NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 539/2014
ze dne 16. dubna 2014
o dovozu rýže pocházející z Bangladéše a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 3491/90
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 207 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
v souladu s řádným legislativním postupem (1),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V rámci Uruguayského kola se Unie zavázala nabídnout preferenční režim pro dovoz rýže pocházející z nejméně rozvinutých zemí. Jednou ze zemí, kterým byla tato nabídka určena, byl Bangladéš, jenž projevil zájem o rozvoj obchodu v odvětví rýže. Za tímto účelem bylo přijato nařízení Rady (EHS) č. 3491/90 (2).
(2)
Nařízení (EHS) č. 3491/90 svěřuje Komisi pravomoci k provádění některých svých ustanovení. V důsledku vstupu Lisabonské smlouvy v platnost by měly být dané pravomoci uvedeny do souladu s články 290 a 291 Smlouvy o fungování Evropské unie. Z důvodu přehlednosti je vhodné nařízení (EHS) č. 3491/90 zrušit a nahradit jej tímto nařízením.
(3)
Preferenční dovozní režim zahrnuje snížení dovozního cla v rámci určitého množství loupané rýže. Odpovídající množství rýže, která je v jiném stupni zpracování než loupaná rýže, by se mělo vypočíst podle nařízení Komise (ES) č. 1312/2008 (3).
(4)
Pro stanovení dovozního cla použitelného na rýži pocházející z Bangladéše by se měla zohlednit příslušná ustanovení nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 (4).
(5)
Aby se zajistilo, že se výhody preferenčního dovozního režimu omezí pouze na rýži pocházející z Bangladéše, měla by vyvážející země vydat osvědčení o původu.
(6)
Za účelem nahrazení nebo pozměnění některých jiných než podstatných prvků tohoto nařízení by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o stanovení pravidel, podle nichž je zapojení do režimu podmíněno složením jistoty, v souladu s článkem 66 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013 (5). Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(7)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by Komisi měly být svěřeny prováděcí pravomoci. Není-li výslovně uvedeno jinak, měly by být tyto pravomoci vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (6). Bude-li ovšem zapotřebí preferenční dovozní režim pozastavit, mělo by být Komisi povoleno, aby prováděcí akty přijala bez použití uvedeného nařízení.
(8)
Toto nařízení je součástí společné obchodní politiky Unie, jež musí být v souladu s cíli politiky Unie v oblasti rozvojové spolupráce stanovené v článku 208 Smlouvy o fungování EU, zejména pokud jde o vymýcení chudoby a podporu udržitelného rozvoje a řádné správy věcí veřejných v rozvojových zemích. Toto nařízení by proto mělo odpovídat požadavkům Světové obchodní organizace (WTO), zvláště rozhodnutí o rozdílném a výhodnějším zacházení, reciprocitě a plnější účasti rozvojových zemí (tzv. „zmocňovací ustanovení“), jež bylo přijato v rámci Všeobecné dohody o clech a obchodu v roce 1979 a členové WTO podle něj mohou vůči rozvojovým zemím zvolit diferencovaný a zvýhodňující přístup.
(9)
Toto nařízení je rovněž založeno na uznání práva drobných zemědělců a venkovských pracovníků na slušný příjem a bezpečné a zdravé pracovní prostředí, což je základním cílem obchodních preferencí udělovaných rozvojovým zemím, a zejména pak zemím nejméně rozvinutým. Unie usiluje o vymezení a provádění společných politik a činností, aby podpořila udržitelný hospodářský, sociální a environmentální rozvoj v rozvojových zemích, přičemž hlavním cílem je vymýcení chudoby. V této souvislosti má zásadní význam pro podporu pokroku směrem k udržitelnému rozvoji ratifikace a účinné provádění hlavních mezinárodních úmluv o lidských právech a pracovních právech, ochraně životního prostředí a řádné správě věcí veřejných, zejména úmluv uvedených v příloze VIII nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 978/2012 (7), jak je uvedeno ve zvláštním pobídkovém režimu poskytujícím dodatečné celní preference podle uvedeného nařízení,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Oblast působnosti
1. Tímto nařízením se stanoví preferenční dovozní režim pro dovoz rýže pocházející z Bangladéše kódů KN 1006 10 (vyjma kódu KN 1006 10 10), 1006 20 a 1006 30.
2. Preferenční dovozní režim se omezuje na množství odpovídající 4 000 t loupané rýže pro jednotlivý kalendářní rok.
Přepočet množství rýže, která je v jiném stupni zpracování než loupaná rýže, se provede podle přepočítacích koeficientů stanovených v článku 1 nařízení (ES) č. 1312/2008.
3. Komise přijme prováděcí akt, kterým pozastaví uplatňování preferenčního dovozního režimu stanoveného v odstavci 1 tohoto článku, jakmile zjistí, že dovoz, na nějž se vztahuje uvedený režim, dosáhl v probíhajícím roce množství uvedeného v odstavci 2 tohoto článku. Tento prováděcí akt se přijímá bez použití postupu uvedeného v čl. 6 odst. 2.
Článek 2
Dovozní clo
1. V rámci množství uvedeného v čl. 1 odst. 2 se dovozní clo pro rýži rovná:
a)
u neloupané rýže kódu KN 1006 10, vyjma kódu KN 1006 10 10, clům stanoveným ve společném celním sazebníku, sníženým o 50 % a o pevnou částku 4,34 EUR;
b)
u loupané rýže kódu KN 1006 20 se rovná clu stanovenému podle článku 183 nařízení (EU) č. 1308/2013, sníženému o 50 % a o pevnou částku 4,34 EUR;
c)
u poloomleté a omleté rýže kódu KN 1006 30 clu stanovenému podle článku 183 nařízení (EU) č. 1308/2013, sníženému o pevnou částku 16,78 EUR, poté o 50 % a o další pevnou částku 6,52 EUR.
2. Odstavec 1 se použije za podmínky, že příslušný orgán Bangladéše vydal osvědčení o původu.
Článek 3
Přenesené pravomoci
Za účelem zajištění spolehlivosti a účinnosti preferenčního dovozního režimu se Komisi svěřuje pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 4, kterými se stanoví pravidla, podle nichž je zapojení do preferenčního dovozního režimu podle článku 1 podmíněno složením jistoty.
Článek 4
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedené v článku 3 je svěřena Komisi na dobu pěti let ode dne 28. května 2014. Komise vypracuje zprávu o přenesené pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto pětiletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článku 3 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti žádného z již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článku 3 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 5
Prováděcí pravomoci
Komise přijme prováděcí akty stanovící nezbytná opatření, která se týkají:
a)
správní metody, jež se použije pro řízení preferenčního dovozního režimu;
b)
způsobů určení původu produktu, na nějž se vztahuje preferenční dovozní režim;
c)
formy a doby platnosti osvědčení o původu uvedeného v čl. 2 odst. 2;
d)
doby platnosti dovozních licencí, je-li to zapotřebí;
e)
výše jistoty, kterou je nutno složit podle článku 3;
f)
oznámení, která mají Komisi podat členské státy.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 6 odst. 2.
Článek 6
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen výbor pro společnou organizaci zemědělských trhů zřízený čl. 229 odst. 1 nařízení (EU) č. 1308/2013. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
3. Má-li být stanovisko výboru uvedeného v odstavci 1 získáno písemným postupem, ukončuje se tento postup bez výsledku, pokud o tom ve lhůtě stanovené pro vydání stanoviska rozhodne předseda výboru nebo pokud o to požádá nejméně čtvrtina členů výboru.
Článek 7
Zrušení
Nařízení (EHS) č. 3491/90 se zrušuje.
Odkazy na nařízení (EHS) č. 3491/90 se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou uvedenou v příloze tohoto nařízení.
Článek 8
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 16. dubna 2014.
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 539/2014/EU RENDELETE
(2014. április 16.)
a Bangladesből származó rizs behozataláról és a 3491/90/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikkére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamenteknek való továbbítását követően,
rendes jogalkotási eljárás keretében (1),
mivel:
(1)
Az Unió az uruguayi fordulóval összefüggésben vállalta, hogy preferenciális importmegállapodást ajánl a legkevésbé fejlett országokból származó rizsre. Banglades - az egyik ország, amelynek az ajánlatot címezték - jelezte a rizskereskedelem fejlesztése iránti érdeklődését. Ennek érdekében elfogadták a 3491/90/EGK tanácsi rendeletet (2).
(2)
A 3491/90/EGK rendelet hatáskörrel ruházza fel a Bizottságot bizonyos rendelkezéseinek végrehajtására. A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének következtében a szóban forgó hatásköröket hozzá kell igazítani az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 290. és 291. cikkéhez. Az egyértelműség érdekében helyénvaló a 3491/90/EGK rendeletet hatályon kívül helyezni és felváltani ezzel a rendelettel.
(3)
A preferenciális importmegállapodás magában foglalja az előhántolt rizs behozatali vámjának bizonyos mennyiségi határokon belüli csökkentését. Az előhántolt rizs szakaszától eltérő feldolgozottsági szakaszban lévő rizs esetén az egyenértékű mennyiségeket a 1312/2008/EK bizottsági rendeletnek (3) megfelelően kell számítani.
(4)
Az e rendelet alapján a Bangladesből importált rizs behozatali vámjának meghatározása céljából figyelembe kell venni az 1308/2013/EU parlamenti és tanácsi rendelet (4) vonatkozó rendelkezéseit.
(5)
Annak biztosítása érdekében, hogy a preferenciális importmegállapodás előnyei a Bangladesből származó rizsre vonatkozzanak, az exportáló országnak származási bizonyítványt kell kiállítania.
(6)
E rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek kiegészítése vagy módosítása érdekében a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a megállapodásban való részvételt az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 66. cikke (5) szerinti biztosíték benyújtásához kötő szabályok megállapítására vonatkozóan. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról.
(7)
Ezen rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Eltérő kifejezett rendelkezések hiányában ezeket a hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (6) megfelelően kell gyakorolni. Ha azonban a preferenciális importmegállapodás felfüggesztése válik szükségessé, a Bizottság számára lehetővé kell tenni, hogy az említett rendelet alkalmazása nélkül fogadjon el végrehajtási jogi aktusokat.
(8)
A rendelet része az Unió közös kereskedelempolitikájának, amelynek összhangban kell lennie az EUMSZ 208. cikkében meghatározott, a fejlesztési együttműködés területén érvényesülő uniós szakpolitikai célkitűzésekkel, különösen a fejlődő országokban a szegénység felszámolása, a fenntartható fejlődés és a jó kormányzás elősegítése tekintetében. Ezért e rendeletnek meg kell felelnie a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) előírásainak is, különösen az 1979-es Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény alapján elfogadott, a fejlődő országokra vonatkozó megkülönböztetett és kedvezőbb elbánásról, viszonosságról és teljesebb részvételről szóló határozatnak (a továbbiakban: a felhatalmazó záradék), amely szerint a WTO-tagok a fejlődő országokat megkülönböztetett, illetve még kedvezőbb elbánásban részesíthetik.
(9)
Ez a rendelet továbbá azon alapul, hogy a kisgazdálkodók és a vidéki munkavállalók tisztességes jövedelemhez, valamint biztonságos és egészséges munkakörnyezethez való jogának elismerését a fejlődő országoknak és különösen a legkevésbé fejlett országoknak nyújtott kereskedelmi kedvezmények alapvető célkitűzésének tartja. Az Unió arra törekszik, hogy közös politikákat és tevékenységeket határozzon meg és folytasson a fejlődő országok fenntartható gazdasági, szociális és környezeti fejlődésének előmozdítása, elsődlegesen a szegénység felszámolásának érdekében. Ebben az összefüggésben az emberi jogokkal és a munkával kapcsolatos jogokkal, a környezetvédelemmel és a jó kormányzással kapcsolatos alapvető, különösen a 978/2012/EU tanácsi rendelet (7) VIII. mellékletében meghatározott nemzetközi egyezmények ratifikálása és tényleges végrehajtása alapvető fontosságú a fenntartható fejlődés felé való haladás támogatása érdekében, ahogyan azt az e rendeletben meghatározott különleges ösztönző előírás szerinti további tarifális preferenciák is tükrözik,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Hatály
(1) E rendelet 1006 10 (a 1006 10 10 KN-kód kivételével), a 1006 20 és a 1006 30 KN-kódok alá tartozó, Bangladesből származó rizs behozatalára irányuló preferenciális importmegállapodást hoz létre.
(2) A preferenciális importmegállapodás felső határa naptári évenként 4 000 tonna előhántolt rizsnek megfelelő mennyiség.
Az előhántolt rizs szakaszától eltérő feldolgozottsági szakaszban lévő rizs esetében a mennyiségeket az 1312/2008/EK rendelet 1. cikkében rögzített átváltási arányok alkalmazásával kell átszámítani.
(3) A Bizottság az e cikk (1) bekezdésében rögzített preferenciális importmegállapodás alkalmazását felfüggesztő végrehajtási jogi aktust fogad el, amint megállapítja, hogy a folyó évben az említett megállapodásban foglalt importügyletek elérték az e cikk (2) bekezdésében szereplő mennyiséget. Ezt a végrehajtási jogi aktust a 6. cikk (2) bekezdésében említett eljárás alkalmazása nélkül kell elfogadni.
2. cikk
Behozatali vám
(1) Az 1. cikk (2) bekezdésében rögzített mennyiségi határon belül a rizs behozatali vámja a következővel egyenlő:
a)
a 1006 10 10 KN-kód kivételével a 1006 10 KN-kód alá tartozó hántolatlan rizs esetében a közös vámtarifában meghatározott vám 50 %-kal és 4,34 EUR állandó összeggel csökkentett összege;
b)
az 1006 20 KN-kód alá tartozó előhántolt rizs esetében az 1308/2013/EU rendelet 183. cikkével összhangban meghatározott vám 50 %-kal és 4,34 EUR állandó összeggel csökkentett összege;
c)
az 1006 30 KN-kód alá tartozó félig hántolt és hántolt rizs esetében az 1308/2013/EU rendelet 183. cikkével összhangban meghatározott vám 16,78 EUR állandó összeggel, majd 50 %-kal és további 6,52 EUR állandó összeggel csökkentett összege.
(2) Az (1) bekezdés azzal a feltétellel alkalmazható, hogy az illetékes bangladesi hatóság kiállította a származási bizonyítványt.
3. cikk
Felhatalmazás
A preferenciális importmegállapodás megbízhatóságának és hatékonyságának biztosítása érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 4. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el, amelyben megállapítja az 1. cikkben létrehozott preferenciális importmegállapodásban való részvételt biztosíték benyújtásához kötő szabályokat.
4. cikk
A felhatalmazás gyakorlása
(1) A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek mellett felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására.
(2) A Bizottság 3. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása ötéves időtartamra szól 2014. május 28-tól kezdődő hatállyal. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra.
(3) Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 3. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.
(4) A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot e jogi aktus elfogadásáról.
(5) A 3. cikk értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.
5. cikk
Végrehajtási hatáskör
A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el, amelyekben meghatározza a szükséges intézkedéseket a következőkre vonatkozóan:
a)
a preferenciális importmegállapodás igazgatásának kezelési módja;
b)
a preferenciális importmegállapodásban rögzített termék eredetmeghatározásának eszköze;
c)
a 2. cikk (2) bekezdésében említett származási bizonyítvány érvényességi ideje és formája;
d)
szükség esetén a behozatali engedélyek érvényességi ideje;
e)
a 3. cikknek megfelelően letétbe helyezendő biztosíték összege;
f)
a tagállamok által a Bizottság számára továbbítandó értesítések.
Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 6. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.
6. cikk
Bizottsági eljárás
(1) A Bizottságot az 1308/2013/EU rendelet 229. cikkének (1) bekezdésével létrehozott, a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül.
(2) Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.
(3) Amikor az (1) bekezdésben említett bizottság szakvéleményét írásbeli eljárás keretében kell megkérni, az írásbeli eljárást eredmény nélkül le kell zárni, amennyiben a szakvélemény benyújtásához rendelkezésre álló határidőn belül a bizottság elnöke így dönt, vagy a bizottsági tagok legalább egynegyede ezt kéri.
7. cikk
Hatályon kívül helyezés
A 3491/90/EGK rendelet hatályát veszti.
A 3491/90/EGK rendeletre való hivatkozások e rendeletre való hivatkozásnak kell tekinteni és a rendelet mellékletében szereplő megfelelési táblázattal összhangban kell értelmezni.
8. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Strasbourgban, 2014. április 16-án.