NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1307/2014
ze dne 8. prosince 2014,
kterým se stanoví kritéria a zeměpisné oblasti k určení vysoce biologicky rozmanitých travních porostů pro účely čl. 7b odst. 3 písm. c) směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/70/ES o jakosti benzinu a motorové nafty a čl. 17 odst. 3 písm. c) směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 98/70/ES ze dne 13. října 1998 o jakosti benzinu a motorové nafty a o změně směrnice Rady 93/12/EHS (1), ve znění směrnice 2009/30/ES (2), a zejména na čl. 7b odst. 3 písm. c) druhý pododstavec uvedené směrnice,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES ze dne 23. dubna 2009 o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů a o změně a následném zrušení směrnic 2001/77/ES a 2003/30/ES (3), a zejména na čl. 17 odst. 3 písm. c) druhý pododstavec uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Směrnice 98/70/ES a 2009/28/ES stanoví, že biopaliva a biokapaliny lze započítat do stanovených cílů a hospodářské subjekty mohou využít podporu z veřejných prostředků, jen pokud jsou splněna kritéria udržitelnosti stanovená v uvedených směrnicích. V rámci tohoto režimu lze biopaliva a biokapaliny započítat do cílů nebo podporovat z veřejných prostředků jen v případě, že nejsou vyrobeny ze surovin získaných z půdy, která měla v lednu 2008 nebo později status vysoce biologicky rozmanitého travního porostu, ledaže je v případě jiného než původního vysoce biologicky rozmanitého travního porostu prokázáno, že získávání surovin je nezbytné k uchování statusu travního porostu.
(2)
Ustanovení čl. 17 odst. 3 písm. c) posledního pododstavce směrnice 2009/28/ES a čl. 7b odst. 3 písm. c) posledního pododstavce směrnice 98/70/ES vyžadují, aby Komise stanovila kritéria a zeměpisné oblasti k určení travních porostů, které se považují za vysoce biologicky rozmanité travní porosty podle čl. 7b odst. 3 písm. c) směrnice 98/70/ES a čl. 17 odst. 3 písm. c) směrnice 2009/28/ES.
(3)
Vysoce biologicky rozmanité travní porosty se v různých klimatických zónách liší a mohou zahrnovat mimo jiné vřesoviště, pastviny, louky, savany, stepi, křovinaté porosty, tundry a prérie. Uvedené oblasti si vytvářejí své typické charakteristiky, například s ohledem na hustotu stromového porostu a intenzitu pastvy a sečení. Pro účely čl. 7b odst. 3 písm. c) směrnice 98/70/ES a čl. 17 odst. 3 písm. c) směrnice 2009/28/ES je proto vhodné použít širokou definici travního porostu.
(4)
Směrnice 98/70/ES a 2009/28/ES rozlišují původní a nepůvodní vysoce biologicky rozmanité travní porosty a oba druhy definují. Je tedy vhodné do těchto definic zahrnout operační kritéria. Pro účely tohoto nařízení je vhodné považovat znehodnocené travní porosty za ochuzené ve smyslu biologické rozmanitosti.
(5)
Soulad s čl. 7b odst. 3 písm. c) směrnice 98/70/ES a čl. 17 odst. 3 písm. c) směrnice 2009/28/ES se ověřuje podle čl. 7c odst. 1 a 3 směrnice 98/70/ES a čl. 18 odst. 1 a 3 směrnice 2009/28/ES.
(6)
Na mezinárodní úrovni nejsou k dispozici úplné informace o zeměpisných oblastech vysoce biologicky rozmanitých travních porostů. Toto nařízení proto stanoví zeměpisné oblasti pouze pro takové vysoce biologicky rozmanité travní porosty, pro něž jsou informace již k dispozici.
(7)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro udržitelnost biopaliv a biokapalin zřízeného podle čl. 25 odst. 2 směrnice 2009/28/ES,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Pro účely čl. 7b odst. 3 písm. c) směrnice 98/70/ES a čl. 17 odst. 3 písm. c) směrnice 2009/28/ES se použijí tato kritéria a definice:
1)
„travním porostem“ se rozumí suchozemské ekosystémy, v nichž nepřetržitě nejméně po dobu pěti let převládá bylinná nebo křovinná vegetace. Zahrnuty jsou louky nebo pastviny, na kterých se sklízí seno, ale vyloučeny jsou půdy obdělávané za účelem produkce jiných plodin a orná půda dočasně ležící ladem. Dále jsou vyloučeny souvisle zalesněné oblasti podle definice v čl. 17 odst. 4 písm. b) směrnice 2009/28/ES, ledaže jde o zemědělsko-lesnické systémy včetně systémů obhospodařování půdy, kdy se v zemědělských podmínkách společně hospodaří se stromy a provozují systémy pěstování plodin nebo živočišné výroby. Převládáním bylinné nebo křovinné vegetace se rozumí, že společně pokrývá větší plochu půdy než porost korun stromů;
2)
„lidským zásahem“ se rozumí řízená pastva, sečení, řezání, sklizeň nebo vypalování;
3)
„vysoce biologicky rozmanitým travním porostem“ se rozumí travní porost, který:
a)
by bez lidského zásahu zůstal zachován jako travní porost; a
b)
stále vykazuje přirozené složení druhů a ekologické charakteristiky a procesy;
4)
„nepůvodním vysoce biologicky rozmanitým travním porostem“ se rozumí travní porost, který:
a)
by bez lidského zásahu nezůstal zachován jako travní porost; a
b)
není znehodnocen, tj. nevykazuje dlouhodobý úbytek biologické rozmanitosti například v důsledku nadměrné pastvy, mechanického poškození vegetace, eroze půdy nebo snížení kvality půdy; a
c)
je druhově bohatý, tj. je:
i)
stanovištěm značného významu pro kriticky ohrožené, ohrožené nebo zranitelné druhy zařazené na Červený seznam ohrožených druhů Mezinárodního svazu ochrany přírody (IUCN) nebo na jiné seznamy s podobným účelem, pokud jde o druhy nebo stanoviště, stanovené ve vnitrostátních právních předpisech nebo uznané příslušným vnitrostátním orgánem v zemi původu suroviny; nebo
ii)
stanovištěm značného významu pro endemické druhy nebo druhy s omezenou oblastí výskytu; nebo
iii)
stanovištěm značného významu pro genetickou rozmanitost v rámci druhů; nebo
iv)
stanovištěm značného významu pro celosvětově významné koncentrace stěhovavých druhů nebo shromažďujících se druhů; nebo
v)
regionálně či vnitrostátně významným, vysoce ohroženým nebo jedinečným ekosystémem.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 3, za vysoce biologicky rozmanité travní porosty se vždy považují travní porosty v těchto zeměpisných oblastech Evropské unie:
1)
stanoviště uvedená v příloze I směrnice Rady 92/43/EHS (4);
2)
stanoviště značného významu pro druhy živočichů a rostlin v zájmu Unie uvedené v přílohách II a IV směrnice 92/43/EHS;
3)
stanoviště značného významu pro volně žijící druhy ptáků uvedené v příloze I směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/147/ES (5).
Vysoce biologicky rozmanité travní porosty v Evropské unii se neomezují na zeměpisné oblasti uvedené v bodech 1, 2 a 3 tohoto článku. Kritéria pro vysoce biologicky rozmanité travní porosty stanovené v článku 1 mohou splnit jiné travní porosty.
Článek 3
Pokud je prokázáno, že získávání surovin je nezbytné k uchování statusu travního porostu, není třeba předkládat žádné další doklady prokazující soulad s čl. 7b odst. 3 písm. c) bodem ii) směrnice 98/70/ES a čl. 17 odst. 3 písm. c) bodem ii) směrnice 2009/28/ES.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. října 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.
V Bruselu dne 8. prosince 2014.
A BIZOTTSÁG 1307/2014/EU RENDELETE
(2014. december 8.)
a benzin és a dízelüzemanyagok minőségéről szóló 98/70/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 7b. cikke (3) bekezdésének c) pontja, valamint a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról szóló 2009/28/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 17. cikke (3) bekezdésének c) pontja céljára a nagy biodiverzitású gyepterületek kritériumainak és földrajzi térségeinek meghatározásáról
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a 2009/30/EK irányelvvel (1) módosított, a benzin és a dízelüzemanyagok minőségéről, valamint a 93/12/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 1998. október 13-i 98/70/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2) és különösen annak 7b. cikke (3) bekezdése c) pontjának második albekezdésére,
tekintettel a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról, valamint a 2001/77/EK és a 2003/30/EK irányelv módosításáról és azt követő hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. április 23-i 2009/28/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3) és különösen annak 17. cikke (3) bekezdése c) pontjának második albekezdésére,
mivel:
(1)
A 98/70/EK és a 2009/28/EK irányelv egyaránt előírja, hogy a bioüzemanyagok és a folyékony bio-energiahordozók csak abban az esetben számíthatók be a célértékek teljesítésébe, illetve a gazdasági szereplőket csak akkor jogosítják fel állami támogatás igénybevételére, ha megfelelnek az említett irányelvekben meghatározott fenntarthatósági kritériumoknak. A szabályok értelmében a bioüzemanyagok és a folyékony bio-energiahordozók csak akkor számíthatók be a célértékek teljesítésébe, illetve csak akkor jogosítanak állami támogatásra, ha nyersanyaguk nem olyan gyepterületről származik, amely 2008 januárjában vagy az után nagy biodiverzitású gyepterületnek minősült, kivéve, ha olyan a mesterséges nagy biodiverzitású gyepterületről van szó, ahol a gyepterületi besorolás megőrzéséhez bizonyítottan szükséges a nyersanyagok betakarítása.
(2)
A 2009/28/EK irányelv 17. cikke (3) bekezdése c) pontjának utolsó albekezdése és a 98/70/EK irányelv 7b. cikke (3) bekezdése c) pontjának utolsó albekezdése megköveteli a Bizottságtól, hogy állapítsa meg a 98/70/EK irányelv 7b. cikke (3) bekezdésének c) pontja, valamint a 2009/28/EK irányelv 17. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében a nagy biodiverzitású gyepterületté minősítéshez használandó kritériumokat és földrajzi térségkeket.
(3)
A nagy bidoverzitású gyepterületek a különböző éghajlati övezetekben eltérőek, többek között ide sorolhatók a hangafüves területek, a legelők, a rétek, a szavannák, a sztyeppek, a cserjések, a tundrák és a prérik. Az egyes területek megkülönböztető jellemzőkkel bírnak, például más-más a fás borítottságuk, valamint a legeltetés vagy kaszálás intenzitása. Ezért a 98/70/EK irányelv 7b. cikke (3) bekezdésének c) pontja és a 2009/28/EK irányelv 17. cikke (3) bekezdésének c) pontja céljára a gyepterület fogalmát átfogóan kell meghatározni.
(4)
A 98/70/EK és a 2009/28/EK irányelv természetes és mesterséges gyepterületeket különböztet meg, és ezeket meg is határozza. Ezért helyénvaló ezeket a meghatározásokat további elemekkel bővíteni. E rendelet alkalmazásában helyénvaló úgy tekinteni, hogy a degradálódott állapotú gyepterület csökkent biodiverizású.
(5)
A 98/70/EK irányelv 7b. cikke (3) bekezdése c) pontjának és a 2009/28/EK irányelv 17. cikke (3) bekezdése c) pontjának való megfelelésről a 98/70/EK irányelv 7c. cikkének (1) és (3) bekezdésével, illetve a 2009/28/EK irányelv 18. cikkének (1) és (3) bekezdésével összhangban kell meggyőződni.
(6)
A nagy bidoverzitású gyepterületek földrajzi elhelyezkedéséről nemzetközi szinten még nem állnak rendelkezésre részletes adatok. Ezért ez a rendelet csupán azon nagy biodiverzitású gyepterületek földrajzi térségeit határozza meg, amelyekről már vannak adatok.
(7)
Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a 2009/28/EK irányelv 25. cikkének (2) bekezdésével létrehozott, a bioüzemanyagok és a folyékony bio-energiahordozók fenntarthatóságáért felelős bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A 98/70/EK irányelv 7b. cikke (3) bekezdésének c) pontja és a 2009/28/EK irányelv 17. cikke (3) bekezdésének c) pontja alkalmazásában:
1. „gyepterület”: olyan szárazföldi ökoszisztéma, ahol legalább öt egymást követő éven keresztül a lágyszárú növények és cserjék jelenléte dominál. Ide tartoznak a széna begyűjtése érdekében kaszált rétek és legelők, de nem tartoznak ide az egyéb haszonnövények termesztése érdekében művelt földterületek, sem az ideiglenesen parlagon hagyott mezőgazdasági termőterületek. Szintúgy nem tartoznak ide a 2009/28/EK irányelv 17. cikke (4) bekezdésének b) pontjában meghatározott összefüggő erdőterületek, kivéve azokat az agrárerdészeti földhasználati rendszereket, amelyekben a fákat mezőgazdasági környezetben, növényi terményekkel vagy haszonállatokkal együtt kezelik. A lágyszárú növények és cserjék jelenléte akkor domináns, ha a lágyszárúak és cserjék összesített talajborítása nagyobb, mint a fák lombkoronájának fedése;
2. „emberi beavatkozás”: irányított legeltetés, gépi vagy kézi kaszálás, betakarítás vagy égetés;
3. „nagy biodiverzitású természetes gyepterület”: olyan gyepterület, amely:
a)
emberi beavatkozás hiányában is gyepterület maradna; továbbá
b)
megőrizte természetes fajösszetételét, ökológiai jellemzőit és folyamatait;
4. „nagy biodiverzitású mesterséges gyepterület”: olyan gyepterület, amely:
a)
emberi beavatkozás hiányában nem maradna gyepterület; továbbá
b)
nem degradálódott, vagyis nem jellemzi a biológiai sokféleség hosszú távú eltűnése például túllegeltetés, a növényzet mechanikai károsodása, talajerózió vagy a talajminőség romlása következtében; valamint
c)
fajokban gazdag, vagyis:
i.
a Természetvédelmi Világszövetség (IUCN) veszélyeztetett fajokat tartalmazó vörös listája vagy más hasonló célú, akár a nemzeti jogszabályokban előírt, akár a nyersanyag származási országának illetékes nemzeti hatósága elismerése alapján összeállított faj- vagy élőhelylista értelmében különösen veszélyeztetett, veszélyeztetett vagy sérülékeny faj kiemelten fontos élőhelye; vagy
ii.
őshonos vagy korlátozott elterjedésű faj kiemelten fontos élőhelye; vagy
iii.
valamely fajon belüli genetikai sokféleség szempontjából kiemelten fontos élőhely; vagy
iv.
vonuló vagy csapatosan megjelenő faj világszinten jelentős populációjának kiemelten fontos élőhelye; vagy
v.
regionális vagy nemzeti szinten jelentős, súlyosan veszélyeztetett vagy egyedülálló ökoszisztéma.
2. cikk
A 3. cikk sérelme nélkül az Európai Unió alábbi földrajzi területein előforduló gyepterületek mindenkor nagy biodiverzitású gyepterületnek tekintendők:
1.
a 92/43/EGK tanácsi irányelv (4) I. mellékletében felsorolt élőhelyek;
2.
a 92/43/EGK tanácsi irányelv II. és IV. mellékletében szereplő uniós jelentőségű állat- és növényfajok szempontjából kiemelten fontos élőhelyek;
3.
a 2009/147/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) I. mellékletében felsorolt vadon élő madárfajok szempontjából kiemelten fontos élőhelyek.
Az Európai Unióban a nagy biodiverzitású gyepterületek nem korlátozódnak az e cikk (1), (2) vagy (3) bekezdésében említett földrajzi területekre. Az 1. cikkben meghatározott kritériumoknak másutt lévő gyepterületek is megfelelhetnek.
3. cikk
Amennyiben bizonyításra kerül, hogy a nyersanyagok betakarítása szükséges a gyepterületi besorolás megőrzéséhez, a 98/70/EK irányelv 7b. cikke (3) bekezdése c) pontja ii. alpontjának és a 2009/28/EK irányelv 17. cikke (3) bekezdése c) pontja ii. alpontjának való megfelelés igazolásához nincs szükség további bizonyítékra.
4. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet 2015. október 1-jétől alkalmazandó.
Ez a rendelet a Szerződéseknek megfelelően teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó a tagállamokban.
Kelt Brüsszelben, 2014. december 8-án.