NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 139/2014
ze dne 12. února 2014,
kterým se stanoví požadavky a správní postupy týkající se letišť podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 ze dne 20. února 2008 o společných pravidlech v oblasti civilního letectví a o zřízení Evropské agentury pro bezpečnost letectví, kterým se ruší směrnice Rady 91/670 EHS, nařízení (ES) č. 1592/2002 a směrnice 2004/36/ES (1), ve znění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1108/2009 (2), a zejména na čl. 8a odst. 5 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Cílem nařízení (ES) č. 216/2008 je stanovit a udržovat vysokou a jednotnou úroveň bezpečnosti civilního letectví v Evropě.
(2)
Provádění nařízení (ES) č. 216/2008 vyžaduje zavedení podrobných prováděcích pravidel, zejména pokud jde o regulaci bezpečnosti letišť, s cílem udržovat vysokou jednotnou úroveň bezpečnosti civilního letectví v Unii při splnění cíle celkově zlepšit bezpečnost letišť.
(3)
Vyžaduje, aby Komise do 31. prosince 2013 přijala nezbytná prováděcí pravidla, kterými se stanoví podmínky pro infrastrukturu a bezpečný provoz letišť uvedené v čl. 8a odst. 5.
(4)
Prováděcí pravidla by s ohledem na zajištění hladkého přechodu a vysokého stupně bezpečnosti civilního letectví v Evropské unii měla odrážet současný stav techniky a osvědčené postupy v oblasti letišť, brát v úvahu použitelné standardy a doporučené postupy Mezinárodní organizace pro civilní letectví (dále jen „ICAO“), čímž se zohlední příslušné klasifikace ICAO v rámci celého systému pravidel, celosvětové zkušenosti s provozem letišť a vědecko-technický pokrok v oblasti letišť, být přiměřená velikosti, kategorii a složitosti letiště a povaze a objemu provozu na něm, zajišťovat nutnou flexibilitu pro přizpůsobené plnění požadavků a zohledňovat případy infrastruktury letišť, která byla vytvořena před datem vstupu v platnost tohoto nařízení v souladu s různými požadavky vnitrostátních právních předpisů členských států.
(5)
Je nezbytné poskytnout odvětví letišť a správním úřadům členských států dostatek času, aby se mohly přizpůsobit novému regulačnímu rámci, a ověřit, že nadále platí osvědčení vydaná před datem vstupu tohoto nařízení v platnost.
(6)
S cílem zajistit jednotné uplatňování společných požadavků je nezbytné, aby příslušné úřady, popřípadě agentura, při posuzování dodržování těchto požadavků uplatňovaly jednotné standardy; agentura by na podporu nezbytné jednotnosti předpisů měla vypracovat přijatelné způsoby průkazu a poradenský materiál. Společné požadavky by se měly vztahovat na shodné postupy příslušných úřadů v různých oblastech letecké dopravy. Neměly by však bránit použití mírně odlišných postupů, je-li to nezbytné nebo přínosné, například v případě samostatných subjektů dozoru nad letišti a leteckým provozem. Bezpečnostní cíl těchto požadavků by měl být i nadále nedotčen různými způsoby plnění technických požadavků.
(7)
Pokud jde o správu překážek v okolí letiště a další činnosti mimo hranice letiště, každý členský stát může jmenovat různé úřady a jiné subjekty odpovědné za sledování, posuzování a zmírňování rizik. Cílem tohoto nařízení není změnit stávající rozdělení úkolů v rámci členského státu. Avšak v každém členském státu by měla být zaručena plynulá návaznost kompetencí při zabezpečení okolí letišť a při sledování a zmírňování rizik vyplývajících z lidské činnosti. Proto by se mělo zajistit, aby úřady odpovědné za zabezpečení okolí letišť měly pro plnění svých povinností odpovídající pravomoci.
(8)
Na letištích by měly být poskytovány zvláštní služby uvedené v hlavě B přílohy IV (část ADR.OPS). V některých případech tyto služby neposkytuje přímo provozovatel letiště, ale jiná organizace nebo státní subjekt, nebo kombinace obou. V těchto případech by měl mít provozovatel letiště, jako subjekt odpovědný za provoz letiště, uzavřeny dohody a definovány způsoby kontaktu s těmito organizacemi nebo subjekty, aby bylo zajištěno poskytování služeb v souladu s požadavky uvedenými v příloze IV. Jsou-li takové dohody uzavřeny a způsoby kontaktu definovány, má se za to, že provozovatel letiště splnil svou povinnost a neměl by být považován za zodpovědného či právně odpovědného za nesplnění povinností ze strany jiného subjektu, který je součástí dohody, za předpokladu, že splnil veškeré použitelné požadavky a povinnosti stanovené v tomto nařízení týkající se jeho odpovědnosti podle dané dohody.
(9)
Nařízení (ES) č. 216/2008 se týká pouze osvědčení pro letiště, která mají vydat příslušné úřady s ohledem na bezpečnost. Proto aspekty stávajících vnitrostátních osvědčení pro letiště, které se netýkají bezpečnosti, zůstávají nedotčeny.
(10)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou založena na stanovisku Evropské agentury pro bezpečnost letectví v souladu s čl. 17 odst. 2 písm. b) a čl. 19 odst. 1 nařízení (ES) č. 216/2008.
(11)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného článkem 65 nařízení (ES) č. 216/2008,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto nařízení stanoví podrobná pravidla, která se týkají:
a)
podmínek pro stanovení certifikační předpisové základny použitelné na letiště a pro její oznámení žadateli, jak je stanoveno v příloze II a v příloze III;
b)
podmínek pro vydávání, zachování, změnu, omezení, pozastavení nebo zrušení osvědčení pro letiště a osvědčení pro organizace odpovědné za provoz letišť, včetně provozních omezení týkajících se určitých rysů návrhu letiště, jak je stanoveno v příloze II a v příloze III;
c)
podmínek pro provoz letiště v souladu s hlavními požadavky stanovenými v příloze Va a případně v příloze Vb nařízení (ES) č. 216/2008, jak je stanoveno v příloze IV;
d)
povinností držitelů osvědčení, jak je stanoveno v příloze III;
e)
podmínek pro schválení a změnu stávajících osvědčení pro letiště vydaných členskými státy;
f)
podmínek pro rozhodnutí o nepovolení výjimek podle čl. 4 odst. 3b nařízení (ES) č. 216/2008, včetně kritérií pro nákladní letiště, oznamování vyňatých letišť a přezkum udělených výjimek;
g)
podmínky, za nichž je provoz zakázán, omezen nebo podřízen určitým podmínkám v zájmu bezpečnosti, jak je stanoveno v příloze III;
h)
určitých podmínek a postupů pro prohlášení poskytovatelů služeb řízení provozu na odbavovací ploše uvedená v čl. 8a odst. 2 písm. e) nařízení (ES) č. 216/2008 a pro dozor nad těmito poskytovateli, jak je stanoveno v příloze II a v příloze III.
2. Příslušné úřady zapojené do certifikace a dozoru nad letišti, provozovatelé letišť a poskytovatelé služeb řízení provozu na odbavovací ploše musí být v souladu s požadavky stanovenými v příloze II.
3. Provozovatelé letišť a poskytovatelé služeb řízení provozu na odbavovací ploše musí být v souladu s požadavky stanovenými v příloze III.
4. Provozovatelé letišť musí splňovat požadavky stanovené v příloze IV.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice:
1)
„letištěm“ se rozumí jakákoli vymezená plocha (včetně všech budov, instalací a vybavení) na zemi nebo na vodě nebo na pevné konstrukci, pevné konstrukci na moři nebo na plovoucí konstrukci, která je zcela nebo zčásti určena pro přílety, odlety a pozemní pohyby letadel;
2)
„letounem“ se rozumí letadlo těžší než vzduch s pohonem, vyvozující vztlak za letu hlavně z aerodynamických sil na plochách, které za daných podmínek letu zůstávají vůči letadlu nepohyblivé;
3)
„letadlem“ se rozumí zařízení schopné vyvozovat síly nesoucí jej v atmosféře z reakcí vzduchu, které nejsou reakcemi vůči zemskému povrchu;
4)
„odbavovací plochou“ se rozumí vymezená plocha určená k umístění letadel pro účely nástupu a výstupu cestujících, nakládky nebo vykládky pošty nebo nákladu, doplňování paliva, parkování nebo údržby;
5)
„službami řízení provozu na odbavovací ploše“ služby poskytované k řízení činností a pohybu letadel a vozidel po odbavovací ploše;
6)
„auditem“ se rozumí systematický, nezávislý a zdokumentovaný postup získávání důkazních informací a jejich objektivního hodnocení s cílem určit rozsah, v jakém jsou splněny požadavky;
7)
„certifikačními specifikacemi“ se rozumějí technické normy přijaté agenturou, které uvádějí způsoby průkazu souladu s nařízením (ES) č. 216/2008 a jeho prováděcími pravidly a které může organizace použít pro účely certifikace;
8)
„příslušným úřadem“ se rozumí úřad určený v každém členském státě, kterému jsou uděleny nezbytné pravomoci a přidělena odpovědnost v oblasti certifikace letišť, jakož i personálu a organizací, které se na provozu letiště podílejí, a v oblasti dozoru nad nimi;
9)
„průběžným dozorem“ se rozumějí úkoly, které příslušný úřad vykonává kdykoli při provádění programu dozoru k ověření, že podmínky, za kterých bylo osvědčení uděleno, jsou nadále plněny v celém průběhu jeho období platnosti;
10)
„dokumentem o schválení odchylky a opatřeních (Deviation Acceptance and Action Document, DAAD)“ se rozumí dokument vyhotovený příslušným úřadem za účelem sestavení důkazů, které odůvodňují schválení odchylky od certifikačních specifikací vydaných agenturou;
11)
„prohlídkou“ se rozumí nezávislé hodnocení pomocí pozorování a posuzování, které je spojeno, je-li to vhodné, s měřením, zkoušením nebo porovnáváním za účelem ověření souladu s platnými požadavky;
12)
„pohybem“ se rozumí vzlet nebo přistání;
13)
„překážkou“ se rozumí všechny pevné (trvalé nebo dočasné) a mobilní objekty nebo jejich části, které:
-
se nacházejí na ploše určené pro pozemní pohyby letadel, nebo
-
zasahují nad stanovenou plochu určenou k ochraně letadel za letu, nebo
-
se nacházejí vně těchto stanovených ploch a byly vyhodnoceny jako nebezpečné pro letecký provoz;
14)
„překážkovou plochou“ se rozumí plocha, která vymezuje horní hranici, k níž mohou dosáhnout předměty zasahující do vzdušného prostoru;
15)
„ochranou plochou“ se rozumí plocha stanovená pro světelnou sestupovou soustavu pro vizuální přiblížení, nad kterou nesmí zasahovat objekty nebo rozšíření stávajících objektů, s výjimkou případů, kdy by podle názoru příslušného úřadu nový objekt nebo rozšíření byly zastíněny stávajícím neodstranitelným objektem.
Článek 3
Dozor nad letišti
1. Členské státy určí jeden nebo více subjektů jakožto příslušné úřady, jimž jsou v členském státě uděleny nezbytné pravomoci a přidělena odpovědnost v oblasti certifikace letišť, jakož i personálu a organizací, které se na provozu letiště podílejí, a v oblasti dozoru nad nimi.
2. Příslušný úřad musí být nezávislý na provozovatelích letišť a na poskytovatelích služeb řízení provozu na odbavovací ploše. Této nezávislosti se dosáhne oddělením, alespoň na funkční úrovni, příslušného úřadu od těchto provozovatelů letišť a poskytovatelů služeb řízení provozu na odbavovací ploše. Členské státy zajistí, aby příslušné úřady vykonávaly své pravomoci nestranně a transparentně.
3. Pokud členský stát určí jako příslušný úřad více než jeden subjekt, musí být splněny tyto podmínky:
a)
každý příslušný úřad odpovídá za zvlášť vymezené úkoly a zeměpisné oblasti a
b)
mezi těmito subjekty musí být stanovena koordinace pro zajištění účinného dozoru nad všemi letišti a provozovateli letišť, jakož i nad poskytovateli služeb řízení provozu na odbavovací ploše.
4. Členské státy zajistí, aby příslušné úřady měly způsobilost a zdroje nezbytné pro plnění požadavků stanovených v tomto nařízení.
5. Členské státy zajistí, aby personál příslušného úřadu nevykonával činnosti spojené s dozorem, pokud existují důkazy o tom, že by tak mohlo přímo nebo nepřímo dojít ke střetu zájmů, zejména pokud jde o zájmy rodinné nebo finanční.
6. Personál, jejž příslušný úřad pověří plněním úkolů spojených s certifikací a/nebo dozorem, je zmocněn k provádění alespoň těchto úkolů:
a)
zkoumání záznamů, údajů, postupů a jakéhokoli jiného materiálu, který je pro plnění úkolů spojených s certifikací a/nebo dozorem relevantní;
b)
pořizování kopií těchto záznamů, údajů, postupů a jiných materiálů nebo výpisů z nich;
c)
požadování ústního vysvětlení na místě;
d)
vstup na letiště, do příslušných prostor, provozních míst nebo jiných příslušných prostor a dopravních prostředků;
e)
provádění auditů, šetření, zkoušek, cvičení, hodnocení, prohlídek;
f)
případně přijímání nebo iniciování vynucovacích opatření.
7. Úkoly uvedené v odstavci 6 se plní v souladu s vnitrostátními právními předpisy příslušného členského státu.
Článek 4
Informace poskytované Evropské agentuře pro bezpečnost letectví
Do tří měsíců od vstupu tohoto nařízení v platnost sdělí členské státy Evropské agentuře pro bezpečnost letectví (dále jen „agentura“) názvy, polohy a letištní kódy ICAO letišť a názvy provozovatelů letišť, jakož i údaje o počtu cestujících a přepravách nákladu na těchto letištích, na něž se vztahují ustanovení nařízení (ES) č. 216/2008 a tohoto nařízení.
Článek 5
Výjimky
1. Členský stát informuje agenturu o svém rozhodnutí udělit výjimku v souladu s čl. 4 odst. 3b nařízení (ES) č. 216/2008 do jednoho měsíce od přijetí tohoto rozhodnutí. Informace předané agentuře dále zahrnují seznam příslušných letišť, název provozovatele letiště a údaje o počtu cestujících a přepravě nákladu na daném letišti za příslušný rok.
2. Členský stát každoročně přezkoumá provozní údaje letiště, jemuž byla udělena výjimka. Pokud příslušné provozní údaje tohoto letiště za poslední tři po sobě následující roky překročily údaje uvedené v čl. 4 odst. 3b nařízení (ES) č. 216/2008, informuje o tom agenturu a výjimku zruší.
3. Komise může kdykoli rozhodnout, že výjimku nepovolí, pokud:
a)
nejsou splněny obecné bezpečnostní cíle nařízení (ES) č. 216/2008;
b)
za poslední tři po sobě následující roky byly překročeny příslušné provozní údaje o cestujících a nákladu;
c)
výjimka není v souladu s jinými příslušnými právními předpisy EU.
4. Pokud Komise rozhodla, že výjimka není povolena, dotčený členský stát výjimku zruší.
Článek 6
Převod osvědčení
1. Osvědčení vydaná příslušným úřadem před 31. prosincem 2014 na základě vnitrostátních právních předpisů zůstávají v platnosti, dokud nebudou vydána v souladu s tímto článkem, nebo pokud taková osvědčení vydána nebudou, tak do 31. prosince 2017.
2. Před uplynutím doby stanovené v odstavci 1 vydá příslušný úřad osvědčení pro dotčená letiště a provozovatele letišť, pokud jsou splněny tyto podmínky:
a)
certifikační předpisová základna uvedená v příloze II byla stanovena s použitím certifikačních specifikací vydaných agenturou, včetně všech případů rovnocenné úrovně bezpečnosti a zvláštních podmínek, jež byly zjištěny a zdokumentovány;
b)
držitel osvědčení prokázal soulad s certifikačními specifikacemi, které se liší od vnitrostátních požadavků, na jejichž základě bylo vydáno stávající osvědčení;
c)
držitel osvědčení prokázal splnění těch požadavků nařízení (ES) č. 216/2008 a jeho prováděcích pravidel, které jsou použitelné pro jeho organizaci a které se liší od vnitrostátních požadavků, na jejichž základě bylo vydáno stávající osvědčení.
3. Odchylně od odst. 2 písm. b) může příslušný úřad rozhodnout, že upustí od prokázání souladu, pokud se domnívá, že tento důkaz představuje nadměrné nebo nepřiměřené úsilí.
4. Příslušný úřad uchovává nejméně po dobu pěti let záznamy o dokumentech týkajících se postupů převodu osvědčení.
Článek 7
Odchylky od certifikačních specifikací
1. Příslušný úřad může do 31. prosince 2024 přijímat žádosti o osvědčení zahrnující odchylky od certifikačních specifikací vydaných agenturou, pokud jsou splněny tyto podmínky:
a)
tyto odchylky nepředstavují případ rovnocenné úrovně bezpečnosti podle bodu ADR.AR.C.020 a nepředstavují ani případ zvláštních podmínek podle bodu ADR.AR.C.025 přílohy II tohoto nařízení;
b)
tyto odchylky existovaly před vstupem tohoto nařízení v platnost;
c)
těmito odchylkami, které, je-li to vhodné, jsou doprovázeny zmírňovacími a nápravnými opatřeními, nejsou porušeny hlavní požadavky přílohy Va nařízení (ES) č. 216/2008;
d)
je dokončeno průvodní posouzení bezpečnosti každé takové odchylky.
2. Příslušný úřad sestaví důkazy o splnění podmínek uvedených v odstavci 1 v dokumentu o schválení odchylky a opatřeních (DAAD). Dokument DAAD se připojí k osvědčení. Příslušný úřad uvede dobu platnosti dokumentu DAAD.
3. Provozovatel letiště a příslušný úřad ověří, že podmínky uvedené v odstavci 1 jsou i nadále splněny. V opačném případě musí být dokument DAAD změněn, pozastaven nebo zrušen.
Článek 8
Zabezpečení okolí letišť
1. Členské státy zajistí pořádání konzultací s ohledem na bezpečnostní dopady staveb, které by měly být vybudovány v mezích překážkových ploch, ochranných ploch a dalších ploch souvisejících s letištěm.
2. Členské státy zajistí pořádání konzultací s ohledem na bezpečnostní dopady staveb, které by měly být vybudovány mimo meze překážkových ploch, ochranných ploch a dalších ploch souvisejících s letištěm, jež přesahují výšku stanovenou daným členským státem.
3. Členské státy zajistí koordinaci zabezpečení letišť nacházejících se v blízkosti státních hranic s jinými členskými státy.
Článek 9
Sledování okolí letišť
Členské státy zajistí pořádání konzultací v souvislosti s lidskými činnostmi a využitím pozemků, jako jsou tyto:
a)
jakákoli výstavba nebo změna ve využívání půdy v oblasti letiště;
b)
jakákoli výstavba, která může vyvolat překážkami způsobené turbulence, jež by mohly představovat nebezpečí pro provoz letadel;
c)
používání nebezpečných, matoucích či zavádějících světel;
d)
používání vysoce reflexních povrchů, jež mohou způsobit oslňování;
e)
vytvoření ploch, které by mohly podporovat pohyb divoce žijících zvířat, jenž by mohl ohrozit provoz letadel;
f)
zdroje neviditelného záření nebo přítomnost pohyblivých nebo pevných objektů, které by mohly narušovat nebo nepříznivě ovlivňovat výkonnost leteckých komunikačních, navigačních a přehledových systémů.
Článek 10
Řízení nebezpečí střetu s divoce žijícími zvířaty
1. Členské státy zajistí, aby nebezpečí střetu s divoce žijícími zvířaty byla posuzována prostřednictvím:
a)
stanovení vnitrostátního postupu pro zaznamenání a hlášení střetů letadel s divoce žijícími zvířaty;
b)
shromažďování informací od provozovatelů letadel, letištního personálu a z jiných zdrojů o přítomnosti divoce žijících zvířat, jež představují potenciální nebezpečí pro provoz letadel, a
c)
průběžného hodnocení nebezpečí plynoucího z přítomnosti divoce žijících zvířat prováděného způsobilými pracovníky.
2. Členské státy zajistí, aby hlášení střetů s divoce žijícími zvířaty byla shromažďována a zasílána ICAO za účelem zahrnutí do databáze informačního systému ICAO pro střety s ptáky (IBIS).
Článek 11
Vstup v platnost a použitelnost
1. Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
2. Příslušné úřady zapojené do certifikace letišť, provozovatelů letišť a poskytovatelů služeb řízení provozu na odbavovací ploše a dozoru nad nimi musí splňovat požadavky stanovené v příloze II tohoto nařízení před 31. prosincem 2017.
3. Přílohy III a IV se pro letiště, jimž bylo vydáno osvědčení v souladu s článkem 6, použijí ode dne vydání osvědčení.
4. Letištím, u kterých byl postup certifikace zahájen před 31. prosincem 2014, avšak do uvedeného data k vydání osvědčení nedošlo, se osvědčení vydá teprve tehdy, až splní ustanovení tohoto nařízení.
5. Body ADR.AR.C.050 a ADR.OR.B.060 v přílohách II a III tohoto nařízení se použijí ode dne, k němuž vstoupí v platnost prováděcí pravidla pro poskytování služeb řízení provozu na odbavovací ploše. Bod ADR.AR.A.015 v příloze II a bod ADR.OR.A.015 přílohy III se použijí pro poskytovatele služeb řízení provozu na odbavovací ploše ode dne, kdy vstoupí v platnost prováděcí pravidla pro poskytování služeb řízení provozu na odbavovací ploše.
6. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 12. února 2014.
A BIZOTTSÁG 139/2014/EU RENDELETE
(2014. február 12.)
a repülőterekhez kapcsolódó követelményeknek és igazgatási eljárásoknak a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében történő meghatározásáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a polgári repülés területén közös szabályokról és az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség létrehozásáról, valamint a 91/670/EGK tanácsi irányelv, az 1592/2002/EK rendelet és a 2004/36/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, az 1108/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (1) módosított, 2008. február 20-i 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2), és különösen annak 8a. cikke (5) bekezdésére,
mivel:
(1)
A 216/2008/EK rendelet célja a polgári repülésbiztonság egységesen magas szintjének létrehozása és fenntartása Európában.
(2)
A 216/2008/EK rendelet végrehajtásához részletesebb végrehajtási szabályokat kell meghatározni, különösen a repülőterek biztonsági szabályozása tekintetében annak érdekében, hogy a repülőtéri biztonság javítására irányuló átfogó cél megvalósításával egyidejűleg az Unióban fenntarthassuk a repülésbiztonság egységesen magas szintjét.
(3)
A rendelet előírja, hogy az Európai Bizottság fogadja el a szükséges végrehajtási szabályokat, hogy 2013. december 31-ig megteremtse a repülőterek kialakításának és biztonságos üzemeltetésének a 8a. cikk (5) bekezdése szerinti feltételeit.
(4)
A zökkenőmentes átállás és az Európai Unión belüli magas szintű polgári repülésbiztonság biztosítása érdekében a végrehajtási szabályoknak tükrözniük kell a repülőterekkel kapcsolatos technika állását és bevált gyakorlatokat; figyelembe kell venniük a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (a továbbiakban: az ICAO) alkalmazandó előírásait és ajánlott gyakorlatait, ezzel tiszteletben tartva az ICAO vonatkozó besorolását a teljes szabályrendszerben; a repülőterek üzemeltetésével kapcsolatban világszerte felhalmozódott tapasztalatot, valamint a kapcsolódó tudományos és műszaki fejlődést; arányban kell állniuk a repülőtér méretével, forgalmával, kategóriájával és összetettségével, valamint az ott folyó műveletek jellegével és volumenével; biztosítaniuk kell a szabályok egységes betartása tekintetében a szükséges rugalmasságot; valamint rendelkezniük kell az e rendelet hatálybalépését megelőzően, a tagállamok nemzeti jogszabályaiban foglalt különböző követelményekkel összhangban létrehozott repülőtéri infrastruktúrákról.
(5)
A repülőtéri ágazat és a tagállamok közigazgatása részére elegendő időt kell biztosítani az új szabályozási kerethez való alkalmazkodáshoz, valamint az e rendelet hatálybalépése előtt kibocsátott engedélyek érvényességének ellenőrzéséhez.
(6)
A közös követelmények egységes alkalmazásának biztosítása érdekében elengedhetetlen, hogy az illetékes hatóságok és adott esetben az Ügynökség az e követelményeknek való megfelelés vizsgálata során közös előírásokat alkalmazzon. A szükséges szabályozási egységesség elősegítéséhez az ügynökségnek elfogadható megfelelési módozatokat és útmutatókat kell kidolgoznia. A légi közlekedés különböző területein a közös követelményeknek az illetékes hatóságokon belül azonos folyamatokról kell gondoskodniuk. E követelmények azonban nem akadályozhatják a némileg eltérő folyamatok alkalmazását olyan esetekben, amikor ez szükséges vagy előnyös, ha például a repülőtereket és a légi üzemeltetést különálló szervek felügyelik. E követelmények biztonsági célját a műszaki megfelelés különböző módjai nem érinthetik.
(7)
A repülőtér környezetében végzett akadálykezelést és a repülőtér határain kívül végzett egyéb tevékenységeket illetően mindegyik tagállam különböző hatóságokat vagy más szervezeteket jelölhet ki a kockázatok figyelemmel kísérésére, értékelésére és csökkentésére. E rendelet célja, hogy fenntartsa a tagállamokon belüli jelenlegi feladatmegosztást. Az egyes tagállamokban azonban gondoskodni kell a repülőterek környezetének védelmével és az emberi tevékenységből eredő kockázatok figyelemmel kísérésével és csökkentésével kapcsolatos hatáskörök gördülékeny szervezéséről. Biztosítani kell ezért, hogy a repülőtér környezetének védelmével megbízott hatóságok rendelkezzenek a kötelezettségeik teljesítéséhez szükséges megfelelő hatáskörökkel.
(8)
A repülőtereken a IV. melléklet B. alrészében (ADR.OPS rész) meghatározott szolgáltatásokat kell nyújtani. Néhány esetben ezeket a szolgáltatásokat nem közvetlenül a repülőtér-üzemeltető nyújtja, hanem egy másik szervezet, egy állami szerv, illetve a kettő kombinálva. Az ilyen esetekben a repülőtér üzemeltetetéséért felelős repülőtér-üzemeltetőnek kell megegyeznie és párbeszédet folytatnia ezekkel a szervezetekkel vagy szervekkel a IV. mellékletben megállapított követelményeknek megfelelő szolgáltatások biztosítása érdekében. Az ilyen megállapodások és egyeztetések végrehajtása esetén a repülőtér-üzemeltető mentesül a felelősség alól, és a megállapodásban részt vevő más szerv bármely meg nem felelése esetén nem tekinthető közvetlenül felelősnek, illetve nem vonható felelősségre, feltéve, hogy teljesített az e rendeletben meghatározott minden olyan követelményt és kötelezettséget, amely a megállapodás értelmében fennálló felelősségével kapcsolatos.
(9)
A 216/2008/EK rendelet csak az illetékes hatóság által kiadható repülőtéri engedélyek kibocsátására vonatkozik, amennyiben biztonsági aspektusokról van szó. Ebből következően a meglévő nemzeti repülőtéri engedélyeknek a nem biztonságra vonatkozó aspektusait nem érinti.
(10)
Az e rendeletben előírt intézkedések az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség által a 216/2008/EK rendelet 17. cikke (2) bekezdése b) pontjának és 19. cikke (1) bekezdésének megfelelően kiadott véleményen alapulnak.
(11)
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a 216/2008/EK rendelet 65. cikkével létrehozott bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Tárgy és alkalmazási kör
(1) Ez a rendelet részletes szabályokat állapít meg a következőkre vonatkozóan:
a)
valamely repülőtérre alkalmazandó engedélyezési feltételek megállapítására, valamint az arról a kérelmező részére történő értesítésre vonatkozó feltételek a II. és a III. mellékletben előírtak szerint;
b)
a repülőterek és a repülőterek üzemeltetéséért felelős szervezetek engedélyének kiadására, fenntartására, módosítására, korlátozására, felfüggesztésére vagy visszavonására vonatkozó feltételek - beleértve a repülőtér különleges kialakításából adódó műveleti korlátozásokat - a II. és a III. mellékletben előírtak szerint;
c)
a repülőterek üzemeltetési feltételei a 216/2008/EK rendelet Va. és adott esetben Vb. mellékletében foglalt alapvető követelményeknek megfelelően, a IV. mellékletben előírtak szerint;
d)
az engedélyek jogosultjainak felelősségei a III. mellékletben előírtak szerint;
e)
a tagállamok által kiadott, meglévő repülőtéri engedélyek elfogadásának és átalakításának feltételei;
f)
a 216/2008/EK rendelet 4. cikkének (3b) bekezdésében említettek szerinti mentességek engedélyezésének megtagadásáról szóló határozatra vonatkozó feltételek, beleértve a teherforgalmi repülőtereket, a mentesített repülőterekről való értesítést és a megadott mentességek felülvizsgálatát;
g)
azon feltételek, amelyek esetén az üzemeltetést meg kell tiltani, korlátozni kell, valamint amelyek esetén a biztonság érdekében az üzemeltetésre egyedi feltételek vonatkoznak, a III. mellékletben előírtak szerint;
h)
a 216/2008/EK rendelet 8a. cikke (2) bekezdésének e) pontjában említett előtér-irányítói szolgálatok nyilatkozattételének és felügyeletének egyes eljárásai és feltételei a II. és III. mellékletben előírtak szerint.
(2) A repülőterek, a repülőtér-üzemeltetők és az előtér-irányítói szolgálatok engedélyezésében és ellenőrzésében részt vevő illetékes hatóságok kötelesek teljesíteni a II. mellékletében foglalt követelményeket.
(3) A repülőterek üzemeltetőinek és az előtér-irányítói szolgálatoknak meg kell felelniük a III. mellékletében foglalt követelményeknek.
(4) A repülőterek üzemeltetőinek meg kell felelniük a IV. mellékletében foglalt követelményeknek.
2. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában:
1. „repülőtér”: bármely olyan kijelölt terület (beleértve mindenfajta épületet, berendezést és felszerelést) a földön, vagy a vízen, illetve rögzített, parthoz rögzített vagy úszó építmény felületén, amelyet részben vagy teljes egészében légi járművek leszállásához, felszállásához és földi mozgásához használnak;
2. „repülőgép”: hajtóművel rendelkező, levegőnél nehezebb légi jármű, amelynek levegőben maradását főként az adott repülési körülmények között rögzített felületekre ható aerodinamikai erő biztosítja;
3. „légi jármű”: olyan szerkezet, amelynek légkörben maradása a levegővel való olyan kölcsönhatásból ered, amely más, mint a földfelszínre ható légerő hatása;
4. „előtér”: az a kijelölt terület, ahol a légi jármű az utasok ki- és beszállítása, a posta vagy áru ki- és berakodása, tüzelőanyag-ellátás, parkolás vagy karbantartás érdekében tartózkodhat;
5. „előtér-irányítói szolgálat”: a légi és egyéb járművek előtéren történő tevékenységeinek és mozgásának irányítását biztosító szolgáltatás;
6. „átvizsgálás”: szisztematikus, független és dokumentált folyamat, amelynek célja bizonyíték szerzése és annak objektív értékelése a követelményeknek való megfelelés mértékének megállapítása céljából;
7. „légialkalmassági előírások”: az Ügynökség által elfogadott műszaki előírások, amelyek olyan megoldásokat tartalmaznak, amelyek segítségével bizonyítható a 216/2008/EK rendeletnek és a rendelet végrehajtási szabályainak való megfelelés;
8. „illetékes hatóság”: az egyes tagállamokon belül kijelölt, a repülőterek, repülőtéri műveletek és az ezekben részt vevő személyek és szervezetek engedélyezéséhez és ellenőrzéséhez szükséges feladat- és hatáskörökkel felruházott szervezet;
9. „folyamatos ellenőrzés”: az ellenőrzési program végrehajtása érdekében az illetékes hatóság által elvégzendő feladatok, amelyek azt igazolják, hogy a feltételek, amelyek alapján az engedélyt kiállították, folyamatosan teljesülnek az érvényesség időtartamának bármely időpontjában;
10. „az eltérés elfogadásáról szóló intézkedési dokumentum”: (DAAD): az illetékes hatóság által összeállított dokumentum, amely az Ügynökség által közzétett légialkalmassági előírásoktól való eltérést igazoló bizonyítékokat tartalmazza;
11. „vizsgálat”: megfigyelésen és megítélésen alapuló, adott esetben méréssel, teszteléssel vagy értékméréssel kiegészített független értékelés, amelynek célja az alkalmazandó követelményeknek való megfelelés ellenőrzése;
12. „mozgás”: fel- vagy leszállás;
13. „akadály”: minden rögzített (akár időleges, akár állandó) vagy mozgó tárgy, vagy annak része, amely:
a légi jármű földi mozgására szánt területen belül található, vagy
repülésben lévő légi jármű védelmét szolgáló meghatározott felület fölé nyúlik, vagy
az említett meghatározott területeken kívül található és a légi közlekedést veszélyeztető tárgynak minősítették;
14. „akadályhatárolt felület”: a felület, amely meghatározza, hogy tárgyak meddig nyúlhatnak ki a légtérbe;
15. „akadályvédelmi felület”: a vizuális siklópálya-kijelölő rendszer számára meghatározott felület, amely fölé tárgyak vagy meglévő tárgyak toldatai nem nyúlhatnak ki, kivéve, ha a megfelelő hatóság megítélése szerint az új tárgyat vagy toldatot egy már meglévő, rögzített tárgy takarja.
3. cikk
A repülőterek ellenőrzése
(1) A tagállamok saját területükön belül illetékes hatóságként jelölnek ki egy vagy több szervezetet, és ezeket felruházzák a repülőterek, repülőtéri műveletek és az ezekben részt vevő személyek és szervezetek engedélyezéséhez és ellenőrzéséhez szükséges feladat- és hatáskörökkel.
(2) Az illetékes hatóságoknak függetlennek kell lenniük a repülőtér-üzemeltetőktől és az előtér-irányítói szolgálatoktól. Ezt a függetlenséget az illetékes hatóság és e repülőtér-üzemeltetők és előtér-irányítói szolgálatok közötti, legalább funkcionális szinten megvalósított szétválasztással kell elérni. A tagállamok biztosítják, hogy az illetékes hatóságok hatásköreiket pártatlan és átlátható módon gyakorolják.
(3) Ha egy tagállam egynél több illetékes hatóságot jelöl ki, akkor a következő feltételeknek kell teljesülniük:
a)
az illetékes hatóság felel a konkrétan meghatározott feladatokért és a kijelölt földrajzi területért; és
b)
valamennyi repülőtér, repülőtér-üzemeltető és előtér-irányítói szolgálat hatékony ellenőrzése érdekében e hatóságok tevékenységeit össze kell hangolni.
(4) A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az illetékes hatóság(ok) rendelkezzen(ek) az e rendelet szerinti követelmények teljesítéséhez szükséges képességekkel és erőforrásokkal.
(5) A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az illetékes hatóságok személyzete ne végezzen ellenőrzési tevékenységet olyan esetekben, amikor bizonyíték van arra, hogy ez - különösen családi kapcsolat vagy pénzügyi érdekeltség okán - közvetlenül vagy közvetetten összeférhetetlenséghez vezethet.
(6) Az illetékes hatóság által az engedélyezési és/vagy ellenőrzési feladatok végzésével megbízott személyzet tagjait legalább az alábbi feladatok végzésére fel kell hatalmazni:
a)
az engedélyezési és/vagy ellenőrzési feladat végrehajtásával kapcsolatos nyilvántartások, adatok, eljárások és egyéb anyagok megvizsgálása;
b)
a nyilvántartásokról, adatokról, eljárásokról és egyéb anyagokról készült másolatok vagy kivonatok elvitele;
c)
szóbeli magyarázat kérése a helyszínen;
d)
repülőterekre, bármilyen érintett helyiségbe, üzemi vagy más érintett területre és szállítóeszközbe történő belépés;
e)
auditok, vizsgálatok, tesztek, feladatok, értékelések és ellenőrzések végzése;
f)
adott esetben végrehajtási intézkedések megtétele vagy kezdeményezése.
(7) A (6) bekezdés szerinti feladatokat az érintett tagállam jogszabályaival összhangban kell végezni.
4. cikk
Az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség tájékoztatása
A tagállamok e rendelet hatálybalépésétől számított három hónapon belül közlik az Európai Repülésbiztonsági Ügynökséggel a 216/2008/EK rendelet és az e rendelet rendelkezéseinek hatálya alá tartozó repülőterek nevét, helyszínét, ICAO repülőtéri kódját és a repülőtér-üzemeltetők nevét, valamint e repülőterek utasainak és az azokon végzett teherszállítási műveleteknek a számát.
5. cikk
Mentességek
(1) A tagállamok a 216/2008/EK rendelet 4. cikkének (3b) bekezdése szerinti mentesség megadásáról szóló határozatról a határozathozatalt követő egy hónapon belül tájékoztatják az Ügynökséget. Az Ügynökségnek szóló tájékoztatásban feltüntetik az érintett repülőterek jegyzékét, a repülőtér-üzemeltető nevét, valamint a repülőtér adott évre vonatkozó utas- és teherforgalmi adatait.
(2) A tagállam évente megvizsgálja a mentességet élvező repülőtér forgalmi adatait. Amennyiben az adott repülőtér forgalmi adatai a legutóbbi három egymást követő évben túllépik a 216/2008/EK rendelet 4. cikkének (3b) bekezdésében foglalt forgalmi adatokat, erről a tagállam tájékoztatja az Ügynökséget, és visszavonja a mentességet.
(3) A Bizottság az alábbi esetekben bármikor határozhat úgy, hogy megtagadja a mentességet a következő esetekben:
a)
a 216/2008/EK rendelet általános biztonsági céljai nem teljesülnek;
b)
az elmúlt három egymást követő évben túllépték a vonatkozó utas- és teherforgalmi adatokat;
c)
a mentesség nem áll összhangban egyéb vonatkozó uniós jogszabályokkal.
(4) Amennyiben a Bizottság úgy határoz, hogy a mentesség nem engedélyezhető, az érintett tagállam visszavonja a mentességet.
6. cikk
Az engedélyek átalakítása
(1) Az illetékes hatóság által 2014. december 31. előtt a nemzeti jogszabályok alapján kiállított engedélyek az e cikk szerinti kiállításukig, illetve ennek hiányában 2017. december 31-ig érvényesek.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott időszak vége előtt az illetékes hatóság kiállítja az érintett repülőterek és repülőtér-üzemeltetők engedélyeit, amennyiben az alábbi feltételek teljesülnek:
a)
az Ügynökség által közzétett légialkalmassági előírások alapján megállapították a II. mellékletben említett engedélyezési alapot, ideértve a megegyező szintű biztonság és a különleges feltételek meghatározott és dokumentált eseteit is;
b)
az engedély jogosultja igazolta, hogy megfelel a meglévő engedély alapjául szolgáló nemzeti követelményektől eltérő légialkalmassági előírásoknak;
c)
az engedély jogosultja igazolta, hogy megfelel a 216/2008/EK rendeletben és annak végrehajtási szabályaiban foglalt, a szervezetére és annak üzemeltetésére alkalmazandó azon követelményeknek, amelyek eltérnek a meglévő engedély alapjául szolgáló nemzeti követelményektől.
(3) A (2) bekezdés b) pontjától eltérve az illetékes hatóság dönthet úgy, hogy eltekint a megfelelés igazolásától, amennyiben úgy ítéli meg, hogy az igazolás túlzott vagy aránytalan erőfeszítéssel járna.
(4) Az illetékes hatóság az engedélyátalakítási eljárással kapcsolatos dokumentumokról nyilvántartást vezet, amelyet legalább öt évig megőriz.
7. cikk
Eltérések a légialkalmassági előírásoktól
(1) Az illetékes hatóság 2024. december 31-ig az Ügynökség által közzétett légialkalmassági előírásoktól való eltéréseket tartalmazó engedélyre irányuló kérelmeket fogadhat el, amennyiben az alábbi feltételek teljesülnek:
a)
az eltérések nem minősülnek az e rendelet II. mellékletének ADR.AR.C.020 pontja szerinti megegyező szintű biztonság, valamint ADR.AR.C.025 pontja szerinti különleges feltétel esetének;
b)
az eltérések már e rendelet hatálybalépése előtt léteztek;
c)
az eltérések eleget tesznek a 216/2008/EK rendelet Va. mellékletében foglalt alapvető követelményeknek, és azokat adott esetben enyhítő és korrekciós intézkedésekkel egészítik ki;
d)
minden eltérés esetében alátámasztó biztonsági értékelést végeztek.
(2) Az illetékes hatóság összegyűjti, és az eltérés elfogadásáról szóló intézkedési dokumentumban (DAAD) összesíti az (1) bekezdésben említett feltételek teljesítését alátámasztó bizonyítékokat. Az eltérés elfogadásáról szóló intézkedési dokumentumot az engedélyhez kell mellékelni. Az illetékes hatóság meghatározza az eltérés elfogadásáról szóló intézkedési dokumentum érvényességi idejét.
(3) A repülőtér-üzemeltető és az illetékes hatóság ellenőrzi, hogy az (1) bekezdésben említett feltételek teljesülnek-e. Ellenkező esetben az eltérés elfogadásáról szóló intézkedési dokumentumot módosítani kell, fel kell függeszteni vagy vissza kell vonni.
8. cikk
A repülőtér környezetének védelme
(1) A tagállamok megfelelő konzultációkról gondoskodnak az akadályhatárolt és védelmi felületek, valamint a repülőtérhez kapcsolódó más felületek határain belül építeni tervezett építmények biztonságra gyakorolt hatásairól.
(2) A tagállamok megfelelő konzultációkról gondoskodnak az akadályhatárolt és védelmi felületek, valamint más, a repülőtérhez kapcsolódó felületek határain kívül építeni tervezett, a tagállam által meghatározott magasságot meghaladó építmények biztonságra gyakorolt hatásairól.
(3) A tagállamok gondoskodnak a más tagállamok nemzeti határai közelében lévő repülőterek védelmének koordinálásáról.
9. cikk
A repülőtér környezetének figyelemmel kísérése
A tagállamok konzultációról gondoskodnak az emberi tevékenységekről és a területhasználatról, például a következőkről:
a)
a repülőtér körzetében a területhasználat terén bekövetkezett fejlemények vagy változások;
b)
olyan fejlemények, amelyek akadály okozta turbulenciához vezethetnek;
c)
veszélyes, megtévesztő és félrevezető fények alkalmazása;
d)
erősen tükröződő, esetlegesen káprázó hatású felületek használata;
e)
olyan területek létrehozása, amelyek ösztönzőleg hatnának a repülési műveletekre veszélyt jelentő vadon élő állatok jelenlétére;
f)
a láthatatlan sugárzó források vagy mozgó tárgyak, amelyek zavarhatják, illetve hátrányosan befolyásolhatják a légiforgalmi tájékoztató, a léginavigációs és felügyeleti rendszereket.
10. cikk
A vadon élő állatok jelentette veszély kezelése
(1) A tagállamok biztosítják a vadon élő állatokkal történő ütközések veszélyének az alábbiak révén történő értékelését:
a)
a vadon élő állatok és a légi járművek közötti ütközésekre vonatkozó nemzeti nyilvántartási és bejelentési eljárás kidolgozása;
b)
a légi járművek üzemben tartóitól, a repülőtéri személyzettől és más forrásokból történő információgyűjtés a légi járművek műveleteire potenciálisan veszélyt jelentő vadon élő állatok jelenlétéről; és
c)
a vadon élő állatok jelentette veszély illetékes személyzet által történő folyamatos értékelése.
(2) A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a vadon élő állatokkal történő ütközésekről szóló bejelentéseket összegyűjtik és továbbítják az ICAO részére, amely rögzíti azokat a madarakkal történő ütközések információs rendszere (Bird Strike Information System, IBIS) elnevezésű adatbázisában.
11. cikk
Hatálybalépés és alkalmazás
(1) Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
(2) A repülőterek, a repülőtér-üzemeltetők és az előtér-irányítói szolgálatok engedélyezésében és ellenőrzésében részt vevő illetékes hatóságok 2017. december 31-ig kötelesek teljesíteni az e rendelet II. mellékletében foglalt követelményeket.
(3) A III. és IV. melléklet olyan, engedéllyel rendelkező repülőterekre vonatkozik, amelyek engedélye a kiadástól számítva megfelel a 6. cikknek.
(4) Az olyan repülőterek, amelyeknél 2014. december 31-ig kezdték el az engedélyezési eljárást, de még nem kaptak eddig a dátumig engedélyt, csak abban az esetben kapnak engedélyt, amennyiben megfelelnek ennek a rendeletnek.
(5) Az e rendelet II. és III. mellékletének ADR.AR.C.050 és ADR.OR.B.060 pontját az előtér-irányítói szolgáltatások nyújtására vonatkozó végrehajtási szabályok hatálybalépésének napjától kell alkalmazni. Az e rendelet II. mellékletének ADR.AR.A.015 pontját és III. mellékletének ADR.OR.A.015 pontját az előtér-irányítói szolgáltatások nyújtására vonatkozó végrehajtási szabályok hatálybalépésének napjától kell alkalmazni az előtér-irányítói szolgálatokra.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2014. február 12-én.