításáról szóló határozat (104) preambulumbekezdésében a Bizottság rámutatott azokra a körülményekre, amelyek között a támogatást megadták. Pontosabban úgy tűnik, hogy az utóbbi években a TT Bank által elszenvedett veszteségek jelentős része nem kockázatvállalással járó tevékenységekből, hanem GGB-k tartásából ered. A Bizottság azt is megállapította, hogy a háztartásoknak és a vállalatoknak nyújtott hitelek magas hitelezési veszteségei főként a kivételesen mély és hosszan tartó recesszióból, nem pedig kockázatos hitelezésből erednek. Ezért úgy tűnik, a támogatás kevés versenytorzulást idéz elő. Ugyanakkor a Bizottság megállapította, hogy - méretéhez képest - a TT Bank sokkal több GGB-t tartott, mint más görögországi bankok; ez egy olyan tényező, amely némi nem helyénvaló kockázatvállalást tükröz.
(262)
Amint már megállapításra került, a New TT Bank megszűnik önálló, politikáját egyedi alapon meghatározó versenyzőként létezni. A Bank szerkezetátalakítási terve a New TT Bank teljes integrációjának feltételezésén alapul, még akkor is, ha a Bank továbbra is használni fogja a „Hellenic Postbank” márkanevet néhány fiókja és terméke esetében.
(263)
Ami a piacot illeti, ahol a New TT Bank működött, a New TT eljárás megindításáról szóló határozat (106) preambulumbekezdésében a Bizottság rámutatott, hogy a TT Bank közepes méretű bank volt Görögországban (körülbelül 6 %-os részesedés a betéteket tekintve), és a TT Bank New TT Bankba átvitt eszközei és forrásai viszonylag kicsik voltak a görög bankrendszer méretéhez képest. Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a kivételesen nagy támogatási összeg ellenére a New TT Banknak nyújtott támogatással okozott versenytorzulásokat meglehetősen korlátozottnak lehet tekinteni.
(264)
A „Hellenic Postbank” nevet viselő fiókhálózat 196 fiókjának mintegy 50 fiókkal (130) történő csökkentése szintén megerősíti a (263) preambulumbekezdésben szereplő értékelést, hogy a New TT Banknak nyújtott támogatással okozott versenytorzulásokat meglehetősen korlátozottnak lehet tekinteni.
(265)
Ráadásul a New TT Bank tevékenységeit nyílt és megkülönböztetéstől mentes aukción kínálták fel a versenytársaknak.
(266)
Az NTT1 és NTT2 támogatási intézkedések jelentős részére az állam javára történt adósságelengedés miatt volt szükség (a PSI program formájában), valamint a módfelett hosszú recesszió miatt, nem pedig helytelen hitelezési gyakorlatok következményeként. Ezenkívül a New TT Bank tevékenységeinek mérete kicsi volt, az eladási eljárás nyílt, átlátható és megkülönböztetéstől mentes volt, és a New TT Bank nem fog önálló versenyzőként létezni. Ezért a Bizottság megállapítja, hogy a támogatás nagy összege és a nyújtott állami támogatás megfelelő ellentételezésének hiánya ellenére nincs indokolatlan versenytorzulás.
6.2.4.5. A T., TT, NTT1 és NTT2 támogatási intézkedéseknek a szerkezetátalakításról szóló közleménnyel való összeegyeztethetőségére vonatkozó következtetés
(267)
A Bizottság megállapítja, hogy a New TT Bank eladása a Banknak és az ezzel kapcsolatos szerkezetátalakítás biztosítja a New TT Bank hosszú távú életképességét, a támogatás szükséges minimumra korlátozását és az indokolatlan versenytorzulások kiküszöbölését.
(268)
A 8. táblázatban felsorolt minden támogatási intézkedést a belső piaccal összeegyeztethetőnek kell nyilvánítani.
7. A BANKNAK NYÚJTOTT TÁMOGATÁS ÉRTÉKELÉSE
7.1. A TÁMOGATÁS MEGLÉTE ÉS ÖSSZEGE
(269)
A Bizottságnak a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében kell megállapítania az állami támogatás meglétét.
7.1.1. Támogatás megléte a görög banktámogatási program alapján hozott intézkedésekben
7.1.1.1. A garancia- és az államkötvény-kölcsönzési intézkedések szerint nyújtott állami likviditási támogatás (L1 intézkedés)
(270)
A Bizottság a görög banktámogatási programot jóváhagyó és meghosszabbító határozatokban (131) már megállapította, hogy a program alapján nyújtott likviditási támogatás állami támogatásnak minősül. 2011. április 15-én a garanciaállomány 13 600 millió EUR volt, és 2013. november 30 -ra elérte a 13 932 millió EUR-t. A szóban forgó program alapján nyújtott jövőbeli likviditási támogatás ugyancsak állami támogatásnak minősülne.
7.1.1.2. A feltőkésítési program szerint nyújtott állami feltőkésítés (A. intézkedés)
(271)
A görög banktámogatási programról szóló 2008. november 19-i határozatban a Bizottság már megállapította, hogy a programban szereplő feltőkésítési intézkedés alapján nyújtandó feltőkésítések támogatásnak fognak minősülni. A Bank 950 millió EUR-t kapott elsőbbségi részvények formájában; ez a Bank kockázattal súlyozott eszközeinek 2 %-át jelenti (132).
(272)
2010-ben Görögország több változtatást hajtott végre ezen elsőbbségi részvények technikai paramétereiben. Tekintve, hogy ha az elsőbbségi részvényeket öt éven belül nem vásárolják vissza, a változtatások a szelvénykamatláb automatikus évi 2 %-os emelésével az állam ellentételezését növelik, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a technikai paraméterek módosításai nem biztosítanak semmilyen előnyt a Banknak, és így nem tartalmaznak további állami támogatást.
7.1.2. Támogatás megléte az államilag garantált ELA-ban (L2 intézkedés)
(273)
A bankokról szóló 2008. évi közlemény 51. pontjában a Bizottság tisztázta, hogy központi banki pénzeszközök pénzügyi intézmények számára történő biztosítása abban az esetben nem minősül támogatásnak, ha négy halmozott feltétel teljesül a pénzügyi intézmény fizetőképességét, a hitel biztosítékát, a pénzügyi intézménynek felszámított kamatlábat és az állami ellengarancia hiányát illetően. Mivel a Bank részére nyújtott államilag garantált ELA nem felel meg e négy halmozott feltételnek, nevezetesen, mert államilag garantált és más támogatási intézkedésekkel együtt nyújtják, ezért támogatásnak számít.
(274)
Az államilag garantált ELA megfelel a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdésében megállapított feltételeknek. Először is az intézkedés tartalmaz egy állami garanciát a Görög Nemzeti Bank javára, ezért minden veszteséget az állam visel. Ennélfogva az intézkedésbe állami erőforrások vannak bevonva. Az ELA lehetővé teszi a bankok számára a finanszírozáshoz jutást olyankor, amikor nincs hozzáférésük a bankközi finanszírozási piachoz és a rendes eurorendszeri refinanszírozási műveletekhez. Következésképpen a Banknak nyújtott államilag garantált ELA előnyt biztosít számára. Mivel az ELA a bankszektorra korlátozódik, az intézkedés szelektív. Ezenfelül az államilag garantált ELA torzítja a versenyt, mivel lehetővé teszi a Bank számára, hogy folytassa piaci működését, továbbá elkerülje nemfizetővé válását és a piacról való kényszerű kilépését. Tekintettel arra, hogy a Bank más tagállamokban is aktív, és más tagállamok pénzügyi intézményei is működnek Görögországban vagy potenciálisan érdekeltek lehetnek a görögországi működésben, a Banknak biztosított előny érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.
(275)
Az államilag garantált ELA (L2 intézkedés) állami támogatásnak minősül. Az államilag garantált ELA idővel változott. 2012. december 31-én mintegy 12 milliárd EUR-t tett ki.
7.1.3. Támogatás megléte a HFSF révén nyújtott intézkedésekben
7.1.3.1. Első áthidaló feltőkésítés (B1 intézkedés)
(276)
Az Eurobankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozat 5.1. szakaszában a Bizottság már megállapította, hogy az első áthidaló feltőkésítés állami támogatás. A kapott tőke összege 3 970 millió EUR volt.
7.1.3.2. Második áthidaló feltőkésítés (B2 intézkedés)
(277)
A B2 intézkedést a HFSF forrásaival hajtották végre, amelyek - az Eurobankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozat (47) preambulumbekezdésében található magyarázat szerint - állami forrásokat tartalmaznak.
(278)
Ami az előny létezését illeti, a B2 intézkedés olyan szintre növelte a Bank tőkemegfelelési mutatóját, amely lehetővé tette számára piaci működésének folytatását és az eurorendszeri finanszírozáshoz való hozzáférést. Továbbá a B2 intézkedés ellentételezése az EFSF kötvények felhalmozódott kamataiból és egy további 1 %-os díjból áll. Mivel ez az ellentételezés nyilvánvalóan alacsonyabb mint a hasonló tőkeinstrumentumok ellentételezése a piacon, a Bank ilyen feltételekkel a piacon biztosan nem lett volna képes e tőkebevonásra. Ezért a B2 intézkedés állami forrásokból nyújtott előnyt a Bank számára. Mivel az intézkedést csak a Bank számára tették elérhetővé, ezért szelektív jellegű volt.
(279)
A B2 intézkedés eredményeképpen a Bank helyzete megerősödött, hiszen a Bankot ellátták a tőkekövetelményeknek való folyamatos megfeleléshez szükséges pénzügyi forrásokkal, ami versenytorzulásokhoz vezetett. Mivel a Bank aktív más európai bankpiacokon, és mivel más tagállamok pénzügyi intézményei is működnek Görögországban, nevezetesen a biztosítási piacon, valószínűleg a B2 intézkedés is érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.
(280)
A Bizottság megítélése szerint a B2 intézkedés állami támogatás. Nemzeti hatóságok általi támogatásként jelentették be. A kapott tőke összege 1 341 millió EUR volt.
7.1.3.3. Kötelezettségvállalási nyilatkozat (B3 intézkedés)
(281)
A B3 intézkedéssel a HFSF elkötelezte magát a kiegészítő tőke biztosítása mellett, amely ahhoz szükséges, hogy befejezzék a Bank feltőkésítését a Görög Nemzeti Bank által a 2012-es stresszteszt keretében kért összegig. A HFSF az államtól kapja a forrásait. A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy a nyilatkozat állami forrásokra vállal kötelezettséget. Jogszabályok pontosan meghatározzák és korlátozzák a körülményeket, amelyek között a HFSF támogatást nyújthat pénzügyi intézményeknek. Eszerint a szóban forgó állami források felhasználása az államnak tulajdonítható. A HFSF elkötelezte magát, hogy legfeljebb 528 millió EUR kiegészítő tőkét biztosít.
(282)
A kötelezettségvállalási nyilatkozat előnyt biztosított a Banknak, mert megnyugtatta a betéteseket, hogy a Bank képes lesz az előírt teljes tőkebevonásra, vagyis a HFSF biztosítja a tőkét, ha azt a Bank netán nem tudná a piacról beszerezni. E kötelezettségvállalás elősegíti a magántőke-bevonást is a piacról, mivel a befektetőket megnyugtatja, hogy amennyiben a Bank a tőke egy részét nem tudja a piacon megszerezni, a HFSF majd szolgáltatja azt. Egyetlen magánbefektető sem lett volna hajlandó elkötelezni magát a feltőkésítés feltételeinek ismertté válása előtt, és akkoriban a Banknak nem volt hozzáférése a tőkepiachoz.
(283)
Mivel a Bank aktív más európai bankpiacokon, és mivel más tagállamok pénzügyi intézményei is működnek Görögországban, nevezetesen a biztosítási piacon, valószínűleg a B3 intézkedés is érinti a tagállamok közötti kereskedelmet, és torzítja a versenyt.
(284)
Ezért a B3 intézkedés támogatásnak minősül, és a görög hatóságok állami támogatásként jelentették be 2012. december 27-én.
7.1.3.4. A 2013. tavaszi feltőkésítés (B4 intézkedés)
(285)
A 2013. tavaszi feltőkésítés (B4 intézkedés) az első és a második áthidaló feltőkésítés (B1 és B2 intézkedés) és a kötelezettségvállalási nyilatkozat (B3 intézkedés) átalakítása egy 5 839 millió EUR-s állandó feltőkésítéssé rendes részvények formájában. Mivel a B4 intézkedés már megadott támogatás átváltása, még mindig vannak benne állami források, de nem növeli a támogatás névleges összegét. Ugyanakkor növeli a Bank előnyét (és ezért a versenytorzulást), mivel ez állandó feltőkésítés, nem pedig átmeneti feltőkésítés mint a B1 és B2 intézkedés esetén. A B3 intézkedéshez viszonyítva, amely csak egy kötelezettségvállalás, nem pedig tényleges feltőkésítés, a B4 intézkedés javította a Bank tőkemegfelelését, ezért előnyösebb.
(286)
A Bizottság megállapítja, hogy ilyen támogatást nem nyújtottak minden Görögországban működő banknak. Ami a versenytorzulásokat és a kereskedelemre gyakorolt hatást illeti, a Bizottság megállapítja például, hogy a támogatás lehetővé tette a Bank számára tevékenységei gyakorlását más tagállamokban, úgymint Romániában és Bulgáriában. A Bank felszámolása külföldi tevékenységeinek megszüntetéséhez vezetett volna ezen tevékenységek felszámolása vagy a vállalkozások eladása útján. Emellett a Bank görögországi biztosítási tevékenységei versenyeznek más tagállamok biztosítótársaságai leányvállalatainak tevékenységeivel. Ezért az intézkedés torzítja a versenyt, és érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. Így a B4 intézkedés állami támogatásnak minősül.
7.1.3.5. A B1, B2, B3 és B4 intézkedésekre vonatkozó következtetés
(287)
A B1, B2, B3 és B4 intézkedések állami támogatást jelentenek a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében. A B1, B2, B3 és B4 intézkedések 5 839 millió EUR állami támogatást tartalmaztak, és ennyi volt a HFSF által a Banknak ténylegesen kifizetett állami támogatás összege is.
(288)
A szerkezetátalakításról szóló közlemény 31. pontja azt jelzi, hogy a támogatás abszolút összege mellett a Bizottságnak figyelembe kell vennie „a bank kockázattal súlyozott eszközeire vonatkozó” támogatást is. A B1, B2, B3 és B4 intézkedésekre egy egyéves időszak folyamán került sor, 2012 áprilisától 2013 májusáig. Ebben az időszakban megváltoztak a Bank kockázattal súlyozott eszközei. Ezért felmerül a kérdés, hogy a kockázattal súlyozott eszközök melyik szintjét kellene használni, azt, amelyik az időszak elején létezett, vagy azt, amelyik az időszak végén. A B1, B2, B3 és B4 intézkedések célja a Görög Nemzeti Bank által 2012 márciusában azonosított tőkeszükséglet fedezése (a 2012-es stresszteszt). Más szóval, a szóban forgó intézkedések által fedezett tőkeszükséglet 2012 márciusában már létezett. Ezért a Bizottság úgy véli, hogy a B1, B2, B3 és B4 intézkedésekbe foglalt támogatási összeget a Bank 2012. március 31-i kockázattal súlyozott eszközeihez kellene viszonyítani. Emlékezni kell arra is, hogy a Görög Nemzeti Bank 2012 márciusa után és a 2013. tavaszi feltőkésítésig nem vette figyelembe a görög bankok általi kivásárlásokat tőkeszükségletük - felfelé vagy lefelé történő - kiigazítása érdekében. Ez a tényező is igazolja, hogy a B1, B2, B3 és B4 intézkedések a Bank kerületével kapcsolatos támogatási intézkedések voltak a 2012. március 31-i állapota szerint.
(289)
Az első és második áthidaló feltőkésítés a kötelezettségvállalási nyilatkozattal együtt 5 839 millió EUR-t tett ki. Ez az összeg a Bank 2012. március 31-i kockázattal súlyozott eszközei 13,8 %-ának felel meg.
7.1.3.6. A 2014-es feltőkésítési kötelezettség (C. intézkedés)
(290)
2014. március 31-én a Bank kapott egy kötelezettségvállalási nyilatkozatot a HFSF-től, amellyel a HFSF vállalta, hogy legfeljebb 2 864 millió EUR összegig részt vesz a Bank tőkeemelésében (C. intézkedés). A (277) preambulumbekezdésben kifejtett okok miatt ez az intézkedés állami források igénybe vételét tartalmazza. Ez az intézkedés előnyt jelent a Bank számára, mert biztosítja a Bank részére, hogy megtalálja a tőkét, amelyre szüksége van, ami megnyugtatja a betéteseket, és elősegíti a magánbefektetőktől való tőkeszerzést.
(291)
Ha magánbefektetők nem jegyzik a tőkeemelés teljes összegét, akkor a HFSF-nek kell ténylegesen tőkét injekcióznia a Bankba a kötelezettségvállalási nyilatkozatot alkalmazva. A kötelezettségvállalási nyilatkozathoz képest egy ilyen tőkeinjekció nagyobb előnyt jelentene a Bank számára. Egy egyszerű kötelezettségvállalási nyilatkozattal szemben a tényleges tőkeinjekció növeli a Bank tőkemegfelelését.
(292)
Se a kötelezettségvállalási nyilatkozat, se a tényleges tőkeinjekció formájában történő lehetséges végrehajtása nem felel meg a piacgazdasági befektető elvének. Még akkor is, ha a HFSF az új részvényeket ugyanazon az áron vásárolná meg, mint a magánbefektetők, a HFSF részvételének körülményei nagyban különböznek a magánbefektetőétől, aki az új részvényeket jegyezni fogja. A HFSF vállalta a teljes tőkeemelés jegyzését, ha szükséges, mielőtt bármilyen magánbefektető elkötelezte volna magát a részvényvásárlás mellett. Az új részvényeket vásárló magánbefektetők biztosak lesznek benne, hogy a Bank mindenképpen megszerzi a teljes szükséges tőkeösszeget, mivel a HFSF védőhálóként fog működni, és megvásárolja a magánbefektetők által nem jegyzett részvényeket. Másodszor, a HFSF csak akkor fog részt venni, ha nincs elegendő kereslet a magánbefektetők részéről a meghirdetett ártartomány alsó határán. A HFSF fogja biztosítani azt a tőkét, amelyet a Bank nem tud megtalálni a piacon ugyanazon a részvényenkénti áron. Következésképpen a HFSF nyújt tőkét olyan összegre, vagy olyan áron, amelyet a piac nem hajlandó megadni.
(293)
Mivel csak a Banknak nyújtották, a C. intézkedés szelektív. A Bank helyzete megerősödött, hiszen a Bankot ellátták a Görög Nemzeti Bank által megszabott szavatolótőke-követelményeknek való folyamatos megfeleléshez szükséges pénzügyi forrásokkal. Ez olyan előnyt jelent, amely torzítja a versenyt. Mivel a Bank aktív más európai bankpiacokon, és mivel más tagállamok pénzügyi intézményei is működnek Görögországban, nevezetesen a biztosítási piacon, valószínűleg a C. intézkedés is érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.
(294)
A 2014-es feltőkésítési kötelezettségvállalás állami támogatást jelent a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében. Ebben az intézkedésben a támogatás összege 2 864 millió EUR, amely a Bank 2013. december 31-i kockázattal súlyozott eszközei 7,5 %-ának felel meg (133).
(295)
Ha a HFSF e kötelezettséget teljesítve további tőkét injekcióz a Bankba, ezzel növeli a Banknak biztosított előnyt és a versenytorzulást, de nem növeli a támogatás névleges összegét (134).
7.1.4. A kapott támogatás meglétére és teljes összegére vonatkozó következtetés
(296)
Az A., B1, B2, B3, B4 és C. intézkedések állami támogatást jelentenek a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében.
11. táblázat
A Bank által kapott összes támogatás áttekintése
Hiv.
Intézkedés
Az intézkedés típusa
A támogatás összege
Támogatás/kockázattal súlyozott eszközök
A.
Elsőbbségi részvények
Tőketámogatás
950 millió EUR
2 %
B1 B2 B3 B4
Első áthidaló feltőkésítés
Második áthidaló feltőkésítés
Kötelezettségvállalási nyilatkozat
2013. tavaszi feltőkésítés
Tőketámogatás
5 839 millió EUR
13,8 %
C.
2014-es feltőkésítési kötelezettségvállalás
Kötelezettségvállalás tőketámogatás nyújtására
2 864 millió EUR
7,5 %
A Banknak nyújtott összes tőketámogatás
9 653 millió EUR
15,8 %
A Banknak kifizetett összes tőketámogatás
6 789 millió EUR [felmehet 9 653 millió EUR-ra, ha a HFSF-nek kell a 2014. áprilisi tőkeemelés teljes összegét biztosítania]
23,7 %
Hiv.
Intézkedés
Az intézkedés típusa
A támogatás névleges összege
L1
Likviditási támogatás
Garancia
13 932 millió EUR
2013. november 30-án
L2
Államilag garantált ELA
Finanszírozás és garancia
12 000 millió EUR
2012. december 31-én
A Banknak nyújtott összes likviditási támogatás
25 932 millió EUR
7.2. AZ ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉG ÉRTÉKELÉSÉNEK JOGALAPJA
(297)
A (200) preambulumbekezdésben megállapítottak szerint a Szerződés 107. cikke (3) bekezdése b) pontjának kell lennie a támogatási intézkedések értékelése jogalapjának (135).
(298)
A pénzügyi válság idején a Bizottság összeegyeztethetőségi kritériumokat dolgozott ki a különböző típusú támogatási intézkedésekre. A támogatási intézkedések értékelésének elveit először a 2008. évi bankokról szóló közleményben határozták meg.
(299)
Feltőkésítési intézkedésekre vonatkozó iránymutatás a feltőkésítésről szóló közleményben és a 2011-es meghosszabbítási közleményben található.
(300)
A szerkezetátalakításról szóló közlemény meghatározza a Bizottság által elfogadott megközelítést a szerkezetátalakítási tervek értékelésére vonatkozóan, különösen az életképesség helyreállításának, a kedvezményezett megfelelő hozzájárulása biztosításának és a versenytorzulások korlátozásának szükségességét illetően.
(301)
Ezt a keretet egészítette ki a 2013-as bankokról szóló közlemény, amely a 2013. augusztus 1. után bejelentett támogatási intézkedésekre vonatkozik.
7.2.1. A Banknak nyújtott likviditási támogatás összeegyeztethetőségi értékelésének jogalapja (L1 intézkedés)
(302)
A Bank által már megkapott likviditási támogatás végleges jóváhagyásra került azon egymást követő határozatok révén, amelyek engedélyezték a görög banktámogatási program, valamint annak módosításai és hosszabbításai szerinti intézkedéseket (136). A Banknak nyújtott minden jövőbeli likviditási támogatást a Bizottság által rendben jóváhagyott rendszer szerint kell megadni. Az ilyen támogatás feltételeit engedélyeznie kell a Bizottságnak, mielőtt megadják, ezért további értékelésére e határozatban nincs szükség.
7.2.2. Az elsőbbségi részvények összeegyeztethetőségi értékelésének jogalapja (A. intézkedés)
(303)
Az elsőbbségi részvények formájában 2009-ben folyósított feltőkésítés (A. intézkedés) a 2008-ban a bankokról szóló 2008. évi közlemény szerinti görög banktámogatási program részeként jóváhagyott feltőkésítési intézkedés alapján került megadásra. Ezért nem kell ismételten értékelni a bankokról szóló 2008. évi közlemény szerint, hanem csak a szerkezetátalakításról szóló közlemény alapján kell értékelni.
7.2.3. Az államilag garantált ELA összeegyeztethetőségi értékelésének jogalapja (L2 intézkedés)
(304)
Az államilag garantált ELA (L2 intézkedés) összeegyeztethetőségét először a bankokról szóló 2008. évi közlemény és a 2011. évi meghosszabbítási közlemény alapján kell értékelni. Minden 2013. augusztus 1. után nyújtott államilag garantált ELA-ra a bankokról szóló 2013. évi közlemény vonatkozik.
7.2.4. A HFSF feltőkésítések összeegyeztethetőségi értékelésének jogalapja (B1, B2, B3 és B4 intézkedés)
(305)
A HFSF feltőkésítések (B1, B2, B3 és B4 intézkedés) összeegyeztethetőségét, különösen az ellentételezést illetően, először a bankokról szóló 2008. évi közlemény, a feltőkésítésről szóló közlemény és a 2011. évi meghosszabbítási közlemény alapján kell értékelni. Az Eurobankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság kétségeit fejezte ki a B1 intézkedés fent említett közleményekkel való összeegyeztethetőségét illetően. Mivel ezeket 2013. augusztus 1. előtt hajtották végre, ezek az intézkedések nem tartoznak a bankokról szóló 2013. évi közlemény hatálya alá. A HFSF feltőkésítések (B1, B2, B3 és B4 intézkedés) összeegyeztethetőségét a szerkezetátalakításról szóló közlemény alapján is értékelni kell.
7.2.5. A 2014-es feltőkésítési kötelezettségvállalás összeegyeztethetőségi értékelésének jogalapja (C. intézkedés)
(306)
A 2014-es feltőkésítési kötelezettségvállalás (C. intézkedés) összeegyeztethetőségét a bankokról szóló 2013. évi közlemény alapján kell értékelni, amely új követelményeket határoz meg az alárendelt hitelezők hozzájárulását és a vezetők javadalmazását illetően, továbbá a feltőkésítésről szóló közlemény és a 2011. évi meghosszabbítási közlemény alapján. A C. intézkedés összeegyeztethetőségét a szerkezetátalakításról szóló közlemény alapján is értékelni kell.
7.3. AZ L2 INTÉZKEDÉS ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGE A BANKOKRÓL SZÓLÓ 2008. ÉVI KÖZLEMÉNNYEL, A 2011. ÉVI MEGHOSSZABBÍTÁSI KÖZLEMÉNNYEL ÉS A BANKOKRÓL SZÓLÓ 2013. ÉVI KÖZLEMÉNNYEL
(307)
Ahhoz, hogy egy támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja szerint összeegyeztethető legyen, meg kell felelnie az összeegyeztethetőség általános kritériumainak: megfelelőség, szükségesség és arányosság.
(308)
Mivel a görög bankokat kizárták a bankközi piacokról, és teljesen a központi banki finanszírozástól váltak függővé, amint azt a (32) preambulumbekezdés is jelzi, és mivel a Bank nem tudott elegendő összegű pénzt kölcsönvenni rendes refinanszírozási műveleteken keresztül, a Banknak államilag garantált ELA-ra volt szüksége az elegendő likviditás megszerzéséhez, ezzel megelőzve fizetésképtelenné válását. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az L2 intézkedés megfelelő mechanizmus egy komoly zavar orvoslására, amelyet a Bank fizetésképtelensége okozott volna.
(309)
Mivel az államilag garantált ELA viszonylag magas finanszírozási költséggel jár a Bank részére, a Bank számára elegendő ösztönzés, hogy elkerülje az ezen finanszírozási forrásra való támaszkodást tevékenységei fejlesztése számára. A Banknak […] bázisponttal magasabb kamatlábat kellett fizetnie, mint a rendes eurorendszeri refinanszírozási műveleteknél. Ráadásul a Banknak […] bázispontnyi garanciadíjat is kellett fizetnie az államnak. Mindezek eredményeképpen az államilag garantált ELA teljes költsége a Bank számára sokkal magasabb, mint az EKB-s refinanszírozás normál költségei. Nevezetesen, az előbbi és az utóbbi közötti különbség magasabb, mint a 2011. évi meghosszabbítási közlemény által megkövetelt garanciadíj szintje. Következésképpen az állam által felszámított teljes ellentételezés elégségesnek tekinthető. Ami az államilag garantált ELA összegét illeti, azt a Görög Nemzeti Bank és az EKB rendszeresen felülvizsgálja a Bank tényleges szükségletei alapján. Szorosan nyomon követik a felhasználását, és biztosítják a szükséges minimumra korlátozását. Így az L2 intézkedés nem biztosít a Banknak olyan likviditási többletet, amelyet versenyt torzító tevékenységek finanszírozására lehetne felhasználni. A szükséges minimális összegre van korlátozva.
(310)
Az államilag garantált ELA felhasználásának ilyen alapos vizsgálata és rendszeres ellenőrzése, hogy felhasználása a minimálisra korlátozódjon, e likviditás arányosságát és azt is biztosítja, hogy ne vezessen indokolatlan versenytorzuláshoz. A Bizottság azt is megállapítja, hogy - a 7.6. szakaszban elemzettek szerint - Görögország elkötelezte magát számos, a negatív továbbgyűrűző hatások csökkentését célzó intézkedés mellett, ami szintén biztosítja, hogy a likviditási támogatástól való függés a lehető leghamarabb megszűnjön, és az ilyen támogatás arányos legyen.
(311)
Ezért az L2 intézkedés megfelel a bankokról szóló 2008. évi közleménynek és a 2011. évi meghosszabbítási közleménynek. Mivel a bankokról szóló 2013. évi közlemény nem vezetett be további követelményeket a garanciákra vonatkozóan, az L2 intézkedés a bankokról szóló 2013. évi közleménynek is megfelel.
7.4. A B1, B2, B3 ÉS B4 INTÉZKEDÉSEK ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGE A BANKOKRÓL SZÓLÓ 2008. ÉVI KÖZLEMÉNNYEL, A FELTŐKÉSÍTÉSRŐL SZÓLÓ KÖZLEMÉNNYEL ÉS A 2011. ÉVI MEGHOSSZABBÍTÁSI KÖZLEMÉNNYEL
(312)
A (201) preambulumbekezdésben jelzettek szerint ahhoz, hogy egy támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja szerint összeegyeztethető legyen, meg kell felelnie az összeegyeztethetőség általános kritériumainak (137): megfelelőség, szükségesség és arányosság.
(313)
A feltőkésítésről szóló közlemény és a 2011. évi meghosszabbítási közlemény további iránymutatást határoz meg az állami tőkeinjekciók számára megkövetelt ellentételezési szintről.
7.4.1. Az intézkedések megfelelősége
(314)
A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a HFSF feltőkésítések (B1, B2, B3 és B4 intézkedés) megfelelnek, mert megakadályozzák a Bank csődjét. Ezek nélkül nem tudta volna folytatni tevékenységeit, mivel 2012 végén a Banknak negatív volt a tőkéje (138).
(315)
Ezzel kapcsolatban az Eurobankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság megállapította, hogy a Bank az egyik legnagyobb bankintézmény Görögországban, mind a hitelezést, mind a betétgyűjtést illetően. Mint olyan, a Bank rendszerkockázati szempontból fontos bank Görögország számára. Következésképpen a Bank fizetésképtelensége súlyos zavart okozott volna a görög gazdaságban. Az akkori körülmények között a pénzügyi intézményeknek Görögországban nehézségeik voltak a finanszírozáshoz jutással. A finanszírozás hiánya korlátozta azon képességüket, hogy hitelt nyújtsanak a görög gazdaságnak. Ebben az összefüggésben a gazdaság zavarát súlyosbította volna a Bank fizetésképtelensége. Ráadásul a B1, B2, B3 és B4 intézkedésekre főként a PSI program miatt - amely egy rendkívül különleges és előre nem látható esemény volt - került sor, nem pedig rossz gazdálkodás vagy a Bank túlzott kockázatvállalása miatt. Ily módon az intézkedések elsősorban a PSI program eredményeivel foglalkoznak, és hozzájárulnak a pénzügyi stabilitás fenntartásához Görögországban.
(316)
Az Eurobankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság kétségeit fejezte ki, hogy minden lehetséges lépést azonnal megtettek-e annak elkerülése érdekében, hogy a Banknak a jövőben ismét támogatásra legyen szüksége. Amint azt e határozat (130)-(132) preambulumbekezdései jelzik, Görögország kötelezettséget vállalt számos, a Bank vállalatirányításával és üzleti műveleteivel kapcsolatos intézkedés végrehajtására. Amint azt a (102)-(104) és a (111) preambulumbekezdés leírja, a Bank átfogó szerkezetátalakítást is végrehajtott a tevékenységeiben, sok, már megvalósított költségcsökkentéssel és elidegenítéssel. Mindez eloszlatta a Bizottság kétségeit.
(317)
Az Eurobankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság kétségeit fejezte ki azzal kapcsolatban is, hogy voltak-e elegendő biztosítékok arra az esetre, ha a Bank állami ellenőrzés alá kerül, vagy arra az esetre, ha magánbefektetők megtartják az ellenőrzést, miközben a tulajdon többsége az államnál van. A Bizottság megállapítja, hogy a (131) és (132) preambulumbekezdésben leírt kötelezettségvállalások biztosítják, hogy a Bank hitelműveleteit kereskedelmi alapon fogják végezni, és a napi üzletmenet védve lesz az állami beavatkozástól. A HFSF és a Bank megállapodása szerinti kapcsolati keretrendszer azt is biztosítja, hogy a fő részvényes állam érdekei védve legyenek a Bank vezetésének túlzott kockázatvállalásától.
(318)
Így a B1, B2, B3 és B4 intézkedések biztosítják a pénzügyi stabilitás fenntartását Görögországban. Jelentős intézkedések történtek a jövőbeli veszteségek minimalizálása és annak biztosítása érdekében, hogy a Bank tevékenységeit nem megfelelő irányítás ne veszélyeztesse. Ennek alapján a Bizottság úgy találja, hogy a B1, B2, B3 és B4 intézkedések megfelelőek.
7.4.2. Szükségesség - a támogatás minimálisra korlátozása
(319)
A 2008. évi bankokról szóló közlemény szerint a támogatási intézkedésnek - összegét és formáját tekintve - szükségesnek kell lennie a cél eléréséhez. Ez azt jelenti, hogy a tőkeinjekció összegének az adott cél eléréséhez szükséges minimumnak kell lennie.
(320)
A tőketámogatás összegét a Görög Nemzeti Bank egy stresszteszt keretében számította ki, biztosítandó, hogy az elsődleges alapvető (Core Tier 1) tőke egy bizonyos szint felett maradjon a 2012-2014-es időszakban, amint azt a 3. táblázat tükrözi. Így nem látja el a Bankot fölös tőkével. Amint azt a (316) preambulumbekezdés kifejti, intézkedések történtek azon kockázat csökkentése érdekében, hogy a Banknak esetleg további támogatásra lesz szüksége a jövőben.
(321)
Ami az első és a második áthidaló feltőkésítés (B1 és B2 intézkedés) ellentételezését illeti, a Bizottság emlékeztet arra, hogy azokat 2012 májusában és 2012 decemberében ítélték oda, és kifizetésük természetben történt, EFSF kötvények formájában. A szóban forgó EFSF kötvények kiadásának napjától a 2013. tavaszi feltőkésítés napjáig a HFSF ellentételezésként az EFSF kötvények felhalmozódott kamatát plusz 1 % díjat kapott (139). Amint az Eurobankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozat hangsúlyozza, ez az ellentételezés alacsonyabb, mint a feltőkésítésről szóló közleményben meghatározott 7 % és 9 % közötti tartomány. Ugyanakkor az alacsony ellentételezés időszaka egy évre korlátozódott a B1 intézkedésre vonatkozóan és öt hónapra a B2 intézkedést illetően (vagyis az áthidaló feltőkésítés szabályos feltőkésítéssé alakításáig rendes részvények formájában, nevezetesen a B4 intézkedésig). Míg az első és a második áthidaló feltőkésítés nem idézte elő a meglévő részvényesek felhígítását, a 2013. tavaszi feltőkésítés (amely az első és második áthidaló feltőkésítés átalakítása volt) erősen felhígította a részvényeseket, mivel részesedésük a Bank részvénytőkéjében 1,4 %-ra esett. Ekkor megszűnt az az abnormális helyzet, amely az első áthidaló feltőkésítés napjától állt fenn. Így az Eurobankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozatban felmerült kétségek eloszlottak.
(322)
Továbbá, tekintettel a Bank nehézségeinek nem tipikus forrására, amikor is a veszteségek elsősorban az állam javára szóló adósságelengedésből (a PSI program és az adósság-visszavásárlás, amelyek jelentős előnyt - vagyis adósságcsökkentést - biztosítanak az állam számára), továbbá a belső piac elhúzódó recessziójának következményeiből erednek, a Bizottság el tud fogadni egy ilyen átmeneti eltérést a feltőkésítésről szóló közleményben meghatározott mérvadó ellentételezési követelményektől (140).
(323)
A B3 intézkedés egy tőkével való ellátásról szóló kötelezettségvállalás volt. Ez a 2012 decemberében vállalt kötelezettség mindössze öt hónappal később egy tényleges tőkeinjekció formájában teljesült 2013 májusában és júniusában. Emiatt és a (322) preambulumbekezdésben meghatározott okok miatt elfogadható, hogy erre a kötelezettségvállalásra semmilyen ellentételezést nem fizettek.
(324)
Ami a B4 intézkedést illeti, a 2011. évi meghosszabbítási közlemény 8. pontja szerint a tőkeinjekciókat a felhígítási hatáshoz igazított részvényárfolyamhoz képest elegendő engedménnyel kellene jegyezni, hogy az állam számára kielégítő ellentételezés ésszerű biztosítékát adják. Miközben ez a feltőkésítés nem biztosított jelentős engedményt a felhígítási hatáshoz igazított részvényárfolyamhoz képest, valójában lehetetlen volt jelentős engedményt elérni az elméleti előjog nélküli árból (141). A 2013. tavaszi feltőkésítést megelőzően a Bank tőkéje negatív volt, és részvényeinek összértéke csak néhány száz millió eurót tett ki. Ilyen körülmények között felmerül a kérdés, a meglévő részvényeseket teljesen törölni kellett-e volna. A Bizottság megállapítja, hogy a kibocsátási árfolyam 50 %-os engedménnyel volt megállapítva a kibocsátási árfolyam meghatározását megelőző ötven nap átlagos piaci árához képest. A Bizottság azt is megállapítja, hogy nagy volt a már meglévő részvényesek felhígítása, mivel e feltőkésítés után a Bank részvényállományának csak 1,4 %-át birtokolták. Ezért a piaci árhoz képest további engedmény alkalmazásának csak elhanyagolható hatása lett volna a HFSF ellentételezésére. Tekintettel a görög bankok (322) preambulumbekezdésben elmagyarázott sajátos helyzetére, valamint a tényre, hogy a támogatási igény az állam javára történt adósságelengedésből ered, a Bizottság kellően alacsonynak ítéli a kibocsátási árfolyamot.
(325)
Következésképpen a B1, B2, B3 és B4 intézkedések mind összegüket, mind formájukat illetően szükségesek mint megmentési támogatás.
7.4.3. Arányosság - a negatív továbbgyűrűző hatásokat korlátozó intézkedések
(326)
A Bank igen nagy összegű állami támogatást kapott. Így ez a helyzet jelentős versenytorzulásokhoz vezethet. Ugyanakkor Görögország elkötelezte magát számos, a negatív továbbgyűrűző hatások csökkentését célzó intézkedés végrehajtása mellett. Nevezetesen, a kötelezettségvállalások biztosítják, hogy a Bank műveletei továbbra is üzleti alapon folytatódjanak, a (131) és (132) preambulumbekezdésekben kifejtettek szerint. Görögország egy felvásárlási tilalom mellett is elkötelezte magát, valamint számos külföldi érdekeltség és görögországi nem banki tevékenység elidegenítése mellett, a (133) preambulumbekezdésben meghatározottak szerint. A versenytorzulások korlátainak további értékelését a 7.6. szakasz tartalmazza.
(327)
A Bankban egy ellenőrző megbízottat is kineveztek, hogy nyomon kövesse a vállalatirányítással és üzleti műveletekkel kapcsolatos kötelezettségek teljesítését. Ezzel elkerülnek bármilyen káros változást a Bank kereskedelmi gyakorlatában, és így csökkentik a lehetséges negatív továbbgyűrűző hatásokat.
(328)
Végül, 2014. április 16-án egy új, átfogó szerkezetátalakítási tervet nyújtottak be a Bizottságnak. Ezt a szerkezetátalakítási tervet a 7.6. szakasz értékeli.
(329)
Összefoglalva, az Eurobankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozatban felmerült kétségek eloszlottak. A bankokról szóló 2008. évi közlemény 15. pontjának figyelembevételével a B1, B2, B3 és B4 intézkedések arányosak.
7.4.4. A HFSF feltőkésítéseknek a bankokról szóló 2008. évi közleménynek, a feltőkésítésről szóló közleménynek és a 2011. évi meghosszabbítási közleménynek való megfelelésére vonatkozó következtetés
(330)
Így a Bizottság megállapítja, hogy a HFSF feltőkésítések (a B1, B2, B3 és B4 intézkedés) megfelelő, szükséges és arányos, figyelemmel a bankokról szóló 2008. évi közlemény 15. pontjára, a feltőkésítésről szóló közleményre és a 2011. évi meghosszabbítási közleményre.
7.5. A NEW TT BANK ÉS A NEA PROTON BANK BANK ÁLTALI MEGVÁSÁRLÁSÁNAK MEGFELELÉSE A SZERKEZETÁTALAKÍTÁSRÓL SZÓLÓ KÖZLEMÉNYNEK
(331)
A szerkezetátalakításról szóló közlemény 23. és 40. pontja kifejti, hogy vállalkozások támogatott bankok általi kivásárlásai általában ellentétesek a szerkezetátalakítási költségek és a versenytorzulások korlátozására irányuló kötelezettségekkel. Ezenkívül veszélyeztethetik vagy bonyolíthatják az életképesség helyreállítását. Ezért a Bizottságnak értékelnie kell, hogy a Bank által megvalósított tulajdonszerzések összeegyeztethetőek-e a szerkezetátalakításról szóló közleménnyel.
7.5.1. A New TT Bank megvásárlásának összhangja a szerkezetátalakításról szóló közleménnyel
7.5.1.1. A New TT Bank megvásárlásának hatása a Bank hosszú távú életképességére
(332)
Ami a működés jövedelmezőségét illeti, a Bank tulajdonszerzései elő fogják segíteni a hosszú távú életképesség helyreállítását, mivel két bank egyesítése ugyanazon a földrajzi piacon lehetőséget ad értelmes szinergiák megvalósítására, például létszámcsökkentés, fiókbezárások és csökkentett általános költségek formájában. A Bank ügyfeleket és betéteseket szerez, miközben jelentősen csökkenti az értékesítési költségeket. A központ funkcióinak ésszerűsítése mellett be fogja zárni a „T-Bank” márkanevű fiókok többségét és néhány „Hellenic Postbank” márkanevű fiókot.
(333)
Ami a likviditási helyzetet illeti, a tranzakciónak a Bank hitel/betét mutatójára is kedvező hatása van, lecsökkentve azt egy túlzott szintről, mivel a New TT Banknak sokkal több betétje volt, mint hitele. Nevezetesen, a HFSF-nek szóló 2013. július 8-i levelében a Görög Nemzeti Bank megállapította, hogy a Bank a tranzakciót megelőző két évben nagy nyomás alatt volt. A Görög Nemzeti Bank megállapította, hogy a Bank piaci részesedéseket veszített Görögországban, és jelentősen támaszkodott eurorendszeri finanszírozásra és rendkívüli likviditási segítségnyújtásra. Levelében a Görög Nemzeti Bank hivatkozott a hatalmas finanszírozási résre, a 132 %-os konszolidált hitel/betét mutatóra és a Bank megítélésének romlására az ügyfelek körében. Ebben a levélben a Görög Nemzeti Bank jelezte, hogy a New TT Bank megszerzése a Bank által „[a Bank] betéteinek jelentős növekedéséhez vezet, javítva ezzel teljes finanszírozási profilját, a betétesek általi megítélését és azt a képességét, hogy új betéteket vonzzon a jelenleginél vonzóbb feltételek mellett”.
(334)
Ezért a felvásárlás hozzájárul a Bank likviditási helyzetének javításához, ami elengedhetetlen a hosszú távú életképesség helyreállításához. Szolgálatai által a HFSF-nek küldött 2013. július 8-i levelében a Bizottság elismerte a felvásárlás pozitív hatását. Abban a levélben a Bizottság jelezte, hogy a Bank szerkezetátalakítási tervének tervezete, amelyet Görögország a New TT Bank megszerzését megelőzően nyújtott be, nem felelt meg a hosszú távú életképesség helyreállítása követelményének a Bank szerkezetátalakítási időszak végi mérlegének sebezhetősége miatt. Ugyanezen levélben a Bizottság jelezte, hogy „a betétekben gazdag [New TT Bank] megszerzése kulcsfontosságú hozzájárulás lesz [a Bank] mérlegének javításához és így hosszú távú életképessége helyreállításához”. Ez az értékelés indokolt volt, tekintettel az ilyen kivásárlásnak a Bank likviditási helyzetére gyakorolt hatására. „2012. év végi adatok alapján a felvásárlás hatására a hitel/betét arány azonnal 155 %-ról 123 %-ra esne úgy, hogy lehetséges lenne [a Bizottság] követelményének teljesítése 2017 végén”.
(335)
Ezért a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a felvásárlás pozitív a Bank hosszú távú életképességének helyreállítása szempontjából.
7.5.1.2. A felvásárlás hatása a Bank számára szükséges támogatási összegre
(336)
A szerkezetátalakításról szóló közlemény 23. pontjával összhangban a szerkezetátalakítási támogatást nem szabad más vállalatok felvásárlására fordítani, hanem csak olyan szerkezetátalakítási költségek fedezésére, amelyekre a Bank életképességének helyreállítása érdekében van szükség.
(337)
A Bank a vételárat új részvényekkel fizette, hogy a felvásárlás finanszírozása ne állami támogatáson keresztül történjen. Ennek eredményeképpen a vételár kifizetésével keletkezett tőkeszükségletet azonnal fedezte az új részvények kibocsátása, így a vételár megfizetése nem járt a Bank tőkeszükségletének nettó növekedésével. Ezenkívül a HFSF volt a New TT Bank 100 %-os tulajdonosa, ami azt jelenti, hogy a Bank által kibocsátott minden új részvényt a HFSF-nek, azaz az államnak adtak.
(338)
A felvásárlás mint olyan nem idéz elő további állami támogatást, mivel a New TT Bank megfelelt a szavatolótőke-követelményeknek. Ráadásul ezen áthidaló hitelintézetet csak néhány hónappal a felvásárlása előtt hozták létre. Mivel egy bajban levő bank eszközeit valós értéken becslik és értékelik azoknak egy áthidaló hitelintézetnek való átadását megelőzően, feltételezhető, hogy a New TT Bank kölcsönportfóliója nem tartalmazott rejtett vagy tartalékolással nem kellően fedezett veszteségeket.
(339)
Összefoglalva, a jelen ügy sajátos körülményei közepette a New TT Bank felvásárlása kivételesen nem sérti azt az elvet, hogy a támogatásnak a szükséges minimumnak kell lennie.
7.5.1.3. A kivásárlás versenyt torzító hatása
(340)
A szerkezetátalakításról szóló közlemény 39. és 40. pontjával összhangban, állami támogatást nem szabad versenyző vállalkozások kivásárlása fordítani nem támogatott vállalatok hátrányára. A szerkezetátalakításról szóló közlemény 41. pontja azt is kimondja, hogy kivásárlások akkor engedélyezhetők, ha pénzügyi stabilitás helyreállításához vagy tényleges verseny biztosításához szükséges konszolidációs folyamat részei, hogy a kivásárlási eljárásnak tisztességesnek kell lennie, és a kivásárlásnak biztosítania kell a tényleges verseny feltételeit a vonatkozó piacon.
(341)
A New TT Bank önmagában nem volt életképes bank. Ennek a banknak a konszolidációját a 2013. május 15-i MEFP alapján kérték. Ezért a tranzakció minősíthető egy olyan konszolidációs folyamat részének, amelyre a szerkezetátalakításról szóló közlemény 41. pontjában leírt pénzügyi stabilitás helyreállítása érdekében van szükség.
(342)
Egyetlen nem támogatott ajánlattevő se nyújtott be érvényes ajánlatot a New TT Bank megvásárlására, és az eladási eljárás nyílt, átlátható és megkülönböztetéstől mentes volt. Ezért a Bank nem szorított ki nem támogatott ajánlattevőt. Mivel a kivásárlást engedélyezte a Görög Versenyhatóság (142), a Bizottság feltételezi, hogy az eladási folyamat kimenetele biztosítja a tényleges verseny feltételeit Görögországban.
(343)
Mindezt figyelembe véve levonható a következtetés, hogy a New TT Bank megszerzése összeegyeztethető a szerkezetátalakításról szóló közlemény 4. szakaszával.
7.5.1.4. A New TT Bank kivásárlására vonatkozó következtetés
(344)
A Bizottság úgy ítéli meg, hogy figyelemmel a görög bankok egyedi helyzetére (143) és a New TT Bank kivásárlásának sajátosságaira, a kivásárlás összeegyeztethető a szerkezetátalakításról szóló közleményben meghatározott követelményekkel.
7.5.2. A Nea Proton Bank megvásárlásának összhangja a szerkezetátalakításról szóló közleménnyel
7.5.2.1. A Nea Proton Bank megvásárlásának hatása a Bank hosszú távú életképességére
(345)
Ami a működés jövedelmezőségét illeti, a Nea Proton Bank megszerzésének elő kellene segítenie a Bank hosszú távú életképesség helyreállítását, mivel két vállalat egyesítése ugyanazon a földrajzi piacon lehetőséget ad értelmes szinergiák megvalósítására, például létszámcsökkentés, fiókbezárások és csökkentett általános költségek formájában.
(346)
A Nea Proton Bank megszerzése lehetővé teszi a Bank számára, hogy a szinergiákat a saját javára fordítsa. A Bank ügyfeleket és a betéteseket szerez, miközben bezárja a legtöbb fiókot, valamint racionalizálja az informatikai rendszert és a központ funkcióit. A tranzakció csökkentette a Bank hitel/betét mutatóját is, mivel a Nea Proton Banknak alacsonyabb volt a hitel/betét mutatója. 2013 júniusának végén a Bank nettó hitel/betét mutatója 135,79 % körül volt, míg a Nea Proton Bank nettó hitel/betét aránya mintegy 52,68 %-ot tett ki.
(347)
Következésképpen a kivásárlás pozitív hatást gyakorolt a Bank életképességére.
7.5.2.2. A Nea Proton Bank megvásárlásának hatása a Bank számára szükséges támogatás összegére
(348)
A szerkezetátalakításról szóló közlemény 23. pontjával összhangban a szerkezetátalakítási támogatást nem szabad más vállalatok felvásárlására fordítani, hanem csak olyan szerkezetátalakítási költségek fedezésére, amelyekre az életképesség helyreállítása érdekében van szükség.
(349)
A Bank szimbolikus árat (egy eurót) fizetett a Nea Proton Bank megvásárlásáért, miközben a megszerzett gazdálkodó egység az eladás előtt megfelelő feltőkésítésben részesült. Ebbe a feltőkésítésbe beletartoztak a jövőbeli hitelveszteségek és működési veszteségek céltartalékai (144). Következésképpen egy megfelelően feltőkésített bank egy euróért történő megszerzése nem növelte a Bank tőkeszükségletét.
(350)
Végeredményben a Nea Proton Bank kivásárlása nem sérti azt az elvet, hogy a támogatást a szükséges minimumra kell korlátozni.
7.5.2.3. A Nea Proton Bank kivásárlásának versenyt torzító hatása
(351)
A szerkezetátalakításról szóló közlemény 39. és 40. pontjával összhangban, állami támogatást nem szabad versenyző vállalkozások kivásárlása fordítani nem támogatott vállalatok hátrányára.
(352)
A Nea Proton Bank önmagában nem volt életképes bank. Ennek a banknak a konszolidációját a 2013. május 15-i MEFP alapján kérték. Ezért a kivásárlás minősíthető egy olyan konszolidációs folyamat részének, amelyre a szerkezetátalakításról szóló közlemény 41. pontjában leírt pénzügyi stabilitás helyreállítása érdekében van szükség.
(353)
A Bizottság azt is megállapítja, hogy egyetlen nem támogatott ajánlattevő se nyújtott be érvényes ajánlatot a Nea Proton Bank megvásárlására, és az eladási eljárás nyílt, átlátható és megkülönböztetéstől mentes volt. Ezért a Bank nem szorított ki nem támogatott ajánlattevőt. Mivel a kivásárlást engedélyezte a Görög Versenyhatóság (145), a Bizottság feltételezi, hogy az eladási folyamat kimenetele biztosítja a tényleges verseny feltételeit Görögországban.
(354)
Mindezt figyelembe véve levonható a következtetés, hogy a New Proton Bank megszerzése összeegyeztethető a szerkezetátalakításról szóló közlemény 4. szakaszával.
7.5.2.4. A Nea Proton Bank kivásárlására vonatkozó következtetés
(355)
A Bizottság úgy ítéli meg, hogy figyelemmel a Nea Proton Bank kivásárlásának sajátosságaira, a kivásárlás összeegyeztethető a szerkezetátalakításról szóló közleményben meghatározott követelményekkel.
7.6. AZ A., B1, B2, B3, B4 ÉS C. INTÉZKEDÉSEK MEGFELELÉSE A SZERKEZETÁTALAKÍTÁSRÓL SZÓLÓ KÖZLEMÉNYNEK ÉS A C. INTÉZKEDÉS MEGFELELÉSE A BANKOKRÓL SZÓLÓ 2013. ÉVI KÖZLEMÉNYNEK
7.6.1. A nehézségek forrásai és a szerkezetátalakítási közlemény szerinti értékelést érintő következmények
(356)
Amint a 2.1.1. és 2.1.2. szakaszokban jeleztük, a Bank nehézségei főként a görög szuverén válságból, valamint Görögország és Dél-Európa mély recessziójából adódtak. Ami az előbbi tényezőt illeti, a görög kormány elveszítette a pénzügyi piacokhoz való hozzáférést, és végül tárgyalások útján egy megállapodást kellett elérnie a belföldi és nemzetközi hitelezőkkel. Ez volt a PSI program, amely az állammal szembeni követelések 53,3 %-os leértékelését eredményezte. Ezenkívül a követelések 31,5 %-át elcserélték alacsonyabb kamatozású és hosszabb futamidejű új GGB-kre. Ezeket az új GGB-ket 2012 decemberében az állam névértékük 30,2 %-a és 40,1 %-a közötti áron visszavásárolta a görög bankoktól, ami további veszteséget okozott a görög bankoknak. A PSI programnak és az adósság-visszavásárlásnak a Bank tőkehelyzetére gyakorolt hatása mellett a Bank óriási mértékű betétkiáramlásokat észlelt 2010 és 2012 közepe között annak kockázata miatt, hogy Görögország esetleg kilép az euróövezetből a fenntarthatatlan államadósság és a gazdasági válság következményeként.
(357)
A B1, B2, B3 és B4 intézkedések 5 839 millió EUR-t tesznek ki, amely körülbelül azonos a PSI programot követően elkönyvelt veszteséggel (5 781 millió EUR). Ilyen esetben, és amennyiben a nehézségek elsősorban nem egy túlzottan kockázatvállaló magatartásból erednek, a 2011. évi meghosszabbítási közlemény 14. pontja úgy rendelkezik, hogy a Bizottság könnyíteni fog a követelményein.
(358)
A Bizottság elismeri, hogy a tőkeszükséglet egy része egy adott pénzügyi intézmény saját országa szuverén kockázatának való rendes kitettségéből adódik. Erre a tényre az Eurobankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozat (58) és (69) preambulumbekezdése is rámutatott. Következésképpen a Banknak kevésbé van szüksége erkölcsi kockázati kérdések kezelésére a szerkezetátalakítási tervében azon más támogatott pénzügyi intézményekhez képest, amelyek túlzott kockázatokat halmoztak fel. Mivel a támogatási intézkedések kevésbé torzítóak, a versenytorzítások korlátozása érdekében tett intézkedéseket arányosan enyhíteni kell. Tekintve, hogy a PSI program és az adósság-visszavásárlás adósságelengedést jelentenek az állam javára, az állam ellentételezése a bankok feltőkésítésekor alacsonyabb lehet.
(359)
Ugyanakkor, mivel a görög gazdaság 2008 óta mintegy 25 %-kal zsugorodott, jövedelmezősége helyreállítása érdekében a Banknak hozzá kell igazítania a szervezetét, költségstruktúráját és kereskedelmi hálózatát ehhez az új környezethez. Ezért, az erkölcsi kockázati probléma hiánya ellenére a Banknak a hosszú távú életképesség biztosítása érdekében át kell alakítania görögországi működésének szerkezetét.
(360)
A Bizottság azt is megállapítja, hogy a Bank kitettsége a görög szuverén kockázatnak nagyobb volt, mint néhány más görögországi banké. Ezért a GGB-ken elszenvedett veszteségek (a PSI programon elszenvedett veszteségek) nem teljes mértékben tulajdoníthatóak egy pénzügyi intézmény saját országa szuverén kockázatának való rendes kitettségének.
(361)
A Bank számára a veszteségek második forrását a görög háztartásoknak és vállalatoknak nyújtott hiteleken keletkező veszteségek jelentik. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a veszteségek oka elsősorban a GDP kivételesen erős és elhúzódó, öt év alatt körülbelül 25 %-os zsugorodása, nem pedig a Bank kockázatos hitelezési gyakorlata. Így az e veszteségek fedezésére megadott támogatás nem okoz erkölcsi kockázatot, szemben azzal az esettel, amikor támogatás óv meg egy bankot múltbeli kockázatos magatartása következményeitől. Ezért a támogatás kevésbé torzító (146).
(362)
Ugyanakkor a Bank tőkeszükségletének és hitelezési veszteségeinek egy része néhány nemzetközi leányvállalattól származik (Románia, Bulgária, Lengyelország és Ukrajna). 2012-ben például a Bank veszteségeket könyvelt el Romániában, Bulgáriában és Ukrajnában, miközben e leányvállalatok 1,8 milliárd EUR összegű csoporton belüli finanszírozás kedvezményezettjei voltak.
(363)
A Bank tőkeszükségletének meghatározására szolgáló, 2012-ben elvégzett stressztesztek szintén azt jelezték, hogy a tőkeszükséglet egy része a külföldi kölcsönökön elszenvedett veszteségekből adódott. E kölcsönökön az előrejelzett hitelezési veszteségek 1 228 millió EUR-ra rúgtak az alapforgatókönyv szerint, és 1 622 millió EUR-ra a kedvezőtlen forgatókönyvben.
(364)
Következésképpen a 2011. évi meghosszabbítási közlemény 14. pontja a veszteségek és a keletkező támogatási szükséglet jelentős részét fedezi, ami lehetővé teszi a Bizottság számára a követelményei könnyítését. A támogatási szükséglet részben a kivételesen mély és hosszan tartó recesszió miatti görög hitelezési veszteségekből ered, nem pedig kockázatos hitelezésből. Az ilyen körülmények között odaítélt támogatás nem hoz létre erkölcsi kockázatot, ezért kevésbé torzító.
(365)
Végül, a támogatási igény egy része a Bank saját kockázatvállalásából fakad, különösen külföldi leányvállalatait és magasabb GGB állományát illetően.
7.6.2. Életképesség
(366)
Egy szerkezetátalakítási tervnek biztosítania kell, hogy a pénzügyi intézmény képes legyen hosszú távú életképességét helyreállítani a szerkezetátalakítási időszak végére (a szerkezetátalakításról szóló közlemény 2. szakasza). Esetünkben a szerkezetátalakítási időszak az e határozat elfogadásának napja és 2018. december 31. közötti időszakként kerül meghatározásra.
(367)
A szerkezetátalakításról szóló közlemény 9-11. pontjaival összhangban Görögország átfogó és részletes szerkezetátalakítási tervet nyújtott be, amely teljes körű tájékoztatást nyújt a Bank üzleti modelljéről. A terv azonosítja a Bank nehézségeinek okait is, valamint az életképességi problémák leküzdése érdekében meghozott minden intézkedést. Nevezetesen a szerkezetátalakítási terv leírja a Bank működési hatékonyságának megőrzése, a nem teljesítő hitelek magas szintjével, az alacsony működési hatékonysággal, sebezhető likviditási és tőkehelyzetével való megbirkózás érdekében választott stratégiát, továbbá külföldi vállalkozásait, amelyek anyavállalatukra támaszkodtak finanszírozásuk és tőkéjük érdekében.
7.6.2.1. Görögországi banki tevékenységek
(368)
Ami a likviditást és a Bank eurorendszeri finanszírozásra való ráutaltságát illeti, a szerkezetátalakítási terv a görögországi mérleg korlátozott növekedését vetíti előre, miközben a betétalapnak ismét növekednie kellene. Az ELA-tól való függés, amely már lényegesen csökkent, tovább fog mérséklődni, ami szintén segíteni fogja a Bankot finanszírozási költsége csökkentésében.
(369)
A (127) preambulumbekezdésben leírt hitel/betét arányra vonatkozó kötelezettség biztosítja a Bank mérlegszerkezetének fenntarthatóságát a szerkezetátalakítási időszak végére. Az értékpapírok és más, nem alapvető tevékenységek értékesítése is erősíteni fogja a Bank likviditási helyzetét, és biztosítja, hogy ne kelljen a bankközi piacoktól függenie. A Bank továbbra is feszített likviditási helyzete miatt a Bizottság el tudja fogadni a görög hatóságok kérését, hogy felhatalmazást kapjanak a Banknak történő likviditásnyújtásra a görög banktámogatási program garancia- és államkötvény-kölcsönzési intézkedései alapján.
(370)
Finanszírozási költségeinek csökkentése érdekében a Bank arra is kötelezettséget vállalt, hogy tovább csökkenti a betétekre fizetett kamatokat, a (127) preambulumbekezdésben leírtak szerint. A Bizottság megállapítja, hogy a betétek költségének ilyen csökkentése kulcsfontosságú hozzájárulás lesz a Bank tartalékolás előtti jövedelmezőségének javításához.
(371)
A válság kezdete óta a Bank jelentősen racionalizálta görögországi üzleti hálózatát a fiókok és az alkalmazottak számának csökkentése révén. 2013-hoz képest 2018-ra a Bank összes költsége további […] %-kal fog csökkenni (147). E cél elérése érdekében a Bank vállalta, hogy görögországi fiókjai és alkalmazottai számát 2017. december 31-é re maximum […]-ra/-re, illetve […]-ra/-re csökkenti, és összes költsége Görögországban legfeljebb 800 millió EUR lesz. A szerkezetátalakítási időszak végén a várható költség/bevétel arány […] % alatt lesz. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a szerkezetátalakítási terv megőrzi a Bank hatékonyságát az új piaci környezetben.
(372)
Egy másik kulcsfontosságú terület a nem teljesítő hitelek kezelése, mivel ezek a portfólió 29,4 %-át tették ki 2013. december 31-én (148). A Bank azt tervezi, hogy egy célorientált osztályt hoz létre, amely a nem teljesítő hitelek kezelésével foglalkozna. Arra is kötelezettséget vállalt, hogy magas minőségi követelményeknek felel meg a hitelpolitikáját illetően, hogy a Bank számára a hitelezési folyamat minden fázisában maximalizálja az értéket, ahogy azt a (131) és (132) preambulumbekezdések leírják.
7.6.2.2. Vállalatirányítás
(373)
Egy másik figyelmet érdemlő pont a Bank irányítása, tekintettel arra, hogy 2013. december 31-én a HFSF tulajdonában volt a Bank részvényeinek 95,23 %-a. Figyelemmel az állami tulajdonú bankok görögországi múltjára, a Bank és a HFSF egy sajátos kapcsolati keretrendszerről állapodott meg 2013-ban. E megállapodás megvédi a Bank napi üzletmenetét a fő részvényese túlzott beavatkozásától, miközben biztosítja, hogy a HFSF nyomon követhesse a szerkezetátalakítási terv megvalósulását, és megfelelő konzultációs eljárások révén megakadályozhassa, hogy a Bank vezetése túlzott kockázatokat vállaljon. A Bank arra is kötelezettséget vállalt, hogy szoros figyelemmel kíséri a kapcsolt hitelfelvevőknek való kitettségét.
(374)
A 2014-ben módosított HFSF törvény úgy rendelkezik, hogy a HFSF által a 2013. tavaszi feltőkésítéskor jegyzett részvények szavazatra nem jogosítóak lesznek, ha a 2014-es tőkeemelés legalább 50 %-át magánbefektetők jegyzik. Ami a Bank hosszú távú életképességének helyreállítását illeti, a Bizottság nem lenne negatív véleménnyel a magánrészvényeseknek biztosított ellenőrzést illetően, ha saját pénzükből jelentős összeget fektetnek a Bankba. A Bizottság megállapítja, hogy a HFSF szavazati jogainak korlátozása nem vonatkozik a Bank alapszabályával kapcsolatos szavazatokra, vagy lényeges vállalati eseményekre vagy más stratégiai döntésekre. A Bizottság üdvözli a tényt, hogy a HFSF automatikusan visszanyeri teljes szavazati jogait, ha a Bank nem hajtja végre a szerkezetátalakítási tervét. E rendelkezések biztosítják, hogy miközben a HFSF nem avatkozik a Bank napi működésébe, megőrizheti érdekeltségét mint részvényes és mint a szerkezetátalakítási terv helyes végrehajtásának biztosításáért felelős hatóság.
7.6.2.3. Nemzetközi tevékenységek
(375)
Amint azt a (362) és (363) preambulumbekezdések kifejtik, a Bank bizonyos nemzetközi tevékenységei a múltban leapasztották a tőkéjét, likviditását és jövedelmezőségét.
(376)
A szerkezetátalakítási terv elmozdulást vetít előre a Bank üzleti modelljében egy olyan banki üzleti modell irányába, amely jobban összpontosít a(z) […]-ra/-re. A Bank már eladta EFG Poland nevű nem nyereséges lengyelországi leányvállalatát. Emellett megkezdte a többi leányvállalat racionalizálását, a kölcsönjegyzési eljárás megerősítését és a leányvállalatok finanszírozási résének csökkentését. A […] leányvállalat […] elidegenítését tervezi (149). További szerkezetátalakítást fog végrehajtani a(z) […] és […] leányvállalatok működésében azok esetleges későbbi eladását megelőzően, amint azt a (116) preambulumbekezdés említi.
(377)
A külföldi műveletek általános nyereségességét […]-tól/-től kezdődően állítják helyre. Ugyanezen a napon a külföldi leányvállalatoknak nyújtott finanszírozást […] csökkentik a 2012. december 31-i szinthez képest.
(378)
Ezért a Bizottság úgy hiszi, hogy a Bank kellőképpen átalakítja e külföldi leányvállalatokat, és lecsökkenti méretüket, hogy a jövőben ne legyenek kitéve további tőkeszükségletnek és likviditáshiánynak. A (128) preambulumbekezdésben leírt kötelezettség, hogy tartózkodjanak nagy összegű tőkének a Bank nemzetközi leányvállalataiba történő injekciózásától ugyancsak biztosítja, hogy a külföldi leányvállalatok ne jelentsenek fenyegetést a tőkére vagy a likviditásra nézve.
7.6.2.4. Az életképességre vonatkozó következtetés
(379)
A 2.4. szakaszban ismertetett alapforgatókönyv azt mutatja, hogy a szerkezetátalakítási időszak végén a Bank képes lesz olyan nyereséget realizálni, amely lehetővé teszi számára összes költsége fedezését, és megfelelő sajáttőke-arányos nyereséget biztosítani kockázati profilja figyelembevételével. Valójában az alapforgatókönyv szerint a Bank sajáttőke-arányos nyeresége 2018-ban […] % lesz. Ugyanakkor az előrejelzések szerint a Bank tőkehelyzete kielégítő szinten marad, mivel a tőkemegfelelési mutató 2014-től kezdődően nem fog […] % alá esni.
(380)
Végül a Bizottság ugyancsak tudomásul veszi a Bank szerkezetátalakítási tervében leírt kedvezőtlen forgatókönyvet a görög hatóságok által benyújtottak szerint. E kedvezőtlen forgatókönyv egy sor, a HFSF-fel megállapodott feltevésen alapul. Hosszabb és mélyebb válsággal számol, valamint az ingatlanárak súlyosabb deflációjával (150). A szerkezetátalakítási terv azt mutatja, hogy a Bank képes ésszerű mértékű stressznek ellenállni, mivel - a kedvezőtlen forgatókönyvben - a Bank nyereséges marad a szerkezetátalakítási időszak végén, […] %-os sajáttőke-arányos nyereséggel és […] % elsődleges alapvető (Core Tier 1) tőkemutatóval 2018-ban.
(381)
A Görög Nemzeti Bank által elvégzett 2013-as stressztesztek megerősítik, hogy a 2014-ben bevonásra kerülő további tőke, nevezetesen 2 864 millió EUR, elegendő az alapforgatókönyv megvalósulásához a szerkezetátalakítási időszakban. A Bank egy feltételes tőketervet is be fog nyújtani a Görög Nemzeti Banknak olyan intézkedésekkel, amelyeket akkor kell végrehajtani, ha a gazdasági környezet netán tovább romlik. A Bizottság emlékeztet arra, hogy az alapforgatókönyv szerinti tőkeszükséglet-értékelésben a Görög Nemzeti Bank már több módosítást hajtott végre, amelyek a becsült tőkeszükséglet emelkedését eredményezték a Bank által saját alapforgatókönyvében becsült tőkeszükséglethez képest. Ezért a Görög Nemzeti Bank által becsült alapforgatókönyv szerinti tőkeszükséglet egyfajta stressztesztnek tekinthető. A Bank életképességének megállapítása érdekében a Bizottság nem követeli meg, hogy a Banknak előre elegendő tőkéje legyen a Görög Nemzeti Bank által becsült stresszforgatókönyv szerinti tőkeszükséglet fedezésére, mivel az utóbbi becsült szint magas stressz-szintet képvisel.
(382)
Ezenkívül pozitív, hogy a Bank többet nem fog befektetésre nem ajánlott papírokba fektetni, ami segíteni fog tőke- és likviditási helyzetének megóvásában.
(383)
Ezért a Bizottság megállapíthatja, hogy a Bank elegendő intézkedést tett az életképességi kérdések kezelése érdekében a görög belföldi banki tevékenységeket és a külföldi tevékenységeket illetően.
7.6.3. Saját hozzájárulás és tehermegosztás
7.6.3.1. Az A., B1, B2, B3 és B4 intézkedések szerkezetátalakításról szóló közleménynek való megfelelésének értékelése
(384)
Amint azt a szerkezetátalakításról szóló közlemény kimondja, a bankoknak és tulajdonosaiknak a lehető leginkább hozzá kell járulniuk a szerkezetátalakításhoz annak biztosítása érdekében, hogy a támogatás a szükséges minimumra korlátozódjon. Így a bankoknak saját forrásaikat kell felhasználniuk a szerkezetátalakítás finanszírozására, például eszközök eladásával, miközben a bank veszteségeit - ahol lehetséges - a bankban érdekeltséggel bíróknak kell átvállalniuk. A Bank által vállalt kötelezettségeknek biztosítaniuk kell, hogy saját forrásokat használjanak, és az eredeti részvényesek és magánbefektetők, akiké a Bank hibrid tőkéje, hozzájáruljanak a szerkezetátalakításhoz.
7.6.3.1.1. A Bank saját hozzájárulása: elidegenítések és költségcsökkentés
(385)
A Bank jelentős üzleti érdekeltségeket adott el, hogy javítsa tőkemegfelelését. Nagy lengyel és török leányvállalatainak értékesítése mintegy 750 millió EUR-val javította tőkehelyzetét. Ezek az eladások javították a Bank likviditási helyzetét is. Az Eurobank Properties tőkeemelése lehetővé tette a Bank számára tőkéje 200 millió EUR-val való emelését.
(386)
A szerkezetátalakítási terv további eszközök eladásáról is rendelkezik […]-ban/-ben és […]-ban/-ben. Nevezetesen a Bank kötelezettséget vállalt külföldi vagyona méretének 8,77 milliárd EUR-ra történő csökkentésére. Figyelembe véve a már végrehajtott tőkeáttétel-csökkentést és elidegenítéseket, és e további leépítés megvalósítását követően a Bank földrajzi jelenléte […]-ban/-ben jelentősen csökkenni fog.
(387)
Ezenkívül a Bank kötelezettséget vállalt arra, hogy tovább csökkenti külföldi tevékenységei méretét, ha 1 milliárd EUR-nál több tőkeinjekcióra van szüksége a HFSF-től. Ilyen forgatókönyv mellett a Bank legfeljebb 3,5 milliárd EUR-ra csökkentené nemzetközi eszközeinek állományát. Amennyiben a C. intézkedés szerinti tőkeinjekció 1 milliárd EUR-nál kevesebb, akkor a magánbefektetők legalább 1,5 milliárd EUR-t fognak beinjekciózni, vagyis többet, mint a HFSF. A magánbefektetők nagyobb részvétele jelentősen csökkentené a szükséges támogatás összegét, elősegítve így a tehermegosztást.
(388)
A Bank arra is kötelezettséget vállalt, hogy eladja nagy és nyereséges biztosító leányvállalatát.
(389)
Tőkeszükséglete korlátozása érdekében a Bank vállalta, hogy nem fordít tőkét a külföldi leányvállalatai támogatására vagy méretük növelésére, amint azt a (128) preambulumbekezdés leírja. Továbbá a kötelezettségvállalások úgy rendelkeznek, hogy a Bank további kivásárlásokat nem hajt végre.
(390)
A Banknak van egy kiterjedt költségcsökkentési programja is, amint azt a 2.4.2. szakasz jelzi. Költségei tovább csökkennek 2018-ig. […]
(391)
Nevezetesen Görögország elkötelezte magát, hogy […]-ig a Bank nem fog semelyik alkalmazottjának vagy menedzserének […]-ot meghaladó teljes éves javadalmazást (bér, nyugdíjjárulék, jutalom) fizetni. Továbbá, arra az esetre, ha a HFSF-nek jegyeznie kell a Bank részvényeiből, Görögország vállalta fizetési sapka alkalmazását a bankokról szóló 2013. évi közleménnyel összhangban (151).
7.6.3.1.2. Historikus részvényesek általi tehermegosztás és a piacon szerzett új tőke
(392)
A Bank meglévő részvényeseit a 2013. tavaszi feltőkésítés erősen felhígította (B4 intézkedés). Ez azt jelenti, hogy a meglévő részvényeseknek a 2013. tavaszi feltőkésítést megelőző 100 %-os érdekeltsége mindössze 1,44 %-ra csökkent. A Bizottság azt is megállapítja, hogy 2008 óta a Bank nem fizetett készpénzosztalékot. Végül, a Bizottság kedvezően ítéli meg a tényt, hogy a HFSF csak akkor fog további tőkét injekciózni, ha a Banknak nem sikerül ésszerűnek tartott és két független értékbecslő által megállapított áron tőkéhez jutnia a piacról.
7.6.3.1.3. Alárendelt kölcsönök hitelezői általi tehermegosztás
(393)
A Bank alárendelt kölcsöneinek hitelezői hozzájárultak a Bank szerkezetátalakítási költségeinek megfizetéséhez. A Bank több forrásmenedzsment gyakorlatot végzett el a tőkegenerálás érdekében. Az átváltott kötelezettségek teljes összege 748 millió EUR-ra rúgott, és a tőkenyereség 565 millió EUR volt, a (122) és (123) preambulumbekezdésben leírtak szerint.
(394)
A még mindig meglévő instrumentumokra a (133) preambulumbekezdésben leírt kamatszelvény-beváltási tilalom vonatkozik. Ezért a Bizottság úgy ítéli meg, hogy biztosítva van a bank magán hibridbefektetői általi megfelelő tehermegosztás, és ebben a vonatkozásban a szerkezetátalakításról szóló közlemény feltételei teljesülnek.
(395)
Végezetül, figyelembe véve a 7.6.1. szakaszban kifejtett elemeket, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy Görögország elegendő saját hozzájárulást és tehermegosztási intézkedést valósított meg az A., B1, B2, B3 és B4 támogatási intézkedés összegének a szükséges minimumra való korlátozása érdekében.
7.6.3.2. A C. intézkedés bankokról szóló 2013. évi közleménynek való megfelelése értékelése
(396)
A bankokról szóló 2013. évi közlemény kiegészíti a szerkezetátalakításról szóló közleményt, és fokozott tehermegosztást tesz szükségessé, valamint a tőketámogatást szerző bankok további intézkedéseit a támogatás minimálisra csökkentése érdekében. A bankokról szóló 2013. évi közlemény 29. pontja megköveteli a tagállamtól annak bizonyítását, hogy az ilyen támogatás minimumra korlátozását szolgáló minden intézkedést a lehető legjobban kihasználtak. E célból a tagállamnak be kell mutatnia egy tőkebevonási tervet, biztosítania kell a részvényesek és alárendelt hitelezők megfelelő tehermegosztását, és meg kell gátolnia a pénzeszközök kiáramlását a szerkezetátalakításról szóló döntést megelőzően. A bankokról szóló 2013. évi közlemény szerint a tőkebevonási tervnek magában kell foglalnia jogokkal kapcsolatos kérdéseket, önkéntes forrásmenedzsment gyakorlatokat, tőkenövelő elidegenítéseket, tőkeáttétel-csökkentő intézkedéseket, nyereség-visszatartást és más intézkedéseket, például szigorú költség és javadalmazási politikákat.
(397)
A bankokról szóló 2013. évi közlemény 47. pontja úgy rendelkezik, hogy amennyiben tőkehiányt állapítanak meg, az adott banknak meg kell gátolnia a pénzeszközök kiáramlását számos olyan intézkedés révén, amelyek célja ugyanazon eredmény elérése, mint a rendes osztalékfizetési és osztalékszelvény-beváltási tilalomé, a felvásárlási tilalomé, az árvezetési tilalomé vagy a hirdetési tilalomé. A Bizottság megállapítja, hogy az ilyen tiltásoknak a Bank már eleget tesz, mivel ezek szerepelnek a Görögország által benyújtott kötelezettségvállalási listában, amint azt a (133) preambulumbekezdés ismerteti, valamint, hogy a Bank 2008 óta nem fizetett készpénzosztalékot.
(398)
A 2014-es feltőkésítési kötelezettségvállalás (C. intézkedés) egy puffert biztosít a jövőbeli veszteségek elnyelésére a Görög Nemzeti Bank által 2013-ban elvégzett és 2014. március 6-án nyilvánosságra hozott stressztesztgyakorlat által meghatározottak szerint. A stresszteszt eredményei azt mutatják, hogy a Banknak további 2 945 millió EUR tőkére van szüksége jövőbeli veszteségei fedezésére egy stresszforgatókönyv esetén. A C. intézkedés csak azt a tőkeszükségletet fedezi, amelyik megmarad, amennyiben i. nem lehet további elidegenítésekkel vagy tőkenövelő intézkedésekkel fedezni (a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a Bank elemzett minden lehetséges elidegenítést, és elkötelezte magát mindazok mellett, amelyek csökkenteni tudják a tőkeszükségletet a Görög Nemzeti Banknak benyújtott tőketerv keretében) és ii. magánbefektetők nem fedezik a 2014 áprilisában sorra kerülő tőkeemelés keretében. Így nem látja el a Bankot fölös tőkével.
(399)
A (385)-(395) preambulumbekezdésekben kifejtettek szerint a Bank már a stresszteszt előtt hozott intézkedéseket a szükséges tőke minimumra korlátozása érdekében. Amennyiben a jelenlegi tőkebevonás keretében a Banknak sikerül a tőkeigény nagyobbik részét magánbefektetőktől megszerezni, és a HFSF által fizetett további támogatás 1 milliárd EUR alatt marad, a Banktól nem lesz szükség további saját hozzájárulásra. Viszont, ha a C. intézkedés szerint kifizetett támogatás e szint felett van, a Bank részéről helyénvaló, ha még több tevékenységet elidegenít.
(400)
Ami a tehermegosztást illeti, a bankokról szóló 2013. évi közlemény úgy rendelkezik, hogy a megfelelő tehermegosztás velejárói a részvényesek, hibridtőke-tulajdonosok és alárendelt kölcsönök hitelezői általi hozzájárulások, mielőtt tőketámogatás formájában támogatás odaítélésére kerülne sor. A Bizottság megállapítja, hogy Görögország módosította nemzeti jogszabályait annak biztosítása érdekében, hogy az alárendelt hitelezők járuljanak hozzá a Bank szerkezetátalakításának költségeihez, mielőtt a Bank bármilyen további tőkeinjekciót kapna. A Bizottság azt is megállapítja, hogy Görögország kötelezettséget vállalt a 2014-ben módosított HFSF törvény 6a. cikkében előírt intézkedések végrehajtására, amelyek a tőkehiánynak a tőkeinstrumentumai és más alárendelt kötelezettségei tulajdonosainak történő szükség szerinti allokációjáról rendelkeznek. Miközben e tehermegosztásra csak a 2014-es feltőkésítési kötelezettségvállalás (C. intézkedés) napja után kerül sor, a bankokról szóló 2013. évi közlemény 45. pontja alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy aránytalan eredmények következnének be, ha az alárendelt kölcsön és a hibrid tőke kötelező konverziójának már a kötelezettségvállalás pillanatában meg kellene történnie. Ha a Bank elegendő magántőkét vonna be a Görög Nemzeti Bank által elvégzett stresszteszt által meghatározott teljes tőkeszükséglete fedezésére, az alárendelt kölcsönök hitelezőinek konverziója aránytalan lenne. Ezért Görögország kötelezettségvállalása az alárendelt hitelezők belső feltőkésítésére mielőtt bármilyen tényleges tőketámogatást ténylegesen kifizetnének a Bank számára, elegendő a helyes tehermegosztás biztosításához.
(401)
Ezenkívül, annak biztosítása érdekében, hogy a Bank tulajdonosai a maximális mértékben részt vegyenek egy megfelelő tőkebázis helyreállításában a szerkezetátalakítási időszakban, Görögország kötelezettséget vállalt, hogy a szerkezetátalakítási időszak végéig a Bank visszatartja az osztalékokat, és nem fizet azon kamatszelvényekre, amelyekre törvény szerint nem köteles fizetni. Így a szerkezetátalakításról szóló közlemény 26. pontjával és a bankokról szóló 2013. évi közlemény 47. pontjával összhangban a Bank nem fog állami támogatást felhasználni szavatoló tőkére történő kifizetésekre, ha a nyereség nem elegendő az ilyen kifizetések teljesítéséhez.
(402)
A Bank azt is vállalta, hogy 2017. december 31-ig egyetlen alkalmazottnak vagy vezetőnek sem fizet a Görög Nemzeti Bank elnöke évi teljes javadalmazásánál (nem számítva az elnök javadalmazásról való önkéntes részleges lemondását) magasabb teljes éves javadalmazást (bér, nyugdíjjárulék, jutalom). Továbbá, arra az esetre, ha a HFSF-nek jegyeznie kell a Bank részvényeiből, Görögország vállalta fizetési sapka alkalmazását a bankokról szóló 2013. évi közleménnyel összhangban (152).
(403)
A Bizottságnak értékelnie kell, hogy a szóban forgó, két forgatókönyvre vonatkozó kötelezettségvállalás teljesíti-e a bankokról szóló 2013. évi közleményben meghatározott követelményeket.
(404)
Az első forgatókönyvben, ahol a HFSF ténylegesen nem injekcióz új tőkét a Bankba, a C. intézkedésbe foglalt támogatás pusztán egy tőkeemelésre vonatkozó jegyzési kötelezettségvállalásra korlátozódik, és a HFSF egyetlen eurót sem fog folyósítani, hiszen minden új részvényt magánbefektetők fognak jegyezni. A bankokról szóló 2013. évi közlemény úgy rendelkezik, hogy a javadalmazási korlátozás akkor érhet véget, amikor a támogatást visszafizették. Ugyanakkor az ilyen jegyzési kötelezettségvállalásba foglalt támogatás egy leendő tőkeemeléssel kapcsolatban nem fizethető vissza, ha a kérdéses kötelezettségvállalás megvalósulására sohasem kerül sor (mivel az állam sohasem folyósított pénzt a Banknak). Ilyen körülmények között a Bizottság elfogadhatja, hogy a javadalmazási korlátozás egy rögzített időszakra vonatkozzon. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a Görögország által vállalt kötelezettség, amely 2017. december 31-ig tart (azaz három évig és nyolc hónapig, amely egy évvel a szerkezetátalakítási terv vége előtt ér véget), a bankokról szóló 2013. évi közlemény 38. pontja utolsó bekezdésének helyes alkalmazása. Mivel a Görög Nemzeti Bank elnökének éves javadalmazása alacsonyabb, mint a bankokról szóló 2013. évi közlemény 38. pontjának második bekezdésében meghatározott sapka, és mert ez a kötelezettségvállalás az egész csoportra fog vonatkozni, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a Görögország által arra az esetre javasolt kötelezettségvállalás, amikor a HFSF nem jegyez részvényt a tervezett tőkeemelés keretében, összhangban van a bankokról szóló 2013. évi közlemény 38. pontjával.
(405)
A második forgatókönyvben, amikor a HFSF-nek a bank részvényeiből valamennyit jegyeznie kellene, Görögország vállalta a kötelezettség módosítását, hogy az megfeleljen a bankokról szóló 2013. évi közleménynek. A Bizottság megállapítja, hogy amennyiben a HFSF valamennyi részvényt jegyezne, a bankokról szóló 2013. évi közleménynek való megfelelés fenntartása érdekében a javadalmazási sapka időtartama módosulna, és a következő két esemény közül a korábbi bekövetkeztéig tartana: a szerkezetátalakítási terv vége (2018. december 31.) vagy a támogatás visszafizetésével egyenértékű tranzakció. Mivel a Bank rendes részvényeket nem tud visszafizetni, a Bizottság elfogadja, hogy a részvények másodlagos piacon, nyereséggel történő eladása a támogatás visszafizetésével egyenértékűnek tekinthető.
(406)
Végezetül, a Görögország által a javadalmazás korlátozására kiadott kötelezettségvállalás mindkét forgatókönyvben megfelel a bankokról szóló 2013. évi közlemény követelményeinek.
(407)
Ami az állam ellentételezését illeti, a 2011. évi meghosszabbítási közlemény előírja, hogy új részvényeket a piaci árhoz képest engedménnyel kell kibocsátani, felhígítással való kiigazítást követően. A Bizottság megállapítja, hogy e követelmény célja annak biztosítása, hogy az állam elegendő ellentételezést kapjon a Bankban levő részvénytulajdonáért, valamint a historikus részvényesek ennek megfelelő felhígítása. A C. intézkedés esetében az állam már a Bank fő részvényese, a részvények több mint 90 %-át birtokolva. Ezért egy túlzott engedmény a piaci árhoz képest csökkentené az állam ellentételezését a B4 intézkedésen, és a befektetőknek nyújtott támogatással járhat, ha az engedmény alábecsli a Bank értékét. Egy ilyen helyzet elkerülése érdekében a jegyzési árfolyam nem lehet alacsonyabb, mint egy független értékbecslőktől származó két értékelés alapján meghatározott minimális ár. Ezért az ármeghatározás részletes előkészületei megvédik a HFSF-et az új befektetők általi túlzott felhígítástól, miközben biztosítják, hogy a HFSF a Bank értékét tükröző áron jegyezzen új részvényeket. Ilyen körülmények között a Bizottság el tudja fogadni, hogy az új részvényeket a piaci árfolyamhoz képest a 2011. évi meghosszabbítási közleményben előirányzottnál alacsonyabb engedménnyel bocsássák ki, és a minimális árat elfogadhatónak tartja.
(408)
Ha a részvényeket magasabb áron bocsátanák ki, az azzal a kockázattal járt volna, hogy elveszi a magánbefektetők kedvét a tőkeemelésben való részvételtől, és így korlátozta volna a magántőke bevonását.
(409)
Ezért a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a saját hozzájárulás és a tehermegosztás szintje megfelel a C. intézkedésnek.
7.6.3.3. A saját hozzájárulásra és a tehermegosztásra vonatkozó következtetés
(410)
A Bizottság megállapítja, hogy a kapott összes állami feltőkésítéshez képest a saját hozzájárulás és a tehermegosztás eszközök eladása formájában sokkal kevesebb, mint amennyit a Bizottság általában elegendőnek tartana. Ugyanakkor, tekintettel a 7.6.1. szakaszban kifejtett elemekre, amelyek szerint a Bizottság el tud fogadni alacsonyabb saját hozzájárulást és tehermegosztást, a szerkezetátalakítási terv elegendő saját hozzájárulást és tehermegosztó intézkedést biztosítónak tekinthető.
(411)
A szerkezetátalakítási terv a C. intézkedés tekintetében megfelel a bankokról szóló 2013. évi közlemény követelményeinek is.
7.6.4. Versenytorzulást korlátozó intézkedések
(412)
A szerkezetátalakításról szóló közlemény megköveteli, hogy a szerkezetátalakítási terv a versenytorzítást korlátozó és kompetitív bankszektort biztosító intézkedéseket javasoljon. Ráadásul ezeknek az intézkedéseknek erkölcsi kockázati kérdéseket is kezelniük kell, továbbá biztosítaniuk, hogy állami támogatást ne használhassanak versenyellenes magatartás finanszírozására.
(413)
A szerkezetátalakításról szóló közlemény 31. pontja megállapítja, hogy a támogatás összegének és a keletkező versenytorzulásoknak az értékelésekor a Bizottságnak egyaránt figyelembe kell vennie a kapott állami támogatás abszolút és relatív összegét, valamint a tehermegosztás mértékét, továbbá a pénzügyi intézmény szerkezetátalakítás utáni piaci pozícióját. Ezzel kapcsolatban a Bizottság emlékeztet arra, hogy a Bank a kockázattal súlyozott eszközei 16 %-ával egyenértékű tőkét kapott az államtól (ide nem értve a C. intézkedést). A C. intézkedéssel a Bank egy kötelezettségvállalást kap további 2 864 millió EUR-nyi injekcióra, amellyel az összes tőketámogatás a Bank kockázattal súlyozott eszközeinek 23,7 %-át éri el. A tőketámogatás mellett a Bank likviditási támogatást is kapott. A Bank likviditási garanciákat szerzett, amelyek összege 2011. április 15-én13 600 millió EUR, 2013. november 30-án pedig 13 932 millió EUR volt, amely akkor a Bank mérlegének 17 %-át tette ki. 2012. december 31-én a Bank államilag garantált ELA kedvezményezettje is volt 12 milliárd EUR összegre, amely az említett napon a Bank mérlege 18 %-ának felelt meg. Így, tekintettel a támogatás viszonylag nagy összegére, indokolt a potenciális versenytorzulások korlátozását célzó intézkedések végrehajtásának szükségessége. Ezenkívül Görögországban a Bank nagy piaci részesedéssel bír; 2012. december 31-én a hiteleknél 17 %, a betéteknél pedig 12 % volt a piaci részesedése. A New TT Bank és a Nea Proton Bank kivásárlása 2013 szeptemberében a Bank piaci részesedését 20,7 %-ra növelte a hitelek és 18,8 %-ra a betétek terén (153).
(414)
A Bizottság emlékeztet arra, hogy a Bank nehézségei főként olyan külső sokkokból származnak mint a görög szuverén válság és az elhúzódó recesszió, amely 2008 óta okoz zavart a görög gazdaságban, amint azt az Eurobankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozat (69) preambulumbekezdése említette. Erkölcsi kockázati kérdésekkel kevésbé szükséges foglalkozni, mivel úgy tűnik, hogy a Bank nem vállalt túlzott kockázatokat. A 7.6.1. szakaszban tárgyaltak szerint a támogatási intézkedések torzító hatása kisebb, tekintettel az említett tényezőkre, és ugyancsak kevésbé van szükség versenytorzítást korlátozó intézkedésekre. Ezen okoknál fogva a Bizottság kivételesen el tudja fogadni, hogy a támogatás nagy összege ellenére a szerkezetátalakítási terv nem irányozza elő a mérleg és a kölcsönök csökkentését Görögországban.
(415)
Ugyanakkor a Bizottság megállapítja, hogy az állami feltőkésítések lehetővé tették a Bank számára banki tevékenységei folytatását a külföldi piacokon és biztosítási tevékenységeiét Görögországban.
(416)
Ebben a vonatkozásban a Bizottság tudomásul veszi - a már végrehajtott tőkeáttétel-csökkentés és szerkezetátalakítás mellett - a Bank kötelezettségvállalását, hogy […]-ig eladja biztosítási tevékenységeit, valamint azt a kötelezettségvállalását, hogy 2018. december 31-é re lecsökkenti nemzetközi eszközeinek méretét, ami valószínűleg további elidegenítésekkel fog járni […]-ban/-ben és […]-ban/-ben, valamint azon kötelezettségvállalását, hogy nem használ fel támogatást e vállalkozások növekedésének finanszírozására. A Bizottság arányosnak találja, hogy a külföldi eszközök csökkentése jelentősebb legyen, ha - a C. intézkedés alapján - a HFSF 1 milliárd EUR-nál nagyobb összegben fizet további tőketámogatást a Banknak. A (295) preambulumbekezdésben jelzettek szerint egy ilyen kifizetés még torzítóbbá tenné a támogatást, mint egy puszta kötelezettségvállalás a tőkeemelésben való részvételre vonatkozóan. Ugyanakkor, ha a további tőkeinjekció 1 milliárd EUR-nál kevesebb, akkor az egy nagyobb, legalább 1,5 milliárd EUR-s magánbefektetői részvétellel járna. Azonfelül a nagyobb magánrészvétel további tehermegosztást jelentene a (388) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint. A szerkezetátalakításról szóló közlemény 31. pontja kimondja, hogy mind az államtól szerzett segítségért fizetett árat, mind a tehermegosztás mértékét figyelembe fogják venni a tehermegosztó intézkedések értékelésekor. Ezért a további versenytorzítások korlátozottak maradnak, ha a HFSF 1 milliárd EUR-nál kevesebbet injekcióz be.
(417)
Görögország egy felvásárlási tilalom mellett is elkötelezte magát, biztosítva, hogy a Bank a kapott állami támogatást nem fogja új vállalkozások megszerzésére fordítani. Ez a tilalom hozzájárul annak biztosításához, hogy a támogatást szigorúan a görög banktevékenységek életképessége helyreállításának támogatására használják, nem pedig - például - külföldi piacokon való növekedésre.
(418)
A kötelezettségvállalás, hogy a fenntarthatatlanul magas szintekről csökkentik a görög betétekre fizetett kamatot, azt is biztosítja, hogy a támogatást nem fogják olyan fenntarthatatlan betétgyűjtési stratégiák finanszírozására fordítani, amelyek torzítják a versenyt a görög piacon. Hasonlóképpen, az új hitelek megfelelő hitelkockázat-értékelésen alapuló árazására vonatkozó szigorú iránymutatások végrehajtását célzó kötelezettségvállalás meg fogja akadályozni a Bankot abban, hogy az ügyfeleknek nyújtott hitelek nem helyénvaló árazási stratégiáival torzítsa a versenyt a görög piacon.
(419)
Figyelembe véve a 7.6.1. szakaszban leírt sajátos helyzetet és a szerkezetátalakítási tervben elrendelt intézkedéseket, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy elegendő biztosíték van a verseny torzulásainak korlátozására.
7.7. ELLENŐRZÉS
(420)
A szerkezetátalakításról szóló közlemény 5. szakasza értelmében rendszeres jelentéstétellel kell lehetővé tenni a Bizottság számára annak ellenőrzését, hogy a szerkezetátalakítási tervet megfelelően hajtják-e végre. A kötelezettségvállalásokban közöltek szerint (154) Görögország gondoskodni fog arról, hogy az ellenőrző megbízott - akit a Bizottság jóváhagyásával a Bank már kinevezett - nyomon kövesse a Görögország által a görögországi és külföldi tevékenységek szerkezetátalakítására, a vállalatirányításra és az üzleti műveletekre vonatkozóan vállalt kötelezettségeket. Ezért a Bizottság úgy találja, hogy a szerkezetátalakítási terv végrehajtásának megfelelő nyomon követése biztosított.
8. KÖVETKEZTETÉS
(421)
A Bizottság megállapítja, hogy Görögország jogellenesen, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikke (3) bekezdésének megsértésével hajtotta végre az SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/N), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C, korábbi 2012/NN) és SA.31155 (2013/C) (2013/NN) számú támogatási intézkedéseket, mert azok végrehajtására hivatalos bejelentésük előtt került sor. Ugyanakkor a Bizottság úgy találja, hogy a szerkezetátalakítási terv a mellékletekben szereplő kötelezettségvállalásokkal együtt biztosítja a Bank hosszú távú életképességének helyreállítását, elégséges a tehermegosztást és a saját hozzájárulást illetően, továbbá megfelelő és arányos az e határozatban vizsgált támogatási intézkedések versenytorzító hatásainak ellensúlyozásához. A benyújtott szerkezetátalakítási terv és kötelezettségvállalások megfelelnek a szerkezetátalakításról szóló közlemény kritériumainak, és ezért a támogatási intézkedések a belső piaccal összeegyeztethetőnek minősíthetőek,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
(1) A Görögország által végrehajtott vagy tervezett alábbi intézkedések állami támogatásnak minősülnek a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében:
a)
a Görög Nemzeti Bank által az Eurobank Ergasias S.A. („Eurobank”) számára biztosított és a Görög Köztársaság által garantált rendkívüli likviditási segítségnyújtás (L2. intézkedés);
b)
a Görög Pénzügyi Stabilitási Alap (a továbbiakban: HFSF) által 2012 decemberében az Eurobanknak nyújtott második, 1 341 millió EUR összegű áthidaló feltőkésítés (B2. intézkedés);
c)
a HFSF által 2012. december 21-én az Eurobanknak adott, 528 millió EUR-ra vonatkozó kötelezettségvállalási nyilatkozat (B3. intézkedés);
d)
a HFSF által 2013 májusában az Eurobanknak nyújtott 5 839 millió EUR összegű feltőkésítés (B4. intézkedés);
e)
a módosított 3864/2010. sz. HFSL-törvény értelmében a részvényesek 2014. április 12-i rendkívüli közgyűlésén jóváhagyott 2 864 millió EUR-s tőkeemelést követően a HFSF által nyújtott 2 864 millió EUR-s feltőkésítési kötelezettségvállalás (C. intézkedés);
f)
a HFSF által 2013. augusztus 28-án a Nea Proton Banknak nyújtott 395 millió EUR-s tőkeinjekció (NP3. intézkedés).
(2) Figyelemmel az Eurobank Csoportra (Eurobank Ergasias S.A. és minden leányvállalata - görög és nem görög leányvállalatok és fiókok, banki és nem banki egyaránt) vonatkozóan 2014. április 16-án benyújtott szerkezetátalakítási tervre és a Görögország által 2014. április 16-án vállalt kötelezettségekre, az alábbi állami támogatások összeegyeztethetőek a belső piaccal:
a)
a feltőkésítési program alapján Görögország által az Eurobanknak 2009 májusában nyújtott 950 millió EUR-s tőkeinjekció (A. intézkedés);
b)
a 2011 júliusa óta a Görög Nemzeti Bank által az Eurobank számára biztosított és Görögország által garantált, 2012. december 31-én 12 milliárd EUR összegű rendkívüli likviditási segítségnyújtás (L2. intézkedés);
c)
a HFSF által 2012 májusában az Eurobanknak nyújtott 3 970 millió EUR összegű első áthidaló feltőkésítés (B1. intézkedés);
d)
a HFSF által 2012 decemberében az Eurobanknak nyújtott 1 341 millió EUR összegű második áthidaló feltőkésítés (B2. intézkedés);
e)
a HFSF által 2012. december 21-én az Eurobanknak adott, 528 millió EUR-ra vonatkozó kötelezettségvállalási nyilatkozat (B3. intézkedés);
f)
a HFSF által 2013 májusában az Eurobanknak nyújtott 5 839 millió EUR összegű feltőkésítés (B4. intézkedés);
g)
a módosított 3864/2010. sz. HFSL-törvény értelmében a részvényesek 2014. április 12-i rendkívüli közgyűlésén jóváhagyott 2 864 millió EUR-s tőkeemelést követően a HFSF által az Eurobanknak nyújtott 2 864 millió EUR-s feltőkésítési kötelezettségvállalás (C. intézkedés);
h)
a Görögország által 2009 májusában a Proton Banknak nyújtott 80 millió EUR-s tőkeinjekció (Pr1. intézkedés);
i)
a Proton Bankból a Nea Proton Bankba átvitt tevékenységek összesen 1 121,6 millió EUR-s finanszírozási résének a Görög Betéti és Befektetési Garancia Alap (HDIGF) és a HFSF általi finanszírozása 2011 októberében és 2012 májusában (NP1. intézkedés);
j)
a HFSF által a Nea Proton Banknak 2011 októberében, 2012 februárjában, 2012 augusztusában és 2012 decemberében nyújtott, összesen 515 millió EUR-s tőkeinjekció (NP2. intézkedés);
k)
a HFSF által 2013. augusztus 28-án a Nea Proton Banknak nyújtott 395 millió EUR-s tőkeinjekció (NP3. intézkedés);
l)
a T Bankból a Hellenic Postbankba („TT Bank”) átvitt tevékenységek összesen 677 millió EUR-s finanszírozási résének a HDIGF és a HFSF általi finanszírozása 2011 decemberében és 2013 februárjában (T. intézkedés);
m)
a Görögország által 2009 májusában a TT Banknak nyújtott 224,96 millió EUR-s tőkeinjekció (TT. intézkedés);
n)
a TT Bankból a New Hellenic Postbankba („New TT Bank”) átvitt tevékenységek összesen 3 732,6 millió EUR-s finanszírozási résének a HFSF általi finanszírozása 2013 januárjában és júniusában (NTT1. intézkedés);
o)
a HFSF által 2013 január 29-én a New TT Banknak nyújtott 500 millió EUR-s tőkeinjekció (NTT2. intézkedés).
2. cikk
E határozat címzettje a Görög Köztársaság.
Kelt Brüsszelben, 2014. április 29-én.