NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 603/2013
ze dne 26. června 2013
o zřízení systému „Eurodac“ pro porovnávání otisků prstů za účelem účinného uplatňování nařízení (EU) č. 604/2013 kterým se stanoví kritéria a postupy pro určení členského státu příslušného k posuzování žádosti o mezinárodní ochranu podané státním příslušníkem třetí země nebo osobou bez státní příslušnosti v některém z členských států, a pro podávání žádostí orgánů pro vymáhání práva členských států a Europolu o porovnání údajů s údaji systému Eurodac pro účely vymáhání práva a o změně nařízení (EU) č. 1077/2011, kterým se zřizuje Evropská agentura pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva (přepracované znění)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 78 odst. 2 písm. e), čl. 87 odst. 2 písm. a) a čl. 88 odst. 2 písm. a) této smlouvy,
s ohledem na návrh Komise,
s ohledem na stanovisko evropského inspektora ochrany údajů (1),
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V nařízení Rady (ES) č. 2725/2000 ze dne 11. prosince 2000 o zřízení systému „Eurodac“ pro porovnávání otisků prstů za účelem účinného uplatňování Dublinské úmluvy (3) a v nařízení Rady (ES) č. 407/2002 ze dne 28. února 2002, kterým se stanoví některá prováděcí pravidla k nařízení (ES) č. 2725/2000 o zřízení systému „Eurodac“ pro porovnávání otisků prstů za účelem účinného uplatňování Dublinské úmluvy (4), by mělo být provedeno několik podstatných změn. Z důvodu jasnosti by uvedená nařízení měla být přepracována.
(2)
Společná azylová politika včetně společného evropského azylového systému je nedílnou součástí cíle Evropské unie spočívajícího v postupném vytváření prostoru svobody, bezpečnosti a práva otevřeného těm, kteří, donuceni okolnostmi, hledají mezinárodní ochranu v Unii.
(3)
Evropská rada na svém zasedání dne 4. listopadu 2004 přijala Haagský program, jenž stanovuje cíle, které mají být provedeny v oblasti svobody, bezpečnosti a práva v období let 2005-2010. V Evropském paktu o přistěhovalectví a azylu, který schválila ve dnech 15. a 16. října 2008, vyzvala k dokončení zavedení společného evropského azylového systému vytvořením jediného řízení se společnými zárukami a jednotným právním postavením uprchlíků a osob, které mají nárok na doplňkovou ochranu.
(4)
Pro účely použití nařízení Evropského Parlamentu a Rady (EU) č. 604/2013 ze dne 26. června 2013 kterým se stanoví kritéria a postupy pro určení členského státu příslušného k posuzování žádosti o mezinárodní ochranu podané státním příslušníkem třetí země nebo osobou bez státní příslušnosti v některém z členských států (5) je nezbytné zjistit totožnost žadatelů o mezinárodní ochranu a osob zadržených v souvislosti s neoprávněným překročením vnějších hranic Unie. Pro účinné použití nařízení (EU) č. 604/2013, zejména čl. 18 odst. 1 písm. b) a d) uvedeného nařízení, je rovněž žádoucí umožnit každému členskému státu ověřit, zda státní příslušník třetí země nebo osoba bez státní příslušnosti zdržující se neoprávněně na jeho území již požádali o mezinárodní ochranu v jiném členském státě.
(5)
Otisky prstů představují důležitý prvek při zjišťování přesné totožnosti takových osob. Je nezbytné vytvořit systém pro porovnávání údajů o jejich otiscích prstů.
(6)
K dosažení tohoto cíle je nezbytné vytvořit systém zvaný „Eurodac“, který se skládá z ústředního systému, který bude pracovat s počítačovou ústřední databází údajů o otiscích prstů, a z elektronických prostředků předávání údajů mezi členskými státy a ústředním systémem (dále jen „komunikační infrastruktura“).
(7)
V Haagském programu se vyzývá ke zlepšení přístupu do stávajících systémů evidence údajů v Unii. Stockholmský program pak vyzývá k cílenému shromažďování údajů a rozvoji výměny informací a jejích nástrojů, který vychází z potřeb souvisejících s vymáháním práva.
(8)
V boji proti teroristickým trestným činům a jiným závažným trestným činům je nezbytné, aby orgány pro vymáhání práva měly při plnění svých úkolů co nejúplnější a nejaktuálnější informace. Informace obsažené v systému Eurodac jsou nezbytné pro účely prevence, odhalování nebo vyšetřování teroristických trestných činů ve smyslu rámcového rozhodnutí Rady 2002/475/SVV ze dne 13. června 2002 o boji proti terorismu (6) či jiných závažných trestných činů ve smyslu rámcového rozhodnutí Rady 2002/584/SVV ze dne 13. června 2002 o evropském zatýkacím rozkazu a postupech předávání mezi členskými státy (7). Proto by měly být údaje v systému Eurodac na základě podmínek stanovených v tomto nařízení dostupné určeným orgánům členských států a Europolu pro účely porovnávání.
(9)
Pravomocemi k přístupu do systému Eurodac udělenými orgánům pro vymáhání práva by nemělo být dotčeno právo žadatelů o mezinárodní ochranu na řádné vyřízení jejich žádosti v souladu s příslušnými právními předpisy. Toto právo by nemělo být dotčeno ani jakýmikoli opatřeními učiněnými poté, co se zjistí shoda s údaji systému Eurodac.
(10)
Ve svém sdělení Radě a Evropskému parlamentu týkajícím se zlepšení účinnosti a posílení interoperability a synergie mezi evropskými databázemi v oblasti spravedlnosti a vnitřních věcí ze dne 24. listopadu 2005 Komise uvedla, že orgány odpovědné za zajišťování vnitřní bezpečnosti by mohly mít v přesně vymezených případech přístup do systému Eurodac, existuje-li důvodné podezření, že pachatel teroristického trestného činu nebo jiného závažného trestného činu požádal o mezinárodní ochranu. V tomto sdělení Komise také konstatovala, že zásada proporcionality vyžaduje, aby do systému Eurodac byly zasílány dotazy pro takové účely pouze v případě převažujícího zájmu zachovat veřejnou bezpečnost, tj. jestliže čin spáchaný pachatelem nebo teroristou, jehož totožnost je třeba zjistit, je tak trestuhodný, že zakládá důvod pro zaslání dotazu do databáze evidující osoby s nulovým záznamem v rejstříku trestů, a došla k závěru, že limit pro orgány odpovědné za zajišťování vnitřní bezpečnosti stanovený pro zasílání dotazů do systému Eurodac proto musí být vždy podstatně vyšší než limit stanovený pro dotazy zasílané do trestních databází.
(11)
Klíčovou úlohu s ohledem na spolupráci mezi orgány členských států v oblasti vyšetřování přeshraniční trestné činnosti při podpoře prevence, analýz a vyšetřování trestné činnosti v celé Unii hraje Evropský policejní úřad (Europol). V důsledku toho by měl mít přístup do systému Eurodac i Europol v rámci svých úkolů a v souladu s rozhodnutím Rady 2009/371/SVV ze dne 6. dubna 2009 o zřízení Evropského policejního úřadu (Europol) (8).
(12)
Europolu by mělo být povoleno žádat o porovnání údajů s údaji systému Eurodac pouze v určitých případech, za určitých okolností a za přísných podmínek.
(13)
Vzhledem k tomu, že systém Eurodac byl původně zřízen k usnadňování uplatňování Dublinské úmluvy, přístup do systému Eurodac pro účely prevence, odhalování nebo vyšetřování teroristických trestných činů či jiných závažných trestných činů představuje změnu původního účelu systému Eurodac, která zasahuje do práva na soukromí fyzických osob, jejichž osobní údaje jsou zpracovány v systému Eurodac. Každý takový zásah musí být v souladu s právem, které musí být formulováno s dostatečnou přesností, aby dovolilo fyzickým osobám přizpůsobit své chování, a musí chránit fyzické osoby proti svévoli a uvádět dostatečně srozumitelným způsobem rozsah prostoru pro uvážení příslušných orgánů a způsob jejího výkonu. V demokratické společnosti musí být jakýkoli zásah nutný k ochraně oprávněného a přiměřeného zájmu a musí být přiměřený oprávněnému cíli, o který usiluje.
(14)
Ačkoliv původní účel zřízení systému Eurodac nevyžadoval možnost žádat o porovnávání údajů s databází na základě latentního otisku prstu, který je daktyloskopickou stopou, jež může být nalezena na místě trestného činu, je taková možnost v oblasti policejní spolupráce zásadní. V případech, kdy existuje důvodné podezření, že pachatel nebo oběť mohou patřit do jedné z kategorií osob, kterých se týká toto nařízení, poskytne možnost porovnat latentní otisk prstu s údaji o otiscích prstů, které jsou uloženy v systému Eurodac, určeným orgánům členských států velmi cenný nástroj při prevenci, odhalování a vyšetřování teroristických trestných činů či jiných závažných trestných činů, například když jsou latentní otisky prstů jediným důkazem dostupným na místě trestného činu.
(15)
Toto nařízení stanoví rovněž podmínky, za nichž by měly být povoleny žádosti o porovnání údajů o otiscích prstů s údaji systému Eurodac pro účely prevence, odhalování nebo vyšetřování teroristických trestných činů či jiných závažných trestných činů, a nezbytné záruky pro zajištění ochrany práva na soukromí fyzických osob, jejichž osobní údaje jsou zpracovány v systému Eurodac. Přísnost těchto podmínek je odrazem skutečnosti, že databáze Eurodac eviduje údaje o otiscích prstů osob, u nichž se nepředpokládá, že spáchaly teroristický trestný čin či jiný závažný trestný čin.
(16)
Je vhodné rozšířit působnost tohoto nařízení tak, aby se vztahovalo i na žadatele o doplňkovou ochranu a na osoby, které mají na tuto ochranu nárok, s cílem zajistit stejné zacházení pro všechny žadatele o mezinárodní ochranu a osoby požívající této ochrany, jakož i s cílem zajistit soulad se stávajícím acquis EU v oblasti azylu, zejména se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2011/95/EU ze dne 13. prosince 2011 o normách, které musí splňovat státní příslušníci třetích zemí nebo osoby bez státní příslušnosti, aby mohli požívat mezinárodní ochrany, o jednotném statusu pro uprchlíky nebo osoby, které mají nárok na doplňkovou ochranu, a o obsahu poskytnuté ochrany (9) a s nařízením (EU) č. 604/2013.
(17)
Rovněž je nezbytné, aby členské státy okamžitě sejmuly otisky prstů každého žadatele o mezinárodní ochranu a každého státního příslušníka třetí země nebo osoby bez státní příslušnosti zadržených v souvislosti s neoprávněným překročením vnější hranice členského státu starších 14 let a údaje o otiscích prstů předaly.
(18)
Je nezbytné stanovit přesná pravidla předávání těchto údajů o otiscích prstů do ústředního systému, zaznamenávání takových údajů o otiscích prstů a dalších příslušných údajů v ústředním systému, o jejich ukládání a porovnávání s jinými údaji o otiscích prstů, o předávání výsledků těchto porovnání a označování a vymazávání zaznamenaných údajů. Tato pravidla mohou být rozdílná podle situace různých kategorií státních příslušníků třetích zemí nebo osob bez státní příslušnosti a měla by být této situaci zvlášť přizpůsobena.
(19)
Členské státy by měly zajistit předávání údajů o otiscích prstů v kvalitě dostatečné pro účely porovnávání prostřednictvím počítačového systému rozpoznávání otisků prstů. Všechny orgány s právem přístupu systému Eurodac by měly investovat do odpovídající odborné přípravy a nezbytného technického vybavení. Orgány s právem přístupu do systému Eurodac by měly informovat Evropskou agenturu pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva, zřízenou nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1077/2011 (10) (dála jen „agentura“) o specifických potížích, s nimiž se v souvislosti s kvalitou údajů setkají, v zájmu jejich vyřešení.
(20)
Posuzování žádosti o mezinárodní ochranu ani rozhodnutí o ní by nemělo být nepříznivě ovlivněno skutečností, že je dočasně nebo trvale nemožné sejmout otisky subjektu údajů či předat údaje o nich z důvodů, jako jsou například nedostatečná kvalita údajů pro jejich náležité porovnání, technické problémy, důvody související s ochranou zdraví či se skutečností, že subjekt údajů, není v dobrém zdravotním stavu nebo že není možno kvůli okolnostem, na něž subjekt údajů nemá vliv, jeho otisky sejmout.
(21)
Shody nalezené v systému Eurodac by měl ověřovat vyškolený odborník na daktyloskopii s cílem zajistit správné určení příslušnosti podle nařízení (ES) č. 604/2013, a přesné zjištění totožnosti osoby podezřelé ze spáchání trestného činu nebo totožnosti oběti trestného činu, jejichž údaje mohou být v systému Eurodac uloženy.
(22)
Státní příslušníci třetích zemí nebo osoby bez státní příslušnosti, kteří žádali o mezinárodní ochranu v jednom z členských států, mohou během mnoha následujících let požádat o mezinárodní ochranu v jiném členském státě. Proto by maximální doba, po kterou by měly být údaje o otiscích prstů uloženy v ústředním systému, měla být značně dlouhá. Vzhledem k tomu, že většina státních příslušníků třetích zemí nebo osob bez státní příslušnosti, kteří zůstanou v Unii několik let, získá po uplynutí této doby povolení k trvalému pobytu nebo dokonce občanství členského státu, měla by být za přiměřenou pro uchovávání údajů o otiscích prstů považována doba deseti let.
(23)
Doba pro uchovávání by měla být kratší v určitých zvláštních případech, kdy není třeba údaje o otiscích prstů uchovávat tak dlouho. Údaje o otiscích prstů by měly být vymazány, jakmile státní příslušník třetí země nebo osoba bez státní příslušnosti získá občanství členského státu.
(24)
Je vhodné ukládat v systému Eurodac údaje o těch subjektech údajů, jejichž otisky prstů byly zaznamenány v tomto systému při podání žádosti o mezinárodní ochranu a jimž byla poskytnuta mezinárodní ochrana v členském státě, aby bylo možno je porovnat s údaji zaznamenanými při podání žádosti o mezinárodní ochranu.
(25)
Agentura byla pověřena převzít od Komise v souladu s tímto nařízením její úkoly související s provozním řízením systému Eurodac a některé úkoly související s komunikační infrastrukturou, a to ode dne, kdy agentura zahájila činnost, tj. od 1. prosince 2012. Agentura by měla vykonávat úkoly, které jí jsou svěřeny tímto nařízením, a příslušná ustanovení nařízení (EU) č. 1077/2011 by měla být odpovídajícím způsobem změněna. Dále by měl mít Europol status pozorovatele na zasedáních správní rady agentury v případech, kdy je na pořadu jednání otázka související s uplatňováním tohoto nařízení o konzultačním přístupu určených orgánů členských států a Europolu do systému Eurodac pro účely prevence, odhalování nebo vyšetřování teroristických trestných činů či jiných závažných trestných činů. Europol by měl mít možnost jmenovat svého zástupce do poradní skupiny agentury pro systém Eurodac.
(26)
Na všechny zaměstnance agentury by se měl v záležitostech týkajících se tohoto nařízení vztahovat služební řád úředníků Evropské unie (služební řád úředníků) a pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropské unie (pracovní řád), stanovené nařízením Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 (11) (společně dále jen „služební řád“).
(27)
Je nezbytné jasně stanovit odpovědnost Komise a agentury ve vztahu k ústřednímu systému a komunikační infrastruktuře a odpovědnost členských států ohledně zpracování údajů, zabezpečení údajů, přístupu k údajům a oprav zaznamenaných údajů.
(28)
Je nezbytné určit příslušné orgány členských států i národní přístupový bod, jehož prostřednictvím jsou podávány žádosti o porovnání s údaji systému Eurodac, a vést seznam provozních jednotek v rámci určených orgánů, které jsou oprávněny požádat o takové porovnání pro konkrétní účely prevence, odhalování nebo vyšetřování teroristických trestných činů či jiných závažných trestných činů.
(29)
Žádosti o porovnání s údaji uloženými v ústředním systému by měly podávat provozní jednotky v rámci určených orgánů národnímu přístupovému bodu prostřednictvím orgánu provádějícího ověření a tyto žádosti by měly být odůvodněné. Provozní jednotky v rámci určených orgánů, které jsou oprávněny požadovat porovnání s údaji systému Eurodac, by neměly jednat jako orgány provádějící ověření. Orgány provádějící ověření by měly jednat nezávisle na určených orgánech a měly by odpovídat za nezávislé zajištění přísného dodržování podmínek přístupu stanovených v tomto nařízení. Orgány provádějící ověření by pak měly po ověření, že jsou splněny všechny podmínky pro přístup, zaslat žádost o porovnání prostřednictvím národního přístupového bodu bez uvedení důvodů,. Ve výjimečně naléhavých případech, kdy je nezbytný včasný přístup v zájmu reakce na konkrétní a aktuální hrozbu související s teroristickými trestnými činy či jinými závažnými trestnými činy, by měly orgány provádějící ověření zpracovat žádost okamžitě a až následně provést ověření.
(30)
Pokud to umožňují vnitrostátní právní předpisy, mohou být určený orgán a orgán provádějící ověření součástí stejné organizace, ovšem orgán provádějící ověření musí při provádění svých úkolů v rámci tohoto nařízení jednat nezávisle.
(31)
Pro účely ochrany osobních údajů a s cílem vyloučit systematická porovnávání, která by měla být zakázána, by měly být údaje systému Eurodac zpracovávány pouze ve specifických případech a tehdy, je-li to nezbytné pro účely prevence, odhalování nebo vyšetřování teroristických trestných činů či jiných závažných trestných činů. Ke specifickému případu dochází zejména tehdy, když je žádost o porovnání spojena se specifickou a konkrétní situací nebo se specifickým a konkrétním nebezpečím souvisejícím s teroristickým či jiným závažným trestným činem nebo s určitými osobami, u nichž se lze ze závažných důvodů domnívat, že spáchají nebo spáchaly teroristické trestné činy nebo jiné závažné trestné činy. Ke specifickému případu také dochází, když je žádost o porovnání spojena s osobou, která je obětí teroristického či jiného závažného trestného činu. Určené orgány a Europol by tak měly žádat o porovnání s údaji systému Eurodac pouze tehdy, mají-li dostatečné důvody se domnívat, že takové porovnání poskytne informace, které jim významně pomohou při prevenci, odhalování nebo vyšetřování teroristického či jiného závažného trestného činu.
(32)
Přístup by měl být navíc povolen pouze pod podmínkou, že porovnávání s vnitrostátními databázemi otisků prstů členského státu a automatizovanými databázemi otisků prstů všech ostatních členských států podle rozhodnutí Rady 2008/615/SVV ze dne 23. června 2008 o posílení přeshraniční spolupráce, zejména v boji proti terorismu a přeshraniční trestné činnosti (12), nevede ke zjištění totožnosti subjektu údajů. Uvedenou podmínkou se od žádajícího členského státu vyžaduje, aby prováděl porovnávání údajů s údaji ze všech technicky dostupných automatizovaných databází otisků prstů ostatních členských států podle rozhodnutí 2008/615/SVV, s výjimkou případů, kdy členský stát doloží, že se lze důvodně domnívat, že by takové porovnávání ke zjištění totožnosti subjektu údajů nevedlo. Tato domněnka je odůvodněná, zejména tehdy, pokud konkrétní případ nemá žádnou operační ani vyšetřovací souvislost s daným členským státem. Uvedená podmínka vyžaduje aby žádající členský stát nejprve provedl právní i technickou implementaci, Rozhodnutí 2008/615/SVV, pokud jde o údaje o otiscích prstů, jelikož porovnávání údajů s údaji systému Eurodac pro účely vymáhání práva by nemělo být povoleno, pokud nebyly nejprve podniknuty výše uvedené kroky.
(33)
Dříve, než přikročí k vyhledávání údajů v systému Eurodac, by určené orgány v případě splnění podmínek pro provedení příslušného porovnání měly rovněž konzultovat Vízový informační systém v souladu s rozhodnutím Rady 2008/633/SVV ze dne 23. června 2008 o konzultačním přístupu určených orgánů členských států a Europolu do Vízového informačního systému (VIS) pro účely prevence, odhalování a vyšetřování teroristických trestných činů a jiných závažných trestných činů (13).
(34)
Aby mohly být osobní údaje účinně porovnávány a sdíleny, měly by členské státy důsledně provést a uplatňovat platné mezinárodní dohody a právní předpisy Unie v oblasti výměny osobních údajů, obzvláště pak rozhodnutí 2008/615/SVV.
(35)
Při uplatňování tohoto nařízení by se členské státy měly řídit především nejlepšími zájmy dítěte. Pokud žádající členský stát zjistí, že údaje systému Eurodac se týkají nezletilé osoby, smí tyto údaje použít výhradně pro účely vymáhání práva v souladu se svými právními předpisy týkajícími se nezletilých osob a v souladu s povinností řídit se především zásadou nejlepšího zájmu dítěte.
(36)
Zatímco se mimosmluvní odpovědnost Unie ve vztahu k provozu systému Eurodac se řídí odpovídajícími ustanoveními Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouvy o fungování EU“), je nezbytné stanovit zvláštní pravidla mimosmluvní odpovědnosti členských států ve vztahu k provozu systému.
(37)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž vytvoření systému pro porovnávání údajů o otiscích prstů na pomoc při provádění azylové politiky Unie, nemůže být z podstaty uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto ho může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity, stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU"). V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku, nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.
(38)
Na zpracování osobních údajů při uplatňování tohoto nařízení prováděné členskými státy se vztahuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (14) s výjimkou případů, kdy toto zpracování provádějí určené orgány členských států nebo jejich orgány provádějící ověření pro účely prevence, odhalování nebo vyšetřování teroristických trestných činů či jiných závažných trestných činů.
(39)
Zpracování osobních údajů prováděné orgány členských států pro účely prevence, odhalování nebo vyšetřování teroristických trestných činů či jiných závažných trestných činů by mělo podléhat normám o ochraně osobních údajů podle vnitrostátního práva, které jsou v souladu s rámcovým rozhodnutím Rady 2008/977/SVV ze dne 27. listopadu 2008 o ochraně osobních údajů zpracovávaných v rámci policejní a justiční spolupráce v trestních věcech (15).
(40)
Zásady stanovené ve směrnici 95/46/ES o ochraně práv a svobod fyzických osob, především jejich práva na soukromí vzhledem ke zpracování osobních údajů, by měly být doplněny a objasněny, zejména v některých oblastech.
(41)
Předávání osobních údajů získaných členským státem nebo Europolem podle tohoto nařízení z ústředního systému jakékoli třetí zemi, mezinárodní organizaci nebo soukromým subjektům se sídlem v Unii nebo mimo ni, by mělo být zakázáno, aby se zajistilo právo na azyl a aby se zaručilo, že údaje žadatelů o mezinárodní ochranu nebudou poskytnuty žádné třetí zemi. To znamená, že členské státy by neměly předávat informace získané z ústředního systému ohledně: členského státu / členských států původu; místa a data podání žádosti o mezinárodní ochranu; referenčního čísla použitého členským státem původu; data, kdy byly sejmuty otisky prstů, a data, kdy členský stát předal tyto údaje do systému Eurodac; uživatelského jména operátora, ani jakékoli informace o jakémkoli přemístění subjektu údajů podle nařízení (EU) č. 604/2013. Tímto zákazem by nemělo být dotčeno právo členských států na předávání těchto údajů do třetích zemí, na které se vztahuje nařízení (EU) č. 604/2013, aby se zajistilo, že členské státy mají možnost spolupracovat s těmito třetími zeměmi pro účely tohoto nařízení.
(42)
Příslušné vnitrostátní orgány dozoru by měly sledovat zákonnost zpracování údajů členskými státy a zákonnost činností zpracování údajů vykonávaných úřadem Europol by měl sledovat kontrolní orgán zřízený rozhodnutím 2009/371/SVV.
(43)
Na zpracovávání osobních údajů orgány, institucemi, úřady a jinými subjekty Unie se podle tohoto nařízení se použije nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (16), zejména články 21 a 22 tohoto nařízení týkající se důvěrné povahy a bezpečnosti zpracování. Je však třeba objasnit určité body, které se týkají odpovědnosti za zpracování údajů a dozoru nad ochranou údajů vzhledem k tomu, že ochrana údajů je klíčovým faktorem pro úspěšné fungování systému Eurodac a že zabezpečení údajů, vysoká technická kvalita a zákonnost porovnávání údajů s údaji systému Eurodac mají zásadní význam pro to, aby se zajistilo hladké a řádné fungování tohoto systému a usnadnilo uplatňování nařízení (EU) č. 604/2013.
(44)
Subjekt údajů by měl být informován o tom, pro jaké účely budou jeho údaje v rámci systému Eurodac zpracovávány, včetně popisu cílů nařízení (EU) č. 604/2013 a způsobu, jímž mohou orgány pro vymáhání práva jeho údaje využít.
(45)
Je vhodné, aby zákonnost zpracovávání osobních údajů členskými státy sledovaly vnitrostátní orgány dozoru, zatímco evropský inspektor ochrany údajů by měl podle nařízení (ES) č. 45/2001 sledovat činnosti orgánů, institucí, úřadů a jiných subjektů Unie v souvislosti se zpracováváním osobních údajů při uplatňování tohoto nařízení.
(46)
Členské státy, Evropský parlament, Rada a Komise by měly zajistit, že vnitrostátní a evropské orgány dozoru budou schopny vykonávat přiměřený dohled nad používáním údajů ze systému Eurodac a nad přístupem k nim.
(47)
Je vhodné pravidelně sledovat a hodnotit provoz systému Eurodac a mimo jiné také to, zda přístup k údajům pro účely vymáhání práva nevedl k nepřímé diskriminaci žadatelů o mezinárodní ochranu, na což Komise upozornila ve svém hodnocení souladu tohoto nařízení s Listinou základních práv Evropské unie (dále jen „listinou“). Agentura by měla Evropskému parlamentu a Radě předkládat výroční zprávu o činnostech ústředního systému.
(48)
Členské státy by měly vytvořit systém účinných, přiměřených a odrazujících sankcí k trestání zpracování údajů vložených do ústředního systému v rozporu s účelem systému Eurodac.
(49)
Je nezbytné, aby členské státy byly informovány o stavu konkrétních azylových řízení s cílem umožnit řádné uplatňování nařízení (EU) č. 604/2013.
(50)
Toto nařízení respektuje základní práva a ctí zásady uznané zejména Listinou. Cílem tohoto nařízení je především zajistit plné dodržování ochrany osobních údajů a práva žádat o mezinárodní ochranu a podporovat uplatňování článků 8 a 18 Listiny. Toto nařízení by proto mělo být uplatňováno odpovídajícím způsobem.
(51)
V souladu s články 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska připojeného ke Smlouvě o EU a ke Smlouvě o fungování EU se Dánsko neúčastní přijímání tohoto nařízení a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné.
(52)
V souladu s článkem 3 Protokolu č. 21 o postavení Spojeného království a Irska s ohledem na prostor svobody, bezpečnosti a práva, připojeného ke Smlouvě o EU a ke Smlouvě o fungování EU, Spojené království oznámilo své přání účastnit se přijímání a používání tohoto nařízení.
(53)
V souladu s článkem 1 a 2 Protokolu č. 21 o postavení Spojeného království a Irska s ohledem na prostor svobody, bezpečnosti a práva, připojeného ke Smlouvě o EU a ke Smlouvě o fungování EU, a aniž je dotčen článek 4 uvedeného protokolu, se Irsko neúčastní přijímání tohoto nařízení a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné.
(54)
Je vhodné omezit územní působnost tohoto nařízení, aby odpovídala územní působnosti nařízení (ES) č. 604/2013,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Účel systému „Eurodac“
1. Zřizuje se systém zvaný „Eurodac“, jehož účelem je pomoci při určování členského státu, který je na základě nařízení (EU) č. 604/2013, příslušný pro posouzení žádosti o mezinárodní ochranu podané v členském státě státním příslušníkem třetí země nebo osobou bez státní příslušnosti, a jinak usnadňovat uplatňování nařízení (EU) č. 604/2013 za podmínek stanovených v tomto nařízení.
2. Toto nařízení rovněž stanoví podmínky, za nichž mohou určené orgány členských států a Evropský policejní úřad (Europol) požádat o porovnání údajů o otiscích prstů s údaji uloženými v ústředním systému pro účely vymáhání práva.
3. Aniž je dotčeno zpracování údajů určených pro systém Eurodac členským státem původu v databázích zřízených podle jeho vnitrostátních právních předpisů, mohou být údaje o otiscích prstů a další osobní údaje zpracovávány v systému Eurodac pouze pro účely stanovené v tomto nařízení a v čl. 34 odst. 1 nařízení.(EU) č. 604/2013.
Článek 2
Definice
1. Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
a)
„žadatelem o mezinárodní ochranu“ státní příslušník třetí země nebo osoba bez státní příslušnosti, kteří učinili žádost o mezinárodní ochranu, jak je vymezena v čl. 2 písm. h) směrnice 2011/95/EU a o níž nebylo dosud pravomocně rozhodnuto;
b)
„členským státem původu“:
i)
ve vztahu k osobě uvedené v čl. 9 odst. 1 členský stát, který předává osobní údaje ústřednímu systému a přijímá výsledky porovnávání;
ii)
ve vztahu k osobě uvedené v čl. 14 odst. 1 členský stát, který předává osobní údaje ústřednímu systému;
iii)
ve vztahu k osobě uvedené v čl. 17 odst. 1 členský stát, který předává osobní údaje ústřednímu systému a přijímá výsledky porovnávání;
c)
„osobou požívající mezinárodní ochrany“ státní příslušník třetí země nebo osoba bez státní příslušnosti, jíž byla poskytnuta mezinárodní ochrana ve smyslu čl. 2 písm. a) směrnice 2011/95/EU;
d)
„shodou“ existence shody nebo shod zjištěných ústředním systémem při porovnávání údajů o otiscích prstů zaznamenaných v ústřední počítačové databázi s údaji předanými členským státem ohledně určité osoby, aniž je dotčen požadavek toho, aby členské státy ihned kontrolovaly výsledky porovnávání na základě čl. 25 odst. 4;
e)
„národním přístupovým bodem“ vnitrostátní systém určený pro komunikaci s ústředním systémem;
f)
„agenturou“ agentura zřízená nařízením (EU) č. 1077/2011;
g)
„Europolem“ Evropský policejní úřad zřízený rozhodnutím 2009/371/SVV;
h)
„údaji systému Eurodac“ všechny údaje uložené v ústředním systému v souladu s článkem 11 a čl. 14 odst. 2;
i)
„vymáháním práva“ prevence, odhalování nebo vyšetřování teroristických trestných činů či jiných závažných trestných činů;
j)
„teroristickými trestnými činy“ trestné činy podle vnitrostátního práva, které odpovídají nebo jsou rovnocenné trestným činům podle článků 1 až 4 rámcového rozhodnutí Rady 2002/475/SVV;
k)
„závažnými trestnými činy“ druhy trestných činů, které odpovídají nebo jsou rovnocenné trestným činům podle čl. 2 odst. 2 rámcového rozhodnutí 2002/584/SVV, které lze podle vnitrostátního práva potrestat odnětím svobody s horní hranicí sazby v délce nejméně tři roky nebo ochranným opatřením spojeným s omezením svobody ve stejné délce;
l)
„údaji o otiscích prstů“ údaje o otiscích všech prstů nebo alespoň ukazováčků, a jestliže tyto chybí, o otiscích všech ostatních prstů osoby nebo o latentním otisku.
2. Pojmy definované v článku 2 směrnice 95/46/ES mají v tomto nařízení stejný význam, ledaže zpracování osobních údajů provádějí orgány členských států pro účely uvedené v čl. 1 odst. 1 tohoto nařízení.
3. Není-li uvedeno jinak, mají pojmy definované v článku 2 nařízení (EU) č. 604/2013 v tomto nařízení stejný význam.
4. Pojmy definované v článku 2 rámcového rozhodnutí 2008/977/SVV mají v tomto nařízení stejný význam, pokud zpracování osobních údajů provádějí orgány členských států pro účely uvedené v čl. 1 odst. 2 tohoto nařízení.
Článek 3
Architektura systému a základní zásady
1. Eurodac se skládá z:
a)
počítačové ústřední databáze údajů o otiscích prstů (dále jen „ústřední systém“) složené z
i)
ústřední jednotky,
ii)
záložního plánu a systému.
b)
komunikační infrastruktury mezi ústředním systémem a členskými státy, která poskytuje šifrovanou virtuální síť vyhrazenou pro údaje systému Eurodac (dále jen „komunikační infrastruktura“).
2. Každý členský stát určí jeden národní přístupový bod.
3. Údaje o osobách uvedených v čl. 9 odst. 1, čl. 14 odst. 1 a čl. 17 odst. 1, které zpracovává ústřední systém, jsou zpracovávány jménem členského státu původu za podmínek stanovených v tomto nařízení a oddělovány vhodnými technickými prostředky.
4. Pravidla platná pro systém Eurodac platí rovněž pro činnosti prováděné členskými státy od předávání údajů ústřednímu systému až po využití výsledků porovnávání.
5. Postup snímání otisků prstů se určí a uplatňuje v souladu s vnitrostátními zvyklostmi daného členského státu a v souladu se zárukami stanovenými Listinou základních práv Evropské unie, Úmluvou o ochraně lidských práv a základních svobod a Úmluvou Organizace spojených národů o právech dítěte.
Článek 4
Provozní řízení
1. Za provozní řízení systému Eurodac odpovídá agentura.
Provozní řízení systému Eurodac sestává ze všech úkolů nezbytných pro zachování jeho nepřetržité funkčnosti v souladu s tímto nařízením, zejména z údržby a technického vývoje nezbytných k zajištění toho, aby systém fungoval na uspokojivé úrovni provozní kvality, zejména co se týče doby potřebné pro vyhledávání v ústředním systému. Při vypracovávání záložního plánu a systému se zohlední potřeby údržby i neočekávaný výpadek systému, včetně dopadu opatření k zajištění kontinuity provozu na zabezpečení a ochranu údajů.
Agentura ve spolupráci s členskými státy zajistí, aby se pro ústřední systém vždy využívaly nejlepší dostupné a nejbezpečnější technologie a techniky určené na základě analýzy nákladů a přínosů.
2. Agentura je odpovědná rovněž za následující úkoly týkající se komunikační infrastruktury:
a)
dozor;
b)
zabezpečení;
c)
koordinaci vztahů mezi členskými státy a poskytovatelem.
3. Komise je odpovědná za všechny úkoly související s komunikační infrastrukturou, které nejsou uvedeny v odstavci 2, zejména za:
a)
plnění rozpočtu;
b)
nákup a obnovu;
c)
smluvní záležitosti.
4. Aniž je dotčen článek 17 služebního řádu, agentura použije na všechny své zaměstnance, kteří pracují s údaji systému Eurodac, odpovídající pravidla služebního tajemství nebo jiné srovnatelné povinnosti zachování důvěrnosti. Tato povinnost je zachována i poté, co dotyčné osoby opustí svou funkci nebo zaměstnanecký poměr, nebo poté, co ukončí své služební povinnosti.
Článek 5
Orgány členských států určené pro přístup k údajům pro účely vymáhání práva
1. Pro účely uvedené v čl. 1 odst. 2 určí členské státy orgány, které jsou oprávněny žádat o porovnání s údaji ze systému Eurodac podle tohoto nařízení. Určenými orgány jsou orgány členských států, které jsou odpovědné za prevenci, odhalování nebo vyšetřování teroristických trestných činů či jiných závažných trestných činů. Mezi určené orgány nepatří služby či útvary, které jsou odpovědné výhradně za zpravodajskou činnost související s bezpečností státu.
2. Každý členský stát vede seznam určených orgánů.
3. Každý členský stát vede seznam provozních jednotek v rámci určených orgánů, které jsou oprávněny žádat o porovnání s údaji systému Eurodac prostřednictvím národního přístupového bodu.
Článek 6
Orgány členských států provádějící ověření pro účely vymáhání práva
1. Pro účely uvedené v čl. 1 odst. 2 určí každý členský stát jeden vnitrostátní orgán nebo útvar takového orgánu, který jedná jako jeho orgán provádějící ověření. Orgánem provádějícím ověření je orgán členského státu, který je odpovědný za prevenci, odhalování nebo vyšetřování teroristických trestných činů či jiných závažných trestných činů.
Pokud to umožňují vnitrostátní právní předpisy, mohou být určený orgán a orgán provádějící ověření součástí stejné organizace, ovšem orgán provádějící ověření jedná při provádění svých úkolů podle tohoto nařízení nezávisle. Orgán provádějící ověření je oddělen od provozních jednotek uvedených v čl. 5odst. 3 a nepřijímá od nich pokyny týkající se výsledku ověřování.
Členské státy mohou určit více orgánů provádějících ověření, aby zohlednily svou organizační a administrativní strukturu v souladu se svými ústavními a právními předpisy.
2. Orgán provádějící ověření zajistí, že jsou splněny podmínky žádosti o porovnání údajů o otiscích prstů s údaji systému Eurodac.
Právo přijmout a předat žádost o přístup do systému Eurodac mají v souladu s článkem 19 pouze řádně zmocnění pracovníci orgánu provádějícího ověření.
Pouze orgán provádějící ověření je oprávněn zasílat žádosti o porovnání otisků prstů národnímu přístupovému bodu.
Článek 7
Europol
1. Pro účely uvedené v čl. 1 odst. 2 určí Europol specializovanou jednotku s řádně zmocněnými zástupci Europolu, která jedná jako jeho orgán provádějící ověření a která při provádění svých úkolů v rámci tohoto nařízení jedná nezávisle na určeném orgánu uvedeném v odstavci 2 tohoto článku a nepřijímá od určeného orgánu pokyny týkající se výsledku ověřování. Tato specializovaná jednotka zajišťuje, že jsou splněny podmínky žádosti o porovnání údajů o otiscích prstů s údaji systému Eurodac. Europol určí po dohodě s každým členským státem národní přístupový bod tohoto členského státu, jenž jeho žádosti o porovnání údajů o otiscích prstů postupuje ústřednímu systému.
2. Pro účely uvedené v čl. 1 odst. 2 určí Europol provozní jednotku, která je oprávněna požadovat porovnání s údaji systému Eurodac prostřednictvím určeného národního přístupového bodu. Určený orgán je operační jednotkou Europolu, která je oprávněna shromažďovat, uchovávat, zpracovávat, analyzovat a vyměňovat údaje s cílem podpořit a posílit činnost členských států v rámci prevence, odhalování nebo vyšetřování teroristických či jiných závažných trestných činů spadajících do pravomocí Europolu.
Článek 8
Statistika
1. Agentura každé čtvrtletí vypracuje statistický přehled činnosti ústředního systému uvádějící především:
a)
počet předaných souborů údajů o osobách uvedených v čl. 9 odst. 1, čl. 14 odst. 1 a čl. 17 odst. 1;
b)
počet shod u žadatelů o mezinárodní ochranu, kteří podali žádost o mezinárodní ochranu v jiném členském státě;
c)
počet shod u osob uvedených v čl. 14 odst. 1, které následně podaly žádost o mezinárodní ochranu;
d)
počet shod u osob uvedených v čl. 17 odst. 1, které již dříve podaly žádost o mezinárodní ochranu v jiném členském státě;
e)
počet údajů o otiscích prstů, které si ústřední systém musel více než jednou vyžádat od členských států původu, protože původně předané údaje nebyly vhodné k porovnávání za použití počítačového systému rozpoznávání otisků prstů;
f)
počet souborů údajů, které byly označeny, jejichž označení bylo zrušeno, a které byly zablokovány a odblokovány v souladu s čl. 18 odst. 1 a 3;
g)
počet shod u osob uvedených v čl. 18 odst. 1, u kterých byly zaznamenány shody podle písmen b) a d) tohoto článku;
h)
počet žádostí a shod uvedených v čl. 20 odst. 1;
i)
počet žádostí a shod uvedených v čl. 21 odst. 1;
2. Na konci každého roku se sestaví statistický přehled složený z čtvrtletních statistických přehledů za daný rok, včetně údajů o počtu osob, u kterých byly zaznamenány shody podle odstavce 1 písm. b), c) a d). Statistický přehled obsahuje rozčlenění údajů pro každý členský stát. Výsledky jsou zveřejňovány.
KAPITOLA II
ŽADATELÉ O MEZINÁRODNÍ OCHRANU
Článek 9
Shromažďování, předávání a porovnávání otisků prstů
1. Každý členský stát neprodleně sejme otisky všech prstů každého žadatele o mezinárodní ochranu staršího 14 let a co nejrychleji, nejpozději však do 72 hodin od podání žádosti o mezinárodní ochranu podle čl. 20 odst. 2 nařízení (EU) č. 604/2013, předá tyto otisky spolu s údaji uvedenými v čl. 11 písm. b) až g) tohoto nařízení ústřednímu systému.
Nedodržení lhůty 72 hodin nezbavuje členské státy povinnosti sejmout otisky prstů a předat je ústřednímu systému. Pokud stav konečků prstů neumožňuje sejmout otisky prstů v takové kvalitě, která by umožnila řádné porovnání podle článku 25, členský stát původu opětovně sejme otisky prstů žadatele a znovu je odešle co nejrychleji, nejpozději však do 48 hodin poté, co byly úspěšně sejmuty.
2. Odchylně od odstavce 1, není-li možné sejmout otisky prstů žadatele o mezinárodní ochranu z důvodu opatření přijatých k zajištění zdraví žadatele nebo k ochraně veřejného zdraví, členský stát sejme a odešle otisky prstů tohoto žadatele co nejdříve to bude možné, nejpozději však do 48 hodin poté, co tyto zdravotní důvody pominou.
V případě vážných technických problémů mohou členské státy za účelem provedení vnitrostátních záložních plánů prodloužit lhůtu 72 hodin uvedenou v odstavci 1 nejvýše o dalších 48 hodin.
3. Údaje o otiscích prstů ve smyslu čl. 11 písm. a) předané některým členským státem, s výjimkou údajů předaných podle čl. 10 písm. b), jsou automaticky porovnávány ústřední jednotkou s údaji o otiscích prstů, které předaly jiné členské státy a které již byly uloženy v ústředním systému.
4. Ústřední systém na žádost členského státu zajistí, aby porovnávání podle odstavce 3 zahrnulo kromě údajů od jiných členských států i údaje o otiscích prstů již dříve předané tímto členským státem.
5. Ústřední systém automaticky předá shodu nebo negativní výsledek porovnávání členskému státu původu. Dojde-li ke shodě, předá pro všechny soubory údajů odpovídající shodě údaje uvedené v čl. 11 písm. a) až k), v případě potřeby spolu s označením uvedeným v čl. 18 odst. 1.
Článek 10
Informace o postavení subjektu údajů
Do ústředního systému se zasílají následující informace, které se v něm uloží v souladu s článkem 12 za účelem předání podle čl. 9 odst. 5:
a)
Po příjezdu žadatele o mezinárodní ochranu nebo jiné osoby podle čl. 18 odst. 1 písm. d) nařízení (EU) č. 604/2013 do příslušného členského státu, kam byli přemístěni na základě rozhodnutí vyhovět žádosti o přijetí zpět, v souladu s článkem 25 uvedeného nařízení, doplní příslušný členský stát svůj soubor údajů o dotčených osobách, které byly zaznamenány v souladu s článkem 11 tohoto nařízení, o datum jejich příjezdu.
b)
Když žadatel o mezinárodní ochranu přicestuje do příslušného členského státu, kam byl přemístěn na základě rozhodnutí vyhovět žádosti o jeho převzetí v souladu s článkem 22 nařízení (EU) č. 604/2013, odešle příslušný členský stát soubor údajů o dotčené osobě, které byly zaznamenány v souladu s článkem 11 tohoto nařízení, přičemž doplní datum jejího příjezdu.
c)
Jakmile členský stát původu zjistí, že dotčená osoba, jejíž údaje byly zaznamenány v systému Eurodac v souladu s článkem 11 tohoto nařízení, opustila území členských států, doplní s cílem usnadnit uplatňování čl. 19 odst. 2 a čl. 20 odst. 5 nařízení (EU) č. 604/2013 svůj soubor údajů o dotčené osobě, které byly zaznamenány v souladu s článkem 11 tohoto nařízení, o datum, kdy uvedená osoba opustila území.
d)
Jakmile členský stát původu zajistí, že dotčená osoba, jejíž údaje byly zaznamenány v systému Eurodac v souladu s článkem 11 tohoto nařízení, opustila území členských států v souladu s rozhodnutím o navrácení nebo rozhodnutím o vyhoštění, který členský stát původu vydal po zpětvzetí či zamítnutí žádosti o mezinárodní ochranu podle čl. 19 odst. 3 nařízení (EU) č. 604/2013, doplní svůj soubor údajů o dotčené osobě, které jsou zaznamenány v souladu s článkem 11 tohoto nařízení, o datum o jejího vyhoštění nebo o datum, kdy tato osoba opustila území.
e)
Členský stát, který se stane příslušným podle čl. 17 odst. 1 nařízení (EU) č. 604/2013, doplní svůj soubor údajů o žadateli o mezinárodní ochranu, které byly zaznamenány podle článku 11 tohoto nařízení, o datum přijetí rozhodnutí o posouzení žádosti.
Článek 11
Zaznamenávání údajů
V ústředním systému se zaznamenávají pouze tyto údaje:
a)
údaje o otiscích prstů;
b)
členský stát původu, místo a datum podání žádosti o mezinárodní ochranu; v případech uvedených v čl. 10 písm. b) je datem podání žádosti datum vložené členským státem, který žadatele přemístil;
c)
pohlaví;
d)
referenční číslo použité členským státem původu;
e)
datum sejmutí otisků prstů;
f)
datum předání údajů ústřednímu systému;
g)
uživatelské jméno operátora;
h)
je-li to třeba podle čl. 10 písm. a) nebo písm. b), datum příjezdu dotčené osoby po úspěšném přemístění;
i)
je-li to třeba podle čl. 10 písm. c), datum, kdy dotčená osoba opustila území členských států;
j)
je-li to třeba podle čl. 10 písm. d), datum, kdy dotčená osoba opustila území členských států nebo kdy z něj byla vyhoštěna;
k)
je-li to třeba podle čl. 10 písm. e), datum, kdy bylo přijato rozhodnutí o posouzení žádosti.
Článek 12
Uložení údajů
1. Každý soubor údajů podle článku 11 se uloží v ústředním systému na dobu deseti let ode dne, kdy byly sejmuty otisky prstů.
2. Po uplynutí doby uvedené odstavci 1 ústřední systém automaticky vymaže tyto údaje z ústředního systému.
Článek 13
Předčasné vymazání údajů
1. Údaje o osobě, která získá občanství některého členského státu před uplynutím doby uvedené v čl. 12 odst. 1, se vymažou z ústředního systému v souladu s čl. 27 odst. 4, jakmile se členský stát původu dozví, že dotyčná osoba získala toto občanství.
2. Ústřední systém co nejrychleji, nejpozději však do 72 hodin od vymazání, oznámí všem členským státům původu vymazání údajů podle odstavce 1 provedené jiným členským státem původu, jenž nalezl shodu s údaji, které tyto státy předaly o osobách uvedených v čl. 9 odst. 1 nebo v čl. 14 odst. 1.
KAPITOLA III
STÁTNÍ PŘÍSLUŠNÍCI TŘETÍCH ZEMÍ NEBO OSOBY BEZ STÁTNÍ PŘÍSLUŠNOSTI ZADRŽENÍ V SOUVISLOSTI S NEOPRÁVNĚNÝM PŘEKROČENÍM VNĚJŠÍ HRANICE
Článek 14
Shromažďování a předávání údajů o otiscích prstů
1. Každý členský stát neprodleně sejme otisky všech prstů každého státního příslušníka třetí země nebo osoby bez státní příslušnosti starších 14 let, zadržených příslušnými kontrolními orgány v souvislosti s neoprávněným překročením hranice daného členského státu po zemi, po moři nebo vzduchem, ze třetí země, kteří nebyli vráceni zpět nebo kteří fyzicky zůstali na území členských států a nebyli vzati do vazby, zajištěni ani zadrženi po celou dobu mezi zadržením a vyhoštěním provedeným na základě rozhodnutí o jejich vrácení zpět.
2. Daný členský stát co nejrychleji, nejpozději však do 72 hodin od zadržení předá ústřednímu systému o každém státním příslušníkovi třetí země nebo osobě bez státní příslušnosti uvedených v odstavci 1, kteří nebyli vráceni zpět, následující údaje:
a)
údaje o otiscích prstů;
b)
členský stát původu, místo a datum zadržení;
c)
pohlaví;
d)
referenční číslo použité členským státem původu;
e)
datum sejmutí otisků prstů;
f)
datum předání údajů ústřednímu systému;
g)
uživatelské jméno operátora.
3. Odchylně od odstavce 2, údaje uvedené v odstavci 2 o osobách zadržených podle odstavce 1, které fyzicky zůstávají na území členských států, ale jsou drženy ve vazbě, zajištěny nebo zadrženy déle než 72 hodin, se předají před jejich propuštěním z vazby, ze zajištění nebo zadržení.
4. Nedodržení lhůty 72 hodin uvedené v odstavci 2 tohoto článku nezbavuje členské státy povinnosti sejmout otisky prstů a předat je ústřednímu systému. Pokud stav konečků prstů neumožňuje sejmout otisky prstů v takové kvalitě, která by umožnila řádné porovnání podle článku 25, členský stát původu opětovně sejme otisky prstů zadržené osobě podle odstavce 1 tohoto článku a znovu je odešle co nejrychleji, nejpozději však do 48 hodin poté, co byly úspěšně sejmuty.
5. Odchylně od odstavce 1, není-li možné sejmout otisky prstů zadržené osoby z důvodu opatření přijatých k zajištění jeho zdraví nebo k ochraně veřejného zdraví, sejme a odešle členský stát tyto otisky prstů, co nejdříve to bude možné, nejpozději však do 48 hodin poté, co tyto zdravotní důvody pominou.
V případě vážných technických problémů mohou členské státy za účelem provedení vnitrostátních záložních plánů prodloužit lhůtu 72 hodin uvedenou v odstavci 2 nejvýše o dalších 48 hodin.
Článek 15
Zaznamenávání údajů
1. Údaje uvedené v čl. 14 odst. 2 se zaznamenávají do ústředního systému.
Aniž je dotčen článek 8, zaznamenávají se údaje předané ústřednímu systému na základě čl. 14 odst. 2 pouze pro účely porovnání s údaji o žadatelích o mezinárodní ochranu předanými následně ústřednímu systému a pro účely uvedené v čl. 1 odst. 2.
Ústřední systém neporovnává údaje předané na základě čl. 14 odst. 2 s žádnými údaji zaznamenanými dříve v ústředním systému ani s údaji předanými ústřednímu systému následně na základě čl. 14 odst. 2.
2. Pokud jde o porovnávání údajů o žadatelích o mezinárodní ochranu předaných ústřednímu systému následně s údaji uvedenými v odstavci 1, použijí se postupy stanovené v čl. 9 odst. 3 a 5 a v čl. 25 odst. 4.
Článek 16
Uložení údajů
1. Každý soubor údajů o státním příslušníkovi třetí země nebo osobě bez státní příslušnosti uvedených v čl. 14 odst. 1 se uloží do ústředního systému na dobu 18 měsíců ode dne, kdy byly sejmuty otisky prstů státního příslušníka třetí země nebo osoby bez státní příslušnosti. Po uplynutí této doby ústřední systém automaticky vymaže tyto údaje.
2. Údaje o státním příslušníkovi třetí země nebo osobě bez státní příslušnosti uvedených v čl. 14 odst. 1 se v souladu s čl. 28 odst. 3 vymažou z ústředního systému, jakmile členský stát původu zjistí před uplynutím 18 měsíční lhůty uvedené v odstavci 1 tohoto článku jednu z následujících skutečností:
a)
státnímu příslušníkovi třetí země nebo osobě bez státní příslušnosti bylo vydáno povolení k pobytu;
b)
státní příslušník třetí země nebo osoba bez státní příslušnosti opustili území členských států;
c)
státní příslušník třetí země nebo osoba bez státní příslušnosti získali občanství některého členského státu.
3. Ústřední systém co nejrychleji, nejpozději však do 72 hodin, oznámí všem členským státům původu vymazání údajů z důvodů uvedených v odst. 2 písm. a) nebo b) tohoto článku provedené jiným členským státem původu, jenž nalezl shodu s údaji, které tyto státy předaly o osobách uvedených v čl. 14 odst. 1.
4. Ústřední systém co nejrychleji, nejpozději však do 72 hodin, oznámí všem členským státům původu vymazání údajů z důvodů uvedených v odst. 2 písm. c) tohoto článku provedené jiným členským státem původu, jenž nalezl shodu s údaji, které tyto státy předaly o osobách uvedených v čl. 9 odst. 1 nebo v čl. 14 odst. 1.
KAPITOLA IV
STÁTNÍ PŘÍSLUŠNÍCI TŘETÍCH ZEMÍ NEBO OSOBY BEZ STÁTNÍ PŘÍSLUŠNOSTI, KTEŘÍ SE NEOPRÁVNĚNĚ ZDRŽUJÍ V ČLENSKÉM STÁTĚ
Článek 17
Porovnávání údajů o otiscích prstů
1. Každý členský stát může za účelem ověření, zda státní příslušník třetí země nebo osoba bez státní příslušnosti, kteří se ne oprávněně zdržují na jeho území, podali již dříve žádost o mezinárodní ochranu v jiném členském státě, předat ústřednímu systému jakékoli údaje o otiscích prstů, které byly sejmuty tomuto státnímu příslušníkovi třetí země nebo osobě bez státní příslušnosti starším 14 let, společně s referenčním číslem, které tento členský stát přidělil.
Obecně platí, že existují důvody pro ověření, zda státní příslušník třetí země nebo osoba bez státní příslušnosti již dříve podali žádost o mezinárodní ochranu v jiném členském státě, pokud:
a)
státní příslušník třetí země nebo osoba bez státní příslušnosti prohlašují, že již podali žádost o mezinárodní ochranu, aniž by však označili členský stát, ve kterém žádost podali;
b)
státní příslušník třetí země nebo osoba bez státní příslušnosti nežádají o mezinárodní ochranu, ale namítají, že návratem do země původu by byli vystaveni nebezpečí, nebo
c)
státní příslušník třetí země nebo osoba bez státní příslušnosti se snaží jinak zabránit svému vyhoštění odmítáním spolupráce při zjišťování jejich totožnosti, zejména tím, že nepředloží žádné nebo předloží padělané doklady totožnosti.
2. Pokud se členské státy účastní postupu uvedeného v odstavci 1, předají ústřednímu systému údaje o otiscích všech prstů nebo alespoň ukazováčků, a pokud tyto chybí, otisky všech ostatních prstů státních příslušníků třetích zemí nebo osob bez státní příslušnosti uvedených v odstavci 1.
3. Údaje o otiscích prstů státního příslušníka třetí země nebo osoby bez státní příslušnosti uvedených v odstavci 1 jsou předány ústřednímu systému pouze za účelem porovnávání s údaji o otiscích prstů žadatelů o mezinárodní ochranu předanými jinými členskými státy a již zaznamenanými v ústředním systému.
Údaje o otiscích prstů takového státního příslušníka třetí země nebo osoby bez státní příslušnosti se nezaznamenávají do ústředního systému, ani se neporovnávají s údaji předanými ústřednímu systému na základě čl. 14 odst. 2.
4. Poté, co jsou výsledky porovnávání údajů o otiscích prstů předány členskému státu původu, se záznam o vyhledávání uchovává v ústředním systému pouze pro účely uvedené v článku 28. Členské státy ani ústřední systém nesmí pro jiné než uvedené účely uchovávat žádné jiné záznamy o příslušném vyhledávání.
5. Pokud jde o porovnávání údajů o otiscích prstů předaných podle tohoto článku s údaji o otiscích prstů žadatelů o mezinárodní ochranu předanými jinými členskými státy a již uloženými v ústředním systému, použijí se postupy stanovené v čl. 9 odst. 3 a 5 a ustanovení čl. 25 odst. 4.
KAPITOLA V
OSOBY POŽÍVAJÍCÍ MEZINÁRODNÍ OCHRANY
Článek 18
Označování údajů
1. Pro účely stanovené v čl. 1 odst. 1 označí členský stát původu, který poskytl mezinárodní ochranu žadateli o mezinárodní ochranu, jehož údaje byly již zaznamenány na základě článku 11 v ústředním systému, příslušné údaje v souladu s požadavky na elektronickou komunikaci s ústředním systémem stanovenými agenturou. Toto označení se uloží v ústředním systému v souladu s článkem 12 za účelem předání podle čl. 9 odst. 5. Ústřední systém oznámí všem členským státům původu označení údajů provedené jiným členským státem původu, jenž nalezl shodu s údaji, které tyto státy předaly o osobách uvedených v článku 9 odst. 1 nebo v článku 14 odst. 1. Členské státy původu rovněž označí odpovídající soubory údajů.
2. Údaje o osobách požívajících mezinárodní ochrany, uložené v ústředním systému a označené podle odstavce 1 tohoto článku se poskytují pro porovnání pro účely uvedené v čl. 1 odst. 2 na dobu tří let ode dne, k němuž byla subjektu údajů poskytnuta mezinárodní ochrana.
Dojde-li ke shodě, ústřední systém předá údaje uvedené v čl. 11 písm. a) až k) pro všechny soubory údajů odpovídající shodě. Ústřední systém nepředá označení uvedené v odstavci 1 tohoto článku. Po uplynutí období tří let ústřední systém automaticky zablokuje předání těchto údajů v případě žádosti o porovnání pro účely stanovené v čl. 1 odst. 1, ovšem ponechá tyto údaje přístupné pro porovnání pro účely uvedené v čl. 1 odst. 1 do okamžiku, kdy budou vymazány. Blokované údaje se nepředávají a ústřední systém oznámí žádajícímu státu v případě nalezení shody negativní výsledek.
3 Členský stát původu zruší označení nebo zablokování údajů týkajících se státního příslušníka třetí země nebo osoby bez státní příslušnosti, jejichž údaje byly již dříve označeny nebo blokovány podle odstavců 1 nebo 2 tohoto článku, pokud je těmto osobám odňato postavení uprchlíka nebo status doplňkové ochrany, je ukončena jeho platnost nebo je zamítnuto prodloužení jeho platnosti, a to podle článků 14 nebo 19 směrnice 2011/95/EU.
KAPITOLA VI
POSTUP POROVNÁNÍ A PŘEDÁVÁNÍ ÚDAJŮ PRO ÚČELY VYMÁHÁNÍ PRÁVA
Článek 19
Postup porovnání údajů o otiscích prstů s údaji systému Eurodac
1. Pro účely stanovené v čl. 1 odst. 2 mohou určené orgány uvedené v čl. 5 odst. 1 a čl. 7 odst. 2 podat orgánu provádějícímu ověření odůvodněnou elektronickou žádost v souladu s čl. 20 odst. 1, spolu s referenčním číslem, které jí tyto orgány přidělily, o předání údajů o otiscích prstů pro porovnání s ústředním systémem prostřednictvím národního přístupového bodu. Orgán provádějící ověření po obdržení takové žádosti ověří, zda jsou splněny všechny podmínky žádosti o porovnání uvedené v článku 20, případně článku 21.
2. Jsou-li splněny všechny podmínky žádosti o porovnání údajů o otiscích prstů uvedené v článku 20 nebo 21, orgán provádějící ověření postoupí žádost o porovnání národnímu přístupovému bodu, který ji zpracuje v ústředním systému v souladu s postupy stanovenými v čl. 9 odst. 3 a 5 pro účely porovnání s údaji předanými ústřednímu systému podle čl. 9 odst. 1 a čl. 14 odst. 2.
3. Ve výjimečně naléhavých případech, kdy je nutné zabránit bezprostředně hrozícímu nebezpečí souvisejícímu s teroristickým či jiným závažným trestným činem, může úřad provádějící ověření postoupit údaje o otiscích prstů národnímu přístupovému bodu pro porovnání okamžitě po obdržení žádosti od určeného orgánu a až následně ověřit, zda jsou splněny všechny podmínky žádosti o porovnání údajů o otiscích prstů uvedené v článku 20 nebo článku 21, včetně toho, zda skutečně nastal výjimečně naléhavý případ. Následné ověření se provádí bez zbytečného prodlení po vyřízení žádosti.
4. Pokud se následným ověřením zjistí, že přístup k údajům systému Eurodac nebyl odůvodněný, všechny orgány, které měly přístup k těmto údajům, tyto informace získané ze systému Eurodac vymažou a sdělí tuto skutečnost orgánu provádějícímu ověření.
Článek 20
Podmínky přístupu určených orgánů k údajům systému Eurodac
1. Pro účely stanovené v čl. 1 odst. 2 mohou určené orgány podat odůvodněnou elektronickou žádost o porovnání údajů o otiscích prstů s údaji uloženými v ústředním systému v rámci svých pravomocí pouze tehdy, nevedlo-li ke zjištění totožnosti subjektu údajů porovnání s těmito databázemi:
-
vnitrostátní databáze otisků prstů,
-
automatizované databáze otisků prstů všech ostatních členských států podle rozhodnutí 2008/615/SVV, jsou-li porovnání technicky možná, s výjimkou případů, kdy se lze odůvodněně domnívat, že by takové porovnávání ke zjištění totožnosti subjektu údajů nevedlo. Tyto důvody se zahrnou do odůvodněné elektronické žádosti o porovnání s údaji systému Eurodac, již určený orgán zašle orgánu provádějícímu ověření, a
-
Vízový informační systém v případě splnění podmínek pro provedení příslušného porovnání stanovených v rozhodnutí Rady 2008/633/SVV;
a pokud jsou splněny všechny tyto podmínky:
a)
porovnání je nezbytné pro účely prevence, odhalování nebo vyšetřování teroristických trestných činů nebo jiných závažných trestných činů, což znamená, že existuje převažující zájem zachovat veřejnou bezpečnost, jenž prohledávání databáze opravňuje z hlediska proporcionality;
b)
porovnání je nezbytné ve specifickém případě (tzn. systematická porovnávání se neprovádějí); a
c)
existují oprávněné důvody předpokládat, že toto porovnání podstatně přispěje k prevenci, odhalování nebo vyšetřování jakýchkoli z daných trestných činů. Tyto oprávněné důvody existují zejména v případech, kdy existuje důvodné podezření, že podezřelá osoba, pachatel nebo oběť teroristického či jiného závažného trestného činu patří do jedné z kategorií, na něž se vztahuje toto nařízení.
2. Žádosti o porovnání s údaji systému Eurodac se omezují na vyhledávání na základě údajů o otiscích prstů.
Článek 21
Podmínky přístupu Europolu k údajům systému Eurodac
1. Pro účely stanovené v čl. 1 odst. 2 může určený orgán Europolu předložit odůvodněnou elektronickou žádost o porovnání údajů o otiscích prstů s údaji uloženými v ústředním systému v rámci mezí zmocnění Europolu a v případě, kdy je to nutné pro výkon jeho úkolů, a pouze tehdy, nevedlo-li ke zjištění totožnosti subjektu údajů porovnání údajů o otiscích prstů s údaji uloženými v některém ze systémů zpracování informací, které jsou z technického i právního hlediska Europolu přístupné, a v případě, že jsou splněny všechny tyto podmínky:
a)
porovnání je nezbytné s cílem podpořit a posílit činnost členských států v rámci prevence, odhalování nebo vyšetřování teroristických či jiných závažných trestných činů spadajících do pravomocí Europolu, což znamená, že existuje převažující zájem zachovat veřejnou bezpečnost, jenž prohledávání databáze opravňuje z hlediska proporcionality;
b)
porovnání je nezbytné ve specifickém případě (tzn. systematická porovnávání se neprovádějí); a
c)
existují oprávněné důvody předpokládat, že toto porovnání podstatně přispěje k prevenci, odhalování nebo vyšetřování jakýchkoli z daných trestných činů. Tyto oprávněné důvody existují zejména v případech, kdy existuje důvodné podezření, že podezřelá osoba, pachatel nebo oběť teroristického či jiného závažného trestného činu patří do jedné z kategorií, na něž se vztahuje toto nařízení.
2. Žádosti o porovnání s údaji systému Eurodac se omezují na porovnávání údajů o otiscích prstů.
3. Zpracování informací získaných Europolem z porovnání s údaji ze systému Eurodac podléhá povolení členského státu původu. Takové povolení lze získat prostřednictvím národní jednotky Europolu daného členského státu.
Článek 22
Komunikace mezi určenými orgány, orgány provádějícími ověření a národními přístupovými body
1. Aniž je dotčen článek 26, musí být veškerá komunikace mezi určenými orgány, orgány provádějícími ověření a národními přístupovými body zabezpečena a musí probíhat elektronicky.
2. Pro účely stanovené v čl. 1 odst. 2 zpracovává členský stát otisky prstů digitálně a předává je v datovém formátu uvedeném v příloze I, aby se zajistilo, že porovnání lze provést prostřednictvím počítačového systému rozpoznávání otisků prstů.
KAPITOLA VII
ZPRACOVÁNÍ ÚDAJŮ, OCHRANA ÚDAJŮ A ODPOVĚDNOST
Článek 23
Odpovědnost za zpracování údajů
1. Členský stát původu je odpovědný za
a)
snímání otisků prstů v souladu s právem;
b)
předávání údajů o otiscích prstů a dalších údajů uvedených v článku 11, čl. 14 odst. 2 a čl. 17 odst. 2 ústřednímu systému v souladu s právem;
c)
přesnost a aktuálnost údajů v době předání ústřednímu systému;
d)
zaznamenávání, ukládání, opravy a vymazávání údajů v ústředním systému v souladu s právem, aniž jsou dotčeny povinnosti agentury;
e)
zpracování výsledků porovnávání údajů o otiscích prstů předaných ústředním systémem v souladu s právem.
2. V souladu s článkem 34 zajistí členský stát původu zabezpečení údajů uvedených v odstavci 1 před předáváním ústřednímu systému a během něho, jakož i zabezpečení údajů, které od ústředního systému obdrží.
3. Členský stát původu je odpovědný za konečné určení totožnosti údajů podle čl. 25 odst. 4.
4. Agentura zajistí, aby byl ústřední systém provozován v souladu s tímto nařízením. Agentura zejména:
a)
přijímá opatření k zajištění toho, aby osoby pracující s ústředním systémem zpracovávaly údaje zaznamenané v tomto systému pouze v souladu s účelem systému Eurodac vymezeným v čl. 1 odst. 1;
b)
přijímá nezbytná opatření k zajištění zabezpečení ústředního systému v souladu s článkem 34;
c)
zajišťuje, aby přístup k ústřednímu systému měly pouze osoby oprávněné s ním pracovat, aniž je dotčena pravomoc evropského inspektora ochrany údajů.
Agentura uvědomí o opatřeních, která přijme k provedení prvního pododstavce, Evropský parlament, Radu a evropského inspektora ochrany údajů.
Článek 24
Předání
1. Otisky prstů se digitálně zpracují a předají v datovém formátu uvedeném v příloze I. V míře nezbytné pro účinný provoz ústředního systému stanoví agentura technické požadavky na předávání datového formátu členskými státy ústřednímu systému a naopak. Agentura zajistí že údaje o otiscích prstů předané členskými státy lze porovnávat počítačovým systémem rozpoznávání otisků prstů.
2. Členské státy předávají údaje uvedené v článku 11, čl. 14 odst. 2 a čl. 17 odst. 2 elektronicky. Údaje uvedené v článku 11 a čl. 14 odst. 2 se automaticky zaznamenávají v ústředním systému. V míře nezbytné pro účinný provoz ústředního systému stanoví agentura technické požadavky pro zajištění toho, aby údaje mohly být řádně elektronicky předávány z členských států do ústředního systému a naopak.
3. Referenční číslo uvedené v čl. 11 písm. d), čl. 14 odst. 2 písm. d), v čl. 17 odst. 1 a v čl. 19 odst. 1 umožňuje údaje jednoznačně přiřadit k jedné konkrétní osobě a členskému státu, který údaje předává. Dále umožňuje zjistit, zda se tyto údaje vztahují k osobě uvedené v čl. 9 odst. 1, čl. 14 odst. 1 nebo čl. 17 odst. 1.
4. Referenční číslo začíná identifikačním písmenem nebo písmeny, kterými je v souladu s normou uvedenou v příloze I identifikován členský stát předávající údaje. Za identifikačním písmenem nebo písmeny následuje identifikace kategorie osob nebo žádostí. Číslice „1“ označuje údaje vztahující se k osobám uvedeným v čl. 9 odst. 1, číslice „2“ k osobám podle čl. 14 odst. 1, číslice „3“ k osobám podle čl. 17 odst. 1, číslice „4“ k žádostem podle článku 20, číslice „5“ k žádostem podle článku 21 a číslice „9“ k žádostem podle článku 29.
5. Agentura stanoví pro členské státy nezbytné technické postupy zaručující, že údaje, které obdrží ústřední systém, budou jednoznačné.
6 Ústřední systém potvrdí přijetí předaných údajů co nejdříve. Za tímto účelem stanoví agentura nezbytné technické požadavky k zajištění toho, aby členské státy na požádání obdržely potvrzení o přijetí.
Článek 25
Provádění porovnávání a předávání výsledků
1. Členské státy zajistí předávání údajů o otiscích prstů v kvalitě dostatečné pro účely porovnávání prostřednictvím počítačového systému rozpoznávání otisků prstů. V míře nezbytné pro zajištění velmi vysoké úrovně přesnosti výsledků porovnávání prováděného ústředním systémem stanoví agentura přiměřenou kvalitu předávaných údajů o otiscích prstů. Ústřední systém zkontroluje kvalitu předaných údajů o otiscích prstů co nejdříve. Pokud údaje o otiscích prstů neumožňují porovnávání za použití počítačového systému rozpoznávání otisků prstů, ústřední systém informuje daný členský stát. Uvedený členský stát potom předá údaje o otiscích prstů přiměřené kvality s použitím stejného referenčního čísla, jaké měl předchozí soubor údajů.
2. Ústřední systém provádí porovnávání v pořadí, v jakém žádosti přicházejí. Každá žádost musí být vyřízena do 24 hodin. Členský stát může z důvodů souvisejících s vnitrostátními právními předpisy požadovat, aby zvláště naléhavá porovnání byla provedena do jedné hodiny. Pokud nelze tyto lhůty dodržet kvůli okolnostem, za které neodpovídá agentura, zpracuje ústřední systém žádost přednostně, jakmile tyto okolnosti pominou. V takových případech stanoví agentura v míře nezbytné pro účinný provoz ústředního systému kritéria pro zajištění přednostního vyřizování žádostí.
3. V míře nezbytné pro účinný provoz ústředního systému stanoví agentura provozní postupy pro zpracování přijatých údajů a pro předávání výsledků porovnávání.
4. Výsledky porovnávání jsou ihned kontrolovány v přijímajícím členském státě odborníkem na daktyloskopii, jak je vymezen v souladu s vnitrostátními pravidly, který je speciálně vyškolen v různých metodách porovnávání otisků prstů, jež toto nařízení upravuje. Pro účely stanovené v čl. 1 odst. 1 tohoto nařízení provádí konečné určení totožnosti členský stát původu ve spolupráci s dotčenými členskými státy na základě článku 34 nařízení(EU) č. 604/2013
Informace obdržené z ústředního systému o ostatních údajích, které se projevily jako nespolehlivé, jsou vymazány, jakmile se nespolehlivost těchto údajů prokáže.
5. Pokud z konečného určení totožnosti podle odstavce 4 vyplyne, že výsledek porovnávání obdržený z ústředního systému neodpovídá údajům o otiscích prstů zaslaným k porovnání, členské státy okamžitě vymaží výsledek porovnání a sdělí co nejrychleji, nejpozději však do tří pracovních dnů, tuto skutečnost Komisi a agentuře.
Článek 26
Komunikace mezi členskými státy a ústředním systémem
Údaje předávané členskými státy ústřednímu systému a naopak využívají komunikační infrastrukturu. V míře nezbytné pro účinný provoz ústředního systému stanoví agentura technické postupy nezbytné pro používání komunikační infrastruktury.
Článek 27
Přístup k údajům zaznamenaným v systému Eurodac, opravy nebo vymazání těchto údajů
1. Členský stát původu má přístup k údajům, které předal a které jsou zaznamenány v ústředním systému v souladu s tímto nařízením.
Žádný členský stát nemůže vyhledávat v údajích předaných jiným členským státem, ani takové údaje obdržet, kromě údajů pocházejících z porovnávání podle čl. 9 odst. 5.
2. Orgány členských států, které mají na základě odstavce 1 tohoto článku přístup k údajům zaznamenaným v ústředním systému, jsou orgány určené jednotlivými členskými státy pro účely stanovené v čl. 1 odst. 1. Při tomto určení každý členský stát přesně uvede jednotku odpovědnou za provádění úkolů souvisejících s uplatňováním tohoto nařízení. Každý členský stát neprodleně sdělí Komisi a agentuře seznam těchto jednotek a všechny změny v tomto seznamu. Agentura zveřejní souhrnný seznam v Úředním věstníku Evropské unie. V případě změn v tomto seznamu zveřejňuje agentura aktualizovaný souhrnný seznam jednou ročně na internetu.
3. Pouze členský stát původu má právo změnit údaje, které předal ústřednímu systému, opravami nebo doplněním těchto údajů, nebo je vymazat, aniž je dotčeno vymazávání prováděné na základě čl. 12 odst. 2 nebo čl. 16 odst. 1.
4. Jestliže má členský stát nebo agentura informace nasvědčující tomu, že údaje zaznamenané v ústředním systému jsou věcně nesprávné, upozorní na to co nejdříve členský stát původu.
Jestliže má členský stát informace nasvědčující tomu, že údaje byly zaznamenány do ústředního systému v rozporu s tímto nařízením, upozorní na to co nejdříve agenturu, Komisi a členský stát původu. Členský stát původu dané údaje zkontroluje a v případě nutnosti je bez odkladu změní nebo vymaže.
5. Agentura nepředá ani nezpřístupní údaje zaznamenané v ústředním systému orgánům žádné třetí země. Tento zákaz se nepoužije na předávání těchto údajů do třetích zemí, na které se vztahuje nařízení (EU) č. 604/2013.
Článek 28
Uchovávání záznamů
1. Agentura uchovává záznamy o všech úkonech zpracování údajů v rámci ústředního systému. Tyto záznamy vypovídají o účelu přístupu, o datu a čase, o předaných údajích, o údajích použitých pro dotazování, o názvu jednotky, která údaje vložila nebo vyhledávala, a o jménech odpovědných osob.
2. Záznamy podle odstavce 1 tohoto článku lze použít pouze pro sledování přípustnosti zpracovávání údajů z hlediska ochrany údajů a pro zajištění zabezpečení údajů v souladu s článkem 34. Záznamy musí být chráněny vhodnými opatřeními proti neoprávněnému přístupu a smazány po uplynutí jednoho roku od uplynutí doby uložení údajů podle čl. 12 odst. 1 a čl. 16 odst. 1, pokud nejsou nezbytné pro již zahájené kontrolní postupy.
3. Pro účely stanovené v čl. 1 odst. 1 přijme každý členský stát v souvislosti se svým vnitrostátním systémem opatření nezbytná k dosažení cílů stanovených v odstavci 1 a 2 tohoto článku. Každý členský stát navíc vede záznamy o pracovnících řádně zmocněných k vkládání nebo vyhledávání údajů.
Článek 29
Práva subjektu údajů
1. Každou osobu, na kterou se vztahuje čl. 9 odst. 1, čl. 14 odst. 1 nebo čl. 17 odst. 1, informuje členský stát původu písemně a v případě nutnosti i ústně, v jazyce, jemuž rozumí nebo o němž se lze důvodně domnívat, že mu rozumí, o
a)
totožnosti správce ve smyslu čl. 2 písm. d) směrnice 95/46/ES a případně jeho zástupce;
b)
účelu, pro který budou údaje o této osobě zpracovány systémem Eurodac, včetně popisu cílů nařízení (EU) č. 604/2013, v souladu s článkem 4 uvedeného nařízení, a srozumitelně a za použití jasného a jednoduchého jazyka jí vysvětlí, že členským státům a Europolu lze pro účely vymáhání práva poskytnout přístup k systému Eurodac;
c)
příjemcích údajů;
d)
povinnosti nechat si sejmout otisky prstů, pokud jde o osoby uvedené v čl.9 odst. 1 nebo čl. 14 odst. 1;
e)
právu na přístup k údajům o ní a jejím právu požadovat opravu nesprávných údajů o ní nebo vymazání údajů o ní, a které byly zpracovány v rozporu se zákonem, jakož i o právu obdržet informace o postupech při uplatňování těchto práv, včetně kontaktních údajů správce a vnitrostátních orgánů dozoru podle čl. 30 odst. 1.
2. Pokud jde o osobu, na kterou se vztahuje čl. 9 odst. 1 nebo čl. 14 odst. 1, jsou jí informace uvedené v odstavci 1 tohoto článku poskytnuty při snímání otisků prstů.
Pokud jde o osobu, na kterou se vztahuje čl. 17 odst. 1, jsou jí informace uvedené v odstavci 1 tohoto článku poskytnuty nejpozději při předání údajů o ní ústřednímu systému. Tato povinnost neplatí, pokud se poskytnutí těchto informací ukáže jako nemožné nebo pokud by vyžadovalo nepřiměřené úsilí.
Je-li osoba, které se týká čl.9 odst. 1, čl. 14 odst. 1 a čl. 17 odst. 1, nezletilá, poskytne jí členský stát informace způsobem přiměřeným jejímu věku.
3. Postupem podle čl. 44 odst. 2 nařízení(EU) č. 604/2013 se vypracuje společný leták obsahující alespoň informace podle odstavce 1 tohoto článku a informace podle čl. 4 odst. 1 uvedeného nařízení.
Leták musí být jasný, jednoduchý a sepsaný v jazyce, jemuž daná osoba rozumí nebo o němž se lze důvodně domnívat, že mu rozumí.
Leták musí být vypracován takovým způsobem, aby měly členské státy možnost doplnit do něho další informace týkající se konkrétního členského státu. Tyto specifické informace zahrnují alespoň práav subjektu údajů a možnost pomoci ze strany vnitrostátních orgánů dozoru a i kontaktní údaje kanceláře správce a vnitrostátních orgánů dozoru.
4. Pro účely stanovené v čl. 1 odst. 1 tohoto nařízení může v každém členském státě každý subjekt údajů v souladu s právními předpisy a postupy daného státu vykonávat práva stanovená článkem 12 směrnice 95/46/ES.
Aniž je dotčena povinnost poskytnout další informace v souladu s čl. 12 písm. a) směrnice 95/46/ES, má subjekt údajů právo získat sdělení o údajích, které se ho týkají a které jsou zaznamenány v ústředním systému, a o členském státě, který je předal ústřednímu systému. Tento přístup k údajům může poskytnout pouze některý členský stát.
5. Pro účely stanovené v čl. 1 odst. 1 může v každém členském státě každá osoba požadovat opravu údajů, které jsou věcně nesprávné, nebo o vymazání údajů zaznamenaných v rozporu se zákonem. Opravu a vymazání provede bez zbytečného odkladu členský stát, který údaje předal, v souladu s vnitrostátními právními předpisy a postupy.
6. Pokud je právo na opravu a vymazání pro účely stanovené v čl. 1 odst. 1 vykonáváno v jiném členském státě, než který předal údaje, spojí se orgány tohoto členského státu s orgány členského státu nebo států, které tyto údaje předaly, aby mohly zkontrolovat správnost údajů a zákonnost jejich předání a zaznamenání v ústředním systému.
7. Pokud vyjde najevo, že údaje zaznamenané v ústředním systému jsou věcně nesprávné nebo byly zaznamenány v rozporu se zákonem, členský stát, který je předal, tyto údaje pro účely stanovené v čl. 1 odst. 1 opraví nebo vymaže v souladu s čl. 27 odst. 3. Tento členský stát subjektu údajů bez zbytečného odkladu písemně potvrdí, že provedl opravu nebo vymazání údajů o něm.
8. Jestliže členský stát, který předal údaje, nesouhlasí s tím, že údaje zaznamenané v ústředním systému jsou věcně nesprávné nebo byly zaznamenány v rozporu se zákonem, sdělí pro účely stanovené v čl. 1 odst. 1 bez zbytečného odkladu písemně subjektu údajů důvody, proč nehodlá tyto údaje opravit nebo vymazat.
Tento členský stát také subjektu údajů poskytne poučení o krocích, které může učinit, nepřijme-li poskytnuté vysvětlení. To zahrnuje informace, jak podat žalobu nebo případně stížnost příslušným orgánům nebo soudům daného členského státu, a o veškeré finanční nebo jiné pomoci dostupné v souladu s právními předpisy a postupy daného členského státu.
9. Každá žádost podle odstavců 4 a 5 musí obsahovat všechny podrobnosti nutné k určení totožnosti subjektu údajů, včetně otisků prstů. Tyto údaje se použijí výhradně k umožnění výkonu práv uvedených v odstavcích 4 a 5 a jsou vymazány ihned poté.
10. Příslušné orgány členských států aktivně spolupracují na bezodkladném uplatnění práv stanovených v odstavcích 5, 6 a 7.
11. Požádá-li subjekt údajů o poskytnutí údajů, které se ho týkají, v souladu s odstavcem 4, příslušný orgán uchová písemný záznam o podání této žádosti a způsobu jejího řešení a neprodleně jej zpřístupní vnitrostátním orgánům dozoru.
12. Pro účely stanovené v čl. 1 odst. 1 tohoto nařízení pomáhá v každém členském státě jeho orgán dozoru v souladu s čl. 28 odst. 4 směrnice 95/46/ES subjektu údajů na základě její žádosti při výkonu jejích práv.
13. Pro účely stanovené v čl. 1 odst. 1 tohoto nařízení orgán členského státu, který předal údaje, a orgán dozoru členského státu, ve kterém se nachází subjekt údajů, tomuto subjektu pomáhají, a pokud o to požádá, radí mu při výkonu jeho práv na opravu nebo vymazání údajů. Oba tyto orgány dozoru za tímto účelem spolupracují. Žádosti o takovouto pomoc mohou být podány orgánu dozoru členského státu, ve kterém se nachází subjekt údajů, a ten je předá orgánu členského státu, který předal údaje.
14. V každém členském státě může každá osoba v souladu s právními předpisy a postupy daného státu podat žalobu nebo případně stížnost příslušným orgánům nebo soudům daného státu, pokud je jí odepřeno právo přístupu stanovené v odstavci 4.
15. Každá osoba může v souladu s právními předpisy a postupy členského státu, který předal údaje, podat žalobu nebo, je-li to vhodné, stížnost příslušným orgánům nebo soudům daného státu ohledně údajů, které se k ní vztahují a jsou zaznamenány v ústředním systému, za účelem výkonu svých práv podle odstavce 5. Povinnost orgánů dozoru členských států pomáhat subjektu údajů, a pokud o to požádá, radit mu v souladu s odstavcem 13 trvá během celého řízení.
Článek 30
Dozor vykonávaný orgány dozoru členských států
1. Pro účely stanovené v čl. 1 odst. 1 tohoto nařízení každý členský stát zajistí, aby jeho orgán nebo orgány dozoru určené podle čl. 28 odst. 1 směrnice 95/46/ES dohlížely nezávisle a v souladu s jeho vnitrostátními právními předpisy na zákonnost zpracování osobních údajů daným členským státem v souladu s tímto nařízením, včetně jejich předání ústřednímu systému.
2. Každý členský stát zajistí, aby jeho orgán dozoru měl možnost poradit se s osobami s dostatečnými znalostmi v oboru daktyloskopie.
Článek 31
Dozor vykonávaný evropským inspektorem ochrany údajů
1. Evropský inspektor ochrany údajů zajišťuje, aby bylo veškeré zpracovávání osobních údajů v systému Eurodac, zejména činnosti prováděné agenturou, prováděno v souladu s nařízením (ES) č. 45/2001 a tímto nařízením.
2. Evropský inspektor ochrany údajů zajišťuje, aby byl alespoň každým třetím rokem v souladu s mezinárodními auditorskými standardy proveden audit činností agentury souvisejících se zpracováváním osobních údajů. Zpráva o tomto auditu se zasílá Evropskému parlamentu, Radě, Komisi, agentuře a vnitrostátním orgánům dozoru. Agentura má možnost se k zprávě před jejím přijetím vyjádřit.
Článek 32
Spolupráce orgánů dozoru členských států s evropským inspektorem ochrany údajů
1. Vnitrostátní orgány dozoru a evropský inspektor ochrany údajů v rozsahu svých pravomocí aktivně spolupracují v rámci svých povinností a zajišťují koordinovaný dozor nad systémem Eurodac.
2. Členské státy zajistí, aby nezávislý orgán každoročně provedl v souladu s čl. 33 odst. 2 audit zpracování osobních údajů pro účely uvedené v čl. 1 odst. 2, jehož součástí je i analýza vzorku odůvodněných elektronických žádostí.
Zpráva o auditu se připojí k výroční zprávě členských států uvedené v čl. 40 odst. 7.
3. Vnitrostátní orgány dozoru a evropský inspektor ochrany údajů si v rozsahu svých pravomocí vyměňují důležité informace, vzájemně si pomáhají při provádění auditů a inspekcí, posuzují potíže vznikající při výkladu a uplatňování tohoto nařízení, zkoumají obtíže s výkonem nezávislého dozoru nebo při výkonu práv subjektů údajů, vypracovávají harmonizované návrhy společných řešení všech obtíží a podle potřeby zvyšují informovanost o právech na ochranu údajů.
4. Pro účely odstavce 3 se vnitrostátní orgány dozoru a evropský inspektor ochrany údajů setkávají nejméně dvakrát ročně. Náklady na tato setkání nese a jejich organizaci zajišťuje evropský inspektor ochrany údajů. Na prvním setkání se přijme jednací řád. Podle potřeby se společně vypracovávají další pracovní metody. Jednou za dva roky se zasílá Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a agentuře společná zpráva o činnostech.
Článek 33
Ochrana osobních údajů pro účely vymáhání práva
1. Každý členský stát zajistí, aby ustanovení přijatá v rámci vnitrostátních právních předpisů, kterými se provádí rámcové rozhodnutí 2008/977/SVV, byla rovněž použitelná na zpracování osobních údajů jejich vnitrostátními orgány pro účely stanovené v čl. 1 odst. 2 tohoto nařízení.
2. Sledování zákonnosti zpracování osobních údajů podle tohoto nařízení členským státem pro účely stanovené v čl. 1 odst. 2 tohoto nařízení, včetně předávání těchto údajů do systému Eurodac a z něho, provádějí vnitrostátní orgány dozoru určené podle rámcového rozhodnutí 2008/977/SVV.
3. Zpracovávání osobních údajů Europolem podle tohoto nařízení probíhá v souladu s rozhodnutím 2009/371/SVV a dohlíží na ně nezávislý externí inspektor ochrany údajů. Na zpracování osobních údajů Europolem podle tohoto nařízení se tudíž použijí ustanovení článku 30, 31 a 32 uvedeného rozhodnutí. Nezávislý externí inspektor ochrany údajů zajistí, aby práva fyzických osob nebyla porušována.
4. Osobní údaje získané podle tohoto nařízení ze systému Eurodac pro účely stanovené v čl. 1 odst. 2 se zpracovávají pouze pro účely prevence, odhalování nebo vyšetřování konkrétního případu, pro nějž daný členský stát nebo Europol podal žádost o příslušné údaje.
5. Ústřední systém, určené orgány a orgány provádějící ověření a Europol uchovávají záznam o vyhledávání údajů, aby vnitrostátním orgánům pro ochranu údajů a evropskému inspektorovi ochrany údajů umožnily kontrolovat, zda jsou údaje zpracovávány v souladu s předpisy Unie pro ochranu údajů, a to i pro účely vedení záznamů pro účely vypracovávání výročních zpráv uvedených v čl. 40 odst. 7. Osobní údaje získané za jiným než výše uvedeným účelem a rovněž záznamy o jejich vyhledávání se vymažou ze všech vnitrostátních souborů a souborů Europolu po uplynutí jednoho měsíce, jestliže údaje nejsou potřebné pro účely specifického probíhajícího vyšetřování trestné činnosti, jež bylo důvodem žádosti daného členského státu nebo Europolu o příslušné údaje.
Článek 34
Zabezpečení údajů
1. Členský stát původu zajistí zabezpečení údajů před jejich předáváním ústřednímu systému a během něho.
2. Každý členský stát přijme pro všechny údaje zpracované jeho příslušnými orgány podle tohoto nařízení nezbytná opatření, včetně přijetí bezpečnostního plánu, aby:
a)
údaje fyzicky chránil, mimo jiné vypracováním plánů pro mimořádné situace na ochranu kritické infrastruktury;
b)
zabránil neoprávněným osobám v přístupu do vnitrostátních zařízení, ve kterých členský stát provádí činnosti v souladu s cíli systému Eurodac (kontroly při vstupu do zařízení);
c)
zabránil neoprávněnému čtení, kopírování, úpravám a vymazání nosičů údajů (kontrola nosičů údajů);
d)
zabránil neoprávněnému vkládání údajů a neoprávněnému prohlížení, změnám nebo vymazávání uložených osobních údajů (kontrola uložení);
e)
zabránil neoprávněnému zpracování údajů v systému Eurodac a jakékoli neoprávněné úpravě nebo vymazání údajů zpracovávaných v systému Eurodac (kontrola vstupu údajů);
f)
zajistil, aby osoby oprávněné k přístupu do systému Eurodac měly přístup pouze k údajům, na které se vztahuje jejich oprávnění k přístupu, a pouze s pomocí individuálních a jednoznačných totožností uživatele a chráněných režimů přístupu k informacím (kontrola přístupu k údajům);
g)
zajistil, aby všechny orgány s právem přístupu do systému Eurodac vytvořily profily popisující funkce a povinnosti osob, jež jsou oprávněny k údajům přistupovat a údaje vkládat, aktualizovat, vymazávat nebo vyhledávat, a aby tyto profily a veškeré další související informace, jež mohou orgány potřebovat pro účely dozoru, na žádost neprodleně zpřístupnily vnitrostátním orgánům dozoru uvedeným v článku 28 směrnice 95/46/ES a článku 25 rámcového rozhodnutí 2008/977/SVV (profily pracovníků);
h)
zajistil, aby bylo možné ověřit a zjistit, kterým orgánům se mohou osobní údaje předávat prostřednictvím zařízení pro předávání údajů (kontrola předávání údajů);
i)
zajistil možnost ověření a zjištění, které údaje byly v systému Eurodac zpracovány, kdy, kým a za jakým účelem (kontrola zaznamenávání údajů);
j)
zabránil neoprávněnému čtení, kopírování, úpravám a vymazávání osobních údajů během jejich předávání ze systému Eurodac a do něho nebo během přepravy nosičů údajů, zejména prostřednictvím vhodných technik šifrování (kontrola přepravy);
k)
sledoval účinnost bezpečnostních opatření uvedených v tomto odstavci a přijal nezbytná organizační opatření související s interním sledováním, aby zajistil dodržování tohoto nařízení (interní kontrola) a do 24 hodin automatické odhalování jakýchkoli událostí, které vznikly v důsledku uplatňování opatření uvedených v písmenech b) až j) a mohou poukazovat na bezpečnostní incident.
3. Členské státy informují agenturu o bezpečnostních incidentech, které ve svém systému odhalily. Agentura informuje o bezpečnostních incidentech členské státy, Europol a evropského inspektora ochrany údajů. Dotčené členské státy, agentura a Europol během bezpečnostního incidentu vzájemně spolupracují.
4. Agentura přijme opatření nezbytná k dosažení cílů stanovených v odstavci 2, pokud jde o provoz systému Eurodac, včetně přijetí bezpečnostního plánu.
Článek 35
Zákaz předávání údajů třetím zemím, mezinárodním organizacím a soukromým subjektům
1. Osobní údaje získané členským státem nebo Europolem podle tohoto nařízení z ústředního systému nesmí být předávány nebo zpřístupňovány žádné třetí zemi, mezinárodní organizaci ani soukromému subjektu usazenému v Unii nebo mimo ni. Tento zákaz se uplatní i v případě, že jsou tyto údaje dále zpracovávány na vnitrostátní úrovni nebo mezi členskými státy ve smyslu čl. 2 písm. b) rámcového rozhodnutí 2008/977/SVV.
2. Osobní údaje, které pocházejí z některého členského státu a jsou pro účely stanovené v čl. 1 odst. 2 vyměňovány mezi členskými státy na základě zjištěné shody, nesmí být předávány třetím zemím, hrozí-li vážné nebezpečí, že subjekty údajů mohou být v důsledku předání těchto informací vystaveny mučení, nelidskému a ponižujícímu zacházení nebo trestům nebo mohou čelit jakémukoli jinému porušování základních práv.
3. Zákazem uvedeným v odstavcích 1 a 2 není dotčeno právo členských států předávat tyto údaje třetím zemím, na které se vztahuje nařízení (EU) č. 604/2013.
Článek 36
Vedení protokolů a dokumentace
1. Každý členský stát a Europol zajistí, aby všechny úkony zpracování údajů pro účely stanovené v čl. 1 odst. 2 plynoucí z žádostí o porovnání s údaji systému Eurodac byly zaprotokolovány nebo zdokumentovány pro účely kontroly přípustnosti žádosti, sledování zákonnosti zpracování údajů a neporušenosti a zabezpečení údajů a pro účely vlastní kontroly.
2. Protokol nebo dokumentace musí v každém případě obsahovat:
a)
přesný účel žádosti o porovnání, včetně příslušné podoby teroristického trestného činu nebo jiného závažného trestného činu, a v případě Europolu přesný účel žádosti o porovnání;
b)
rozumné důvody pro to, aby nebylo provedeno porovnání s jinými členskými státy podle rozhodnutí 2008/615/SVV v souladu s čl. 20 odst. 1 tohoto nařízení;
c)
odkaz na vnitrostátní spis;
d)
datum a přesný čas zaslání žádosti národního přístupového bodu o porovnání do ústředního systému;
e)
název orgánu, který požádal o přístup za účelem porovnání, a jméno odpovědné osoby, která podala žádost a zpracovala údaje;
f)
případně využití postupu v naléhavém případě uvedeného v čl. 19 odst. 3 a rozhodnutí přijaté s ohledem na následné ověření;
g)
údaje použité pro porovnání;
h)
podle vnitrostátních pravidel nebo rozhodnutí 2009/371/SVV identifikační značku úředníka, který provedl vyhledání, a úředníka, který vyhledání nebo poskytnutí údajů nařídil.
3. Protokoly a dokumentace se použijí pouze pro sledování zákonnosti zpracování údajů z hlediska ochrany údajů a pro zajištění zabezpečení údajů. Pro sledování a hodnocení uvedené v článku 40 smějí být použity pouze protokoly obsahující jiné než osobní údaje. Příslušné vnitrostátní orgány dozoru odpovědné za kontrolu přípustnosti žádosti a sledování zákonnosti zpracování údajů a neporušenosti a zabezpečení údajů mají na požádání přístup k těmto protokolům za účelem plnění svých povinností.
Článek 37
Odpovědnost
1. Každá osoba nebo členský stát poškozený následkem protiprávního zpracování nebo jakéhokoli jednání neslučitelného s tímto nařízením je oprávněn obdržet náhradu škody od členského státu odpovědného za způsobenou škodu. Tento stát je zcela nebo částečně zproštěn své odpovědnosti, pokud prokáže, že neodpovídá za událost vedoucí ke vzniku škody.
2. Pokud nesplnění povinností plynoucích z tohoto nařízení členským státem způsobí škodu ústřednímu systému, je tento členský stát za takovou škodu odpovědný, kromě případu, kdy agentura nebo jiný členský stát neučinily přiměřené kroky s cílem předejít této škodě nebo zmírnit její následky.
3. Uplatnění nároku na náhradu za škodu uvedenou v odstavcích 1 a 2 vůči členskému státu se řídí vnitrostátními právními předpisy žalovaného členského státu.
KAPITOLA VIII
ZMĚNY NAŘÍZENÍ (EU) č. 1077/2011
Článek 38
Změny nařízení (EU) č. 1077/2011
Nařízení (EU) č. 1077/2011 se mění takto:
1)
Článek 5 se nahrazuje tímto:
„Článek 5
Úkoly související se systémem Eurodac”
V souvislosti se systémem Eurodac plní agentura:
a)
úkoly, kterými ji pověřuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 603/2013 o zřízení 26. června 2013 systému „Eurodac“ pro porovnávání otisků prstů za účelem účinného uplatňování nařízení (EU) č. 604/2013, kterým se stanoví kritéria a postupy pro určení členského státu příslušného k posuzování žádosti mezinárodní ochranu podané státním příslušníkem třetí země nebo osobou bez státní příslušnosti v některém z členských států,]a pro podávání žádostí orgánů pro vymáhání práva členských států a Europolu o porovnání údajů s údaji systému Eurodac pro účely vymáhání práva (17); a
b)
úkoly související s odbornou přípravou zaměřenou na technické aspekty používání systému Eurodac.
2)
Ustanovení čl. 12 odst. 1 se mění takto:
a)
písmena u) a v) se nahrazují tímto:
„u)
přijímá výroční zprávu o činnosti ústředního systému Eurodac podle čl. 40 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 603/2013;
v)
vyjadřuje se ke zprávám evropského inspektora ochrany údajů o auditech podle čl. 45 odst. 2 nařízení (ES) č. 1987/2006, čl. 42 odst. 2 nařízení (ES) č. 767/2008 a čl. 31 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 603/2013 a zajišťuje patřičná opatření v návaznosti na audit;“
b)
písmeno x) se nahrazuje tímto:
„x)
vypracovává statistiky o činnosti ústředního systému Eurodac podle čl. 8 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 603/2013“;
c)
písmeno z) se nahrazuje tímto:
„z)
zajišťuje každoroční zveřejnění seznamu určených útvarů podle čl. 27 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 603/2013“;
3)
V článku 15 se odstavec 4 nahrazuje tímto:
„4. Europol a Eurojust se mohou účastnit zasedání správní rady jako pozorovatelé, jsou-li na pořadu jednání otázky týkající se SIS II v souvislosti s uplatňováním rozhodnutí 2007/533/SVV. Europol se také může účastnit zasedání správní rady jako pozorovatel, jsou-li na pořadu jednání otázky týkající se VIS v souvislosti s uplatňováním rozhodnutí 2008/633/SVV nebo otázky týkající se systému Eurodac a související s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 603/2013.“
4)
Článek 17 se mění takto:
a)
V odstavci 5 se písmeno g) nahrazuje tímto:
„g)
aniž je dotčen článek 17 služebního řádu, stanoví požadavky na důvěrnost údajů k zajištění souladu s článkem 17 nařízení (ES) č. 1987/2006, článkem 17 rozhodnutí 2007/533/SVV, čl. 26 odst. 9 nařízení (ES) č. 767/2008 a čl. 4 odst. 4 nařízení (EU) Evropského parlamentu a Rady č. 603/2013;“
b)
V odstavci 6 se písmeno i) nahrazuje tímto:
„i)
zpráv o technickém fungování jednotlivých rozsáhlých informačních systémů uvedených v čl. 12 odst. 1 písm. t) a výroční zprávy o činnosti ústředního systému Eurodac uvedené v čl. 12 odst. 1 písm. u), na základě výsledků sledování a hodnocení.“
5)
V článku 19 se odstavec 3 nahrazuje tímto:
„3. Europol a Eurojust mohou každý jmenovat svého zástupce do poradní skupiny pro SIS II. Europol může také jmenovat svého zástupce do poradní skupiny pro VIS a do poradní skupiny pro systém Eurodac.“.
KAPITOLA IX
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 39
Náklady
1. Náklady spojené se zřízením a provozem ústředního systému a komunikační infrastruktury jsou hrazeny ze souhrnného rozpočtu Evropské unie.
2. Náklady na národní přístupové body a náklady na jejich připojení k ústřednímu systému jsou hrazeny jednotlivými členskými státy.
3. Každý členský stát a Europol vytvoří a udržují na vlastní náklady technickou infrastrukturu nezbytnou k provádění tohoto nařízení a jsou odpovědné za úhradu svých nákladů plynoucích ze žádostí o porovnání s údaji systému Eurodac pro účely uvedené v čl 1 odst. 2.
Článek 40
Výroční zpráva: sledování a hodnocení
1. Agentura předkládá Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a evropskému inspektorovi ochrany údajů výroční zprávu o činnostech ústředního systému, včetně jeho technického fungování a zabezpečení. Výroční zpráva obsahuje informace o řízení a výkonu systému Eurodac vzhledem k předem určeným kvantitativním ukazatelům úkolů uvedených v odstavci 2.
2. Agentura zajistí zavedení postupů ke sledování fungování ústředního systému vzhledem k cílům týkajícím se výsledků, efektivity nákladů a kvality služeb.
3. Pro účely technické údržby, vypracovávání zpráv a statistik má agentura přístup k nezbytným informacím, které se týkají zpracovávání údajů v ústředním systému.
4. Do 20. července 2018 a poté každé čtyři roky předloží Komise celkové hodnocení systému Eurodac posuzující dosažené výsledky vzhledem k cílům a dopad na základní práva, mimo jiné to, zda přístup do systému pro účely vymáhání práva nevedl k nepřímé diskriminaci osob, kterých se toto nařízení týká, a hodnotící trvalou platnost základních zásad a důsledky pro budoucí provoz a vypracuje nezbytná doporučení. Komise předá tato hodnocení Evropskému parlamentu a Radě.
5. Členské státy poskytují agentuře a Komisi informace nezbytné k vypracování zpráv podle odstavce 1.
6. Agentura, členské státy a Europol poskytují Komisi informace nezbytné pro přípravu hodnotících zpráv uvedených v odstavci 4. Tyto informace nesmějí ohrozit pracovní metody ani obsahovat informace, které prozrazují zdroje, pracovníky nebo vyšetřování určených orgánů.
7. Každý členský stát a Europol vypracují při dodržení vnitrostátních právních předpisů o zveřejňování citlivých informací výroční zprávu o účinnosti porovnávání údajů o otiscích prstů s údaji systému Eurodac pro účely vymáhání práva, která obsahuje informace a statistické údaje o:
-
přesném účelu porovnání, včetně druhu teroristického trestného činu nebo závažného trestného činu,
-
skutečnostech zakládajících důvodné podezření,
-
opodstatněných důvodech pro to, aby nebylo provedeno porovnání s jinými členskými státy podle rozhodnutí 2008/615/SVV v souladu s čl. 20 odst. 1 tohoto nařízení,
-
počtu žádostí o porovnání,
-
počtu a druhu případů, které byly završeny úspěšným určením totožnosti,
-
potřebě a využití postupu pro výjimečně naléhavé případy včetně případů, kdy orgán provádějící ověření při následném ověření výjimečnou naléhavost neuznal.
Výroční zprávy členských států a Europolu se předají Komisi do 30. června následujícího roku.
8. Na základě výročních zpráv členských států a Europolu uvedených v odstavci 7 a celkového hodnocení uvedeného v odstavci 4, zpracuje Komise výroční zprávu o přístupu do systému Eurodac pro účely vymáhání práva a předá ji Evropskému parlamentu, Radě a evropskému inspektorovi ochrany údajů.
Článek 41
Sankce
Členské státy přijmou nezbytná opatření k zajištění toho, aby se na jakékoli zpracování údajů vložených do ústředního systému v rozporu s účelem systému Eurodac stanoveným v článku 1 vztahovaly v souladu s vnitrostátním právem účinné, přiměřené a odrazující sankce, včetně správních nebo trestních sankcí.
Článek 42
Místní působnost
Toto nařízení se nevztahuje na území, na která se nevztahuje nařízení (EU) č. 604/2013.
Článek 43
Oznámení určených orgánů a orgánů provádějících ověření
1. Nejpozději 20. října 2013 každý členský stát oznámí Komisi své určené orgány a provozní jednotky uvedené v čl. 5 odst. 3 a svůj orgán provádějící ověření a bezodkladně oznámí jakoukoli jejich změnu.
2. Nejpozději 20. října 2013 Europol oznámí Komisi svůj určený orgán, svůj orgán provádějící ověření a národní přístupový bod, který určil, a bezodkladně oznámí jakoukoli jejich změnu.
3. Komise každoročně zveřejní informace uvedené v odstavcích 1 a 2 v Úředním věstníku Evropské unie a.formou elektronické publikace, kterou zpřístupní na internetu a kterou stále aktualizuje.
Článek 44
Přechodná ustanovení
Údaje blokované v ústředním systému podle článku 12 nařízení (ES) č. 2725/2000 se odblokují a označí v souladu s čl. 18 odst. 1 tohoto nařízení dne 20. července 2015.
Článek 45
Zrušení
Nařízení (ES) č. 2725/2000 a nařízení Rady (ES) č. 407/2002 se zrušují s účinkem ode dne 20. července 2015.
Odkazy na zrušená nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze III.
Článek 46
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení se použije od 20. července 2015.
Členské státy oznámí Komisi a agentuře, že přijaly technická opatření nezbytná k předávání údajů ústřednímu systému, co nejdříve, nejpozději však 20. července 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.
V Bruselu dne 26. června 2013.
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 603/2013/EU RENDELETE
(2013. június 26.)
a harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló 604/2013/EU rendelet hatékony alkalmazása érdekében az ujjlenyomatok összehasonlítását szolgáló Eurodac létrehozásáról, továbbá a tagállamok bűnüldöző hatóságai és az Europol által az Eurodac-adatokkal való, bűnüldözési célú összehasonlítások kérelmezéséről, valamint a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző ügynökség létrehozásáról szóló 1077/2011/EU rendelet módosításáról (átdolgozás)
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 78. cikke (2) bekezdése e) pontjára, 87. cikke (2) bekezdése a) pontjára és 88. cikke (2) bekezdése a) pontjára,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
tekintettel az európai adatvédelmi biztos véleményére (1),
rendes jogalkotási eljárás keretében (2),
mivel:
(1)
A dublini egyezmény hatékony alkalmazása érdekében az ujjlenyomatok összehasonlítására irányuló Eurodac létrehozásáról szóló, 2000. december 11-i 2725/2000/EK tanácsi rendeletet (3) és a dublini egyezmény hatékony alkalmazása érdekében az ujjlenyomatok összehasonlítására irányuló Eurodac létrehozásáról szóló 2725/2000/EK rendelet végrehajtására vonatkozó egyes szabályok megállapításáról szóló, 2002. február 8-i 407/2002/EK tanácsi rendeletet (4) jelentősen módosítani kell. Az egyértelműség érdekében az említett rendeleteket át kell dolgozni.
(2)
A közös menekültpolitika - ideértve a közös európai menekültügyi rendszert is - lényeges alkotóelemét képezi az Európai Unió azon célkitűzésének, hogy fokozatosan létrehozza a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségét, amely nyitva áll azok előtt, akik kényszerítő körülmények miatt keresnek nemzetközi védelmet az Unión belül.
(3)
Az Európai Tanács 2004. november 4-i ülésén elfogadta a hágai programot, amely kitűzte a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésének területén a 2005-2010-es időszakban megvalósítandó célokat. A 2008. október 15-16-i Európai Tanács által jóváhagyott Európai Bevándorlási és Menekültügyi Paktum szorgalmazta a közös európai menekültügyi rendszer létrehozásának befejezését egy olyan egységes menedékjogi eljárás kialakítása révén, amely a menekültek és a kiegészítő védelemre jogosult személyek számára közös garanciákat és egységes jogállást biztosít.
(4)
Az egy harmadik ország állampolgára vagy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló, 2013. június 26.-i 604/2013/ EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) alkalmazása érdekében meg kell állapítani a nemzetközi védelmet kérelmező személyek és az Unió külső határainak jogellenes átlépése miatt letartóztatott személyek személyazonosságát. Az 604/2013/ EU rendelet, és különösen annak 18. cikke (1) bekezdésének b) és d) pontjának hatékony alkalmazása érdekében kívánatos továbbá, hogy az egyes tagállamok számára lehetséges legyen annak ellenőrzése, hogy az adott tagállam területén jogszerűtlenül tartózkodó harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személy kért-e nemzetközi védelmet valamely másik tagállamban.
(5)
Az ujjlenyomat e személyek pontos személyazonossága megállapításának lényeges eleme. Létre kell hozni a felvett ujjlenyomatadatokat összehasonlító rendszert.
(6)
Ennek érdekében a Bizottságon belül létre kell hozni az úgynevezett Eurodac rendszert, amely egy központi rendszerből áll, és az ujjlenyomatadatok számítógépes központi adatbázisaként működik, továbbá a tagállamok és a központi rendszer (a továbbiakban: a kommunikációs infrastruktúra) közötti elektronikus adatátvitelt szolgálja.
(7)
A Hágai Program szorgalmazta az Unió létező adatnyilvántartó rendszereihez történő hozzáférés javítását. Továbbá, a Stockholmi Program megfelelően célzott adatgyűjtést, valamint az információcsere és eszközeinek fejlesztését szorgalmazta, főleg bűnüldözési célokból.
(8)
A terrorcselekmények és egyéb súlyos bűncselekmények elleni küzdelemben alapvető fontosságú, hogy a bűnüldöző hatóságok feladataik ellátásához teljes körű és naprakész információkkal rendelkezzenek. Az Eurodacban tárolt információkra a terrorizmus elleni küzdelemről szóló, 2002. június 13-i 2002/475/IB tanácsi kerethatározatban (6) említett terrorcselekmények vagy az európai elfogatóparancsról és a tagállamok közötti átadási eljárásokról szóló, 2002. június 13-i 2002/584/IB tanácsi kerethatározatban (7) említett egyéb súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése vagy kivizsgálása céljából van szükség. Ezért az Eurodacban tárolt adatokat az e rendeletben meghatározott feltételeknek megfelelően hozzáférhetővé kell tenni a tagállamok kijelölt hatóságai és az Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) által végzett összehasonlítás céljára.
(9)
A bűnüldöző hatóságok részére az Eurodachoz való hozzáférés céljából biztosított hatáskörök nem sérthetik a nemzetközi védelmet kérelmező személy azon jogát, hogy kérelmét az alkalmazandó jogszabályoknak megfelelően időben elbírálják. Ezen felül Eurodac-találat esetén a további nyomon követés sem sértheti ezt a jogot.
(10)
A bel- és igazságügyi együttműködés területén az európai adatbázisok közötti hatékonyság fokozásáról, interoperabilitásuk javításáról és szinergiahatásaikról szóló, a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek címzett 2005. november 24-i közleményében a Bizottság felvetette, hogy a belső biztonságért felelős hatóságok számára hozzáférést kellene biztosítani az Eurodachoz olyan jól körülhatárolt esetekben, amikor alapos a gyanúja annak, hogy a terrorcselekmény vagy egyéb súlyos bűncselekmény elkövetője folyamodott nemzetközi védelemért. Közleményében a Bizottság megállapította továbbá, hogy az arányosság elve megköveteli, hogy az Eurodacban e célból csak kényszerítő közbiztonsági érdek esetén legyen lehetséges a keresés, azaz ha az azonosítandó bűnelkövető vagy terrorista által elkövetett cselekmény oly mértékben üldözendő, hogy igazolja a büntetlen előéletű személyek adatait tartalmazó adatbázisban végrehajtott keresést; a Bizottság következésképpen megállapította, hogy a belső biztonságért felelős hatóságok számára lényegesen magasabb követelményszintet kell előírni az Eurodacban végrehajtott kereséshez, mint a büntetőügyi adatbázisokban végrehajtott keresések esetében.
(11)
Az Europol kulcsszerepet játszik a tagállamok hatóságai között a határokon átnyúló bűncselekmények felderítése terén folytatott együttműködés elősegítésében azáltal, hogy az Unió egész területén támogatja a bűncselekmények megelőzését, elemzését és kivizsgálását. Következésképp az Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) létrehozásáról szóló, 2009. április 6-i 2009/371/IB tanácsi határozatnak (8) megfelelően az Europol számára - feladatainak keretében - ugyancsak hozzáférést kell biztosítani az Eurodachoz.
(12)
Az Europol kérelme az Eurodac-adatokkal való összehasonlításra kizárólag egyedi esetekben, különleges körülmények fennállása esetén, és szigorú feltételek mellett engedélyezhető.
(13)
Mivel az Eurodacot a Dublini Egyezmény alkalmazásának megkönnyítése céljából hozták létre, az Eurodachoz terrorcselekmények vagy egyéb súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése vagy kivizsgálása érdekében való hozzáférés az Eurodac eredeti céljának megváltozását jelenti, amely beavatkozik azon személyek magánéletének tiszteletben tartásához való alapvető jogba, akiknek a személyes adatait az Eurodacban feldolgozzák. E beavatkozásnak meg kell felelnie a jogszabályoknak, amelyeket megfelelő pontossággal kell megfogalmazni ahhoz, hogy lehetővé tegyék az egyének magatartásának kiigazítását, védenie kell az egyéneket az önkényességgel szemben, és megfelelő egyértelműséggel kell megjelölnie, hogy az illetékes hatóságok milyen mértékű mérlegelési jogkört gyakorolhatnak, és milyen módon. Egy demokratikus társadalomban minden beavatkozásnak szükségszerű módon jogos és arányos érdek védelmét kell szolgálnia, és arányosnak kell lennie az elérni kívánt jogos céllal.
(14)
Jóllehet az Eurodac létrehozásának eredeti célja nem tette szükségessé annak biztosítását, hogy a hatóságok látens ujjnyomatok - bűncselekmények helyszínén talált daktiloszkópiai nyomok - alapján kérhessék adatok összehasonlítását az adatbázisban tárolt adatokkal, ez a lehetőség alapvető fontosságú a rendőrségi együttműködés területén. Az olyan esetekben, amikor alapos okkal feltételezhető, hogy az elkövető vagy az áldozat az e rendelet hatálya alá tartozó valamelyik kategóriába tartozhat, a látens ujjnyomatok és az Eurodacban tárolt ujjlenyomatadatok összehasonlításának lehetősége a terrorcselekmények vagy egyéb súlyos bűncselekmények megelőzését, felderítését vagy kivizsgálását elősegítő rendkívül értékes eszközt ad a kijelölt tagállami hatóságok kezébe például abban az esetben, ha egy bűncselekmény helyszínén a látens ujjnyomatokon kívül nem található más bizonyíték.
(15)
E rendelet megállapítja továbbá azokat a feltételeket, amelyek mellett a terrorcselekmények vagy egyéb súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése vagy kivizsgálása érdekében az ujjlenyomatadatok Eurodac-adatokkal történő összehasonlítására irányuló kérések engedélyezhetők, valamint azokat a szükséges garanciákat, amelyek biztosítják azon személyeknek a magánélet tiszteletben tartásához való alapvető jogát, akiknek a személyes adatait az Eurodacban feldolgozzák. E feltételek szigorú jellege azt tükrözi, hogy az Eurodac adatbázis olyan személyek ujjlenyomatadatait tartja nyilván, akikről nem feltételezhető, hogy terrorcselekményt vagy egyéb súlyos bűncselekményt követtek el.
(16)
Annak biztosítása érdekében, hogy valamennyi nemzetközi védelmet kérelmező és nemzetközi védelmet élvező személy azonos bánásmódban részesüljön, valamint az Unió menekültügyi vívmányaival - különösen a harmadik országbeli állampolgárok és hontalan személyek menekültként vagy nemzetközi védelemre jogosultként való elismerésére, az egységes menekült- vagy kiegészítő védelmet biztosító jogállásra, valamint a nyújtott védelem tartalmára vonatkozó szabályokról szóló, 2011. december 13-i 2011/95/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (9) -, valamint a(z) 604/2013/ EU rendelettel való összhang megteremtése érdekében helyénvaló e rendelet hatályát kiterjeszteni a kiegészítő védelmet kérelmező vagy arra jogosult személyekre is.
(17)
A tagállamok számára elő kell írni továbbá, hogy késedelem nélkül vegyenek és továbbítsanak ujjlenyomatadatokat valamennyi nemzetközi védelmet kérelmező személytől, valamint az egyes tagállamok külső határának jogellenes átlépése miatt letartóztatott, 14. életévét betöltött valamennyi harmadik országbeli állampolgártól vagy hontalan személytől.
(18)
Pontos szabályokat kell megállapítani ezen ujjlenyomatadatok központi rendszerhez való továbbítására, ezen ujjlenyomatadatoknak és más lényeges adatoknak a központi rendszerben való nyilvántartására, tárolására, összehasonlítására más ujjlenyomatadatokkal, az összehasonlítások eredményeinek továbbítására, valamint a nyilvántartott adatok jelölésére és törlésére. Ezek a szabályok a harmadik országbeli állampolgárok vagy hontalan személyek különböző csoportjaira nézve eltérőek lehetnek, illetve az adott csoportok jellegéhez kell igazodniuk.
(19)
A tagállamok biztosítják, hogy az ujjlenyomatadatok továbbítása a számítógépes ujjlenyomat-felismerő rendszer általi összehasonlítás céljára megfelelő minőségben történjen. Az Eurodachoz hozzáféréssel rendelkező valamennyi hatóságnak gondoskodnia kell a megfelelő képzésről és a szükséges műszaki felszerelésekről. Az Eurodachoz hozzáféréssel rendelkező hatóságoknak tájékoztatniuk kell a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző, az 1077/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) által létrehozott európai ügynökséget (az ügynökség) az adatok minőségével kapcsolatban tapasztalt egyedi nehézségekről, azok megoldása érdekében.
(20)
Az ujjlenyomatadatok vételének és/vagy továbbításának bármely ideiglenes vagy tartós kivitelezhetetlensége - olyan okokból kifolyólag, mint az adatok megfelelő összehasonlításhoz elégtelen minősége, műszaki problémák, az egészség védelméhez kapcsolódó okok, vagy mert az érintett rajta kívül álló ok miatt alkalmatlan vagy nem képes arra, hogy tőle ujjlenyomatot vegyenek - nem érintheti hátrányosan az e személy által benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálását vagy az erről szóló határozatot.
(21)
Az Eurodacból származó találatokat egy képzett ujjlenyomat-szakértőnek kell ellenőriznie egyrészt a(z) 604/2013/ EU rendelet szerinti felelősség pontos meghatározásának, másrészt a bűncselekmény elkövetésével gyanúsított személy vagy a bűncselekmény sértettje - akik adatait esetleg tárolják az Eurodacban - pontos beazonosításának biztosítása érdekében.
(22)
Valamely tagállamban nemzetközi védelmet kérelmező harmadik országbeli állampolgároknak vagy hontalan személyeknek még hosszú évekig lehetőségük lehet arra, hogy más tagállamban is nemzetközi védelmet kérjenek. Ennek megfelelően elegendően hosszú maximális időtartamot kell meghatározni az ujjlenyomatadatoknak a központi rendszerben történő tárolására. Mivel a már több éve az Unióban tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok vagy hontalan személyek többsége ez idő alatt letelepedett jogállást, sőt akár állampolgárságot is szerez az egyes tagállamokban, a tízéves időtartamot megfelelő időtartamnak lehet tekinteni az ujjlenyomatadatok tárolására.
(23)
Egyes különleges esetekben, amikor nincs szükség az ujjlenyomatadatok ilyen hosszú ideig történő tárolására, a megőrzési időtartam ennél rövidebb lehet. Az ujjlenyomatadatokat azonnal törölni kell, amint a a harmadik országbeli állampolgárok vagy hontalan személyek állampolgárságot szereznek valamely tagállamban.
(24)
Helyénvaló tárolni minden olyan személy adatait, akik ujjlenyomatát eredetileg akkor rögzítették az Eurodacban, amikor nemzetközi védelem iránti kérelmet nyújtottak be, és akiket egy tagállamban nemzetközi védelemben részesítettek, annak érdekében, hogy ezen adatok összehasoníthatók legyenek a nemzetközi védelem iránti kérelmek benyújtásakor felvett adatokkal.
(25)
Az ügynökséget bízták meg a Bizottságnak az Eurodac üzemeltetési igazgatásával kapcsolatos, e rendelet szerinti feladataival, valamint a kommunikációs infrastruktúrához kapcsolódó egyes feladatokkal, amint az ügynökség 2012. december 1-jétől megkezdte tevékenységét. Az ügynökség meg kell, hogy kezdje az e rendelet által ráruházott feladatok végrehajtását, az 1077/2011/EU rendelet vonatkozó rendelkezéseit pedig ennek megfelelően módosítani kell. Továbbá, az Europolnak megfigyelői státusszal kell rendelkeznie az ügynökség igazgatótanácsának azon ülésein, amikor olyan kérdések vannak napirenden, amelyek e rendelet alkalmazását érintik a tagállamok kijelölt hatóságai, valamint az Europol Eurodachoz való, a terrorcselekmények vagy egyéb súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése vagy kivizsgálása érdekében, betekintés céljából történő hozzáférésével kapcsolatban. Az Europol számára lehetőséget kell biztosítani arra, hogy képviselőt jelöljön ki az ügynökség Eurodac tanácsadó csoportjába.
(26)
Az ügynökség e rendelettel kapcsolatban foglalkoztatott valamennyi alkalmazottjára az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzatát (tisztviselők személyzeti szabályzata) és az Európai Unió egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételeit (alkalmazási feltételek) (a továbbiakban együttesen: a személyzeti szabályzat) - amelyeket a 259/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendelet (11) határoz meg - kell alkalmazni.
(27)
Egyértelműen meg kell állapítani a Bizottság és az ügynökség feladatkörét a központi rendszer és a kommunikációs infrastruktúra tekintetében, valamint a tagállamok feladatkörét az adatfeldolgozást, az adatbiztonságot és a nyilvántartott adatokhoz való hozzáférést és azok helyesbítését illetően.
(28)
Ki kell jelölni a tagállamok illetékes hatóságait és azt a nemzeti hozzáférési pontot, amelyen keresztül megtörténik az Eurodac-adatokkal való összehasonlításra irányuló kérés, valamint listát kell vezetni a kijelölt hatóságok azon operatív egységeiről, amelyek terrorcselekmények, illetve egyéb súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése vagy kivizsgálása érdekében benyújthatnak ilyen kérést.
(29)
A kijelölt hatóságok operatív egységei a központi rendszerben tárolt adatokkal történő összehasonlításra irányuló kéréseket indoklás kíséretében az ellenőrző hatóságon keresztül juttatják el a nemzeti hozzáférési ponthoz. A kijelölt hatóságokon belül az Eurodac-adatokkal való összehasonlítás kérésére feljogosított operatív egységek nem járnak el ellenőrző hatóságként. Az ellenőrző hatóságoknak a kijelölt hatóságoktól függetlenül kell eljárniuk, és feladatuk, hogy függetlenül biztosítsák az e rendeletben meghatározott hozzáférési feltételek pontos betartását. Miután az ellenőrző hatóságok ellenőrizték, hogy a hozzáférés minden feltétele betartásra került, az összehasonlításra irányuló kérést - annak okának továbbítása nélkül - a nemzeti hozzáférési ponton keresztül a központi rendszerbe továbbítják. Rendkívül sürgős esetekben, amikor a gyors hozzáférésre terrorcselekmény vagy egyéb súlyos bűncselekmény konkrét és tényleges veszélye miatt van szükség, az ellenőrző hatóság késedelem nélkül feldolgozza a kérelmet, és csak azt követően végzi el az ellenőrzést.
(30)
A kijelölt hatóságok és az ellenőrző hatóságok - amennyiben a nemzeti jog úgy rendelkezik - tartozhatnak ugyanazon szervezethez, azonban az ellenőrző hatóságnak függetlenül kell eljárnia az e rendelet szerinti feladatai elvégzése során.
(31)
A személyes adatok védelme érdekében és különösen a tiltott szisztematikus összehasonlítást megakadályozandó, az Eurodac-adatokat egyedi alapon kell feldolgozni, és csak akkor, amikor ez a terrorcselekmények vagy egyéb súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése vagy kivizsgálása érdekében szükséges. Ilyen eset áll fenn különösen akkor, amikor az összehasonlításra irányuló kérés egyedi és konkrét helyzethez, terrorcselekménnyel vagy egyéb súlyos bűncselekménnyel összefüggő egyedi és konkrét fenyegetéshez vagy olyan meghatározott személyekhez kötődik, akikkel kapcsolatban alapos okkal feltételezhető, hogy ilyen cselekményeket követtek el. Ilyen eset áll fenn akkor is, amikor az összehasonlításra irányuló kérés olyan személyhez kötődik, aki terrorcselekmény vagy egyéb súlyos bűncselekmény áldozata. A kijelölt hatóságok és az Europol kizárólag akkor kérhetik az Eurodac-adatokkal történő összehasonlítást, ha komoly okkal feltételezik, hogy ez olyan információkkal szolgál majd, amelyek érdemben segítik őket terrorcselekmények vagy egyéb súlyos bűncselekmények megelőzésében, felderítésében vagy kivizsgálásában.
(32)
A hozzáférés ezenfelül csak akkor engedélyezhető, ha a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló, 2008. június 23-i 2008/615/IB tanácsi határozat (12) alapján a tagállam ujjlenyomat-adatbázisaival és az összes többi tagállam automatizált ujjlenyomat-azonosító rendszereivel elvégzett összehasonlítás nem vezetett az érintett személyazonosságának a megállapításához. E feltétel megköveteli a megkereső tagállamtól, hogy az összes többi tagállam automatizált ujjlenyomat-azonosító rendszereivel a 2008/615/IB határozat értelmében összehasonlításokat végezzen, kivéve, ha igazolni tudja, hogy az megalapozott indokok alapján, feltételezhetően nem vezetne az érintett személyazonosságának a megállapításához. Megalapozott indokok állnak fenn különösen akkor, amikor az egyedi eset nem mutat semmilyen üzemeltetési vagy nyomozati kapcsolatot egy adott tagállammal. E feltétel a 2008/615/IB határozat előzetes jogi és technikai végrehajtását követeli meg a megkereső tagállam részéről az ujjlenyomatadatok területén, mivel nem lehet bűnüldözési célú Eurodac-ellenőrzést végezni a fenti lépések megtétele előtt.
(33)
A vízuminformációs rendszerhez (VIS) a tagállamok kijelölt hatóságai, valamint az Europol számára a terrorcselekmények és egyéb súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése és kivizsgálása érdekében, betekintés céljából történő hozzáférésről szóló, 2008. június 23-i 2008/633/IB tanácsi határozat (13) alapján a kijelölt hatóságoknak az Eurodacba való betekintést megelőzően - amennyiben az összehasonlítás feltételei teljesülnek - be kell tekinteniük a vízuminformációs rendszerbe.
(34)
A személyes adatok hatékony összehasonlítása és cseréje érdekében a tagállamoknak maradéktalanul végre kell hajtaniuk és használniuk kell a hatályos nemzetközi megállapodásokat, valamint a személyes adatok cseréjére vonatkozó, már érvényben lévő uniós jogi aktusokat, és különösen a 2008/615/IB határozatot.
(35)
E rendelet végrehajtása során a tagállamok a gyermek mindenekfelett álló érdekét szem előtt tartva kötelesek eljárni. Amennyiben a megkereső tagállam megállapítja, hogy az Eurodac-adatok kiskorúra vonatkoznak, ezen adatokat csak a megkereső tagállam használhatja fel bűnüldözési célokból, az adott állam kiskorúakra vonatkozó törvényeivel összhangban, valamint szem előtt tartva azon kötelezettséget, hogy elsődlegessé kell tenni a gyermek mindenekfelett álló érdekét.
(36)
Az Eurodac-rendszer működésével kapcsolatban az Unió szerződésen kívüli felelősségére az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) vonatkozó rendelkezései az irányadóak, egyedi szabályokat kell azonban megállapítani a tagállamoknak a rendszer működésével kapcsolatos szerződésen kívüli felelősségére.
(37)
Mivel e rendelet célját - nevezetesen az Unió menedékjogi politikája végrehajtásának elősegítése céljából az ujjlenyomatadatok összehasonlítására szolgáló rendszer létrehozása - annak jellegénél fogva a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért az uniós szinten jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az említett cél eléréséhez szükséges mértéket.
(38)
A személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (14) kell alkalmazni a személyes adatoknak a tagállamok által e rendelet alkalmazásában történő felhasználására, kivéve, ha a személyes adatoknak a tagállamok kijelölt vagy ellenőrző hatóságai általi feldolgozása terrorcselekmények vagy egyéb súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése vagy kivizsgálása céljából történik.
(39)
A személyes adatoknak a tagállamok hatóságai által e rendelet alapján a terrorcselekmények vagy egyéb súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése vagy kivizsgálása céljából történő feldolgozására a személyes adatok védelmének az ezen hatóságok nemzeti joga szerinti szintjének kell vonatkoznia, amely összhangban kell, hogy álljon a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében feldolgozott személyes adatok védelméről szóló, 2008. november 27-i 2008/977/IB tanácsi kerethatározattal (15).
(40)
A személyes adatok kezelése tekintetében ki kell egészíteni, illetve tisztázni kell, különösen bizonyos szektorokat illetően, a 95/46/EK irányelvben megállapított, az egyének jogainak és szabadságainak, nevezetesen a magántitokhoz való jog védelmére vonatkozó elveket.
(41)
A központi rendszerből valamely tagállam vagy az Europol által e rendelet alapján megszerzett személyes adatokat tilos harmadik ország, nemzetközi szervezet vagy az Unióban vagy azon kívül letelepedett magánfél számára továbbítani a menedékjog biztosítása érdekében és a nemzetközi védelmet kérő személyek védelmében, megakadályozandó, hogy adataikhoz harmadik országok hozzájussanak. Ez azt jelenti, hogy a tagállamok nem továbbíthatnak a központi rendszerből az alábbiak vonatkozásában szerzett információkat: a származási hely szerinti tagállam; a nemzetközi védelem iránti kérelem benyújtásának helye és időpontja; a származási hely szerinti tagállam által használt referenciaszám; az ujjlenyomatvétel dátuma, valamint annak időpontja, amikor a tagállam az adatot az Eurodacba továbbította; az operátor felhasználói azonosítója; a(z) 604/2013/EU rendelet hatálya alá tartozó adatok továbbításához kapcsolódó valamennyi információ. E tilalom nem sérti a tagállamok azon jogát, hogy ilyen adatokat továbbítsanak a(z) 604/2013/EU rendelet hatálya alá tartozó harmadik országoknak annak biztosítása érdekében, hogy a tagállamok e rendelet alkalmazásában együttműködhessenek ilyen harmadik országokkal.
(42)
A személyes adatok tagállami feldolgozásának jogszerűségét a személyes adatok feldolgozásának ellenőrzésére hivatott nemzeti felügyelő hatóságok követik nyomon, míg az Europol által végzett adatfeldolgozás jogszerűségét a 2009/371/IB határozat által felállított felügyelőhatóság kíséri figyelemmel.
(43)
A személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (16) és különösen annak az adatfeldolgozás titkosságáról és biztonságáról szóló 21. és 22. cikke alkalmazandó a személyes adatoknak az uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek által, e rendelet alkalmazásában történő feldolgozására. Ugyanakkor az adatfeldolgozással kapcsolatos felelősség és az adatvédelem ellenőrzése tekintetében egyes kérdéseket egyértelművé kell tenni, szem előtt tartva, hogy az adatvédelem az Eurodac sikeres működésének kulcsfontosságú tényezője, és hogy az adatok biztonsága, magas színvonalú technikai minősége és az adatokba történő betekintés jogszerűsége alapvető jelentőségű az Eurodac zökkenőmentes és megfelelő működése, valamint a(z) 604/2013/EU rendelet hatékony alkalmazása szempontjából.
(44)
Az érintettet tájékoztatni kell adatai Eurodacban történő feldolgozásának céljáról, ideértve a(z) 604/2013/EU rendelet céljait is, valamint arról, hogy a bűnüldöző hatóságok mire használhatják adatait.
(45)
Helyénvaló, hogy a nemzeti felügyelő hatóságok kövessék nyomon a személyes adatok tagállamok általi feldolgozásának törvényességét, az európai adatvédelmi biztos pedig az uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek e rendelet alkalmazásával kapcsolatban végzett személyes adatfeldolgozási tevékenységeit, a 45/2001/EK rendelettel összhangban.
(46)
A tagállamok, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság biztosítják, hogy a nemzeti és az európai felügyeleti hatóságok megfelelően tudják felügyelni az Eurodac-adatok felhasználását és az azokhoz való hozzáférést.
(47)
Rendszeresen figyelni és értékelni kell az Eurodac eredményeit, többek között azt, hogy a bűnüldöző hatóságok általi hozzáférés a nemzetközi védelmet kérelmező személyek közvetett megkülönböztetését eredményezte-e, ahogyan ez a jelen rendeletnek az Európai Uniós Alapjogi Chartájának (Charta) való megfelelésére vonatkozó bizottsági értékelésben felmerült. Az ügynökség éves jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a központi rendszer tevékenységéről.
(48)
A tagállamoknak hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciórendszert kell biztosítaniuk a központi rendszerben nyilvántartott adatok az Eurodac céljával ellentétes feldolgozásának büntetésére.
(49)
A(z) 604/2013/EU rendelet hatékony alkalmazásának elősegítése érdekében a tagállamokat tájékoztatni kell egyes menedékjogi eljárások helyzetéről.
(50)
E rendelet tiszteletben tartja az alapvető jogokat és megfelel azoknak az alapelveknek, amelyeket különösen a Charta állapít meg. E rendelet biztosítani kívánja a személyes adatok védelmének, valamint a nemzetközi védelem kérelmezési jogának teljes körű tiszteletben tartását, valamint elő kívánja mozdítani a Charta 8. és 18. cikkének alkalmazását. E rendeletet ezért ennek megfelelően kell alkalmazni.
(51)
Az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez csatolt, Dánia helyzetéről szóló (22.) jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek a rendeletnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.
(52)
Az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló (21.) jegyzőkönyv 3. cikkével összhangban az Egyesült Királyság közölte, hogy részt kíván venni ennek a rendeletnek az elfogadásában és alkalmazásában.
(53)
Az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló (21.) jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban és e jegyzőkönyv 4. cikkének sérelme nélkül, Írország közölte, hogy részt kíván venni ennek a rendeletnek az elfogadásában és alkalmazásában.
(54)
Indokolt e rendelet területi hatályát oly módon korlátozni, hogy az összhangba kerüljön a(z) 604/2013/EU rendelet területi hatályával,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
1. cikk
Az Eurodac célja
(1) Létrejön az úgynevezett Eurodac rendszer, amelynek célja segítséget nyújtani annak megállapításában, hogy a(z) 604/2013/EU rendelet értelmében melyik tagállam illetékes a tagállamok egyikében harmadik országbeli állampolgár, illetve hontalan személy által benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálására, továbbá egyéb módon elősegíteni a(z) 604/2013/EU rendelet alkalmazását az e rendeletben meghatározott feltételek szerint.
(2) Ez a rendelet megállapítja továbbá azon feltételeket, amelyek mellett a tagállamok kijelölt hatóságai és az Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) bűnüldözési célból kérhetik az ujjlenyomatadatok összehasonlítását a központi rendszerben tárolt ujjlenyomatadatokkal.
(3) Függetlenül attól, hogy a származási hely szerinti tagállam az adott tagállam nemzeti jogának megfelelően létesített adatbázisokban milyen célra dolgozza fel az Eurodacnak szánt adatokat, az Eurodacban ujjlenyomatadatokat és más személyes adatokat kizárólag az e rendeletben és a(z) 604/2013/EU rendelet 34. cikkének (1) bekezdésében rögzített célokra lehet feldolgozni.
2. cikk
Fogalommeghatározások
(1) E rendelet alkalmazásában:
a) „nemzetközi védelmet kérelmező személy”: az a harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személy, aki a 2011/95/EU irányelv 2. cikkének h) pontja szerinti nemzetközi védelemért folyamodik, amely kérelme tárgyában még nem hoztak jogerős határozatot;
b) „származási hely szerinti tagállam”:
i.
a 9. cikk (1) bekezdésének hatálya alá tartozó személy tekintetében az a tagállam, amely a személyes adatokat a központi rendszerbe továbbítja, és az összehasonlítás eredményeit megkapja;
ii.
a 14. cikk (1) bekezdésének hatálya alá tartozó személy tekintetében az a tagállam, amely a személyes adatokat a központi rendszerbe továbbítja;
iii.
a 17. cikk (1) bekezdésének hatálya alá tartozó személy tekintetében az a tagállam, amely a személyes adatokat a központi rendszerhez továbbítja, és az összehasonlítás eredményeit megkapja;
c) „nemzetközi védelemben részesülő személy”: harmadik ország olyan állampolgára, illetve olyan hontalan személy, aki a 2011/95/EU tanácsi irányelv 2. cikkének a) pontjában meghatározottak szerinti nemzetközi védelemben részesül;
d) „találat”: a tagállam által valamely személy tekintetében továbbított és a számítógépes központi adatbázisban nyilvántartott ujjlenyomatadatok közötti összehasonlítás során a központi rendszer által megállapított megfelelést vagy megfeleléseket jelenti, nem érintve azt a követelményt, hogy a tagállamoknak a 25. cikk (4) bekezdésének megfelelően haladéktalanul ellenőrizniük kell az összehasonlítás eredményeit;
e) „nemzeti hozzáférési pont”: a központi rendszerrel történő kommunikáció céljából kijelölt nemzeti rendszer;
f) „ügynökség”: az 1077/2011/EU rendelet által létrehozott ügynökség;
g) „Europol”: a 2009/371/IB határozat által létrehozott Európai Rendőrségi Hivatal;
h) „Eurodac-adatok”: a 11. cikknek és 14. cikke (2) bekezdésének megfelelően a központi rendszerben tárolt valamennyi ujjlenyomatadat;
i) „bűnüldözés”: a terrorcselekmények vagy egyéb súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése vagy kivizsgálása;
j) „terrorcselekmények”: azok a nemzeti jog szerinti bűncselekmények, amelyek megfelelnek a 2002/475/IB kerethatározat 1-4. cikkében említett bűncselekményeknek, vagy azokkal egyenértékűek;
k) „súlyos bűncselekmények”: azok a bűncselekmények, amelyek megfelelnek a 2002/584/IB kerethatározat 2. cikkének (2) bekezdésében említett bűncselekményeknek, vagy azokkal egyenértékűek, amennyiben esetükben a nemzeti jog alapján kiszabható büntetési tétel felső határa legalább háromévi szabadságvesztés vagy szabadságelvonással járó intézkedés;
l) „ujjlenyomatadat”: valamely személy minden ujjának, de legalább a mutatóujjainak, ezek hiányában valamennyi más ujjának lenyomatára vagy látens ujjnyomatra vonatkozó adat.
(2) A 95/46/EK irányelv 2. cikkében meghatározott fogalmak e rendeletben is az azzal megegyező értelemben szerepelnek amennyiben a személyes adatok tagállami hatóságok általi feldolgozása az e rendelet 1. cikkének (1) bekezdésében foglalt célból történik.
(3) Eltérő rendelkezés hiányában a(z) 604/2013/EU rendelet 2. cikkében meghatározott kifejezések ebben a rendeletben is az azzal megegyező értelemben szerepelnek.
(4) A 2008/977/IB kerethatározat 2. cikkében meghatározott fogalmak e rendeletben is az azzal megegyező értelemben szerepelnek, amennyiben a személyes adatok tagállami hatóságok általi feldolgozása az e rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében foglalt célból történik.
3. cikk
Központi egység - A rendszer felépítése és alapelvek
(1) Az Eurodac a következőket foglalja magában:
a)
számítógépes központi ujjlenyomat-adatbázis (központi rendszer), amely az alábbi részekből áll:
i.
központi egység,
ii.
a rendszerműködés folyamatosságára vonatkozó terv és rendszer;
b)
a központi rendszer és a tagállamok közötti kommunikációs infrastruktúra, amely az Eurodac-adatok számára kifejlesztett kódolt virtuális hálózatot képez (kommunikációs infrastruktúra).
(2) Minden egyes tagállamban egyetlen nemzeti hozzáférési pont működik.
(3) A 9. cikk (1) bekezdése, a 14. cikk (1) bekezdése és a 17. cikk (1) bekezdése hatálya alá tartozó személyekre vonatkozó, a központi rendszerben feldolgozásra kerülő adatokat a származási hely szerinti tagállam nevében dolgozzák fel az e rendeletben rögzített feltételek alapján, és megfelelő technikai eszközökkel különítik el.
(4) Az Eurodacra vonatkozó szabályokat a tagállamok által végzett műveletekre is alkalmazni kell, az adatoknak a központi rendszerbe történő továbbításától kezdve az összehasonlítás eredményeinek felhasználásáig.
(5) Az ujjlenyomat-vételi eljárást az érintett tagállam nemzeti gyakorlatának megfelelően és az Európai Unió Alapjogi Chartájában, az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezményben, valamint az ENSZ gyermekjogi egyezményében megállapított biztosítékoknak megfelelően határozzák meg és alkalmazzák.
4. cikk
Üzemeltetési igazgatás
(1) Az ügynökség felelős az Eurodac üzemeltetési igazgatásáért.
Az Eurodac operatív irányítása magában foglalja az összes ahhoz szükséges feladatot, hogy az Eurodac e rendelettel összhangban a hét minden napján, napi 24 órán keresztül működhessen, és elvégezhesse többek között a rendszer megfelelő szintű működési minőségének - főképp a központi rendszer lekérdezéséhez szükséges idő tekintetében történő - biztosításához szükséges karbantartási munkákat és technikai fejlesztéseket. A rendszerműködés folyamatosságára vonatkozó tervet és rendszert a rendszer karbantartási szükségleteinek és váratlan üzemképtelenségének - köztük az adatvédelemmel és biztonsággal kapcsolatos rendszerműködési folyamatosságra gyakorolt hatás figyelembevételével kell kidolgozni.
Az ügynökség a tagállamokkal együttműködésben biztosítja, hogy a központi rendszer tekintetében - a költség-haszon elemzésre is figyelemmel - a rendelkezésre álló mindenkori legjobb és legbiztonságosabb technológiákat és technikákat alkalmazzák.
(2) Az ügynökség felel a kommunikációs infrastruktúrához kapcsolódó alábbi feladatokért:
a)
felügyelet;
b)
biztonság;
c)
a tagállamok és a szolgáltató közötti kapcsolat koordinációja.
(3) A Bizottság felel a kommunikációs infrastruktúrához kapcsolódó, a (2) bekezdésben említetteken kívüli minden feladatért, különösen az alábbiakért:
a)
a költségvetés végrehajtása;
b)
beszerzés és felújítás;
c)
szerződéses ügyek.
(4) A személyzeti szabályzat 17. cikkének sérelme nélkül, az ügynökség megfelelő szakmai titoktartási vagy ezzel egyenértékű titoktartási szabályokat alkalmaz személyzetének valamennyi olyan tagjára, akinek munkája Eurodac-adatokat érint. Ez a kötelezettség ezen alkalmazottak hivatali vagy munkaviszonyának megszűnését, vagy megbízatásuk megszűnését követően is fennáll.
5. cikk
A tagállamok bűnüldözés céljából kijelölt hatóságai
(1) Az 1. cikk (2) bekezdésében meghatározott célokból a tagállamok kijelölik azokat a hatóságokat, amelyek e rendelet értelmében jogosultak az Eurodac-adatokkal való összehasonlítást kérelmezni. A kijelölt hatóságok a tagállamok terrorcselekmények vagy egyéb súlyos bűncselekmények megelőzéséért, felderítéséért vagy kivizsgálásáért felelős hatóságai. A nemzetbiztonsággal kapcsolatos hírszerzésért kizárólag felelős ügynökségek vagy egységek nem tartozhatnak a kijelölt hatóságok közé.
(2) Valamennyi tagállam összeállítja a kijelölt hatóságok listáját.
(3) Valamennyi tagállam listát készít a kijelölt hatóságokon belüli azon operatív egységekről, amelyek a központi hozzáférési ponton keresztül kérhetik az Eurodac-adatokkal történő összehasonlítást.
6. cikk
A tagállamok bűnüldözés céljából kijelölt ellenőrző hatóságai
(1) Az 1. cikk (2) bekezdésében meghatározott célokból minden egyes tagállam kijelöl egy nemzeti hatóságot vagy egy ilyen hatósági egységet, amely ellenőrző hatóságként működik. Az ellenőrző hatóság a tagállamok terrorcselekmények vagy egyéb súlyos bűncselekmények megelőzéséért, felderítéséért vagy kivizsgálásáért felelős egyik hatósága.
A kijelölt hatóságok és az ellenőrző hatóságok - amennyiben a nemzeti jog úgy rendelkezik - tartozhatnak ugyanazon szervezethez, azonban az ellenőrző hatóságnak függetlenül kell eljárnia az e rendelet szerinti feladatai elvégzése során. Az ellenőrző hatóság az 5. cikk (3) bekezdésében említett operatív egységektől elkülönülten működik, és az ellenőrzés kimenetelét illetően azoktól utasítást nem fogad el.
A tagállamok egynél több ellenőrző hatóságot is kijelölhetnek a célból, hogy alkotmányos vagy jogi kötelezettségeikkel összhangban tükrözzék szervezeti és közigazgatási struktúráikat.
(2) Az ellenőrző hatóság biztosítja azoknak a feltételeknek a teljesülését, amelyek az Eurodac-adatokkal történő összehasonlítás kéréséhez szükségesek.
Kizárólag az ellenőrző hatóság megfelelő felhatalmazással rendelkező személyi állománya jogosult arra, hogy a 19. cikkel összhangban az Eurodachoz való hozzáférésre irányuló kéréseket fogadja vagy továbbítsa.
Kizárólag az ellenőrző hatóság jogosult arra, hogy a nemzeti hozzáférési ponthoz továbbítsa az ujjlenyomatadatok összehasonlítására irányuló kéréseket.
7. cikk
Europol
(1) Az 1. cikk (2) bekezdésében meghatározott célokból az Europol megfelelő felhatalmazással rendelkező tisztviselőkből álló speciális egységet jelöl ki ellenőrző hatóságaként, amely az e cikk (2) bekezdésében említett kijelölt hatóságoktól függetlenül jár el az e rendelet értelmében fennálló feladatai végzése során, és az ellenőrzés kimenetelét illetően a kijelölt hatóságtól utasítást nem fogad el. Az egység biztosítja azoknak a feltételeknek a teljesülését, amelyek az Eurodac-adatokkal történő összehasonlítás kéréséhez szükségesek. Az Europol az egyes tagállamokkal egyetértésben az adott tagállam nemzeti hozzáférési pontját jelöli ki azon hatóságként, amely az ujjlenyomatadatok összehasonlítására irányuló kéréseit a központi rendszerbe továbbítja.
(2) Az 1. cikk (2) bekezdésében említett célból az Europol kijelöli azt az operatív egységet, amely jogosult arra, hogy a kijelölt nemzeti hozzáférési ponton keresztül kérje az Eurodac-adatokkal történő összehasonlítást. A kijelölt hatóság az Europol operatív egységét képezi, amely az Europol hatáskörébe tartozó terrorcselekmények vagy egyéb súlyos bűncselekmények megelőzésére, felderítésére vagy kivizsgálására irányuló tagállami fellépés támogatása és fokozása érdekében jogosult az információgyűjtésre, -tárolásra, -feldolgozásra, -elemzésre és -cserére.
8. cikk
Statisztikák
(1) A központi ügynökség negyedévente statisztikát készít a központi rendszer munkájáról, különösen az alábbiak feltüntetésével:
a)
a 9. cikk (1) bekezdésében, a 14. cikk (1) bekezdésében és a 17. cikk (1) bekezdésében említett személyekkel kapcsolatosan továbbított adatkészletek száma;
b)
a találatok száma azon nemzetközi védelmet kérelmező személyek esetében, akik valamely más tagállamban nemzetközi védelem iránti kérelmet nyújtottak be;
c)
a találatok száma a 14. cikk (1) bekezdésében említett személyek esetében, akik a későbbiekben nemzetközi védelem iránti kérelmet nyújtottak be;
d)
a találatok száma a 17. cikk (1) bekezdésében említett olyan személyek esetében, akik korábban valamely más tagállamban nemzetközi védelem iránti kérelmet nyújtottak be;
e)
azoknak az ujjlenyomatadatoknak a száma, amelyeket a központi rendszernek többször meg kellett kérnie a származási hely szerinti tagállamtól, mert az eredetileg továbbított ujjlenyomatadatok összehasonlítását nem tudták elvégezni az ujjlenyomat-felismerő rendszer alkalmazásával;
f)
a 18. cikk (1) és (3) bekezdésével összhangban megjelölt, jelöletlen, zárolt és feloldott adatok száma;
g)
a 18. cikk (1) bekezdésében említett személyekre - akikkel kapcsolatban e cikk b) és d) pontja alapján találatot regisztráltak - vonatkozó találatok száma;
h)
a 20. cikk (1) bekezdésében említett kérelmek és találatok száma;
i)
a 21. cikk (1) bekezdésében említett kérelmek és találatok száma;
(2) Minden év végén statisztikai adatokat állapítanak meg negyedéves statisztikából készített gyűjtemény formájában az adott évre vonatkozóan, többek között annak megjelölésével, hogy hány személyre vonatkoznak az (1) bekezdés b), c) és d) pontja alapján nyilvántartott találatok. A statisztika az adatokat tagállamok szerinti bontásban tartalmazza. Az eredményt nyilvánosságra kell hozni.
II. FEJEZET
NEMZETKÖZI VÉDELMET KÉRELMEZŐ SZEMÉLYEK
9. cikk
Az ujjlenyomatok összegyűjtése, továbbítása és összehasonlítása
(1) Az egyes tagállamok a lehető leghamarabb, de legkésőbb a(z) 604/2013/EU rendelet 20. cikkének (2) bekezdésében meghatározott nemzetközi védelem iránti kérelem benyújtásától számított 72 órán belül ujjlenyomatot vesznek minden, a 14. életévét betöltött nemzetközi védelmet kérelmező személy valamennyi ujjáról, és az e rendelet 11. cikke (1) bekezdésének b)-g) pontjában említett adatokkal együtt továbbítják a központi rendszerbe.
A 72 órás határidő be nem tartása nem mentesíti a tagállamokat azon kötelezettség alól, hogy ujjlenyomatokat vegyenek és azokat továbbítsák a központi rendszerbe. Amennyiben az ujjhegyek állapota nem teszi lehetővé a 25. cikk szerinti megfelelő összehasonlítást biztosító minőségű ujjlenyomatvételt, a származás helye szerinti tagállam ismét ujjlenyomatot vesz a kérelmezőtől, és a lehető leghamarabb, de legkésőbb a sikeres ismételt ujjlenyomatvételtől számított 48 órán belül újra megküldi azokat.
(2) Az (1) bekezdéstől eltérve, amennyiben a kérelmező egészségének biztosítása, vagy a közegészség védelme érdekében hozott intézkedések következtében nem lehet a nemzetközi védelmet kérelmezőtől ujjlenyomatot venni, a tagállamok ezen egészségügyi okok megszűnését követően a lehető leghamarabb, de legkésőbb 48 órán belül leveszik és megküldik az ujjlenyomatokat.
Komoly műszaki problémák felmerülése esetén a tagállamok az (1) bekezdésben megállapított 72 órás határidőt legfeljebb további 48 órával meghosszabbíthatják a folyamatosságra vonatkozó nemzeti tervük végrehajtása érdekében.
(3) A tagállam által továbbított, a 11. cikk a) pontjában foglaltaknak megfelelő ujjlenyomatadatokat - a 10. cikk b) pontjával összhangban továbbítottak kivételével - automatikusan összehasonlítják a más tagállamok által továbbított és a központi rendszerben tárolt ujjlenyomatadatokkal
(4) A központi rendszer a tagállamok kérelmére biztosítja, hogy a (3) bekezdésben említett összehasonlítás a más tagállamoktól származó adatok mellett kiterjedjen a szóban forgó tagállam által korábban továbbított ujjlenyomatadatokra is.
(5) A központi rendszer a találatot, illetve az összehasonlítás negatív eredményét automatikusan továbbítja a származási hely szerinti tagállam felé. Találat esetén a találatnak megfelelő összes adatkészletre vonatkozóan továbbítja a 11. cikk a)-k) pontjában említett adatokat, valamint adott esetben a 18. cikk (1) bekezdésében említett jelölést.
10. cikk
Információk az érintett jogállásáról
Az alábbi információkat megküldik a központi rendszerbe, hogy abban a 12. cikkel összhangban tárolják, a 9. cikk (5) bekezdésében említett továbbítás céljából:
a)
ha egy nemzetközi védelmet kérelmező vagy a(z) 604/2013/EU rendelet 18. cikke (1) bekezdésének d) pontjában említett egyéb személy - az említett rendelet 25. cikkében említettekkel összhangban benyújtott visszavétel iránti kérelemnek helyt adó határozat alapján történő átadását követően - megérkezik a felelős tagállam területére, a felelős tagállam az érkezési időpont hozzáadásával naprakésszé teszi az érintett személyre vonatkozóan e rendelet 11. cikkével összhangban nyilvántartásba vett adatokat;
b)
ha egy nemzetközi védelmet kérelmező személy - a(z) 604/2013/EU rendelet 22. cikkében említettekkel összhangban benyújtott átvétel iránti kérelemnek helyt adó határozat alapján történő átadást követően - megérkezik a felelős tagállam területére, a felelős tagállam az érkezési időpont hozzáadásával naprakésszé teszi az érintett személyre vonatkozóan e rendelet 11. cikkével összhangban nyilvántartásba vett adatokat;
c)
amint a származási hely szerinti tagállam megbizonyosodik afelől, hogy az érintett személy - akinek adatait e rendelet 11. cikkével összhangban rögzítették az Eurodacban - elhagyta a tagállamok területét, a távozási időpont hozzáadásával naprakésszé teszi az érintett személyre vonatkozóan e rendelet 11. cikkével összhangban nyilvántartásba vett adatokat, hogy ezáltal megkönnyítse a(z) 604/2013/EU rendelet 19. cikke (2) bekezdésének és 20. cikke (5) bekezdésének alkalmazását;
d)
amint a származási hely szerinti tagállam megbizonyosodik afelől, hogy az érintett személy - akinek adatait e rendelet 11. cikkével összhangban rögzítették az Eurodacban - a(z) 604/2013/EU rendelet 19. cikkének (3) bekezdésében előírt nemzetközi védelem iránti kérelem visszavonását vagy elutasítását követően általa kiadott kiutasítási határozatnak vagy kitoloncolási végzésnek megfelelően elhagyta a tagállamok területét, a kiutasítás vagy az ország területéről történő eltávozás időpontjának hozzáadásával naprakésszé teszi az érintett személyre vonatkozóan az e rendelet 11. cikkével összhangban nyilvántartásba vett adatokat;
e)
a 604/2013/EU rendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban felelőssé váló tagállam a kérelem megvizsgálásáról hozott határozat időpontjának hozzáadásával naprakésszé teszi a nemzetközi védelmet kérelmezőre vonatkozóan e rendelet 11. cikkével összhangban nyilvántartásba vett adatokat.
11. cikk
Az adatok nyilvántartásba vétele
A központi rendszer nyilvántartásába kizárólag a következő adatokat veszik fel:
a)
az ujjlenyomatadatok;
b)
a származási hely szerinti tagállam, a nemzetközi védelem iránti kérelem benyújtásának helye és időpontja; a 10. cikk b) pontjában említett esetekben az alkalmazás időpontja az az időpont, amelyet a kérelmezőt átadó tagállam vezetett be a nyilvántartásba;
c)
az érintett személy neme;
d)
a származási hely szerinti tagállam által használt referenciaszám;
e)
az ujjlenyomatvétel dátuma;
f)
az adatok központi rendszerhez történő továbbításának dátuma;
g)
az operátor felhasználói azonosítója;
h)
adott esetben, a 10. cikk a) vagy b) pontjával összhangban az érintett személy sikeres átadást követő megérkezésének időpontja;
i)
adott esetben, a 10. cikk c) pontjával összhangban az érintett személy tagállamok területéről történő távozásának időpontja;
j)
adott esetben, a 10. cikk d) pontjával összhangban az érintett személy tagállamok területéről történő távozásának vagy kitoloncolásának időpontja;
k)
adott esetben, a 10. cikk e) pontjával összhangban a kérelem megvizsgálásáról szóló határozat meghozatalának időpontja.
12. cikk
Az adatok tárolása
(1) A 11. cikk (1) bekezdésében foglaltaknak megfelelően az egyes adatkészleteket az ujjlenyomatvétel időpontjától számított tíz évig tárolják a központi rendszerben.
(2) Az (1) bekezdésben említett időtartam lejártakor a központi rendszer automatikusan törli az adatokat a központi rendszerből.
13. cikk
Adatok törlése a határidő lejártát megelőzően
(1) Az azokra a személyekre vonatkozó adatokat, akik a 12. cikkben megjelölt időtartam lejártát megelőzően állampolgárságot szereznek valamely tagállamban, a 27. cikk (4) bekezdésének megfelelően haladéktalanul törlik a központi rendszerből azt követően, hogy a származási hely szerinti tagállamot értesítették arról, hogy az érintett személy az állampolgárságot megkapta.
(2) A központi rendszer - a lehető leghamarabb, és legfeljebb 72 órán belül - az összes származási hely szerinti tagállamot értesíti arról, ha a 9. cikk (1) bekezdésében vagy 14. cikk (1) bekezdésében említett személyekkel kapcsolatban általuk továbbított adatokkal azonos találatot regisztráló másik származási hely szerinti tagállam az (1) bekezdésnek megfelelően törli az adatokat.
III. FEJEZET
A KÜLSŐ HATÁROK JOGELLENES ÁTLÉPÉSE MIATT ELFOGOTT HARMADIK ORSZÁGBELI ÁLLAMPOLGÁROK VAGY HONTALAN SZEMÉLYEK
14. cikk
Az ujjlenyomatadatok összegyűjtése és továbbítása
(1) Az egyes tagállamok haladéktalanul ujjlenyomatot vesznek a 14. életévét betöltött valamennyi olyan harmadik országból érkező harmadik országbeli állampolgártól vagy hontalan személytől, akit az illetékes ellenőrző hatóságok az illető tagállam szárazföldi, légi vagy tengeri határainak jogellenes átlépése miatt elfogtak, és nem toloncoltak vissza, illetve aki a tagállamok területén marad és nincs őrizetben, elzárás, vagy fogvatartás alatt az elfogás és a visszairányítási határozat alapján történő kiutasítása közötti teljes időszakban.
(2) Az érintett tagállamok - a lehető leghamarabb, és az elfogás időpontjától számított legfeljebb 72 órán belül - továbbítják a központi rendszerhez az (1) bekezdésben említett vissza nem toloncolt harmadik országbeli állampolgárra vagy hontalan személyre vonatkozó alábbi adatokat:
a)
az ujjlenyomatadatok;
b)
a származási hely szerinti tagállam, az elfogás helye és dátuma;
c)
az érintett személy neme;
d)
a származási hely szerinti tagállam által használt referenciaszám;
e)
az ujjlenyomatvétel dátuma;
f)
az adatok központi rendszerhez történő továbbításának dátuma;
g)
az operátor felhasználói azonosítója.
(3) A (2) bekezdéstől eltérve, az abban meghatározott adatokat az (1) bekezdésben leírt módon elfogott azon személyek vonatkozásában, akik a tagállamok területén maradnak, de akiket elfogásuk után 72 órás időtartamot meghaladóan őrizetben, elzárás vagy fogvatartás alatt tartanak, a személyek szabadon bocsátása előtt kell továbbítani.
(4) Az e cikk (2) bekezdésében említett 72 órás határidő be nem tartása nem mentesíti a tagállamokat azon kötelezettségük alól, hogy ujjlenyomatokat vegyenek és azokat továbbítsák a központi rendszerbe. Amennyiben az ujjhegyek állapota nem teszi lehetővé a 25. cikk szerinti megfelelő összehasonlítást biztosító minőségű ujjlenyomatvételt, a származás helye szerinti tagállam ismét ujjlenyomatot vesz az e cikk (1) bekezdésében leírt módon elfogott személyektől, és a lehető leghamarabb, de legkésőbb a sikeres ujjlenyomatvételtől számított 48 órán belül újra megküldi azokat.
(5) Az (1) bekezdéstől eltérve, amennyiben a nemzetközi védelmet kérelmező egészségének biztosítása, vagy a közegészség védelme érdekében hozott intézkedések következtében nem lehet a kérelmezőtől ujjlenyomatot venni, az érintett tagállam ezen egészségügyi indokok megszűnését követően a lehető leghamarabb, de legkésőbb 48 órán belül leveszi és megküldi az ujjlenyomatokat.
Komoly műszaki problémák felmerülése esetén a tagállamok a (2) bekezdésben megállapított 72 órás határidőt legfeljebb további 48 órával meghosszabbíthatják a folyamatosságra vonatkozó nemzeti tervük végrehajtása érdekében.
15. cikk
Az adatok nyilvántartásba vétele
(1) A 14. cikk (2) bekezdésében említett adatokat nyilvántartásba veszik a központi rendszerben.
A 8. cikk sérelme nélkül, a 14. cikk (2) bekezdésének megfelelően a központi rendszerhez továbbított adatokat kizárólag arra a célra veszik nyilvántartásba, hogy összehasonlítsák a központi rendszerhez később megküldött, nemzetközi védelmet kérelmező személyekre vonatkozó adatokkal, valamint az 1. cikk (2) bekezdésében említett célból.
A központi rendszer nem hasonlítja össze a 14. cikk (2) bekezdésének megfelelően továbbított adatokat sem a központi rendszerben korábban nyilvántartásba vett adatokkal, sem a 14. cikk (2) bekezdése alapján a központi rendszerhez utólag továbbított adatokkal.
(2) A 9. cikk (3) és (5) bekezdésében és a 25. cikk (4) bekezdésében előírt eljárásokat kell alkalmazni a nemzetközi védelmet kérelmező személyekre vonatkozó, a központi rendszerhez utólag továbbított adatoknak az (1) bekezdésben említett adatokkal történő összehasonlítására.
16. cikk
Az adatok tárolása
(1) A 14. cikk (1) bekezdésében említett harmadik országbeli állampolgárra, vagy hontalan személyre vonatkozó valamennyi adatkészleteket az ujjlenyomatvétel időpontjától számított 18 hónapig tárolják a központi rendszerben. Ennek az időtartamnak a lejártakor a központi rendszer automatikusan törli ezeket az adatokat.
(2) A 28. cikk (3) bekezdésének megfelelően a központi rendszerből haladéktalanul törlik a 14. cikk (1) bekezdésében említett harmadik országbeli állampolgárra vagy hontalan személyre vonatkozó adatokat abban az esetben, ha a származási hely szerinti tagállam az e cikk (1) bekezdésében említett 18 hónapos időtartam lejártát megelőzően értesül a következő körülmények valamelyikének fennállásáról:
a)
a harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személy számára tartózkodási engedélyt adtak ki;
b)
a harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személy elhagyta a tagállamok területét;
c)
a harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személy állampolgárságot szerzett valamely tagállamban.
(3) A központi rendszer - a lehető leghamarabb és legfeljebb 72 órán belül -az összes származási hely szerinti tagállamot értesíti arról, ha a 14. cikk (1) bekezdésében említett személyekkel kapcsolatban általuk továbbított adatokkal azonos találatot regisztráló másik származási hely szerinti tagállam az e cikk (2) bekezdése a) vagy b) pontjában meghatározott okból törli az adatokat.
(4) A központi rendszer - a lehető leghamarabb és legfeljebb 72 órán belül - az összes származási hely szerinti tagállamot értesíti arról, ha a 9. cikk (1) bekezdésében vagy 14. cikk (1) bekezdésében említett személyekkel kapcsolatban általuk továbbított adatokkal azonos találatot regisztráló másik származási hely szerinti tagállam az e cikk (2) bekezdése c) pontjában meghatározott okból törli az adatokat.
IV. FEJEZET
VALAMELY TAGÁLLAM TERÜLETÉN JOGSZERŰTLENÜL TARTÓZKODÓ HARMADIK ORSZÁGBELI ÁLLAMPOLGÁROK VAGY HONTALAN SZEMÉLYEK
17. cikk
Az ujjlenyomatadatok összehasonlítása
(1) Az egyes tagállamok annak ellenőrzésére, hogy a területükön jogszerűtlenül tartózkodó harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személy valamely másik tagállamban korábban nyújtott-e be nemzetközi védelem iránti kérelmet, a központi rendszer felé továbbíthatják a 14. életévét betöltött harmadik országbeli állampolgártól vagy hontalan személytől vett ujjlenyomatadatokat a szóban forgó tagállam által használt referenciaszámmal együtt.
Általános szabályként abban az esetben indokolt annak ellenőrzése, hogy a harmadik országbeli állampolgára vagy hontalan személy valamely másik tagállamban korábban nyújtott-e be nemzetközi védelem iránti kérelmet, ha:
a)
a harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személy kijelenti, hogy nemzetközi védelem iránti kérelmet nyújtott be, de nem jelöli meg azt a tagállamot, ahol a kérelmet benyújtotta;
b)
a harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személy nem kér nemzetközi védelmet, de ellenzi, hogy hazájába visszatoloncolják, arra hivatkozva, hogy ott veszélyben lenne; illetve
c)
a harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személy egyéb módon megpróbálja megakadályozni kiutasítását azáltal, hogy megtagadja a személyazonossága megállapítására irányuló együttműködést, különösen ha nem mutatja be személyazonossági okmányait, vagy hamis személyazonossági okmányokat mutat be.
(2) Abban az esetben, ha a tagállamok részt vesznek az (1) bekezdésben említett eljárásban, továbbítják a központi rendszerhez valamennyi, vagy legalább a mutatóujjakra vonatkozó ujjlenyomatadatokat, vagy ezek hiányában az (1) bekezdésben említett harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személyek összes többi ujjáról felvett lenyomatot.
(3) Az (1) bekezdésben említett harmadik országbeli állampolgárok vagy hontalan személyek ujjlenyomatadatait kizárólag abból a célból továbbíthatják a központi rendszerhez, hogy azokat összehasonlítsák a nemzetközi védelmet kérelmező személyek többi tagállam által továbbított és a központi rendszerben már nyilvántartott ujjlenyomatadataival.
Ezen harmadik országbeli állampolgárok vagy hontalan személyek ujjlenyomatadatai nem vehetők nyilvántartásba a központi rendszerben, és nem hasonlíthatók össze a 14. cikk (2) bekezdésében foglaltaknak megfelelően a központi rendszerhez továbbított adatokkal.
(4) Az ujjlenyomat adatok összehasonlítása eredményeinek a származási hely szerinti tagállam részére történő továbbítását követően a keresést a központi rendszer kizárólag a 28. cikk szerinti célokból rögzíti. A tagállamok és a központi rendszer ettől eltérő célokból keresést nem rögzíthet.
(5) A 9. cikk (3) és (5) bekezdésében és a 25. cikk (4) bekezdésében előírt eljárásokat kell alkalmazni az e cikk alapján továbbított ujjlenyomatadatoknak a nemzetközi védelmet kérelmező személyekre vonatkozó, a többi tagállam által továbbított és a központi rendszerben tárolt ujjlenyomatadatokkal történő összehasonlítására.
V. FEJEZET
NEMZETKÖZI VÉDELEMBEN RÉSZESÜLŐ SZEMÉLYEK
18. cikk
Az adatok jelölése
(1) Az a származási hely szerinti tagállam, amely nemzetközi védelemben részesítette a nemzetközi védelmet kérelmező azon személyt, akinek adatait a 11. cikk alapján a központi rendszerben nyilvántartásba vették, az ügynökség által a központi rendszerrel történő elektronikus kommunikációra vonatkozóan megállapított követelményekkel összhangban az 1. cikk (1) bekezdésében foglalt célokból megjelöli a vonatkozó adatokat. E megjelölést a 12. cikkel összhangban tárolják a központi rendszerben, a 9. cikk (5) bekezdésében említett továbbítás céljából. A központi rendszer az összes származási hely szerinti tagállamot értesíti arról, ha olyan másik származási hely szerinti tagállam jelöl adatot, amely a tagállamok által a 9. cikk (1) bekezdésében vagy 14. cikk (1) bekezdésében említett személyekkel kapcsolatban továbbított adatokkal megegyező adatokat továbbított. A származási hely szerinti tagállamok a megfelelő adatkészleteket szintén jelölik.
(2) A nemzetközi védelemben részesülők központi rendszerben tárolt és az e cikk (1) bekezdése szerint jelölt adatait összehasonlítás céljából hozzáférhetővé kell tenni az érintett nemzetközi védelemben történő részesítésének dátumát követő három évig az 1. cikk (2) bekezdésében foglalt célokra.
Találat esetén a központi rendszer továbbítja a találatnak megfelelő összes adatkészlet tekintetében a 11. cikk a)-k) pontjában említett adatokat. A központi rendszer nem továbbítja az e cikk (1) bekezdésében említett jelölést. A központi rendszer a hároméves időszak letelte után automatikusan zárolja az ilyen adatokat a továbbítás elől az 1. cikk (2) bekezdésében megállapított célokból összehasonlításra irányuló kérés esetén, ugyanakkor ezen adatok összehasonlítás céljára - törlésükig - 1. cikk (2) bekezdésében foglalt célból hozzáférhetők maradnak. A zárolt adatokat nem továbbítják és a központi rendszer - találat esetén - negatív eredményt juttat vissza a kérelmező tagállamhoz.
(3) A származási hely szerinti tagállam eltávolítja az e cikk (1) vagy (2) bekezdésével összhangban korábban megjelölt vagy zárolt, a harmadik ország állampolgárának, illetve hontalan személynek az adataira vonatkozó megjelölést, illetve feloldja a zárolást, amennyiben az említett személy jogállását a 2011/95/EU irányelv 14. vagy 19. cikke alapján visszavonták, megszüntették, illetve megújítását megtagadták.
VI. FEJEZET
A BŰNÜLDÖZÉSI CÉLOKBÓL TÖRTÉNŐ ÖSSZEHASONLÍTÁSRA ÉS ADATTOVÁBBÍTÁSRA VONATKOZÓ ELJÁRÁS
19. cikk
Az ujjlenyomatadatok Eurodac-adatokkal történő összehasonlítására szolgáló eljárás
(1) Az 1. cikk (2) bekezdésében megállapított célokra az 5. cikk (1) bekezdésében és a 7. cikk (2) bekezdésében említett kijelölt hatóságok a 20. cikk (1) bekezdésében foglaltak alapján indoklással ellátott elektronikus megkeresést nyújthatnak be az általuk használt referenciaszám feltüntetésével, amelyben összehasonlítás céljából kérik az ujjlenyomatadatoknak a nemzeti hozzáférési ponton keresztül a központi rendszerbe történő továbbítását. A kérés beérkezését követően az ellenőrző hatóság ellenőrzi, hogy teljesült-e az összehasonlítás kérésére vonatkozó, 20. vagy 21. cikkben említett valamennyi feltétel.
(2) Amennyiben az összehasonlítás kérésére vonatkozó, a 20. vagy 21. cikkben említett valamennyi feltétel teljesült, az ellenőrző hatóság továbbítja az összehasonlításra irányuló kérést a nemzeti hozzáférési ponthoz, amely a 9. cikk (3) és (5) bekezdésének megfelelően továbbküldi azt a központi rendszerbe a 9. cikk (1) bekezdése és a 14. cikk (2) bekezdése alapján a központi rendszerbe továbbított adatokkal történő összehasonlítás céljából.
(3) A terrorcselekményekhez vagy egyéb súlyos bűncselekményekhez kapcsolódó közvetlen veszély megelőzése szükségességének rendkívül sürgős eseteiben az ellenőrző hatóság a kijelölt hatóság által küldött összehasonlításra irányuló kérés beérkezését követően azonnal továbbíthatja az ujjlenyomatadatokat a nemzeti hozzáférési ponthoz; ebben az esetben csak utólag ellenőrzi az összehasonlítás kérésére vonatkozó, a 20. vagy 21. cikkben említett valamennyi feltétel teljesülését, beleértve azt is, hogy valóban rendkívül sürgős esetről volt-e szó. Az utólagos ellenőrzést a kérelem feldolgozását követően indokolatlan késedelem nélkül el kell végezni.
(4) Amennyiben az utólagos ellenőrzés során megállapítják, hogy az Eurodac-adatokhoz való hozzáférés indokolatlan volt, minden olyan hatóság, amely hozzáfért az adatokhoz, törli az Eurodacból származó információkat, és a törlés tényéről értesíti az ellenőrző hatóságot.
20. cikk
A kijelölt hatóságok Eurodachoz való hozzáférésének feltételei
(1) Az 1. cikk (2) bekezdésében megállapított célokra a kijelölt hatóságok hatáskörükön belül csak abban az esetben nyújthatnak be az ujjlenyomatadatoknak a központi rendszerben tárolt adatokkal való összehasonlítására irányuló, indokolással ellátott elektronikus kérelmet, ha az alábbi adatbázisokkal elvégzett összehasonlítás nem vezetett az érintett személyazonosságának megállapításához:
-
nemzeti ujjlenyomat-adatbázisok,
-
az összes többi tagállamnak a 2008/615/IB határozat szerinti automatikus ujjlenyomat-azonosító rendszere - amennyiben az összehasonlítás műszakilag rendelkezésre áll -, kivéve, ha megalapozott indokok alapján feltételezhető, hogy az ilyen rendszerekkel végzett összehasonlítás nem vezet az érintett személyazonosságának a megállapításához. A kijelölt hatóság által az ellenőrző hatóság számára megküldött indokolással ellátott, az Eurodac-adatokkal történő összehasonlításra irányuló elektronikus kérésnek tartalmaznia kell az ilyen megalapozott indokokat, valamint
-
a Vízuminformációs Rendszer, amennyiben az ilyen összehasonlítás 2008/633/IB határozatban megállapított feltételei teljesülnek;
és ha a következő feltételek együttesen teljesülnek:
a)
az összehasonlítás szükséges terrorcselekmények vagy egyéb súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése vagy kivizsgálása céljából, azaz ha az adatbázisban való keresést indokolttá tevő kényszerítő közbiztonsági érdek áll fenn;
b)
az összehasonlítás egyedi esetben szükséges (azaz szisztematikus összehasonlításokat nem végeznek); továbbá
c)
megalapozottan feltételezhető, hogy az összehasonlítás érdemben hozzájárul a szóban forgó bűncselekmények bármelyikének megelőzéséhez, felderítéséhez vagy kivizsgálásához. E megalapozott feltételek különösen akkor állnak fent, ha alapos a gyanúja annak, hogy egy terrorcselekmény vagy egyéb súlyos bűncselekmény gyanúsítottja, elkövetője vagy áldozata az e rendelet hatálya alá tartozó valamely kategóriába tartozik.
(2) Az Eurodac-adatokkal való összehasonlításra irányuló kérések ujjlenyomatadatok közötti keresésre korlátozódnak.
21. cikk
Az Europol Eurodachoz való hozzáférésének feltételei
(1) Az 1. cikk (2) bekezdésében megállapított célokra az Europol kijelölt hatósága az Europol megbízatásának keretein belül és amennyiben az szükséges az Europol feladatainak ellátásához, csak akkor nyújthat be az ujjlenyomatadatoknak a központi rendszerben tárolt adatokkal való összehasonlítására irányuló, indokolással ellátott elektronikus kérelmet, ha az EUROPOL számára műszakilag és jogilag hozzáférhető bármely információfeldolgozó rendszerben tárolt adatok összehasonlítása nem vezetett az érintett személyazonosságának a megállapításához, és ha teljesül valamennyi alábbi feltétel:
a)
az összehasonlításra az Europol hatáskörébe tartozó terrorcselekmények vagy egyéb súlyos bűncselekmények megelőzésére, felderítésére vagy kivizsgálására irányuló tagállami fellépés támogatása és fokozása érdekében van szükség, azaz ha az adatbázisból való lekérdezést indokolttá tevő kényszerítő közbiztonsági érdek áll fenn;
b)
az összehasonlítás egyedi esetben szükséges (azaz szisztematikus összehasonlításokat nem végeznek); és
c)
megalapozottan feltételezhető, hogy az összehasonlítás érdemben hozzájárul a szóban forgó bűncselekmények valamelyikének megelőzéséhez, felderítéséhez vagy kivizsgálásához. A feltételezés különösen akkor megalapozott, ha alapos a gyanúja annak, hogy egy terrorcselekmény vagy más súlyos bűncselekmény gyanúsítottja, elkövetője vagy áldozata az e rendelet hatálya alá tartozó valamely kategóriába tartozik.
(2) Az Eurodac-adatokkal való összehasonlításra irányuló kérések az ujjlenyomatadatok összehasonlítására korlátozódnak.
(3) Az Eurodac-adatokkal történő összehasonlításból származó, Europol által beszerzett információk feldolgozásához a származási tagállam engedélyére van szükség. Az ilyen engedély az illető tagállam nemzeti Europol-egységén keresztül kérhető.
22. cikk
A kijelölt hatóságok, az ellenőrző hatóságok és a nemzeti hozzáférési pontok közötti kommunikáció
(1) A 26. cikk sérelme nélkül, a kijelölt hatóságok, az ellenőrző hatóságok és a nemzeti hozzáférési pontok közötti összes kommunikáció biztonságosan és elektronikus úton történik.
(2) Az 1. cikk (2) bekezdésében megállapított célokból az ujjlenyomatokat a tagállamok digitalizálják, és az I. mellékletben említett adatformátumban továbbítják annak érdekében, hogy elvégezhető legyen az összehasonlítás a számítógépes ujjlenyomat-felismerő rendszerben.
VII. FEJEZET
ADATFELDOLGOZÁS, ADATVÉDELEM ÉS FELELŐSSÉG
23. cikk
Felelősség az adatok feldolgozásával kapcsolatban
(1) A származási hely szerinti tagállam felelős a következők biztosításáért:
a)
az ujjlenyomatvétel jogszerűsége;
b)
az ujjlenyomatadatok és a 11. cikkben, a 14. cikk (2) bekezdésében és a 17. cikk (2) bekezdésében említett egyéb adatok központi rendszerhez történő továbbításának jogszerűsége;
c)
az adatok a központi rendszerhez történő továbbításkor pontosak és naprakészek;
d)
hogy az adatokat - az ügynökség feladatkörének sérelme nélkül - a központi rendszerben jogszerűen jegyzik fel, tárolják, javítják, illetve törlik;
e)
a központi rendszer által megküldött ujjlenyomatadat-összehasonlítási eredmények feldolgozásának jogszerűsége.
(2) A 34. cikknek megfelelően a származási hely szerinti tagállam biztosítja az (1) bekezdésben említett adatok biztonságát a központi rendszerhez történő továbbítást megelőzően és a továbbítás közben, valamint biztosítja a központi rendszerből kapott adatok biztonságát.
(3) A 25. cikk (4) bekezdésének megfelelően a származási hely szerinti tagállam felelős az adatok végleges azonosításáért.
(4) Az ügynökség biztosítja, hogy a központi rendszer e rendelet rendelkezéseinek megfelelően működik. Az ügynökség feladata különösen:
a)
olyan intézkedéseket fogad el, amelyek biztosítják, hogy a központi rendszerrel dolgozó személyek az abban nyilvántartott adatokat kizárólag az Eurodac céljainak megfelelően dolgozhatják fel, az 1. cikkben foglaltaknak megfelelően;
b)
meghozza az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy a központi rendszer biztonságát a 34. cikknek megfelelően biztosítsák;
c)
biztosítja, hogy kizárólag a központi rendszerrel végzendő munkára felhatalmazott személyek rendelkezzenek hozzáféréssel az abban nyilvántartott adatokhoz, az európai adatvédelmi biztos hatásköreinek sérelme nélkül.
Az ügynökség tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot, valamint az európai adatvédelmi biztost az első albekezdés alapján hozott intézkedéseiről.
24. cikk
Az adatok továbbítása
(1) Az ujjlenyomatokat digitálisan feldolgozzák, és az I. mellékletben ismertetett adatformátumban továbbítják. Amennyiben az a központi rendszer hatékony működéséhez szükséges, az ügynökség megállapítja az adatformátumoknak a tagállamok által a központi rendszerhez történő továbbítására és visszaküldésére vonatkozó technikai követelményeket. Az ügynökség biztosítja, hogy a tagállamok által továbbított ujjlenyomat adatok a számítógépes ujjlenyomatfelismerő-rendszer által összehasonlíthatók legyenek.
(2) A 11. cikkben, a 14 cikk (2) bekezdésében és a 17. cikk (2) bekezdésében említett adatokat a tagállamoknak elektronikus úton továbbítják. A 11. cikkben és a 14. cikk (2) bekezdésében említett adatokat automatikusan nyilvántartásba veszik a központi rendszerben. Amennyiben az a központi rendszer hatékony működéséhez szükséges, az ügynökség megállapítja a technikai követelményeket annak biztosítása érdekében, hogy az adatok megfelelő módon elektronikusan továbbíthatók legyenek a tagállamokból a központi rendszerbe, valamint és a központi rendszerből a tagállamhoz.
(3) A 11. cikk d) pontjában, a 14. cikk (2) bekezdésének d) pontjában, a 17. cikk (1) bekezdésében és a 19. cikk (1) bekezdésében említett referenciaszámnak lehetővé kell tennie, hogy az adatokat egyértelműen egy adott személyre és az adatokat továbbító tagállamra vonatkoztassák. Emellett lehetővé kell tennie annak megállapítását, hogy az ilyen adat a 9. cikk (1) bekezdésében, 14. cikk (1) bekezdésében vagy a 17. cikk (1) bekezdésében említett személyre vonatkozik-e.
(4) A referenciaszámnak azonosító betűvel vagy betűkkel kell kezdődnie, amelyekkel az I. mellékletben említett normákkal összhangban az adatokat továbbító tagállamot jelölik. Az azonosító betűt vagy betűket a személy vagy a kérés kategóriájának azonosítása követi. Az „1” a 9. cikk (1) bekezdésében említett személyekre vonatkozó adatokat, a „2” a 14. cikk (1) bekezdésében említett személyekre vonatkozó adatokat, a „3” a 17. cikk (1) bekezdésében említett személyekre vonatkozó adatokat, a „4” a 20. cikkben említett kérésekre vonatkozó adatokat, az „5” a 21. cikkben említett említett kérésekre vonatkozó adatokat, a „9” pedig a 29. cikkben említett említett kérésekre vonatkozó adatokat jelöli.
(5) Az ügynökség megállapítja a tagállamok számára az egyértelmű adatok a központi rendszer általi átvételének biztosításához szükséges technikai eljárásokat.
(6) A központi rendszer a lehető legrövidebb időn belül visszaigazolja a továbbított adatok átvételét. Ennek érdekében az ügynökség megállapítja a szükséges műszaki követelményeket annak biztosítására, hogy a tagállamok kérelmére megkapják az átvétel visszaigazolását.
25. cikk
Az összehasonlítások elvégzése és az eredmények továbbítása
(1) A tagállamok biztosítják, hogy az ujjlenyomat adatok továbbítása a számítógépes ujjlenyomatfelismerő-rendszer általi összehasonlítás céljára megfelelő minőségben történik. Amennyiben biztosítani kell, hogy a központi rendszer általi összehasonlítás eredményei rendkívül nagyfokú pontosságot érjenek el, az ügynökség meghatározza a továbbított ujjlenyomat adatok megfelelő minőségét. A központi rendszer a lehető legrövidebb időn belül ellenőrzi a továbbított ujjlenyomat adatok minőségét. Ha az ujjlenyomat adatok nem alkalmasak a számítógépes ujjlenyomatfelismerő-rendszer alkalmazásával történő összehasonlításra, a központi rendszer tájékoztatja az érintett tagállamot. Az érintett tagállam megfelelő minőségű ujjlenyomatadatokat továbbít az előző ujjlenyomatadatokhoz használttal megegyező hivatkozási számmal.
(2) A központi rendszer az összehasonlítást a megkeresések beérkezésének sorrendjében végzi. Minden egyes megkeresést 24 órán belül el kell bírálni. A tagállam - a nemzeti joggal összefüggő okokból - kérhet egy órán belül elvégzendő különösen sürgős összehasonlítást. Ha ezeket az időtartamokat az ügynökség felelősségén kívül eső körülmények miatt nem lehet betartani, az akadályozó körülmények megszűntével a központi rendszer az ilyen megkeresésnek elsőbbséget biztosít a feldolgozás során. Ilyen esetekben, amennyiben az a központi rendszer hatékony működéséhez szükséges, az ügynökség kritériumokat állapít meg a megkeresések elsőbbségi kezelésének biztosítása érdekében.
(3) Amennyiben az a központi rendszer hatékony működéséhez szükséges, az ügynökség megállapítja a kapott adatok feldolgozására és az összehasonlítás eredményének továbbítására vonatkozó műveleti eljárásokat.
(4) Az összehasonlítás eredményeit a fogadó tagállamban egy külön az e rendeletben előírt ujjlenyomat-összehasonlításra kiképzett, a nemzeti szabályaiban meghatározott ujjlenyomat szakértő haladéktalanul ellenőrzi. Az 1. cikk (1) bekezdésében említett célból a végleges azonosítást 604/2013/EU rendelet 34. cikkének megfelelően a származási hely szerinti tagállam végzi el a többi érintett tagállammal együttműködésben
A központi rendszerből kapott egyéb, megbízhatatlannak bizonyuló adatokra vonatkozó információkat az adatok megbízhatatlanságának megállapítását követően haladéktalanul törlik vagy megsemmisítik.
(5) Amennyiben a (4) bekezdéssel összhangban történő végleges azonosítás azt állapítja meg, hogy a központi rendszerből kapott összehasonlítás eredménye nem felel meg az összehasonlításra megküldött ujjlenyomatadatokkal, a tagállamok azonnal törlik az összehasonlítás eredményét, és erről - a lehető leghamarabb, de legfeljebb három napon belül - értesítik a Bizottságot és az ügynökséget.
26. cikk
A tagállamok és a központi rendszer közötti kommunikáció
A tagállamokból a központi rendszerbe és vissza történő adatátvitel során a kommunikációs infrastruktúrát kell alkalmazni. Amennyiben az a központi rendszer hatékony működéséhez szükséges, az ügynökség megállapítja a kommunikációs infrastruktúra használatához szükséges technikai eljárásokat.
27. cikk
Hozzáférés az Eurodac nyilvántartott adatokhoz, az adatok javítása vagy törlése
(1) A származási hely szerinti tagállam e rendeletnek megfelelően rendelkezik hozzáféréssel az általa továbbított és a központi rendszerben nyilvántartott adatokhoz.
A tagállamok nem végezhetnek keresést a más tagállamok által továbbított adatokra, és nem kaphatnak ilyen adatokat a 9. cikk (5) bekezdésében említett összehasonlításból származó adatokon kívül.
(2) A központi rendszerben nyilvántartott adatokhoz az e cikk (1) bekezdése szerinti hozzáféréssel azon hatóságok rendelkeznek, amelyeket az 1. cikk (1) bekezdésében meghatározott célból minden egyes tagállam kijelöl. E kijelölés pontosan meghatározza az e rendelet alkalmazásával kapcsolatos feladatok végrehajtásáért felelős egységet. Ezen egységek listáját és annak valamennyi módosítását minden egyes tagállam haladéktalanul közli a Bizottsággal és az ügynökséggel. Az ügynökség az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzéteszi az összesített listát. Amennyiben e jegyzék módosul, az ügynökség évente egyszer az interneten közzéteszi a naprakésszé tett összesített listát.
(3) Kizárólag a származási hely szerinti tagállam jogosult módosítani a központi rendszerbe általa továbbított adatokat az adatok kijavítása, kiegészítése, illetve törlése révén, a 12. cikk (2) bekezdése vagy a 16. cikk (1) bekezdése szerint történő adattörlés sérelme nélkül.
(4) Ha valamely tagállam vagy az ügynökség bizonyítékkal rendelkezik arra nézve, hogy a központi rendszerben nyilvántartott adat helytelen, a lehető legrövidebb időn belül értesíti erről a származási hely szerinti tagállamot.
Ha valamely tagállam bizonyítékkal rendelkezik arra nézve, hogy a központi rendszerben az e rendeletben foglaltakat sértő módon rögzítettek adatokat, a lehető legrövidebb időn belül értesíti erről az ügynökséget, a Bizottságot és a származási hely szerinti tagállamot. A származási hely szerinti tagállam ellenőrzi a szóban forgó adatokat, és ha szükséges, késedelem nélkül módosítja vagy törli őket.
(5) Az ügynökség harmadik országok hatóságai számára nem továbbítja, és nem bocsátja rendelkezésre a központi rendszerben nyilvántartott adatokat. E tilalom nem vonatkozik az ilyen adatok azon harmadik országokba történő továbbítására, amelyekre a(z) 604/2013/EU rendelet vonatkozik.
28. cikk
A nyilvántartás vezetése
(1) Az ügynökség nyilvántartást vezet minden, a központi rendszeren belül végzett adatfeldolgozási tevékenységről. Ezekből a nyilvántartásokból kiderül a hozzáférés célja, napja és pontos időpontja, a továbbított adatok, a lekérdezéshez felhasznált adatok, valamint az adatokat bevivő vagy visszakereső egység és a felelős személyek neve.
(2) Az e cikk (1) bekezdésében említett nyilvántartásokat kizárólag az adatfeldolgozás megfelelőségének adatvédelmi felügyeletére, valamint a 34. cikkben foglaltaknak megfelelően az adatbiztonság biztosítására lehet felhasználni. A nyilvántartásokat megfelelő intézkedésekkel kell védeni a nem engedélyezett hozzáféréssel szemben, és a 12. cikk (1) bekezdésében és a 16. cikk (1) bekezdésében említett tárolási időszak lejárta után egy évvel törölni kell, kivéve, ha a már megkezdett felügyeleti eljárások céljára szükség van rájuk.
(3) Az 1. cikk (1) bekezdésében megállapított célokból valamennyi tagállam nemzeti rendszerével kapcsolatban meghozza az e cikk (1) és (2) bekezdésében említett célkitűzések eléréséhez szükséges intézkedéseket. Ezen kívül minden tagállam nyilvántartást vezet az adatbevitelre vagy az adatkeresésre megfelelően felhatalmazott személyi állományról.
29. cikk
Az érintett jogai
(1) A 9. cikk (1) bekezdése, a 14. cikk (1) bekezdése vagy a 17. cikk (1) bekezdése hatálya alá tartozó személyt a származási hely szerinti tagállam írásban és szükség esetén szóban - olyan nyelven, amelyet a személy megért, vagy ésszerűen feltételezhetően megért - tájékoztatja a következőkről:
a)
a 95/46/EK irányelv 2. cikkének d) pontja szerinti adatkezelő, és adott esetben az adatkezelő képviselőjének személye;
b)
adatai Eurodacban történő feldolgozásának célja, ideértve a(z) 604/2013/EU rendelet céljainak ismertetését is, az említett rendelet 4. cikkével összhangban, valamint annak érthető formában, egyértelműen és közérthetően kifejtett magyarázata, hogy a tagállamok és az Europol bűnüldözési célokból hozzáférhet az Eurodachoz;
c)
az adatok címzettjei;
d)
a 9. cikk (1) bekezdésének vagy a 14. cikk (1) bekezdésének hatálya alá tartozó személyek esetében az ujjlenyomatvételre irányuló kötelezettség;
e)
az adott személyre vonatkozó adatokhoz való hozzáférés joga, a rá vonatkozó téves adatok helyesbítésére vagy a rá vonatkozó, jogszerűtlenül feldolgozott adatok törlésére irányuló kérelem joga, valamint az említett jogok gyakorlására vonatkozó eljárásokról szóló tájékoztatás joga, ideértve az adatkezelő és a 30. cikk (1) bekezdésében említett nemzeti felügyeleti hatóságok elérhetőségét is.
(2) A 9.cikk (1) bekezdésének vagy a 14. cikk (1) bekezdésének hatálya alá tartozó személyek esetében az e cikk (1) bekezdésében említett tájékoztatásra az ujjlenyomatvételkor kerül sor.
A 17. cikk (1) bekezdésének hatálya alá tartozó személyek esetében az e cikk (1) bekezdésben említett tájékoztatásra legkésőbb akkor kerül sor, amikor az adott személyre vonatkozó adatokat a központi rendszerhez továbbítják. Nem kell alkalmazni ezt a kötelezettséget amennyiben a tájékoztatás lehetetlen, illetve aránytalan erőfeszítéssel járna.
Amennyiben a 9. cikk (1) bekezdésének, a 14. cikk (1) bekezdésének és a 17. cikk (1) bekezdésének hatálya alá tartozó személy kiskorú, a tagállamok a korának megfelelő módon tájékoztatják.
(3) A rendelet 44. cikkének (2) bekezdésében hivatkozott eljárással összhangban közös tájékoztató füzetet kell készíteni, amely tartalmazza legalább az e cikk (1) bekezdésében és a 604/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésében említett információkat.
A tájékoztató füzetnek egyértelműnek és egyszerűnek kell lennie, olyan nyelven, amelyet az adott személy megért vagy ésszerűen feltételezhető, hogy megért.
A tájékoztató füzetet úgy kell összeállítani, hogy a tagállamok kiegészíthessék azt további, az egyes tagállamokra jellemző információkkal. Az egyes tagállamokra jellemző információk kiterjednek legalább az érintett jogaira, a nemzeti felügyeleti hatóságok által nyújtott segítség lehetőségére, valamint az adatkezelő hivatala és a nemzeti felügyeleti hatóságok kapcsolattartási adataira.
(4) Az egyes tagállamokban az érintett az e rendelet 1. cikke (1) bekezdésében megállapított célokból az adott állam törvényeinek, rendeleteinek és eljárásainak megfelelően gyakorolhatja a 95/46/EK irányelv 12. cikkében előírt jogokat.
A 95/46/EK irányelv 12. cikke a) pontjának megfelelően, az egyéb tájékoztatás nyújtására irányuló kötelezettség sérelme nélkül, az érintettnek jogában áll tájékoztatást kapni a központi rendszerben nyilvántartott, rá vonatkozó adatokról, valamint arról, hogy azokat mely tagállam továbbította a központi rendszerbe. Az adatokhoz való ilyen hozzáférést csak tagállam engedélyezheti.
(5) Az egyes tagállamokban az 1. cikk (1) bekezdésében megállapított célokból bárki kérheti a pontatlan adatok javítását, illetve a jogellenesen nyilvántartott adatok törlését. A javítást és a törlést indokolatlan késedelem nélkül az adatokat továbbító tagállam végzi el saját törvényeinek, rendeleteinek és eljárásainak megfelelően.
(6) Ha a javítás vagy a törlés jogát az 1. cikk (1) bekezdésében megállapított célokból nem az adatokat továbbító tagállamban gyakorolják, az említett tagállam hatóságai kapcsolatba lépnek az adatokat továbbító tagállam hatóságaival annak érdekében, hogy ez utóbbi ellenőrizhesse az adatok pontosságát, illetve azok a központi rendszerbe történő továbbításának és nyilvántartásba vételének törvényességét.
(7) Ha az 1. cikk (1) bekezdésében megállapított célokból kiderül, hogy a központi rendszerben nyilvántartott adatok pontatlanok, illetve azokat jogellenesen vették nyilvántartásba, az adatokat továbbító tagállam a 27. cikk (3) bekezdésének megfelelően javítja vagy törli az adatokat. Az említett tagállam indokolatlan késedelem nélkül írásban erősíti meg az érintett felé, hogy az adott személyre vonatkozó adatok javításáról vagy törléséről intézkedett.
(8) Ha az 1. cikk (1) bekezdésében megállapított célokból az adatokat továbbító tagállam nem fogadja el, hogy a központi rendszerben nyilvántartott adatok pontatlanok, illetve hogy azokat jogellenesen vették nyilvántartásba, késedelem nélkül írásban ad magyarázatot az érintett felé arról, hogy miért nem áll készen az adatok javítására vagy törlésére.
Az említett tagállam arról is tájékoztatja az érintettet, hogy milyen lépéseket tehet abban az esetben, ha nem fogadja el az így kapott magyarázatot. A tájékoztatás kiterjed annak ismertetésére, hogy a szóban forgó személy milyen módon nyújthat be keresetet vagy adott esetben panaszt az adott tagállam illetékes hatóságaihoz vagy bíróságaihoz, valamint arra, hogy az adott tagállam törvényeinek, rendeleteinek és eljárásainak megfelelően milyen pénzügyi vagy egyéb segítség áll a rendelkezésére.
(9) A (4) és az (5) bekezdés alapján benyújtott kérelmek tartalmazzák az érintett azonosításához szükséges valamennyi részletet, az ujjlenyomatokat is beleértve. Ezeket az adatokat kizárólag arra használják fel, hogy lehetővé tegyék a (4) és az (5) bekezdésben említett jogok gyakorlását, s az adatokat ezt követően haladéktalanul törlik.
(10) A tagállamok illetékes hatóságai aktívan együttműködnek annak érdekében, hogy mielőbb érvényesítsék az (5), (6) és (7) bekezdésben megállapított jogokat.
(11) Amikor egy személy a (4) bekezdéssel összhangban lekéri a vele kapcsolatos adatokat, az illetékes hatóság okirat formájában feljegyzést készít arról, hogy ilyen irányú kérelmet nyújtottak be és azt hogyan kezelték, és ezt az okiratot késedelem nélkül a nemzeti felügyeleti hatóságok rendelkezésére bocsátja.
(12) Az egyes tagállamok nemzeti felügyeleti hatóságai az e rendelet 1. cikke (1) bekezdésében megállapított célokból, a 95/46/EK irányelv 28. cikk (4) bekezdésének megfelelően jogai gyakorlásához segítséget nyújtanak az érintett számára ez utóbbi kérésére.
(13) Az adatokat továbbító tagállam nemzeti felügyeleti hatósága és az érintett tartózkodási helye szerinti tagállam nemzeti felügyeleti hatósága az e rendelet 1. cikke (1) bekezdésében megállapított célokból az érintett személy kérésére segítséget nyújtanak az adatok javítására vagy törlésére irányuló jogának gyakorlásához. Az ilyen jellegű segítségnyújtásra irányuló kérelmeket az érintett tartózkodási helye szerinti tagállam nemzeti felügyeleti hatóságához lehet benyújtani, amely azt továbbítja az adatokat továbbító tagállam nemzeti felügyeleti hatósága felé.
(14) Az egyes tagállamokban az illető állam törvényeinek, rendeleteinek és eljárásainak megfelelően bárki keresetet vagy adott esetben panaszt nyújthat be az illetékes hatóságokhoz vagy bíróságokhoz abban az esetben, ha megtagadják számára a (4) bekezdésben előírt hozzáférési jogot.
(15) Az adatokat továbbító állam törvényeinek, rendeleteinek és eljárásainak megfelelően az (5) bekezdés alapján való jogai gyakorlása érdekében bárki keresetet vagy adott esetben panaszt nyújthat be az említett állam illetékes hatóságaihoz vagy bíróságaihoz a központi rendszerben róla nyilvántartott adatokkal kapcsolatosan. Az eljárás egésze alatt fennáll a nemzeti felügyeleti hatóság azon kötelezettsége, hogy az érintett számára a (13) bekezdésnek megfelelően segítséget vagy adott esetben tanácsot nyújtson.
30. cikk
A nemzeti felügyeleti hatóságok által gyakorolt felügyelet
(1) Az egyes tagállamok az e rendelet 1. cikke (1) bekezdésében megállapított célokból gondoskodnak arról, hogy a 95/46/EK irányelv 28. cikk (1) bekezdése alapján kijelölt nemzeti felügyeleti hatóság vagy hatóságok a vonatkozó nemzeti jognak megfelelően függetlenül felügyeljék a személyi adatok a szóban forgó tagállam által végzett feldolgozása e rendeletnek megfelelő törvényességét, az adatoknak a központi rendszerbe történő továbbítását is beleértve.
(2) Az egyes tagállamok biztosítják, hogy nemzeti felügyeleti hatóságaik számára tanácsadási céllal rendelkezésre álljanak olyan személyek, akik az ujjlenyomatadatokkal kapcsolatban megfelelő ismeretekkel rendelkeznek.
31. cikk
Az európai adatvédelmi biztos által gyakorolt felügyelet
(1) Az európai adatvédelmi biztos biztosítja, hogy az Eurodacot érintő személyes adatok feldolgozásával kapcsolatos, különösen az ügynökség általi tevékenységeket a 45/2001/EK rendelettel és e rendelettel összhangban végezzék.
(2) Az európai adatvédelmi biztos gondoskodik arról, hogy legalább háromévente, a nemzetközi könyvvizsgálati standardoknak megfelelően vizsgálják meg az ügynökség által folytatott, a személyes adatok feldolgozását érintő tevékenységeket. A vizsgálati jelentést meg kell küldeni az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak, az ügynökségnek és a nemzeti felügyeleti hatóságoknak. Az ilyen jelentés elfogadása előtt az ügynökség számára lehetőséget kell biztosítani arra, hogy megtegye észrevételeit.
32.cikk
A nemzeti felügyeleti hatóságok és az európai adatvédelmi biztos közötti együttműködés
(1) A nemzeti felügyeleti hatóságok és az európai adatvédelmi biztos - hatáskörük keretein belül eljárva - aktívan együttműködnek egymással hatáskörük keretein belül, és biztosítják az Eurodac összehangolt felügyeletét.
(2) A tagállamok biztosítják, hogy egy független testület minden évben a 33. cikk (2) bekezdése a) pontjának megfelelően elvégezze a személyes adatok 1. cikk (2) bekezdésében említett célból történő feldolgozásának vizsgálatát, beleértve az indokolással ellátott elektronikus keresések szúrópróbaszerű elemzését is.
A vizsgálati jelentést csatolják a tagállamok 40. cikk (7) bekezdésében említett éves jelentéséhez.
(3) A nemzeti felügyeleti hatóságok és az európai adatvédelmi biztos hatáskörük keretein belül eljárva kicserélik egymás között a vonatkozó információkat, segítik egymást a közös ellenőrzések és vizsgálatok lefolytatásában, megvizsgálják az e rendelettel kapcsolatos alkalmazási vagy értelmezési nehézségeket, tanulmányozzák a független felügyelet gyakorlása vagy az érintettek jogainak gyakorlása kapcsán felmerülő problémákat, összehangolt javaslatokat dolgoznak ki a problémák közös megoldására és szükség szerint előmozdítják az adatvédelmi jogokkal kapcsolatos ismeretek terjesztését.
(4) A (3) bekezdésben leírt célból a nemzeti felügyeleti hatóságok és az európai adatvédelmi biztos évente legalább kétszer találkoznak. E találkozók költségei és azok megszervezése az európai adatvédelmi biztost terhelik. Az eljárási szabályzatot az első találkozó alkalmával kell elfogadni. A további munkamódszereket szükség esetén közösen dolgozzák ki. A tevékenységekről kétévente együttes jelentést kell küldeni az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak és az ügynökségnek.
33. cikk
A bűnüldözési célból használt személyes adatok védelme
(1) Az egyes tagállamok rendelkeznek arról, hogy a 2008/977/IB kerethatározatot végrehajtó, a nemzeti törvények szerint elfogadott rendelkezések a személyes adatoknak a nemzeti hatóságok által az e rendelet 1. cikke (2) bekezdésében megállapított célokra történő feldolgozása tekintetében is alkalmazandók.
(2) A személyes adatok e rendelet alapján az e rendelet 1. cikke (2) bekezdésében megállapított célokra történő, tagállamok általi feldolgozásának jogszerűségét, ideértve az adatok Eurodacba és Eurodacból való továbbítását a 2008/977/IB kerethatározat értelmében kijelölt nemzeti felügyeleti hatóságok követik nyomon.
(3) A személyes adatok Europol általi, e rendelet alapján történő feldolgozása a 2009/371/IB határozattal összhangban, egy független külső adatvédelmi ellenőr felügyelete mellett történik. Az említett határozat 30., 31. és 32. cikkét rendelkezései a személyes adatok e rendelet szerint történő, Europol általi feldolgozására alkalmazni kell. A független külső adatvédelmi ellenőr biztosítja, hogy az egyén jogai ne sérüljenek.
(4) Az e rendelet alapján az 1. cikk (2) bekezdésében megállapított célokból lekért személyes adatok kizárólag olyan konkrét eset megelőzése, felderítése és kivizsgálása céljából dolgozhatók fel, amelyek tekintetében valamely tagállam vagy az Europol adatokat kért.
(5) A keresést a központi rendszer, a kijelölt és ellenőrző hatóságok és az Europol rögzíti abból a célból, hogy lehetővé tegye a nemzeti adatvédelmi hatóságok és az európai adatvédelmi biztos számára az uniós adatvédelmi előírásoknak való megfelelés felügyeletét, valamint hogy lehetővé tegye a 40. cikk (7) bekezdésében említett éves jelentések elkészítését. A fent említett célok kivételével a lekért adatokat és a keresés rögzítését egy hónap elteltével törölni kell minden nemzeti és Europol-nyilvántartásból, kivéve akkor, ha az adatokra konkrét bűncselekménnyel kapcsolatos, folyamatban lévő nyomozás miatt az adatokat kérő tagállamnak vagy az Europolnak szüksége van.
34. cikk
Adatbiztonság
(1) A származási hely szerinti tagállam a központi rendszerbe történő átvitel előtt és alatt biztosítja az adatok biztonságát.
(2) Minden tagállam az illetékes hatóságai által az e rendelet alapján feldolgozott összes adattal kapcsolatban elfogadja a szükséges intézkedéseket, beleértve egy biztonsági tervet is, annak érdekében, hogy:
a)
fizikai adatvédelmet valósítson meg, többek között a kritikus infrastruktúra védelmére irányuló készenléti tervek elkészítése által;
b)
megakadályozza, hogy jogosulatlan személyek bejussanak azokba a nemzeti létesítményekbe, amelyekben a tagállam az Eurodac céljának megfelelően végez műveleteket (ellenőrzés a létesítménybe való belépéskor);
c)
az adathordozók jogosulatlan olvasásának, másolásának, módosításának vagy eltávolításának megakadályozása (adathordozók ellenőrzése);
d)
megakadályozza a jogosulatlan adatbevitelt és a tárolt személyes adatok jogosulatlan ellenőrzését, módosítását vagy törlését (adattárolás ellenőrzése);
e)
megelőzi az Eurodacban az engedély nélküli adatfeldolgozást és az Eurodacban feldolgozott adatok engedély nélküli módosítását vagy törlését (adatbevitel ellenőrzése);
f)
biztosítja, hogy az Eurodachoz való hozzáférésre jogosult személyek csak a hozzáférési jogosultságuk körébe tartozó adatokhoz juthassanak hozzá, mégpedig kizárólag egyéni és egyedi felhasználói azonosítókkal és titkos hozzáférési módszerekkel (adathozzáférés ellenőrzése);
g)
biztosítja, hogy az Eurodachoz való hozzáférésre jogosult összes hatóság olyan profilokat hozzon létre, amelyek leírják az adatokhoz való hozzáférésre, azok bevitelére, frissítésére, törlésére vagy a profilokban történő keresésre jogosult személyek feladat- és felelősségi körét, és ezeket a profilokat és a hatóságok részére felügyeleti célból esetlegesen szükséges egyéb releváns információkat kérésre haladéktalanul a 95/46/EK irányelv 28. cikkében és a 2008/977/IB kerethatározat 25. cikkben említett nemzeti felügyeleti hatóságok rendelkezésére bocsátja (személyzeti profilok);
h)
lehetőséget biztosít annak ellenőrzésére és megállapítására, hogy adatátviteli berendezés alkalmazásával mely szervekhez lehet személyes adatokat továbbítani (adatátviteli berendezés ellenőrzése);
i)
lehetőséget biztosít annak ellenőrzésére és megállapítására, hogy mely adatokat, mikor, ki és milyen célból dolgozott fel az Eurodacban (adatrögzítés ellenőrzése);
j)
megakadályozza a személyes adatok Eurodacba vagy Eurodacból történő továbbítása, illetve adathordozón történő szállítása során a személyes adatok jogosulatlan olvasását, másolását, módosítását vagy törlését, különösen a megfelelő titkosítási technikák révén (adatszállítás ellenőrzése);
k)
figyelemmel kíséri az e bekezdésben említett biztonsági intézkedések eredményességét, és megteszi a belső ellenőrzéssel kapcsolatos azon szervezeti intézkedéseket, amelyek az e határozatnak való megfelelés biztosításához szükségesek (önellenőrzés), és azokat, amelyek a (b)-(j) pontban felsorolt intézkedések alkalmazásából adódóan kialakuló bármely olyan helyzet 24 órán belüli automatikus észleléséhez szükségesek, amely egy, a biztonságot érintő esemény bekövetkezését jelezheti.
(3) A tagállamok a rendszereikben észlelt biztonsági eseményekről tájékoztatják az ügynökséget. Az ügynökség a biztonsági események esetén tájékoztatja a tagállamokat, az Europolt és az európai adatvédelmi biztost. Az érintett tagállamok, az ügynökség és az Europol a biztonsági események során együttműködik.
(4) Az ügynökség az Eurodac működése tekintetében megteszi a (2) bekezdésben felsorolt célok eléréséhez szükséges intézkedéseket, beleértve a biztonsági terv elfogadását is.
35. cikk
Az adatok harmadik országok, nemzetközi szervezetek vagy magánfelek felé történő továbbításának tilalma
(1) A központi rendszerből valamely tagállam vagy az Europol által e rendelet alapján megszerzett személyes adatokat tilos harmadik ország, nemzetközi szervezet vagy az Unióban vagy azon kívül letelepedett magánfél számára továbbítani. E tilalom akkor is alkalmazandó, ha az adatok nemzeti szinten vagy a tagállamok között a 2008/977/IB kerethatározat 2. cikkének b) pontja értelmében vett további feldolgozás tárgyát képezik.
(2) A tagállamokból származó és a tagállamok között az 1. cikk (2) bekezdésében foglal célból szerzett találatot követően kicserélt személyi adatok harmadik országoknak nem továbbíthatóak, ha komoly a veszélye annak, hogy az érintett az adattovábbítás következtében kínzást, embertelen vagy megalázó bánásmódot vagy büntetést szenvedhet el, illetve alapvető jogai bármely más módon sérülhetnek.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben említett tilalom nem sérti a tagállamok azon jogát, hogy ilyen adatokat továbbítsanak a(z) 604/2013/EU rendelet hatálya alá tartozó harmadik országoknak.
36. cikk
Adatnaplózás és dokumentáció
(1) A tagállamok és az Europol biztosítják, hogy az Eurodac-adatokkal történő összehasonlításra irányuló, az 1. cikk (2) bekezdésében meghatározott célokból benyújtott kérések eredményeként végrehajtott valamennyi adatfeldolgozási művelet adatnaplóban rögzítésre kerül vagy dokumentálva lesz a kérés jogosultságának ellenőrzése, az adatfeldolgozás jogszerűségének, az adatok integritásának és biztonságának nyomon követése, valamint önellenőrzés céljából.
(2) Az adatnapló vagy a dokumentáció minden esetben tartalmazza a következőket:
a)
az összehasonlításra irányuló kérés pontos célja, beleértve a terrorcselekmény vagy egyéb súlyos bűncselekmény érintett formáját, az Europol tekintetében pedig az összehasonlításra irányuló kérés pontos célja;
b)
a 2008/615/IB határozat értelmében és összhangban e rendelet 20. cikkének (1) bekezdésével, az összehasonlítás más tagállamokban történő el nem végzését alátámasztó megalapozott indokok;
c)
a nemzeti ügyszám;
d)
a nemzeti hozzáférési pontból a központi rendszerbe továbbított összehasonlításra irányuló kérés dátuma és pontos időpontja;
e)
az összehasonlításra irányuló kérést benyújtó hatóság neve, és a kérést benyújtó és az adatokat feldolgozó felelős személy;
f)
adott esetben a 19. cikk (3) bekezdésében említett sürgős eljárás igénybevétele és az utólagos ellenőrzés tekintetében hozott döntés;
g)
az összehasonlításra használt adatok;
h)
a nemzeti szabályoknak vagy a 2009/371/IB határozat szabályainak megfelelően a keresést végrehajtó tisztviselő, valamint a keresést vagy az átadást elrendelő tisztviselő azonosító jele.
(3) Az adatnapló vagy dokumentáció csak az adatfeldolgozás jogszerűségének, valamint az adatok sértetlenségének és biztonságának biztosításához használható fel. A 40. cikkben említett nyomon követéshez és értékeléshez csak olyan nyilvántartások használhatók fel, amelyek nem tartalmaznak személyes adatokat. A kérés elfogadhatóságának ellenőrzéséért, valamint az adatfeldolgozás jogszerűségének, az adatok sértetlenségének és biztonságának nyomon követéséért felelős illetékes nemzeti hatóságok feladataik ellátása céljából kérésükre hozzáférhetnek ezekhez az adatnaplókhoz vagy dokumentációkhoz.
37. cikk
Felelősség
(1) A jogellenes feldolgozás vagy az e rendelettel össze nem egyeztethető cselekmény következtében kárt szenvedett személy vagy tagállam kártérítésre jogosult az elszenvedett kárért felelős tagállamtól. A szóban forgó állam részlegesen vagy teljesen mentesül a felelősség alól abban az esetben, ha bizonyítani tudja, hogy nem ő felelős a kár alapjául szolgáló eseményért.
(2) Ha valamely tagállam a központi rendszerben kárt okoz amiatt, hogy nem tartja be az e rendeletben meghatározott valamely kötelezettségét, az adott tagállam felel ezért a kárért, kivéve azt az esetet, ha az ügynökség vagy egy másik tagállam nem tette meg az elvárható lépéseket a kár megelőzése vagy hatásának a minimálisra csökkentése érdekében.
(3) A tagállammal szembeni, az (1) és a (2) bekezdésben említett kártérítési igényre az alperes tagállam nemzeti jogának rendelkezései az irányadók.
VIII. FEJEZET
Az 1077/2011/EU RENDELET MÓDOSÍTÁSAI
38. cikk
Az 1077/2011/EU rendelet módosításai
Az 1077/2011/EU rendelet a következőképpen módosul.
1.
Az 5. cikk helyébe a következő szöveg lép:
„5. cikk
Az Eurodac-kal kapcsolatos feladatok
A Eurodac-kal kapcsolatban az ügynökség ellátja:
a)
Az egy harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló 603/2013/EU rendelet hatékony alkalmazása érdekében az ujjlenyomatok összehasonlítását, továbbá a tagállamok bűnüldöző hatóságai és az Europol által az Eurodac-adatokkal való, bűnüldözési célú összehasonlítások kérelmezését szolgáló Eurodac létrehozásáról szóló 604/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (17) által rá ruházott feladatokat; és
b)
az Eurodac technikai használatára vonatkozó képzéssel kapcsolatos feladatokat.
2.
A 12. cikk (1) bekezdése a következőképpen módosul:
a)
az u) és v) pontok helyébe a következő szöveg lép:
„u)
elfogadja az Eurodac központi rendszerének tevékenységeiről készített éves jelentést a(z) 603/2013/EU rendelet 40. cikkének (1) bekezdése értelmében;
v)
észrevételeket tesz az európai adatvédelmi biztosnak az 1987/2006/EK rendelet 45. cikkének (2) bekezdése, a 767/2008/EK rendelet 42. cikkének (2) bekezdése, valamint a(z) 603/2013/EU rendelet 31. cikkének (2) bekezdése szerinti vizsgálatokkal kapcsolatos jelentéseire, valamint biztosítja e vizsgálatok megfelelő nyomon követését;”;
b)
az x. pont helyébe a következő szöveg lép:
„x)
statisztikákat állít össze az Eurodac központi rendszerének munkájáról a 603/2013/EU rendelet+ 8. cikkének (2) bekezdése értelmében;”;
c)
a z) pont helyébe a következő szöveg lép:
„z)
biztosítja az egységek jegyzékének közzétételét a 603/2013/EU rendelet 27. cikkének (2) bekezdése szerint;”;
3.
A 15. cikk (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
„(4) Az Europol és az Eurojust megfigyelőként részt vehet az igazgatótanács ülésein, amikor a SIS II-t érintő, a 2007/533/IB határozat alkalmazásával kapcsolatos kérdés van napirenden. Az Europol és az Eurojust megfigyelőként részt vehet az igazgatótanács ülésein, amikor a SIS II-t érintő, a 2007/533/IB határozat alkalmazásával kapcsolatos kérdés van napirenden. Az Europol megfigyelőként részt vehet az igazgatótanács azon ülésein is, amikor a VIS-t érintő, a 2008/633/IB határozat alkalmazásával kapcsolatos vagy az Eurodacot érintő, a(z) 603/2013/EU rendelet alkalmazásával kapcsolatos kérdés van napirenden.”;
4.
A 17. cikk a következőképpen módosul:
a)
Az (5) bekezdés g) pontja helyébe a következő szöveg lép:
„g)
a személyzeti szabályzat 17. cikkének sérelme nélkül, megállapítja a titoktartási követelményeket annak érdekében, hogy megfeleljenek az 1987/2006/EK rendelet 17. cikkének, a 2007/533/IB határozat 17. cikkének, a 767/2008/EK rendelet 26. cikke (9) bekezdésének, továbbá a(z) 603/2013/EU rendelet 4. cikke (4) bekezdésének;”;
b)
A (6) bekezdés i) pontja helyébe a következő szöveg lép:
„i)
a 12. cikk (1) bekezdésének t) pontjában említett, az egyes nagyméretű IT-rendszerek technikai működéséről szóló jelentések, valamint a 12. cikk (1) bekezdésének u) pontjában említett, az Eurodac központi rendszerének tevékenységeiről szóló éves jelentés, amelyek az ellenőrzés és az értékelés eredményein alapulnak.”
5.
A 19. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
„(3) Mind az Europol, mind az Eurojust képviselőt jelölhet ki a SIS II tanácsadó csoportba. Az Europol képviselőt jelölhet ki továbbá a VIS-be és az Eurodac tanácsadó csoportokba.”
IX. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK.
39. cikk
Költségek
(1) A központi rendszer és a kommunikációs infrastruktúra létrehozásával és működtetésével kapcsolatban felmerült költségeket az Európai Unió általános költségvetése viseli.
(2) Az egyes tagállamok viselik a nemzeti hozzáférési pontoknál felmerült költségeket, valamint a központi rendszerhez történő csatlakozásuk költségeit.
(3) Minden egyes tagállam és az Europol saját költségére létrehozza és fenntartja az e rendelet végrehajtásához szükséges műszaki infrastruktúrát, és viseli a az 1. cikk (2) bekezdésében foglalt célból az Eurodac-adatokkal való összehasonlításra irányuló kérelmekből fakadó költségeket.
40. cikk
Éves jelentés: felügyelet és értékelés
(1) Az ügynökség éves jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak és az európai adatvédelmi biztosnak a központi rendszer tevékenységeiről, ideértve annak technikai működését és biztonságosságát is. Az éves jelentés az Eurodac irányításával és teljesítményével kapcsolatos információkat tartalmazza a (2) bekezdésben említett előre meghatározott mennyiségi mutatókhoz képest.
(2) Az ügynökség gondoskodik arról, hogy rendelkezésre álljanak a központi rendszer működésének a szolgáltatás eredményeivel, költséghatékonyságával és minőségével kapcsolatos célokkal történő összehasonlítására szolgáló eljárások.
(3) A műszaki karbantartás, a jelentéstétel és a statisztikák céljából az ügynökség hozzáféréssel rendelkezik a központi rendszerben végzett feldolgozási művetekkel kapcsolatos szükséges információkhoz.
(4) A Bizottság 2013. június 20-ig, valamint azt követően négy évente átfogó értékelést készít az Eurodacról, amelyben összeveti a célokkal az elért eredményeket, és értékeli az alapvető jogokra gyakorolt hatást, többek között azt, hogy a bűnüldözési célú hozzáférés az e rendelet hatálya alá tartozó személyek közvetett megkülönböztetéséhez vezetett-e, valamint hogy továbbra is fennállnak-e az alapul szolgáló okok, levonja a jövőbeni tevékenységekkel kapcsolatos következtetéseket, és szükség esetén ajánlásokat tesz. A Bizottság az értékelésről szóló jelentéseket megküldi az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.
(5) A tagállamok az ügynökség és a Bizottság rendelkezésére bocsátják az (1) bekezdésben említett éves jelentés elkészítéséhez szükséges információkat.
(6) Az ügynökség, a tagállamok és az Europol a Bizottság rendelkezésére bocsátja az (5) bekezdésben említett átfogó értékelés elkészítéséhez szükséges információkat. Ez a tájékoztatás nem veszélyeztetheti a kijelölt hatóságok munkamódszereit, és nem tartalmazhat a kijelölt hatóságok információs forrásait, személyzetét, illetve nyomozásait felfedő információt.
(7) A bizalmas információk közzétételére irányadó nemzeti jogszabályok rendelkezéseinek betartása mellett a tagállamok és az Europol éves jelentést készítenek arról, hogy bűnüldözési célok tekintetében mennyire volt eredményes az ujjlenyomatadatok Eurodac-adatokkal történő összehasonlítása; a jelentés információkat és statisztikai adatokat tartalmaz:
-
az összehasonlítás pontos céljáról - beleértve a terrorcselekmény vagy egyéb súlyos bűncselekmény típusát -,
-
az alapos gyanúra szolgáló okokról,
-
a 2008/615/IB határozat értelmében és az e rendelet 20. cikke (1) bekezdésével összhangban az összehasonlítás más tagállamokban történő el nem végzését alátámasztó megalapozott indokokról,
-
az összehasonlításra irányuló kérések számáról,
-
a sikeres azonosítást eredményező esetek számáról és típusáról,
-
a kivételesen alkalmazandó sürgős eljárás szükségességéről és igénybevételéről, többek között azokról az esetekről, amikor az ellenőrző hatóság az utólagos ellenőrzés során nem találta indokoltnak a szóban forgó sürgős eljárást.
A tagállamok és az Europol éves jelentéseit a következő év június 30-ig kell eljuttatni a Bizottsághoz.
(8) A tagállamok és az Europol (8) bekezdésben előírt éves jelentései alapján, valamint az (5) bekezdésben előírt átfogó értékelés mellett a Bizottság éves jelentést állít össze az Eurodac-adatokhoz való bűnüldözési célú hozzáférésre vonatkozóan, és megküldi azt az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az európai adatvédelmi biztosnak.
41. cikk
Szankciók
A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy a központi rendszerbe bevitt adatoknak az Eurodac 1. cikkben megállapított céljaival ellentétes feldolgozása megfelelő szankciókkal büntetendő legyen, ideértve a hatékony, arányos és visszatartó erejű, a nemzeti joggal összhangban lévő közigazgatási és/vagy büntetőjogi szankciókat is.
42. cikk
Területi hatály
E rendelet rendelkezései nem alkalmazhatók olyan területen, amelyen a(z) 604/2013/EU rendelet nem alkalmazandó.
43. cikk
Értesítés a kijelölt hatóságokról és az ellenőrző hatóságokról
(1) Minden tagállam 2013. október 20-ig értesíti a Bizottságot kijelölt hatóságairól, az 5. cikk (3) bekezdésében említett operatív egységekről és az ellenőrző hatóságáról, és haladéktalanul közli az ezek tekintetében bekövetkező esetleges változásokat is.
(2) Az Europol 2013. október 20-ig értesíti a Bizottságot kijelölt hatóságáról, ellenőrző hatóságáról és kijelölt nemzeti hozzáférési pontjáról, és haladéktalanul közli az ezek tekintetében bekövetkező esetleges változásokat is.
(3) A Bizottság az (1) és (2) bekezdésben említett információkat évente közzéteszi az Európai Unió Hivatalos Lapjában, valamint egy elektronikus kiadványban, amelyet az interneten hozzáférhetővé és folyamatosan naprakésszé kell tenni.
44. cikk
Átmeneti rendelkezések
A 2725/2000/EK rendelet 12. cikkével összhangban a központi rendszerben zárolt adatok feloldására és megjelölésére e rendelet 18. cikkének (1) bekezdésével összhangban, 2015. július 20-án kerül sor.
45. cikk
Hatályon kívül helyezés
A 2725/2000/EK rendelet és a 407/2002/EK rendelet 2015. július 20-tól kezdődően hatályát veszti.
A hatályon kívül helyezett rendeletekre történő hivatkozásokat az e rendeletre történő hivatkozásként kell értelmezni a III. mellékletben szereplő megfelelési táblázatnak megfelelően.
46. cikk
Hatálybalépés és alkalmazhatóság
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ezt a rendeletet a 2015. július 20-től kell alkalmazni:
A tagállamok értesítik a Bizottságot és az ügynökséget amint megtették a központi rendszerbe történő adatátvitelhez szükséges technikai intézkedéseket, de legkésőbb 2015. július 20-én.
Ez a rendelet a Szerződéseknek megfelelően teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó a tagállamokban.
Kelt Brüsszelben, 2013. június 26-án.