NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 152/2013
ze dne 19. prosince 2012,
kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012, pokud jde o regulační technické normy pro kapitálové požadavky na ústřední protistrany
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na stanovisko Evropské centrální banky (1),
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 ze dne 4. července 2012 o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů (2), a zejména na čl. 16 odst. 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (EU) č. 648/2012 stanoví mimo jiné obezřetnostní požadavky na ústřední protistrany, aby byly bezpečné a spolehlivé a trvale splňovaly kapitálové požadavky. Vzhledem k tomu, že rizika vyplývající z clearingových činností jsou do značné míry kryta zvláštními finančními zdroji, měly by tyto kapitálové požadavky zajistit, aby byla ústřední protistrana vždy adekvátně kapitalizovaná vůči úvěrovému riziku, riziku protistrany, tržnímu riziku, operačnímu, právnímu a obchodnímu riziku, která uvedenými zvláštními finančními zdroji dosud kryta nejsou, a aby byla v případě potřeby schopna provést řádné ukončení nebo restrukturalizaci svých operací.
(2)
V technických normách by mělo být obzvláště zohledněno zacházení s kapitálem v úvěrových institucích a investičních podnicích, protože expozice vůči rizikům je u ústředních protistran při provádění nekrytých činností podobná rizikům, která vznikají úvěrovým institucím a investičním podnikům. Rovněž by měly být vzaty v úvahu příslušné části zásad pro infrastrukturu finančního trhu vydaných Výborem pro platební a vypořádací systémy a Mezinárodní organizací komisí pro cenné papíry (dále jen „zásady CPSS-IOSCO“). Aby bylo zajištěno, že ústřední protistrany budou schopny zorganizovat řádné ukončení nebo restrukturalizaci své činnosti, měly by mít dostatečné finanční zdroje k tomu, aby se po přiměřenou dobu vyrovnaly s provozními výdaji. Ústřední protistrana by během této doby měla být schopna zavést jakákoli opatření za účelem reorganizace svých kritických operací, včetně rekapitalizace, výměny vedení, revize svých obchodních strategií, nákladů nebo struktury poplatků, restrukturalizace služeb, jež poskytuje, likvidace svého clearingového portfolia nebo fúze s jinou ústřední protistranou, případně převedení svých clearingových činností na jinou ústřední protistranu. V průběhu ukončování nebo restrukturalizace musí ústřední protistrana stále pokračovat ve své činnosti. Zatímco mohou v tomto případě některé náklady poklesnout - např. náklady na propagaci, jiné mohou vzrůst - např. výdaje na právní služby. Proto se za vhodný odhad skutečných výdajů během ukončení nebo restrukturalizace činnosti ústřední protistrany považují hrubé roční provozní výdaje. V zájmu zohlednění rozmanitosti účetních postupů různých ústředních protistran by se měly provozní výdaje posuzovat v souladu s Mezinárodními standardy účetního výkaznictví (IFRS) přijatými na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady ze dne 19. července 2002 o uplatňování mezinárodních účetních standardů (3), nebo v souladu s omezenou skupinou předpisů platných v této oblasti a uvedených v právních předpisech Unie.
(3)
Jelikož musí kapitál trvale postačovat k zajištění řádného ukončení a adekvátní ochrany vůči relevantním rizikům, jak požaduje čl. 16 odst. 2 nařízení (EU) č. 648/2012, je třeba vytvořit nástroj včasného varování, který příslušným orgánům umožní dozvědět se v dostatečném předstihu o situaci, kdy se kapitál ústřední protistrany přiblíží kapitálovému požadavku, a to zavedením prahové hodnoty oznamovací povinnosti stanovené na 110 % kapitálového požadavku.
(4)
I přes obtíže při kvantifikaci expozice vůči operačnímu riziku je relevantním referenčním předpisem pro ústřední protistrany směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/48/ES ze dne 14. června 2006 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o jejím výkonu (4). V souladu se směrnicí 2006/48/ES by definice operačního rizika v technických normách týkajících se kapitálových požadavků na ústřední protistrany měla zahrnovat právní riziko.
(5)
Směrnice 2006/48/ES a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/49/ES ze dne 14. června 2006 o kapitálové přiměřenosti investičních podniků a úvěrových institucí (5) jsou vhodnými referenčními předpisy pro účely stanovení kapitálových požadavků ke krytí úvěrového rizika, rizika protistrany a tržního rizika, která nejsou kryta zvláštními finančními zdroji, neboť se tato rizika podobají rizikům, která vznikají úvěrovým institucím nebo investičním podnikům.
(6)
Jsou-li splněny požadavky článků 52 a 53 nařízení (EU) č. 648/2012, nemusí ústřední protistrana držet kapitál pro obchodní expozice a pro příspěvky do fondu pro riziko selhání, které vznikají na základě dohody o interoperabilitě. Pokud však tyto požadavky nejsou splněny, vazby mezi ústředními protistranami by je mohly vystavit dalším rizikům, pokud zajištění, které složí, není plně chráněno a pokud není úpadek nepravděpodobný nebo pokud jsou příspěvky do fondu pro riziko selhání ohroženy v případě, že člen clearingového systému přijímající ústřední protistrany selže. Proto by se v takových případech měly kapitálové požadavky vztahovat na příspěvky do fondu pro riziko selhání a na obchodní expozice vůči ostatním ústředním protistranám. Aby se zamezilo dopadům přenosu rizik, mělo by zacházení, pokud jde o příspěvky do fondu pro riziko selhání jiných ústředních protistran, být obecně konzervativnější než zacházení s expozicemi úvěrových institucí vůči ústředním protistranám. Vlastní zdroje ústřední protistrany použité na příspěvek do fondu pro riziko selhání jiné ústřední protistrany by neměly být pro účely čl. 16 odst. 2 nařízení (EU) č. 648/2012 brány v úvahu, jelikož nejsou investovány v souladu s její investiční politikou. Rovněž by neměly být započítány dvakrát pro účely výpočtu rizikově vážených expozic vyplývajících z těchto příspěvků.
(7)
Doba nezbytná k řádnému ukončení činnosti jedné ústřední protistrany je silně závislá na clearingových službách, které poskytuje, a na tržním prostředí, v němž působí, zejména v případě, že jiná ústřední protistrana může převzít její služby. Počet měsíců vyžadovaný pro ukončení by proto měl být založen na vlastním odhadu ústřední protistrany se souhlasem příslušného orgánu. V zájmu zajištění obezřetné výše kapitálových požadavků je třeba stanovit minimální počet šesti měsíců.
(8)
Obchodní riziko představuje riziko, které ústřední protistrana podstupuje v souvislosti se svou efektivitou a možnými změnami obecných obchodních podmínek, u nichž je pravděpodobné, že zhorší její finanční situaci v důsledku poklesu jejích příjmů nebo zvýšení jejích výdajů, což má za následek ztrátu, která musí být hrazena z jejího kapitálu. Vzhledem k tomu, že úroveň obchodního rizika je vysoce závislá na individuální situaci každé ústřední protistrany a může být důsledkem různých faktorů, jako jsou neefektivní postupy, nepříznivé tržní prostředí, neefektivní reakce na technologický pokrok nebo nekvalitní provádění obchodních strategií, měl by být kapitálový požadavek založen na vlastním odhadu ústřední protistrany, se souhlasem příslušného orgánu. V zájmu zajištění obezřetné úrovně kapitálových požadavků je třeba stanovit minimální hodnotu.
(9)
Evropský orgán pro bankovnictví (EBA) před předložením návrhů technických norem, z nichž toto nařízení vychází, úzce spolupracoval s Evropským systémem centrálních bank (ESCB) a provedl konzultace s Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy. Uskutečnil rovněž otevřené veřejné konzultace o návrzích regulačních technických norem, analyzoval možné související náklady a přínosy a požádal o stanovisko skupinu subjektů působících v bankovnictví zřízenou podle článku 37 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 (6).
(10)
Toto nařízení vychází z návrhu regulačních technických norem předložených Evropské komisi Evropským orgánem dohledu (Evropským orgánem pro bankovnictví),
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Kapitálové požadavky
1. Ústřední protistrana drží kapitál včetně nerozděleného zisku a rezervních fondů, který musí trvale dosahovat alespoň součtu:
a)
kapitálových požadavků ústřední protistrany pro ukončení nebo restrukturalizaci jejích činností, vypočítaných v souladu s článkem 2;
b)
kapitálových požadavků ústřední protistrany pro operační a právní rizika, vypočítaných v souladu s článkem 3;
c)
kapitálových požadavků ústřední protistrany pro úvěrové riziko, riziko protistrany a tržní riziko, vypočítaných v souladu s článkem 4;
d)
kapitálových požadavků ústřední protistrany pro obchodní riziko, vypočítaných v souladu s článkem 5.
2. Ústřední protistrana musí mít zavedené postupy pro identifikaci všech zdrojů rizik, která mohou mít dopad na její probíhající činnost, a musí zvažovat pravděpodobnost možných nepříznivých účinků na své příjmy nebo výdaje a na úroveň svého kapitálu.
3. Pokud kapitál v držení ústřední protistrany v souladu s odstavcem 1 nedosahuje hodnoty 110 % kapitálových požadavků nebo 110 % ze 7,5 milionu EUR („prahová hodnota oznamovací povinnosti“), ústřední protistrana ihned uvědomí příslušný orgán a alespoň jednou týdně mu poskytuje aktualizace, dokud se výše kapitálu v držení ústřední protistrany nevrátí nad prahovou hodnotu oznamovací povinnosti.
4. Uvedené oznámení se provede písemně a musí obsahovat tyto údaje:
a)
důvody, proč kapitál ústřední protistrany poklesl pod prahovou hodnotu oznamovací povinnosti, a popis finanční situace ústřední protistrany v krátkodobém horizontu;
b)
úplný popis opatření, která ústřední protistrana hodlá přijmout k zajištění průběžného plnění kapitálových požadavků.
Článek 2
Kapitálové požadavky pro případ ukončení nebo restrukturalizace činnosti
1. Ústřední protistrana vydělí své hrubé roční provozní výdaje dvanácti, čímž určí své hrubé měsíční provozní výdaje, a výsledné číslo vynásobí svým časovým rozpětím pro ukončení nebo restrukturalizaci své činnosti podle odstavce 2. Výsledkem tohoto výpočtu je kapitál požadovaný k zajištění řádného ukončení nebo restrukturalizace činnosti ústřední protistrany.
2. Ústřední protistrana za účelem určení časového rozpětí pro ukončení nebo restrukturalizaci své činnosti podle odstavce 1 předloží příslušnému orgánu ke schválení v souladu s pravomocemi uvedeného příslušného orgánu podle hlavy III nařízení (EU) č. 648/2012 vlastní odhad přiměřeného časového rozpětí pro ukončení nebo restrukturalizaci své činnosti. Odhadované časové rozpětí musí být dostatečné k tomu, aby i v situaci krizových podmínek na trhu zajistilo řádné ukončení nebo restrukturalizaci její činnosti, reorganizaci jejích operací, likvidaci jejího clearingového portfolia nebo převod její clearingové činnosti na jinou ústřední protistranu. V odhadu se zohlední likvidita, velikost, struktura splatnosti pozic ústřední protistrany, potenciální přeshraniční překážky spojené s těmito pozicemi, jakož i druh produktů, u nichž se provádí clearing. Časové rozpětí pro ukončení nebo restrukturalizaci její činnosti, které se použije pro výpočet kapitálového požadavku, musí trvat nejméně šest měsíců.
3. Ústřední protistrana aktualizuje svůj odhad přiměřeného časového rozpětí pro ukončení nebo restrukturalizaci své činnosti, kdykoli dojde k významné změně v předpokladech, z nichž odhad vychází, a tento aktualizovaný odhad předloží příslušnému orgánu ke schválení.
4. Pro účely tohoto článku se provozními výdaji rozumí provozní výdaje podle Mezinárodních standardů účetního výkaznictví (IFRS) přijatých na základě nařízení (ES) č. 1606/2002 nebo v souladu se směrnicemi Rady 78/660/EHS (7), 83/349/EHS (8) a 86/635/EHS (9) nebo v souladu s obecně uznávanými účetními zásadami třetí země, jež byly uznány za rovnocenné standardům IFRS v souladu s nařízením Komise (ES) č. 1569/2007 (10), případně v souladu s účetními standardy třetí země, jejichž používání je povoleno v souladu s článkem 4 uvedeného nařízení. Ústřední protistrana použije nejnovější auditované informace ze své roční účetní závěrky.
Článek 3
Kapitálové požadavky pro operační a právní rizika
1. Při dodržení omezení stanovených v odstavcích 2 a 7 vypočítá ústřední protistrana své kapitálové požadavky pro operační riziko - včetně právního - uvedené v článku 1 s využitím buď přístupu základního ukazatele, nebo pokročilých přístupů k měření stanovených ve směrnici 2006/48/ES.
2. Ústřední protistrana může využít přístup základního ukazatele pro výpočet svých kapitálových požadavků pro operační riziko podle článku 103 směrnice 2006/48/ES.
3. Ústřední protistrana musí mít řádně zdokumentovaný systém hodnocení a řízení operačního rizika s jasně stanovenými povinnostmi v rámci tohoto systému. Musí určit své expozice vůči operačnímu riziku a průběžně sledovat údaje týkající se operačního rizika, včetně údajů o výrazných ztrátách. Tento systém podléhá pravidelnému přezkumu prováděnému nezávislou osobou, která má potřebné znalosti k provádění takového přezkumu.
4. Systém hodnocení operačního rizika ústřední protistrany musí být úzce začleněn do postupů pro řízení rizik dané ústřední protistrany. Jeho výsledky musí být nedílnou součástí procesu sledování a kontroly rizikového profilu dané ústřední protistrany v oblasti operačního rizika.
5. Ústřední protistrana musí zavést systém podávání zpráv vrcholnému vedení, v jehož rámci příslušné útvary institucí obdrží zprávy o operačním riziku. Ústřední protistrana musí mít zavedeny postupy pro podniknutí odpovídajících opatření v závislosti na informacích obsažených ve zprávách pro vedení.
6. Ústřední protistrana může rovněž svůj příslušný orgán požádat o povolení používat pokročilé přístupy k měření. Příslušný orgán může ústřední protistraně udělit povolení používat pokročilé přístupy k měření na základě jejích vlastních systémů měření operačního rizika podle článku 105 směrnice 2006/48/ES.
7. Ústřední protistrany, které pro výpočet svých kapitálových požadavků pro operační riziko používají pokročilé přístupy k měření podle odstavce 6, musí držet kapitál, který vždy představuje nejméně 80 % kapitálu požadovaného při využití přístupu základního ukazatele podle odstavce 2.
Článek 4
Kapitálové požadavky pro úvěrová rizika, úvěrová rizika protistrany a tržní rizika, která nejsou již kryta zvláštními finančními zdroji stanovenými v článcích 41 až 44 nařízení (EU) č. 648/2012
1. Při dodržení omezení stanovených v odstavcích 2 až 5 vypočte ústřední protistrana své kapitálové požadavky uvedené v článku 1 jako součet 8 % hodnot svých rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko a úvěrové riziko protistrany a svých kapitálových požadavků pro tržní riziko vypočítaných v souladu se směrnicemi 2006/48/ES a 2006/49/ES.
2. Pro výpočet kapitálových požadavků pro tržní riziko, které není již kryto zvláštními finančními zdroji stanovenými v článcích 41 až 44 nařízení (EU) č. 648/2012, použije ústřední protistrana metody stanovené v přílohách I až IV směrnice 2006/49/ES.
3. Pro výpočet hodnot rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko, které není již kryto zvláštními finančními zdroji stanovenými v článcích 41 až 44 nařízení (EU) č. 648/2012, použije ústřední protistrana standardizovaný přístup pro úvěrové riziko stanovený v článcích 78 až 83 směrnice 2006/48/ES.
4. Pro výpočet hodnot rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko protistrany, které není již kryto zvláštními finančními zdroji stanovenými v článcích 41 až 44 nařízení (EU) č. 648/2012, použije ústřední protistrana metodu oceňování podle tržní hodnoty stanovenou v příloze III část 3 směrnice 2006/48/ES a komplexní metodu finančního kolaterálu s uplatněním regulativních koeficientů volatility stanovenou v příloze VIII část 3 směrnice 2006/48/ES.
5. Pokud nejsou splněny všechny podmínky uvedené v článcích 52 a 53 nařízení (EU) č. 648/2012 a pokud ústřední protistrana nevyužívá své vlastní zdroje, použije ústřední protistrana na svou expozici vyplývající z příspěvků do fondu pro riziko selhání rizikovou váhu ve výši 1 250 % a na své obchodní expozice s jinou ústřední protistranou rizikovou váhu ve výši 2 %.
Článek 5
Kapitálové požadavky pro obchodní riziko
1. Ústřední protistrana předloží příslušnému orgánu ke schválení v souladu s pravomocemi uvedeného příslušného orgánu podle hlavy III nařízení (EU) č. 648/2012 vlastní odhad kapitálu nezbytného k pokrytí ztrát vzniklých z obchodního rizika na základě přiměřeně předvídatelných nepříznivých scénářů relevantních pro její obchodní model.
2. Kapitálový požadavek pro obchodní riziko se rovná schválenému odhadu a jeho minimální hodnota musí dosahovat 25 % hrubých ročních provozních výdajů ústřední protistrany. Pro účely tohoto článku se použijí hrubé roční provozní výdaje v souladu s čl. 2 odst. 4.
Článek 6
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 19. prosince 2012.
A BIZOTTSÁG 152/2013/EU FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE
(2012. december 19.)
a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a központi szerződő felekre vonatkozó tőkekövetelményekről szóló szabályozási technikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Központi Bank véleményére (1),
tekintettel a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló, 2012. július 4-i 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 16. cikke (3) bekezdésére,
mivel:
(1)
A 648/2012/EU rendelet - többek között - a központi szerződő felekre vonatkozó prudenciális követelményeket állapít meg, hogy biztosítsa biztonságos és stabil működésüket, valamint a tőkekövetelményeknek való mindenkori megfelelésüket. Tekintettel arra, hogy az elszámolási tevékenységekkel összefüggő kockázatok fedezetére nagy részben célirányos források állnak rendelkezésre, ezek a tőkekövetelmények annak biztosítására szolgálnak, hogy a központi szerződő fél mindenkor kellően feltőkésített legyen mindazon hitel-, partner- és piaci kockázatokkal, illetve működési, jogi és üzleti kockázatokkal szemben, amelyek fedezetére nem állnak még rendelkezésre célirányos források, valamint hogy szükség esetén képes legyen tevékenységeinek rendezett felszámolására vagy szerkezetének átalakítására.
(2)
A szabályozási technikai standardok kidolgozása során különösen tekintettel kell lenni a hitelintézetekre és a befektetési vállalkozásokra alkalmazandó tőkekövetelményekre, mivel a központi szerződő felek a fedezettel nem rendelkező tevékenységek gyakorlása során hasonló kockázatoknak vannak kitéve, mint a hitelintézetek és a befektetési vállalkozások. Emellett figyelembe kell venni a Fizetési és Elszámolási Rendszerek Bizottsága és az Értékpapír-felügyeletek Nemzetközi Szervezete által kiadott, a pénzpiaci infrastruktúrákra vonatkozó elveket (a továbbiakban: CPSS-IOSCO-elvek) is. Ahhoz, hogy a központi szerződő felek képesek legyenek tevékenységeik rendezett felszámolására vagy átstrukturálására, elegendő forrással kell rendelkezniük ahhoz, hogy működési költségeiket megfelelő ideig fedezni tudják. Ezen időszak alatt a központi szerződő félnek képesnek kell lennie arra, hogy intézkedéseket tegyen lényeges működési folyamatainak átszervezésére, ideértve az újratőkésítést, a vezetés leváltását, az alkalmazott üzleti stratégiák, valamint a költség- és díjszerkezetek felülvizsgálatát, a nyújtandó szolgáltatások átalakítását, az elszámolási portfólió értékesítését, az összeolvadást egy másik központi szerződő féllel, vagy az elszámoláshoz kapcsolódó tevékenységek átruházását egy másik központi szerződő félre. A központi szerződő fél köteles tevékenységeit a felszámolás vagy átstrukturálás idején is folytatni. Egy ilyen helyzetben bizonyos költségek, például az értékesítési költségek csökkenhetnek, míg egyéb, pl. jogi költségek emelkedhetnek. Ezért az éves működési költségek bruttó összege megfelelő közelítő értéknek tekinthető a központi szerződő fél tevékenységeinek felszámolása vagy átstrukturálása során felmerülő tényleges költségek megállapításakor. Tekintettel a központi szerződő felek által alkalmazott számviteli gyakorlatok sokféleségére, a működési költségek fogalma a nemzetközi számviteli standardok alkalmazásáról szóló, 2002. július 19-i 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) szerint elfogadott nemzetközi pénzügyi beszámolási standardoknak (International Financial Reporting Standards - IFRS) vagy az ezen a területen alkalmazandó, korlátozott számú, uniós jogi előírásnak megfelelően értelmezendő.
(3)
Mivel a központi szerződő fél tőkéjének a 648/2012/EU rendelet 16. cikke (2) bekezdésének értelmében mindenkor elegendőnek kell lennie a tevékenységek rendezett felszámolása és a vonatkozó kockázatok elleni megfelelő védelem biztosítására, olyan korai előrejelző eszköz létrehozására van szükség, amely a tőkekövetelmény 110 %-ának megfelelő bejelentési küszöbérték meghatározásával lehetővé teszi az illetékes hatóságok számára, hogy megfelelő időben, előzetesen tudomást szerezzenek olyan helyzetekről, amikor a központi szerződő fél tőkéjének szintje megközelíti a tőkekövetelményre vonatkozó értéket.
(4)
Eltekintve a működési kockázatnak való kitettség számszerűsítésének nehézségeitől, a központi szerződő felekre vonatkozó tőkekövetelmények meghatározása során a hitelintézetek tevékenységének megkezdéséről és folytatásáról szóló, 2006. június 14-i 2006/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) jelenti a megfelelő viszonyítási alapot. Összhangban a 2006/48/EK irányelvvel, a működési kockázat meghatározásának magában kell foglalnia a központi szerződő felekre vonatkozó tőkekövetelményekről szóló technikai standardokra tekintettel fennálló jogi kockázatot is.
(5)
A 2006/48/EK irányelv és a befektetési vállalkozások és hitelintézetek tőkemegfeleléséről szóló, 2006. június 14-i 2006/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) megfelelő viszonyítási alapot jelentenek a célirányos források által nem fedezett hitel-, partner- és piaci kockázatok fedezésének céljából meghatározott tőkekövetelmények létrehozása során, mivel a fenti kockázatok hasonlóak azokhoz, amelyeknek a hitelintézetek és a befektetési vállalkozások ki vannak téve.
(6)
A 648/2012/EU rendelet 52. és 53. cikkének teljesülése esetén a központi szerződő feleknek nem kell tőkével rendelkezniük az interoperabilitási megállapodásból eredő kereskedési kitettségek és a garanciaalaphoz való hozzájárulások vonatkozásában. Amennyiben azonban az említett cikkekben meghatározott követelmények nem teljesülnek, a központi szerződő felek számára további kockázatokat okozhatnak a köztük lévő kapcsolatok olyan esetekben, amikor az általuk nyújtott biztosítékokra nem terjed ki teljes körű védelem vagy ezek nem „csődsemlegesek”, továbbá, ha a garanciaalaphoz való hozzájárulások kockázatnak vannak kitéve az átvevő központi szerződő fél klíringtagjának nemteljesítése miatt. Ezért ilyen esetekben tőkekövetelményeket kell alkalmazni a garanciaalaphoz való hozzájárulásokra és a más központi szerződő felekkel szembeni kereskedési kitettségekre is. Az átterjedési hatás elkerüléséhez a más központi szerződő felek garanciaalapjához nyújtott hozzájárulásokra általánosságban óvatosabb előírásokat kellene alkalmazni, mint a hitelintézeteknek a központi szerződő felekkel szembeni kitettségeire. Egy központi szerződő félnek egy másik központi szerződő fél garanciaalapjához való hozzájárulásként nyújtott saját forrásait nem kell figyelembe venni a 648/2012/EU rendelet 16. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában, mivel ezek befektetésére nem a befektetési politikának megfelelően kerül sor. Továbbá el kell kerülni, hogy ezeket az eszközöket kétszer számolják el az ilyen hozzájárulásokból eredő, kockázattal súlyozott kitettségek kiszámítása során.
(7)
A rendezett felszámoláshoz szükséges idő szigorúan az adott központi szerződő fél által nyújtott, az elszámoláshoz kapcsolódó szolgáltatásoktól, valamint attól a piaci környezettől függ, amelyben a központi szerződő fél tevékenységét folytatja, különösen akkor, ha szolgáltatásait átveheti egy másik központi szerződő fél. Ezért a felszámoláshoz szükséges hónapok számát a központi szerződő fél saját, az illetékes hatóság jóváhagyását igénylő számításai alapján kell megállapítani. A tőkekövetelmények prudens szintjének biztosításához a felszámoláshoz szükséges időtartamot legalább hat hónapban kell meghatározni.
(8)
Az üzleti kockázat azt a kockázatot jelöli, amelyet a központi szerződő fél saját hatékonysága és az általános üzleti feltételeket érintő, olyan lehetséges változások alapján visel, amelyek előreláthatólag a bevételek csökkenését vagy a kiadások emelkedését eredményezik, és ennek következtében a központi szerződő fél pénzügyi helyzetének romlását vonják maguk után, továbbá olyan veszteségeket idéznek elő, amelyeket a központi szerződő fél tőkéjével szemben el kell számolni. Mivel az üzleti kockázat szintje nagyban függ az egyes központi szerződő felek sajátos helyzetétől, és különböző tényezők, például a nem hatékony eljárások, a kedvezőtlen piaci környezet, a technológiai haladásra adott elégtelen reakciók vagy az üzleti stratégia hiányos végrehajtása is befolyásolhatják, a tőkekövetelményeket a központi szerződő fél saját, az illetékes hatóság jóváhagyását igénylő számításai alapján kell megállapítani. A tőkekövetelmények prudens szintjének biztosításához be kell vezetni egy alsó küszöbértéket.
(9)
Az Európai Bankhatóság (EBH) az e rendelet alapját képező technikaistandard-tervezetek benyújtását megelőzően szorosan együttműködött a Központi Bankok Európai Rendszerével (KBER), és konzultációkat folytatott az Európai Értékpapírpiaci Hatósággal (EÉPH). Az EBH emellett nyilvános konzultációt folytatott a szabályozási technikaistandard-tervezetekről, elemezte az ezekkel összefüggésben felmerülő, esetleges költségeket és hasznokat, és kikérte az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) 37. cikke alapján létrehozott banki érdek-képviseleti csoport véleményét.
(10)
Ez a rendelet az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankfelügyeleti Hatóság) által az Európai Bizottságnak benyújtott szabályozási technikaistandard-tervezeten alapul,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Tőkekövetelmények
(1) A központi szerződő félnek olyan, az eredménytartalékot és tartalékokat tartalmazó tőkével kell rendelkeznie, amely mindenkor megegyezik a következőkben felsorolt elemek összegével, vagy meghaladja azt:
a)
a központi szerződő félnek a 2. cikknek megfelelően kiszámított, a központi szerződő fél tevékenységeinek felszámolására vagy átstrukturálására vonatkozó tőkekövetelményei;
b)
a központi szerződő félnek a 3. cikknek megfelelően kiszámított, a működési és jogi kockázatokra vonatkozó tőkekövetelményei;
c)
a központi szerződő félnek a 4. cikknek megfelelően kiszámított, a hitel-, partner- és piaci kockázatokra vonatkozó tőkekövetelményei;
d)
a központi szerződő félnek az 5. cikknek megfelelően kiszámított, az üzleti kockázatra vonatkozó tőkekövetelményei.
(2) A központi szerződő fél eljárásokat vezet be valamennyi olyan kockázati forrás feltárására, amelyek kihatással lehetnek folyamatban lévő feladatai ellátására, és felméri a bevételeket és kiadásokat, továbbá a tőkeszintjét érintő esetleges kedvezőtlen hatások valószínűségét.
(3) Ha a központi szerződő fél tőkéjének összege az (1) bekezdésnek megfelelően a tőkekövetelmények 110 %-ánál, vagy 7,5 millió EUR (a továbbiakban: bejelentési küszöbérték) 110 %-ánál alacsonyabb szintre csökken, a központi szerződő fél azonnal értesíti az illetékes hatóságot, majd mindaddig legalább hetente közli az illetékes hatósággal a tőke szintjére vonatkozó friss adatot, ameddig a rendelkezésére álló tőke ismét meghaladja a bejelentési küszöbértéket.
(4) Az írásos bejelentés a következő elemeket tartalmazza:
a)
annak oka, hogy a központi szerződő fél tőkéje a bejelentési küszöbérték alatti szintre csökkent, és a központi szerződő fél pénzügyi helyzetére vonatkozó, rövid távú kilátások ismertetése;
b)
azoknak az intézkedéseknek az átfogó leírása, amelyeket a központi szerződő fél a tőkekövetelményeknek való folyamatos megfelelés biztosítására szándékozik elfogadni.
2. cikk
A tevékenységek felszámolására vagy átstrukturálására vonatkozó tőkekövetelmények
(1) A központi szerződő fél bruttó éves működési költségeit elosztja tizenkettővel, hogy így meghatározza bruttó havi működési költségeit, majd a kapott számot beszorozza a tevékenységeinek felszámolásához vagy átstrukturálásához szükséges, a 2. cikk szerint megállapított időtartammal. E számítás eredménye határozza meg a központi szerződő fél tevékenységeinek rendezett felszámolása vagy átstrukturálása biztosításához szükséges tőke összegét.
(2) A tevékenységek felszámolásához vagy átstrukturálásához szükséges, az (1) bekezdésben említett időtartam meghatározáshoz a központi szerződő fél jóváhagyás céljából benyújtja az illetékes hatóságnak (összhangban annak a 648/2012/EU rendelet III. címében meghatározott hatásköreivel) a tevékenységei felszámolásához vagy átstrukturálásához szükséges megfelelő időtartamra vonatkozó saját számításait. A kiszámított időtartamnak - stresszhelyzeti piaci körülmények esetén is - elegendőnek kell lennie a központi szerződő fél tevékenységeinek rendezett felszámolásához vagy átstrukturálásához, működésének átszervezéséhez, elszámolási portfóliójának értékesítéséhez vagy az elszámolással kapcsolatos tevékenységeknek egy másik központi szerződő félre történő átruházásához. A fenti időszak kiszámítása során tekintettel kell lenni a központi szerződő fél pozícióinak likviditására, méretére, lejárati szerkezetére, az ezeket érintő, adott esetben felmerülő, határokon átnyúló akadályokra, valamint az elszámolt termékek típusára. A központi szerződő fél tevékenységeinek felszámolásához vagy átstrukturálásához szükséges és a tőkekövetelmény kiszámításakor alapul vett időtartam legalább hat hónap.
(3) A központi szerződő fél a tevékenységeinek felszámolásához vagy átstrukturálásához szükséges megfelelő időtartam kiszámításakor általa alapul vett feltételezések bármely lényeges változása esetén aktualizálja, majd jóváhagyás céljából benyújtja számításait az illetékes hatósághoz.
(4) E cikk alkalmazásában a működési költségek fogalma az 1606/2002/EK rendelet szerint elfogadott nemzetközi pénzügyi beszámolási standardoknak (IFRS), a 78/660/EGK (7), a 83/349/EGK (8) és a 86/635/EGK (9) tanácsi irányelvnek, vagy egy harmadik ország - az 1569/2007/EK bizottsági rendelettel (10) összhangban a nemzetközi pénzügyi beszámolási standardokkal egyenértékűnek tekintett - általánosan elfogadott elszámolási elveinek vagy egy harmadik ország a nevezett rendelet 4. cikke alapján engedélyezett elszámolási standardjainak megfelelően értelmezendő. A központi szerződő felek az éves pénzügyi kimutatásukból származó legfrissebb, auditált adatokat használják.
3. cikk
A működési és jogi kockázatokra vonatkozó tőkekövetelmények
(1) A központi szerződő fél az 1. cikkben említett működési - köztük a jogi - kockázatokra vonatkozó tőkekövetelmények kiszámításához, a 2006/48/EK irányelvnek megfelelően és a (2)-(7) bekezdésben rögzített korlátozások mellett az alapvető mutató módszerét alkalmazza vagy fejlett mérési módszereket használ.
(2) A központi szerződő fél a működési kockázatra vonatkozó tőkekövetelmény kiszámításához, a 2006/48/EK irányelv 103. cikkének megfelelően az alapvető mutató módszerét alkalmazhatja.
(3) A központi szerződő fél jól dokumentált rendszert vezet be a működési kockázat értékelésére és kezelésére, a rendszerhez rendelt egyértelmű felelősségekkel. Ez a rendszer meghatározza a működési kockázattal szembeni kitettséget, és nyomon követi a vonatkozó működési kockázati adatokat, beleértve a jelentős veszteségekkel kapcsolatos adatokat is. A rendszert rendszeresen felülvizsgálatnak kell alávetni, amelyet egy, a felülvizsgálat elvégzéséhez szükséges ismeretekkel rendelkező független fél hajt végre.
(4) A központi szerződő fél működési kockázatának értékelésére szolgáló rendszert szorosan integrálni kell a központi szerződő fél kockázatkezelési folyamataiba. A rendszer eredményei a központi szerződő fél működési kockázati profiljának felügyeletére és ellenőrzésére szolgáló folyamatok szerves részét képezik.
(5) A központi szerződő fél a felső vezetés részére történő jelentéstétel olyan rendszerét vezeti be, amely keretében az intézményen belüli érintett funkciók működési kockázattal kapcsolatos jelentéseket kapnak. A központi szerződő fél eljárásokat vezet be a vezetői jelentésekben foglalt információknak megfelelő intézkedések végrehajtására.
(6) A központi szerződő fél továbbá kérelmezheti illetékes hatóságánál a fejlett mérési módszerek alkalmazásának engedélyezését. Az illetékes hatóság engedélyezheti, hogy a központi szerződő fél - összhangban a 2006/48/EK irányelv 105. cikkével - a működési kockázat mérésére szolgáló saját rendszerein alapuló, fejlett mérési módszereket alkalmazzon.
(7) A működési kockázatra vonatkozó tőkekövetelmények kiszámításához a (6) bekezdésben meghatározott fejlett mérési módszereket alkalmazó központi szerződő feleknek olyan tőkével kell rendelkezniük, amelynek összege mindenkor megegyezik a (2) bekezdés szerinti alapvető mutató módszerének használatával megállapított tőkekövetelmény 80 %-ával, vagy meghaladja azt.
4. cikk
A 648/2012/EU rendelet 41-44. cikkében említett célirányos pénzügyi források által nem fedezett hitel-, partner- és piaci kockázatokra vonatkozó tőkekövetelmények
(1) A központi szerződő fél az 1. cikkben említett tőkekövetelményeit a hitel- és partnerkockázatból eredő súlyozott kitettségek 8 %-ának, és a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelvvel összhangban kiszámított, a piaci kockázatokra vonatkozó tőkekövetelmények összegében határozza meg, a (2)-(5) bekezdésben rögzített korlátozások mellett.
(2) A 648/2012/EU rendelet 41-44. cikkében említett célirányos pénzügyi források által nem fedezett piaci kockázatokra vonatkozó tőkekövetelmények kiszámításához a központi szerződő fél a 2006/49/EK irányelv I-IV. mellékletében meghatározott módszereket alkalmazza.
(3) A 648/2012/EU rendelet 41-44. cikkében említett célirányos pénzügyi források által nem fedezett piaci kockázatokra vonatkozó súlyozott kitettségek kiszámításához a központi szerződő fél a 2006/48/EK irányelv 78-83. cikkében meghatározott standard módszert alkalmazza.
(4) A 648/2012/EU rendelet 41-44. cikkében említett célirányos pénzügyi források által nem fedezett partnerkockázatokra vonatkozó súlyozott kitettségek kiszámításához a központi szerződő fél a 2006/48/EK irányelv III. mellékletének 3. részében meghatározott, piaci árazás módszerét és a 2006/48/EK irányelv VIII. mellékletének 3. részében meghatározott, pénzügyi biztosítékok összetett módszerét használja, a felügyeleti volatilitási korrekciós tényezők alkalmazása mellett.
(5) Ha nem teljesül a 648/2012/EU rendelet 52. és 53. cikkében említett valamennyi feltétel, és ha a központi szerződő fél nem használja saját forrásait, a központi szerződő félnek 1 250 %-os kockázati súlyt kell alkalmaznia a valamely másik központi szerződő fél garancialapjához nyújtott hozzájárulásokból adódó kitettségekre, és 2 %-os kockázati súlyt a valamely másik központi szerződő féllel szembeni kereskedési kitettségekre.
5. cikk
Az üzleti kockázatra vonatkozó tőkekövetelmények
(1) A központi szerződő fél jóváhagyás céljából benyújtja az illetékes hatóságnak (összhangban annak a 648/2012/EU rendelet III. címében meghatározott hatásköreivel) az azon veszteségek fedezéséhez szükséges tőkére vonatkozó saját számításait, amelyek a központi szerződő fél üzleti modelljére vonatkozó, ésszerűen előrelátható, kedvezőtlen forgatókönyveken alapuló üzleti kockázatból erednek.
(2) Az üzleti kockázatra vonatkozó tőkekövetelmény megegyezik a központi szerződő fél jóváhagyott számításával, és nem lehet alacsonyabb, mint a bruttó éves működési költségek 25 %-a. E cikk alkalmazásában a bruttó éves működési költségeket a 2. cikk (4) bekezdésével összhangban kell értelmezni.
6. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2012. december 19-én.