ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2015/455
ze dne 23. července 2014
o státní podpoře SA.34826 (2012/C), SA.36005 (2013/NN), kterou poskytlo Řecko skupině Piraeus Bank v souvislosti s rekapitalizací a restrukturalizací banky Piraeus Bank S.A.
(oznámeno pod číslem C(2014) 5217)
(Pouze anglické znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala členské státy a ostatní zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními (1),
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1. POSTUP TÝKAJÍCÍ SE BANKY PIRAEUS BANK
(1)
Rozhodnutím ze dne 19. listopadu 2008 schválila Komise režim s názvem „Opatření podpory pro úvěrové instituce v Řecku“ (Support Measures for the Credit Institutions in Greece) (dále jen „režim podpory řeckých bank“), který měl zajistit stabilitu řeckého finančního systému. Režim podpory řeckých bank umožňuje poskytování podpory v rámci tří opatření, která jsou jeho součástí, a to rekapitalizačního opatření, opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjček státních dluhopisů (2). V květnu 2009 rekapitalizovalo Řecko v rámci rekapitalizačního opatření banku Piraeus Bank (dále jen „banka“ (3)).
(2)
Ve 14. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 19. listopadu 2008 se uvádělo, že pro příjemce rekapitalizačního opatření bude Komisi předložen plán restrukturalizace.
(3)
Řecké orgány předložily Komisi plán restrukturalizace dne 23. července 2010. Komise tento plán a jeho následné aktualizace a rovněž doplňkové informace poskytnuté řeckými orgány zaevidovala jako věc SA.30342 (PN 26/2010) a poté věc SA.32787 (2011/PN).
(4)
V rámci režimu podpory řeckých bank využívala banka Piraeus opakovaně státní záruky a půjčky státních dluhopisů (4). Banka měla prospěch rovněž z nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou.
(5)
Dne 20. dubna 2012 poskytl Helénský fond finanční stability (dále jen „HFSF“) bance Piraeus písemný závazek, že se bude podílet na plánovaném navýšení jejího základního kapitálu. Dne 28. května 2012 poskytl fond HFSF bance překlenovací rekapitalizaci ve výši 4 700 milionů EUR (dále jen „první překlenovací rekapitalizace“).
(6)
Dne 10. května 2012 řecké orgány Komisi oficiálně oznámily písemný závazek, který fond HFSF poskytl bance. Komise jej zaevidovala jako neoznámenou podporu (věc SA.34826 (2012/NN)), jelikož opatření již bylo provedeno.
(7)
Rozhodnutím ze dne 27. července 2012 zahájila Komise formální vyšetřovací řízení týkající se první překlenovací rekapitalizace (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus“) (5).
(8)
V prosinci 2012 provedl fond HFSF ve prospěch banky druhou překlenovací rekapitalizaci ve výši 1 553 milionů EUR (dále jen „druhá překlenovací rekapitalizace“). Dne 21. prosince 2012 poskytl fond HFSF bance písemný závazek týkající se jeho účasti na navýšení základního kapitálu banky a na konvertibilních kapitálových nástrojích, které mají být vydány, a to s celkovou částkou ve výši až 1 082 milionů EUR (6). Řecké orgány oznámily Komisi tato opatření dne 20. prosince 2012 (7).
(9)
V září 2012 oznámila banka Piraeus svůj záměr získat od společnosti Société Générale S.A. (dále jen „Société Générale“) banku Geniki. V souvislosti s nabytím banky Geniki uspořádala Komise v září a říjnu se zástupci řeckých orgánů a banky Piraeus řadu telefonických konferencí a výměn elektronické pošty.
(10)
Dne 19. října 2012 podepsala banka Piraeus se společností Société Générale kupní smlouvu týkající se nabytí celého podílu společnosti Société Générale (99,08 %) v bance Geniki.
(11)
Dne 12. prosince 2012 zaslaly útvary Komise Řecku dopis, který obsahoval jejich předběžné posouzení týkající se nabytí banky Geniki.
(12)
Dne 26. února 2013 informovala banka Piraeus Komisi o svém úmyslu nabýt banku Millennium Bank Greece S.A. (dále jen „MBG“). V souvislosti s nabytím banky MBG uskutečnila Komise s řeckými orgány a bankou Piraeus několik telefonických konferencí a výměn elektronické pošty.
(13)
Dne 25. března 2013 zaslaly útvary Komise Řecku dopis obsahující jejich předběžné posouzení týkající se nabytí banky MBG.
(14)
Dne 22. dubna 2013 banka Piraeus oznámila, že s bankou Millennium Banco Comercial Portugues (dále jen „BCP“) uzavřela dohodu týkající nabytí celého základního kapitálu banky MBG a účasti banky BCP na nadcházejícím navýšení kapitálu banky Piraeus.
(15)
Dne 3. června 2013 přeměnil fond HFSF částečně první a druhou překlenovací rekapitalizaci na vlastní kapitál, a to v celkové hodnotě ve výši 5 891 milionů EUR. Fond HFSF vložil do banky Piraeus rovněž další částku ve výši 1 094 milionů EUR, jak se zavázal v době převzetí zdravé části Agricultural Bank of Greece (dále jen „ATE“) a řeckých poboček tří kyperských bank (viz oddíl 1.2) bankou Piraeus. Soukromí investoři mimoto vložili částku ve výši 1 444 milionů EUR. Celková rekapitalizace činila 8 429 milionů EUR a odkazuje se na ni jako na „rekapitalizaci na jaře 2013“.
(16)
Dne 19. prosince 2013 poskytly řecké orgány Komisi informace týkající se podmínek rekapitalizace na jaře 2013.
(17)
Dne 25. června 2014 předložily řecké orgány Komisi konečný plán restrukturalizace banky (dále jen „plán restrukturalizace“). Téhož dne poskytly i informace o pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou. Řecké orgány uvedly, že v rámci režimu podpory řeckých bank zamýšlejí poskytovat bance Piraeus i nadále podporu v oblasti likvidity, jakož i státní záruky za dluhové nástroje a půjčky státních dluhopisů.
(18)
Během správního řízení uskutečnila Komise se zástupci řeckých orgánů a banky řadu schůzek, telefonických konferencí a výměn elektronické pošty.
(19)
Řecko souhlasí s tím, aby výjimečně bylo toto rozhodnutí přijato pouze v angličtině.
1.2. POSTUP TÝKAJÍCÍ SE NABYTÝCH PODNIKŮ
1.2.1. Postup týkající se banky ATE
(20)
V dubnu 2011 vložilo Řecko do banky ATE částku ve výši 1 445 milionů EUR (tato částka zahrnovala 675 milionů EUR, které byly původně poskytnuty v rámci řeckého rekapitalizačního systému). Banka ATE mimoto obdržela podporu v oblasti likvidity ve výši 6 103 milionů EUR. Rozhodnutím ze dne 23. května 2011 schválila Komise tato opatření na základě plánu restrukturalizace banky ATE (dále jen „rozhodnutí o restrukturalizaci banky ATE“) (8).
(21)
Dne 29. prosince 2011 se Řecko podílelo na emisi kapitálu banky ATE s přednostním právem, a to s částkou ve výši 290 milionů EUR.
(22)
Dne 22. března 2012 předložilo Řecko zprávu řecké centrální banky, v níž se navrhovalo řešení problémů banky ATE prostřednictvím koupě a převzetí (9) vybraných aktiv a závazků banky ATE (dále jen „převedené činnosti banky ATE“), zatímco zbývající aktiva a závazky měly být vypořádány prostřednictvím špatné banky.
(23)
V červenci 2012 oznámila banka akvizici spočívající v převzetí zdravé části banky ATE, která vstoupila do likvidace.
(24)
V té době se fond HFSF zavázal pokrýt kapitálové potřeby banky vyplývající ze získaných aktiv. Dne 27. ledna 2013 dospěla řecká centrální banka k závěru, že kapitál, který je pro regulační účely zapotřebí v důsledku nabytí převedených činností banky ATE, činí 570 milionů EUR, přičemž tuto částku poskytne fond HFSF.
(25)
V rozhodnutí ze dne 3. května 2013 (10) (dále jen „rozhodnutí o likvidaci banky ATE“) vyvodila Komise závěr, že opatření podpory, která byla provedena v době převodu převedených činností banky ATE, nepředstavují státní podporu pro banku Piraeus, nýbrž pro převedené činnosti banky ATE. Komise mimoto dospěla k závěru, že tato podpora bude slučitelná s vnitřním trhem v případě, že plán restrukturalizace banky Piraeus, která nyní zahrnuje i převedené činnosti banky ATE, umožní obnovení její dlouhodobé životaschopnosti.
(26)
V červnu 2013 vložil fond HFSF v rámci rekapitalizace na jaře 2013 do banky částku ve výši 570 milionů EUR (11).
1.2.2. Postup týkající se činností Bank of Cyprus, Cyprus Popular Bank a Hellenic Bank (dále jen „tři kyperské banky“) v Řecku
(27)
Po mimořádném zasedání Euroskupiny (12) dne 15. března 2013 dospěly kyperské orgány a Evropská unie, Mezinárodní měnový fond (dále jen „MMF“) a Evropská centrální banka (dále jen „ECB“) k politické dohodě ohledně zásad, z nichž bude vycházet budoucí makroekonomický ozdravný program. Mimo jiné bylo dohodnuto, že činnosti tří kyperských bank v Řecku budou převedeny na některou z řeckých bank.
(28)
Zájem o nabytí činností tří kyperských bank v Řecku projevila banka Piraeus i jiné řecké banky.
(29)
Dne 22. března 2013 souhlasil fond HFSF s tím, že banka Piraeus předloží nabídku týkající se nabytí řeckých poboček, vkladů a úvěrů tří kyperských bank. Nabídka banky byla podmíněna tím, že fond HFSF poskytne bance vlastní kapitál ve výši odpovídající ceně zaplacené za vlastní kapitál nabytých podniků.
(30)
Řecké orgány a fond HFSF Komisi podrobně informovaly o vývoji tohoto procesu a o podmínkách akvizice.
(31)
Dne 26. března 2013 podepsala banka s každou ze tří kyperských bank smlouvu o prodeji a převodu jejich činností v Řecku (vklady, úvěry a síť poboček).
(32)
Jak bylo dohodnuto v březnu 2013, vložil fond HFSF do banky Piraeus kapitál ve výši 524 milionů EUR (13) k pokrytí kapitálových potřeb, které vznikly v souvislosti s nabytím těchto aktiv.
2. POPIS
2.1. BANKA A JEJÍ POTÍŽE
2.1.1. Obecná situace v řeckém bankovním sektoru
(33)
Reálný hrubý domácí produkt (dále jen „HDP“) Řecka od roku 2008 do roku 2012 klesl o 20 %, jak je uvedeno v tabulce 1. Řecké banky proto u úvěrů pro řecké domácnosti a podniky čelily rychle rostoucímu poměru selhání (14). Tento vývoj měl nepříznivý dopad na výkonnost aktiv řeckých bank a měl za následek potřebu dalšího kapitálu.
Tabulka 1
Růst reálného HDP v Řecku, 2008-2013
Řecko
2008
2009
2010
2011
2012
2013
Růst reálného HDP (v %)
-0,2
-3,1
-4,9
-7,1
-7,0
-3,9
Zdroj:
Eurostat, k dispozici na internetu na adrese http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115
(34)
V únoru 2012 zavedlo Řecko program výměny dluhopisů ze strany soukromého sektoru, známý jako „program zapojení soukromého sektoru“. Řecké banky se podílely na programu zapojení soukromého sektoru, v jehož rámci nabídla řecká vláda stávajícím soukromým držitelům dluhopisů nové cenné papíry (včetně nových řeckých státních dluhopisů (dále jen „státní dluhopisy“), cenných papírů navázaných na HDP a platebních směnek vydaných Evropským fondem finanční stability (dále jen „EFFS“)) výměnou za stávající státní dluhopisy, a to s nominální diskontní sazbou ve výši 53,5 % a delší splatností (15). Řecké orgány oznámily výsledky této výměny dluhopisů dne 9. března 2012 (16). Výměna měla pro držitele dluhopisů za následek značné ztráty (které řecká centrální banka odhadla u řeckých bank v průměru na 78 % nominální hodnoty starých státních dluhopisů) a kapitálové potřeby, jež byly zpětně zaúčtovány do účetních závěrek řeckých bank za rok 2011. Celkové ztráty hlavních řeckých bank v důsledku zapojení soukromého sektoru jsou shrnuty v tabulce 2.
Tabulka 2
Celkové ztráty hlavních řeckých bank v důsledku zapojení soukromého sektoru (v milionech EUR)
Banky
Nominální hodnota státních dluhopisů
Nominální hodnota půjček souvisejících se státem
Celková nominální hodnota
Ztráty ze státních dluhopisů v důsledku zapojení soukromého sektoru
Ztráty z půjček souvisejících se státem v důsledku zapojení soukromého sektoru
Celkové hrubé ztráty v důsledku zapojení soukromého sektoru
Celkové hrubé ztráty v důsledku zapojení soukromého sektoru/kmenový kapitál tier 1 (%)
Celkové hrubé ztráty v důsledku zapojení soukromého sektoru/celková aktiva (%)
NBG
13 748
1 001
14 749
10 985
751
11 735
161,0
11,0
Eurobank
7 001
335
7 336
5 517
264
5 781
164,5
7,5
Alpha
3 898
2 145
6 043
3 087
1 699
4 786
105,7
8,1
Piraeus
7 063
280
7 343
5 686
225
5 911
226,0
12,0
ATEbank
5 164
608
5 772
3 873
456
4 329
1 144
17,1
Geniki
384
7
391
287
5
292
78,1
8,9
MBG
185
0
185
137
0
137
29
2,2
Zdroj:
Řecká centrální banka, zpráva o rekapitalizaci a restrukturalizaci řeckého bankovního sektoru, prosinec 2012, s. 14.
(35)
Jelikož se řecké banky v důsledku programu zapojení soukromého sektoru a přetrvávající recese potýkaly se značným nedostatkem kapitálu, byly na základě memoranda o ekonomické a finanční politice (dále jen „memorandum“) v rámci druhého ozdravného programu pro Řecko dohodnutého dne 11. března 2012 mezi řeckou vládou, Evropskou unií, MMF a ECB poskytnuty finanční prostředky na rekapitalizaci těchto bank. Řecké orgány odhadly celkové potřeby v oblasti rekapitalizace bank a náklady na řešení problémů, které mají být financovány z tohoto programu, na 50 miliard EUR (17). Tato částka byla vypočítána na základě zátěžového testu, který řecká centrální banka provedla za období od prosince 2011 do prosince 2014 (dále jen „zátěžový test v roce 2012“), a to podle odhadu úvěrových ztrát, jenž provedla společnost Blackrock (18). Finanční prostředky na rekapitalizaci řeckých bank jsou poskytovány prostřednictvím fondu HFSF. V tabulce 3 je shrnut výpočet kapitálových potřeb hlavních řeckých bank na základě zátěžového testu v roce 2012.
Tabulka 3
Zátěžový test v roce 2012: Kapitálové potřeby hlavních řeckých bank (v milionech EUR)
Banky
Referenční kmenový kapitál tier 1 (prosinec 2011)
Celkové hrubé ztráty v důsledku zapojení soukromého sektoru (prosinec 2011)
Rezervy v souvislosti se zapojením soukromého sektoru (červen 2011)
Odhady hrubé kumulativní ztráty s ohledem na úvěrové riziko
Rezervy na ztráty z úvěrů (prosinec 2011)
Interní tvorba kapitálu
Cílový kmenový kapitál tier 1 (prosinec 2014)
Kapitálové potřeby
NBG
7 287
-11 735
1 646
-8 366
5 390
4 681
8 657
9 756
Eurobank
3 515
-5 781
830
-8 226
3 514
2 904
2 595
5 839
Alpha
4 526
-4 786
673
-8 493
3 115
2 428
2 033
4 571
Piraeus
2 615
-5 911
1 005
-6 281
2 565
1 080
2 408
7 335
ATEbank
378
-4 329
836
-3 383
2 344
468
1 234
4 920
Geniki
374
- 292
70
-1 552
1 309
-40
150
281
MBG
473
- 137
0
- 638
213
-79
230
399
Zdroj:
Řecká centrální banka, zpráva o rekapitalizaci a restrukturalizaci řeckého bankovního sektoru, prosinec 2012, s. 8.
(36)
V souladu s memorandem z března 2012 budou moci „banky, které předloží proveditelné plány získání kapitálu, požádat a obdržet veřejnou podporu, a to způsobem, který zachovává pobídky soukromého sektoru k vkládání kapitálu, a snižuje tudíž zátěž pro daňové poplatníky na minimum“ (19). Řecká centrální banka zjistila, že proveditelné plány získání kapitálu předložily pouze čtyři největší banky (Eurobank, National Bank of Greece, banka Piraeus a Alpha Bank) (20). V květnu 2012 provedl fond HFSF první rekapitalizaci ve prospěch těchto bank.
(37)
Domácí vklady v bankách v Řecku se v období od konce roku 2009 do června 2012 kvůli recesi a politické nejistotě snížily celkem o 37 %. Ve snaze udržet vklady musely tyto banky platit vyšší úrokové sazby. Náklady na vklady rostly, což snižovalo čisté úrokové rozpětí bank. Jelikož řecké banky ztratily přístup na trhy pro financování z jiných (tržních) zdrojů než klientských vkladů, byly zcela závislé na financování poskytovaném Eurosystémem (21), přičemž stále větší část tohoto financování měla podobu nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou, kterou poskytovala řecká centrální banka.
(38)
Dne 3. prosince 2012 zahájilo Řecko provádění programu zpětného odkupu nových státních dluhopisů, které investoři získali v rámci programu zapojení soukromého sektoru, a to za ceny v rozmezí od 30,2 % do 40,1 % jejich nominální hodnoty (22). Na tomto programu zpětného odkupu se podílely i řecké banky, což mělo za následek další ztráty v jejich rozvaze, jelikož se většina účetních ztrát (tj. rozdíl mezi tržní hodnotou a nominální hodnotou) zaúčtovaných u těchto nových státních dluhopisů v době provedení programu zapojení soukromého sektoru stala konečnými a nevratnými ztrátami (23).
(39)
V prosinci 2012 provedl fond HFSF druhou překlenovací rekapitalizaci ve prospěch čtyř největších řeckých bank.
(40)
Na jaře 2013 byla překlenovací rekapitalizace čtyř bank přeměněna na stálou rekapitalizaci ve formě kmenových akcií, přičemž fond HFSF držel v každé ze čtyř bank více než 80% podíl. V případě bank, jimž se podařilo přilákat předem stanovený objem soukromého kapitálu (banka Piraeus, Alpha Bank a National Bank of Greece), získal HFSF akcie bez hlasovacích práv a soukromým investorům byly s ohledem na akcie fondu HFSF vydány opční listy.
(41)
V červenci 2013 zadala řecká centrální banka poradci provedení diagnostické studie týkající se úvěrových portfolií všech řeckých bank. Poradce provedl u veškerých domácích úvěrových portfolií řeckých bank a rovněž u úvěrů zahraničních poboček a dceřiných společností nesoucích řecké riziko odhady úvěrových ztrát za tříapůlleté období a dobu trvání úvěru. Analýza poskytla odhady úvěrových ztrát na základě dvou makroekonomických scénářů, a to základního scénáře a nepříznivého scénáře. Odhady úvěrových ztrát u zahraničních úvěrových portfolií odhadla řecká centrální banka pomocí některých informací poskytnutých poradcem.
(42)
Na základě posouzení odhadů úvěrových ztrát ze strany poradce zahájila řecká centrální banka na podzim 2013 nový zátěžový test (dále jen „zátěžový test v roce 2013“) s cílem posoudit pevnost kapitálové pozice řeckých bank podle základního scénáře i nepříznivého scénáře. Řecká centrální banka posoudila kapitálové potřeby s technickou podporou druhého poradce.
(43)
Hlavními prvky posouzení kapitálových potřeb v rámci zátěžového testu v roce 2013 byly i) odhady úvěrových ztrát (24) u úvěrových portfolií bank na konsolidovaném základě s ohledem na řecké a zahraniční riziko po odečtení stávajících rezerv na úvěry a ii) odhadovaný provozní zisk bank v období od června 2013 do prosince 2016, a to na základě konzervativní úpravy plánů restrukturalizace, které byly řecké centrální bance předloženy ve čtvrtém čtvrtletí roku 2013. V tabulce 4 je shrnut výpočet kapitálových potřeb hlavních řeckých bank na konsolidovaném základě podle základního scénáře v rámci zátěžového testu v roce 2013.
Tabulka 4
Zátěžový test z roku 2013: Kapitálové potřeby řeckých bank na konsolidovaném základě podle základního scénáře (v milionech EUR)
Banky
Referenční kmenový kapitál tier 1 (červen 2013) (1)
Rezervy na ztráty z úvěrů
Odhady úvěrových ztrát s ohledem na řecké riziko (3)
Odhady úvěrových ztrát s ohledem na zahraniční riziko (25) (4)
Interní tvorba kapitálu (5)
Poměr kmenového kapitálu tier 1 v rámci zátěžového testu (prosinec 2016) (6)
Kapitálové potřeby (7)=(6)-(1)-(2)-(3)-(4)-(5)
NBG (26)
4 821
8 134
-8 745
-3 100
1 451
4 743
2 183
Eurobank (27)
2 228
7 000
-9 519
-1 628
2 106
3 133
2 945
Alpha
7 380
10 416
-14 720
-2 936
4 047
4 450
262
Piraeus
8 294
12 362
-16 132
-2 342
2 658
5 265
425
(44)
Dne 6. března 2014 oznámila řecká centrální banka výsledky zátěžového testu v roce 2013 a požádala banky, aby do poloviny dubna 2014 předložily plány získání kapitálu k pokrytí kapitálových potřeb podle základního scénáře.
(45)
Banky přistoupily k navýšení kapitálu v období od konce března 2014 do počátku května 2014.
2.1.2. Příjemce podpory
(46)
Banka Piraeus poskytuje univerzální bankovní služby především v Řecku a ve střední, východní a jihovýchodní Evropě (Rumunsko, Bulharsko, Srbsko, Albánie, Ukrajina a Kypr) a také v Egyptě. Banka nabízí domácnostem a podnikům celou škálu bankovních a finančních produktů a služeb. Banka působí v oblasti retailového, korporátního a soukromého bankovnictví, správy majetku, pokladny a investičního bankovnictví. Banka je zaregistrována v Řecku a její akcie jsou kotovány na aténské burze cenných papírů. Dne 30. prosince 2012 zaměstnávala banka celkem 18 597 osob (28).
(47)
Banka se zúčastnila programu zapojení soukromého sektoru a vyměnila státní dluhopisy a půjčky související se státem v nominální hodnotě ve výši 7,7 miliardy EUR. Její celkové náklady související se zapojením soukromého sektoru činily přibližně 5 911 milionů EUR před zdaněním a byly v plné výši zaúčtovány v účetní závěrce za rok 2011 (29). Během programu zpětného odkupu v prosinci 2012 prodala banka nové státní dluhopisy, které obdržela v rámci zapojení soukromého sektoru, s vysokou srážkou z nominální hodnoty. Prodej měl za následek ztráty z nových státních dluhopisů.
(48)
Klíčové údaje banky v prosinci 2010, prosinci 2011, prosinci 2012 a prosinci 2013 (konsolidované údaje) jsou uvedeny v tabulce 5.
Tabulka 5
Klíčové údaje banky Piraeus Bank, 2010, 2011, 2012 a 2013
Zisk a ztráta
(v mil. EUR)
2010
2011
2012 (30)
2013 (31)
Čisté úrokové výnosy
1 207
1 194
1 047
1 664
Provozní výnosy celkem
1 510
1 245
1 921
2 205
Celkové provozní náklady
(884)
(840)
(931)
(1 680)
Příjmy před rezervami
625
405
989
525
Ztráty ze znehodnocení k pokrytí úvěrového rizika
(611)
(1 973)
(2 519)
(2 536)
Ztráty ze znehodnocení státních dluhopisů a půjček způsobilých pro zapojení soukromého sektoru
(5 911)
Záporný goodwill
351
3 810
Čistý zisk/ztráta
(21)
(6 618)
(507)
2 546
Vybrané údaje o objemu
(v mil. EUR)
31. prosinec 2010
31. prosinec 2011
31. prosinec 2012 (31)
31. prosinec 2013 (32)
Celkové čisté úvěry a zálohy poskytnuté klientům
(čisté)
40 150
35 634
44 613
62 366
Vklady
29 475
21 796
36 971
54 279
Aktiva celkem
57 561
49 352
70 408
92 010
Vlastní kapitál celkem (30)
3 273
(1 940)
(2 316)
8 543
(49)
Tabulka 5 ukazuje, že kromě obrovských ztrát, které byly vykázány v roce 2011 v důsledku programu zapojení soukromého sektoru (5 911 milionů EUR (33)), byla banka do poloviny roku 2012 postižena klesajícími příjmy (mimo jiné kvůli vyšším nákladům na vklady) a vysokými a rostoucími ztrátami ze znehodnocení u úvěrových portfolií v Řecku a v zahraničí. Likvidní pozice banky byla velmi nepříznivě ovlivněna odlivem vkladů. Tato situace se poněkud zlepšila poté, co banka v červenci 2012 zahájila provádění akvizic.
(50)
V rámci zátěžového testu v roce 2013 odhadla řecká centrální banka kapitálové potřeby banky Piraeus podle základního scénáře na 465 milionů EUR.
(51)
V březnu 2014 přikročila banka k navýšení kapitálu o 1 752 milionů EUR v zájmu pokrytí kapitálových potřeb uvedených v 50. bodě odůvodnění a splacení preferenčních akcií v držení Řecka ve výši 940 milionů EUR (34). Na rozdíl od navýšení kapitálu banky Eurobank v dubnu 2014 neposkytl fond HFSF bance Piraeus závazek týkající se kapitálové injekce v rámci navýšení kapitálu v případě nedostatečné poptávky ze strany soukromého sektoru. Navýšení kapitálu banky bylo dosaženo nabídkou vlastního kapitálu bez předkupních práv (tj. navýšení kapitálu se zrušením předkupních práv akcionářů) mezinárodním investorům a prostřednictvím veřejné nabídky v Řecku. Upisovací cena byla stanovena na 1,7 EUR za akcii.
(52)
Po navýšení kapitálu banka dne 22. května 2014 oznámila, že Řecku splatila preferenční akcie, a to za celkovou částku ve výši 750 milionů EUR (35).
2.2. NABYTÍ BANKOVNÍCH ČINNOSTÍ V ŘECKU ZE STRANY BANKY PIRAEUS
2.2.1. Nabytí banky ATE
(53)
Banku ATE založilo Řecko v roce 1929 jako neziskovou organizaci. Do počátku 90. let minulého století byla banka ATE specializovanou finanční institucí, která jménem řeckého státu podporovala rozvoj zemědělského odvětví. V prosinci 2000 byla společnost kotována na aténské burze cenných papírů. K 14. listopadu 2011 bylo Řecko hlavním akcionářem banky ATE s podílem ve výši 89,9 %.
(54)
Banka ATE vykonávala veškeré bankovní činnosti, retailové i korporátní, poskytovala finanční služby, jako je pojištění a leasing, a získala významné podíly ve společnostech působících v nefinančním sektoru, včetně odvětví výroby cukru a mlékárenského průmyslu.
(55)
V červenci 2012 nabízela banka ATE své služby prostřednictvím sítě 468 poboček a zaměstnávala 5 024 osob. V červenci 2012 její celkové vklady činily 14,9 miliardy EUR při celkových aktivech v hodnotě 21,8 miliardy EUR (36).
(56)
Od roku 2006 nabízela banka ATE své služby rovněž mimo Řecko s 74% podílem v ATE Bank Romania a s 20,3% podílem na základním kapitálu a 25 % preferenčních akcií banky AIKBanka Serbia.
(57)
Potíže banky ATE nastaly před řeckou krizí státního dluhu, a to především v důsledku špatné kvality aktiv a tradičně nízkého zisku před znehodnocením. Řecká krize státního dluhu se dotkla všech řeckých bank, včetně banky ATE, dvěma způsoby: i) ztráta přístupu Řecka na mezinárodní dluhové trhy významně ovlivnila likvidní pozici řeckých bank a ii) kvalita aktiv se zhoršila a vzrostlo jejich znehodnocení.
(58)
V dubnu 2011 vložilo Řecko do banky ATE částku ve výši 1 445 milionů EUR (včetně částky ve výši 675 milionů EUR, která byla původně poskytnuta v rámci řeckého rekapitalizačního opatření). Banka ATE mimoto obdržela podporu v oblasti likvidity ve výši 6 103 milionů EUR. Komise tato opatření schválila v rozhodnutí o restrukturalizaci banky ATE.
(59)
Ve druhém pololetí roku 2011 se však kapitálová pozice banky ATE zhoršila, především v důsledku její účasti v programu zapojení soukromého sektoru. Jak dokládá tabulka 2, její celkové náklady v souvislosti se zapojením soukromého sektoru činily 4 329 milionů EUR před zdaněním a byly v plné výši zaúčtovány v účetní závěrce za rok 2011. Jak ukazuje tabulka 3, kapitálové potřeby v souvislosti s převedenými činnostmi banky ATE se odhadovaly na 4 920 milionů EUR.
(60)
Dne 22. března 2012 předložilo Řecko zprávu řecké centrální banky, v níž se navrhovalo řešení problémů banky ATE prostřednictvím koupě a převzetí převedených činností banky ATE, zatímco zbývající aktiva a závazky budou vypořádány prostřednictvím špatné banky. Banka Piraeus a jiné velké řecké banky předložily fondu HFSF nezávazné nabídky. Dne 26. července 2012 schválila správní rada fondu HFSF nabídku banky Piraeus.
(61)
Dne 27. července 2012 přikročila řecká centrální banka k převodu převedených činností banky ATE na banku Piraeus (37).
(62)
Jelikož převedené činnosti banky ATE zahrnovaly méně aktiv v reálné hodnotě než závazků, musel fond HFSF v souladu s rozhodnutím řecké centrální banky ze dne 28. ledna 2013 vyrovnat rozdíl mezi převedenými aktivy a převedenými závazky, tj. odstranit nedostatek finančních prostředků. Řecká centrální banka dospěla na základě auditovaných údajů k závěru, že nedostatek finančních prostředků činí 7 471 milionů EUR, a fond HFSF poskytl bance Piraeus dluhopisy Evropského nástroje finanční stability (dále jen „dluhopisy EFSF“) v hodnotě 7 471 milionů EUR.
(63)
Fond HFSF se mimoto zavázal, že bance Piraeus poskytne kapitál za účelem kapitalizace převedených činností banky ATE do výše 9 %. Tato částka se původně odhadovala na 500 milionů EUR, konečná částka však byla stanovena na 570 milionů EUR. Fond HFSF poskytl bance Piraeus konečnou částku oproti kmenovým akciím v rámci rekapitalizace na jaře 2013.
(64)
Banka Piraeus získala převedené činnosti banky ATE za kupní cenu ve výši 95 milionů EUR.
2.2.2. Nabytí banky Geniki
(65)
Banka Geniki byla založena v roce 1937. Banka Geniki poskytovala finanční služby v oblasti retailového bankovnictví, korporátního bankovnictví a služeb kapitálového trhu. V roce 2004 získala většinu akcií banky Geniki společnost Société Générale. K 31. prosinci 2012 provozovala banka Geniki 104 poboček a zaměstnávala 1 391 osob (38). Celková aktiva činila 2,6 miliardy EUR, celkové čisté úvěry 1,9 miliardy EUR a vklady přibližně 2 miliardy EUR (39).
(66)
Řecká krize státního dluhu měla velmi negativní dopad na výkonnost bankovního sektoru. Účast řeckých bank v programu zapojení soukromého sektoru vedla k rychlému zhoršování jejich kapitálové pozice. Jak dokládá tabulka 2, celkové náklady banky Geniki v souvislosti se zapojením soukromého sektoru činily přibližně 292 milionů EUR před zdaněním a byly v plné výši zaúčtovány v účetní závěrce za rok 2011. Jak ukazuje tabulka 3, výše kapitálových potřeb banky Geniki byla odhadnuta na 281 milionů EUR a byla vypočítána na základě zátěžového testu, který provedla řecká centrální banka.
(67)
Ve snaze banku Geniki prodat se společnost Société Générale v červnu 2012 obrátila na všechny čtyři velké řecké banky. Jediným subjektem, který projevil o nabytí banky Geniki zájem, byla banka Piraeus.
(68)
Jednání mezi společností Société Générale a bankou Piraeus ohledně prodeje banky Geniki vedla dne 19. října 2012 k uzavření oficiální dohody, že: i) společnost Société Générale prodá a banka Piraeus koupí 99,08% podíl, který společnost Société Générale vlastní v bance Geniki, a že ii) společnost Société Générale postoupí a převede a banka získá veškeré půjčky na kmenový kapitál banky Geniki, které společnost Société Générale uzavřela a které uzavře v budoucnu. Společnost Société Générale nakonec souhlasila se zálohovou platbou pro banku Geniki ve výši přibližně 290 milionů EUR a upsáním dluhopisu, který vydala banka Piraeus, a to s hodnotou ve výši přibližně 170 milionů EUR. Banka Piraeus poté banku Geniki získala za částku ve výši 1 milionu EUR.
(69)
Dne 14. prosince 2012 banka Piraeus oznámila, že akvizice podílu společnosti Société Générale v bance Geniki byla dokončena.
2.2.3. Nabytí činností tří kyperských bank v Řecku
(70)
Bank of Cyprus byla založena v roce 1899, Cyprus Popular Bank v roce 1901 a Hellenic Bank v roce 1976.
(71)
Po mimořádném zasedání Euroskupiny dne 15. března 2013 se Evropská unie, MMF a ECB dohodly na hlavních parametrech záchranného plánu pro Kypr. Helénská rada pro systémovou stabilitu (Hellenic Systemic Stability Board, dále jen „HSSB“) jednomyslně navrhla převedení řeckých aktiv a závazků poboček tří kyperských bank v Řecku na některou z řeckých bank. HSSB zejména uvedla, že „[…] (40) dohoda plně ochraňuje vkladatele řeckých poboček [tří kyperských bank], zabezpečuje řecký veřejný zájem a finanční stabilitu a nezatěžuje řecký veřejný dluh“.
(72)
Řecká centrální banka byla pověřena, aby přezkoumala případný zájem řeckých bank, a v této souvislosti vyzvala k vyjádření zájmu. Fond HFSF mimoto souhlasil s pokrytím kapitálových potřeb (nabyvatele), které budou vyplývat z nabytí řeckých poboček tří kyperských bank.
(73)
V tabulce 6 jsou shrnuta aktiva a závazky tří kyperských bank, jež byly nakonec převedeny na banku Piraeus (dále jen „převedené kyperské činnosti“).
Tabulka 6
Převedené činnosti tří kyperských bank
Převedené činnosti
Aktiva
Veškeré řecké úvěry, včetně leasingu a faktoringu
Úvěry na financování lodí a jiné úvěry poskytnuté a spravované v Řecku a vykazované v kyperském úvěrovém portfoliu
Dlouhodobá aktiva (mimo odložené daňové pohledávky)
Závazky
Veškeré vklady tří kyperských bank přijaté v Řecku
Zdroj:
Specifikace „Vyčlenění a prodej řeckých aktiv kyperských bank“ (Carve out and sale of the Greek assets of Cypriot banks) ze dne 10. dubna 2013.
(74)
Aktiva převedená na banku Piraeus činila přibližně 18,9 miliardy EUR a závazky přibližně 15 miliard EUR. Strany transakce se však dohodly na tom, že bude zohledněna výše ztrát, které se u kyperských bank předpokládaly ve zprávě společnosti PIMCO, a to podle nepříznivého scénáře (41). Podle zprávy společnosti PIMCO činila hodnota aktiv, která budou převedena na banku Piraeus, přibližně 16,5 miliardy EUR. Převedené závazky činily přibližně 14,5 miliardy EUR.
(75)
Ve dnech 21. a 22. března 2013 předložily pouze tři banky, včetně banky Piraeus, nezávazné nabídky.
(76)
Dne 22. března 2013 udělil fond HFSF souhlas s nabytím činností tří kyperských bank v Řecku bankou Piraeus. Celková částka, kterou banka Piraeus zaplatila za nabytí převedených kyperských činností, činila 524 milionů EUR. Konkrétně bylo dohodnuto, že banka Piraeus zaplatí za nabytí převedených činností Bank of Cyprus částku ve výši 237 milionů EUR, za nabytí převedených činností Cyprus Popular Bank částku ve výši 258 milionů EUR a za nabytí převedených činností Hellenic Bank částku ve výši 29 milionů EUR.
(77)
V červnu 2013 vložil fond HFSF v rámci rekapitalizace na jaře 2013 (42) do banky Piraeus kapitál ve výši 524 milionů EUR za účelem uhrazení kupní ceny, kterou banka zaplatila.
2.2.4. Nabytí banky MBG
(78)
Banka MBG byla založena v roce 2000. K 31. prosinci 2012 provozovala banka MBG 119 poboček a zaměstnávala 1 174 osob (43).
(79)
Dne 22. dubna 2013 podepsala banka Piraeus s bankou BCP konečnou smlouvu týkající se nabytí celého základního kapitálu banky MBG a podílu banky BCP na chystaném navýšení kapitálu banky Piraeus.
(80)
Podle smlouvy přispěje banka BCP k rekapitalizaci banky MBG podle předpisů částkou ve výši 400 milionů EUR (z toho již banka BCP poskytla v prosinci 2012 částku ve výši 139 milionů EUR), a to přeměnou podřízených a prioritních úvěrů, které banka BCP poskytla bance MBG, na vlastní kapitál. Veškeré finanční prostředky, které banka BCP poskytla bance MBG v minulosti, splatí banka MBG ve dvou tranších: částka ve výši 650 milionů EUR bude uhrazena ke dni uzavření transakce a částka ve výši přibližně 250 milionů EUR bude zaplacena do šesti měsíců od jejího uzavření. Banka BCP přispěje na rekapitalizaci banky Piraeus částkou ve výši 400 milionů EUR, a to prostřednictvím soukromého umísťování s vyloučením předkupních práv. Banka Piraeus poté získá plně rekapitalizovanou banku MBG za částku ve výši 1 milionu EUR.
(81)
Dne 19. června 2013 oznámila banka Piraeus dokončení akvizice banky MBG.
2.2.5. Přehled společných účinků akvizic
(82)
Tabulka 7 podává přehled o dopadu postupných akvizic na velikost a podobu banky Piraeus v Řecku (žádný z nabytých subjektů nezahrnoval zahraniční aktiva s výjimkou převedených činností banky ATE, jež zahrnovaly malý objem aktiv v Rumunsku). V důsledku těchto akvizic má nyní banka Piraeus nejvyšší podíl na řeckém trhu vkladů a úvěrů.
Tabulka 7
Dopad postupných akvizic na velikost banky Piraeus v Řecku
31.12.2012
Pouze Řecko
Banka Piraeus samostatně
ATE
Geniki
Kyperské banky
MBG
NOVÁ SKUPINA
Hrubé úvěry
27 727
12 200
3 308
24 194
4 710
72 138
část nové skupiny
38 %
17 %
5 %
34 %
7 %
100 %
Čisté úvěry
24 811
11 527
1 909
19 481
4 236
61 964
část nové skupiny
40 %
19 %
3 %
31 %
7 %
100 %
Vklady
15 412
14 986
2 014
14 427
2 912
49 752
část nové skupiny
31 %
30 %
4 %
29 %
6 %
100 %
Zaměstnanci
5 926
5 019
1 420
5 268
1 186
18 819
část nové skupiny
31 %
27 %
8 %
28 %
6 %
100 %
Pobočky
325
460
104
307
120
1 316
část nové skupiny
25 %
35 %
8 %
23 %
9 %
100 %
Zdroj:
údaje, které poskytla banka Piraeus Bank dne 10. června 2014.
2.3. OPATŘENÍ PODPORY
2.3.1. Opatření podpory, která byla provedena ve prospěch banky Piraeus v rámci režimu podpory řeckých bank (opatření L1 a A)
(83)
V rámci režimu podpory řeckých bank, rekapitalizačního opatření, opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjček státních dluhopisů obdržela banka několik forem podpory.
2.3.1.1. Státní podpora v oblasti likvidity v rámci opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjček státních dluhopisů (opatření L1)
(84)
Banka měla a má i nadále prospěch z podpory v rámci opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjček státních dluhopisů. Na tuto podporu se bude v tomto rozhodnutí odkazovat jako na „opatření L1“. V roce 2010 vydala banka dluhopisy se státní zárukou v celkové hodnotě 9,9 miliardy EUR. Řecko půjčilo bance rovněž státní dluhopisy v hodnotě 1 289 milionů EUR. Na konci března 2014 činila nesplacená částka státních dluhopisů 1 024 milionů EUR (44).
(85)
V plánu restrukturalizace banky, který řecké orgány předložily Komisi dne 25. června 2014, požádaly řecké orgány o povolení dalšího poskytování záruk a půjček státních dluhopisů bance Piraeus v rámci režimu podpory řeckých bank v období restrukturalizace, pokud vyvstane potřeba podpory likvidity, ačkoli se neočekává, že k tomu dojde.
2.3.1.2. Rekapitalizace provedená státem v rámci rekapitalizačního opatření (opatření A)
(86)
V květnu 2009 a prosinci 2011 obdržela banka od Řecka v rámci rekapitalizačního opatření na základě režimu podpory řeckých bank kapitálové injekce ve výši 370 milionů EUR resp. 380 milionů EUR, tj. v celkové výši 750 milionů EUR (opatření A), což odpovídá přibližně 2,1 % rizikově vážených aktiv (45) banky v té době.
(87)
Rekapitalizace měla podobu preferenčních akcií, které upsalo Řecko, a to s 10 % kupónem a pětiletou splatností.
(88)
Banka splatila preferenční akcie dne 22. května 2014, jak je popsáno v 52. bodě odůvodnění.
2.3.2. Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2)
(89)
Nouzová pomoc v oblasti likvidity představuje mimořádné opatření, jež solventní finanční instituci, která čelí dočasným problémům s likviditou, umožňuje získat od Eurosystému financování, přičemž tato operace není součástí jednotné měnové politiky. Úroková sazba, kterou finanční instituce hradí za nouzovou pomoc v oblasti likvidity, je o […] bazických bodů (dále jen „b.b.“) vyšší než úroková sazba, kterou hradí za běžné refinancování poskytnuté centrální bankou.
(90)
Za program nouzové pomoci v oblasti likvidity odpovídá řecká centrální banka, což znamená, že veškeré náklady a rizika spojená s poskytováním této pomoci nese řecká centrální banka (46). Řecko poskytlo řecké centrální bance státní záruku, která se vztahuje na celou částku nouzové pomoci v oblasti likvidity, kterou řecká centrální banka poskytne. Přijetí § 50 odst. 7 zákona č. 3943/2011, kterým se mění § 65 odst. 1 zákona č. 2362/1995, umožnilo ministru financí poskytnout řecké centrální bance jménem státu záruky za účelem zajištění pohledávek řecké centrální banky za úvěrovými institucemi. Banky, které využívají nouzovou pomoc v oblasti likvidity, musí státu hradit za záruku poplatek ve výši […] b.b.
(91)
K 31. prosinci 2011 využívala banka Piraeus nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou ve výši 11,64 miliardy EUR a k 31. prosinci 2012 pak ve výši 31,4 miliardy EUR (47). Po prudkém poklesu v roce 2013 využívala banka na konci tohoto roku nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou pouze ve výši 750 milionů EUR.
2.3.3. Opatření podpory provedená ve prospěch banky Piraeus prostřednictvím fondu HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4)
(92)
Od roku 2012 měla banka prospěch z několika opatření kapitálové podpory, která provedl fond HFSF. Přehled těchto opatření podpory je uveden v tabulce 8.
Tabulka 8
Opatření podpory, která byla ve prospěch banky Piraeus provedena prostřednictvím fondu HFSF
První překlenovací restrukturalizace - květen 2012
(v mil. EUR)
Druhá překlenovací restrukturalizace - prosinec 2012
(v mil. EUR)
Písemný závazek - prosinec 2012
(v mil. EUR)
Účast na rekapitalizaci v květnu 2013
(v mil. EUR) (48)
Opatření
B1
B2
B3
B4
Částka
(v mil. EUR)
4 700
1 553
1 082
5 891
2.3.3.1. První překlenovací rekapitalizace (opatření B1)
(93)
Podrobný popis první překlenovací rekapitalizace v květnu 2012 (opatření B1) je uveden ve 14. až 33. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus. Souvislosti a hlavní prvky tohoto opatření jsou uvedeny v tomto oddíle.
(94)
Dne 20. dubna 2012 poskytl fond HFSF bance písemný závazek týkající se jeho účasti na plánovaném navýšení kapitálu banky s částkou ve výši 5 miliard EUR.
(95)
V rámci opatření B1 převedl fond HFSF v květnu 2012 na banku dluhopisy EFSF v hodnotě 4,7 miliardy EUR v souladu s ustanoveními o překlenovací rekapitalizaci obsaženými v zákoně č. 3864/2010 o zřízení fondu HFSF (dále jen „zákon o fondu HFSF“). V 53. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus Komise uvedla, že „překlenovací rekapitalizace dokončená dne 28. května 2012 představuje splnění povinnosti přijaté v písemném závazku, a představuje tak pokračování stejné podpory“. Částky uvedené v písemném závazku i částky poskytnuté v rámci první překlenovací rekapitalizace byly řeckou centrální bankou vypočítány tak, aby bylo zajištěno, že banka Piraeus dosáhne k 31. prosinci 2011, tj. datu zpětného zaúčtování překlenovací rekapitalizace do účetnictví banky, celkového kapitálového poměru ve výši 8 %. Jak je patrné z tabulky 3, opatření B1 pokrylo pouze část celkových kapitálových potřeb, které byly zjištěny v rámci zátěžového testu v roce 2012. Předpokládalo se, že banka získá kapitál navýšením kapitálu v budoucnu a překlenovací rekapitalizace měla pouze zachovat způsobilost banky pro financování ECB do doby, než dojde k navýšení kapitálu.
(96)
Pro období ode dne první překlenovací rekapitalizace do dne přeměny první překlenovací rekapitalizace na kmenové akcie a jiné konvertibilní finanční nástroje stanovila dohoda, která byla před úpisem uzavřena mezi bankou a fondem HFSF, že banka musí hradit fondu HFSF roční poplatek z nominální hodnoty směnek EFSF ve výši 1 % a že se výplaty kupónů a vzniklých úroků ze směnek EFSF za toto období budou započítávat jako dodatečný kapitálový příspěvek fondu HFSF poskytnutý bance (49).
2.3.3.2. Druhá překlenovací rekapitalizace (opatření B2)
(97)
Na podzim 2012 vykázala banka další ztráty. Její kapitál se proto opět snížil pod minimální kapitálové požadavky, které se vyžadovaly, aby byla i nadále způsobilá pro refinancování poskytované ECB.
(98)
V důsledku toho byla nezbytná druhá překlenovací rekapitalizace. Dne 20. prosince 2012 provedl fond HFSF druhou překlenovací rekapitalizaci ve výši 1 553 milionů EUR (opatření B2), a to opět převedením dluhopisů EFSF na banku.
2.3.3.3. Písemný závazek ze dne 20. prosince 2012 (opatření B3)
(99)
Kromě druhé překlenovací rekapitalizace poskytl fond HFSF dne 20. prosince 2012 bance písemný závazek týkající se jeho účasti na navýšení základního kapitálu banky a na konvertibilních nástrojích, které mají být vydány, a to s celkovou částkou až do výše 1 082 milionů EUR (opatření B3).
(100)
Dvě překlenovací rekapitalizace (opatření B1 a B2) a dodatečná částka přislíbená v prosinci 2012 (opatření B3) znamenaly, že se fond HFSF zavázal pokrýt celkové kapitálové potřeby, které byly zjištěny během zátěžového testu v roce 2012 (7 335 milionů EUR (50)).
2.3.3.4. Účast fondu HFSF na rekapitalizaci na jaře 2013 (opatření B4) a částečném splacení opatření B1 a B2
(101)
Dne 23. dubna 2013 schválila valná hromada akcionářů banky navýšení základního kapitálu o 8 429 milionů EUR (51). Tato částka byla vypočítána jako součet:
(i)
částky ve výši 7 335 milionů EUR k pokrytí kapitálových potřeb, které byly zjištěny během zátěžového testu v roce 2012; z této částky upsal fond HFSF částku ve výši 5 891 milionů EUR (opatření B4) a soukromí investoři upsali částku ve výši 1 444 milionů EUR;
(ii)
částky ve výši 570 milionů EUR, kterou fond HFSF vložil za účelem splnění regulativních kapitálových požadavků, jež vznikly v souvislosti s převzatou činností banky ATE, jak bylo přislíbeno v červenci 2012; toto opatření posoudila Komise v rozhodnutí o likvidaci banky ATE, v němž konstatovala, že se nejedná o podporu poskytnutou bance Piraeus;
(iii)
částky ve výši 524 milionů EUR, kterou fond HFSF vložil k uspokojení kapitálových potřeb, jež vznikly v souvislosti s uhrazením kupní ceny činností tří kyperských bank v Řecku; tato část navýšení kapitálu představuje opatření C (52).
(102)
Cena nových akcií byla stanovena na 1,70 EUR za akcii, což odpovídá 50 % burzovního kurzu za 50 dnů předcházejících jejímu stanovení, váženému podle příslušných objemů obchodů.
(103)
Dne 3. června 2013 oznámila správní rada banky emisi 3 888 268 914 nových akcií s nominální hodnotou 0,30 EUR za cenu ve výši 1,70 EUR za akcii (53). Dne 28. června 2013 banka oznámila (54), že správní rada potvrdila výplatu celkového navýšení základního kapitálu v plné výši, a to s celkovou částkou ve výši 8 429 milionů EUR, včetně prémií.
(104)
Celková účast soukromého sektoru na navýšení základního kapitálu banky činila 1 444 milionů EUR (55). Tato částka zahrnuje účast banky BCP, jak je popsáno v 80. bodě odůvodnění.
(105)
Účast fondu HFSF na navýšení základního kapitálu banky proto činila 6 985 milionů EUR.
(106)
Po rekapitalizaci na jaře 2013 se fond HFSF stal významným akcionářem banky s podílem ve výši 81 % (56). Fond HFSF vydal opční listy a poskytl soukromým investorům jeden opční list na každou upsanou akcii, a to bezúplatně (57). Každý opční list zahrnuje právo na nákup 4,48 akcií fondu HFSF, a to ve stanovených intervalech a za realizační ceny. Toto právo mohlo být poprvé uplatněno dne 2. ledna 2014 a poté je možno opční listy uplatnit co šest měsíců až do dne 2. ledna 2018. Realizační cena se rovná upisovací ceně ve výši 1,70 EUR navýšené o roční úrokovou sazbu (4 % za první rok, 5 % za druhý rok, 6 % za třetí rok, 7 % za čtvrtý rok a za posledních šest měsíců 8 % ročně) (58).
(107)
Zákon o fondu HFSF, který byl v roce 2014 pozměněn, stanoví, že v případě emise s přednostním právem lze upravit pouze realizační ceny opčních listů. Každá takováto úprava se mimoto musí uskutečnit následně a pouze do výše realizovaných výnosů z prodeje předkupních práv fondu HFSF. V případě navýšení základního kapitálu bez předkupních práv není úprava možná.
2.3.4. Opatření podpory ve prospěch nabytých podniků (opatření C)
2.3.4.1. Opatření podpory ve prospěch banky ATE
(108)
Jak je uvedeno v 58. bodě odůvodnění, v době rozhodnutí o restrukturalizaci banky ATE již měla banka ATE prospěch z opatření podpory.
(109)
V prosinci 2011 vložil řecký stát do banky ATE částku ve výši 290 milionů EUR.
(110)
Usnesení ze dne 27. července 2012 (popsané v 62. a 63. bodě odůvodnění) zahrnovalo rovněž další státní podporu. K odstranění nedostatku finančních prostředků poskytl fond HFSF bance Piraeus dluhopisy EFSF v hodnotě 7 471 milionů EUR. Fond HFSF se rovněž zavázal rekapitalizovat banku Piraeus s částkou ve výši 570 milionů EUR.
(111)
Celkově činí podpora související s koupí a převzetím 8 041 milionů EUR.
2.3.4.2. Opatření podpory pro činnosti tří kyperských bank v Řecku (opatření C)
(112)
Jak již bylo uvedeno v 77. a 101. bodě odůvodnění, v době nabytí činností tří kyperských bank v Řecku přijal fond HFSF závazek, že poskytne bance Piraeus kapitál ve výši 524 milionů EUR (opatření C). Tento závazek byl splněn v červnu 2013 (59).
2.4. PLÁN RESTRUKTURALIZACE
2.4.1. Domácí operace
(113)
Na základě plánu restrukturalizace se banka zaměří na své hlavní bankovní činnosti v Řecku.
(114)
Těžištěm je obnovení ziskovosti a životaschopnosti bankovních činností v Řecku. Za tímto účelem zahrnuje plán restrukturalizace řadu opatření, která mají zlepšit provozní efektivitu banky a čisté úrokové rozpětí, a rovněž opatření zlepšující její kapitálovou pozici a strukturu rozvahy.
(115)
Co se týká provozní efektivity, banka již zahájila rozsáhlý program racionalizace.
(116)
V období od 31. prosince 2011 do 31. prosince 2013 omezila banka svou fyzickou přítomnost v Řecku celkem o 322 poboček s přihlédnutím k restrukturalizaci nabytých subjektů po akvizici. V roce 2014 udržela banka toto tempo a v prvním pololetí již uzavřela […] poboček.
Tabulka 9
Restrukturalizace sítě řeckých poboček od roku 2010 do 1. pololetí roku 2014
Období
2011
2012
2013
1. pololetí 2014
Celkový počet poboček na začátku období nebo ke dni akvizice
360
918
1 316
1 037
Z toho banka Piraeus
(…)
(…)
(…)
(…)
ATE
(…)
(…)
Geniki
(…)
(…)
Kyperské pobočky
(…)
(…)
(…)
MBG
(…)
(…)
(…)
Celkem na konci období
346
889
1 037
899
Celkový počet uzavřených poboček během období
14
29
279
138
Zdroj:
plán restrukturalizace předložený dne 25. června 2014, s. 40 a 125, výroční zprávy za rok 2011 a 2012.
(117)
V období 2011-2013 snížila banka rovněž celkový počet pracovníků v oblasti bankovních i nebankovních činností v Řecku o 2 519 zaměstnanců. Konkrétně lze 2 114 odchodů přičíst programu dobrovolného ukončení pracovního poměru, který banka zavedla.
Tabulka 10
Snížení počtu pracovníků v Řecku v období 2010-2013
Období
2011
2012
2013
Celkový počet pracovníků na začátku období nebo ke dni akvizice
6 370
12 616
18 628
Z toho banka Piraeus
(…)
(…)
(…)
ATE
(…)
(…)
Geniki
(…)
(…)
Kyperské pobočky
(…)
(…)
(…)
MBG
(…)
(…)
(…)
Celkem na konci období
6 172
12 365
16 558
Snížení počtu zaměstnanců
198
251
2 070
Zdroj:
plán restrukturalizace předložený dne 25. června 2014, s. 40 a 125, výroční zprávy za rok 2011 a 2012.
(118)
V období od prosince 2013 do konce roku 2017 zamýšlí banka dále snížit jak počet pracovníků v Řecku (z 16 558 na […] zaměstnanců), tak i velikost své sítě (z 1 037 na […] poboček) (60). […]
(119)
Vyšší efektivnost z hlediska poboček a pracovníků pomůže snížit celkové náklady banky na činnosti v Řecku o […] % z částky ve výši 1 394 milionů EUR na formálním základě v roce 2013 na […] milionů EUR (61) v roce 2017 (62). V důsledku toho by měl předpokládaný poměr nákladů k výnosům u činností v Řecku na konci období restrukturalizace klesnout pod […] %.
(120)
Plán restrukturalizace rovněž popisuje, jak banka sníží své náklady na financování, což představuje hlavní prvek obnovení životaschopnosti. Banka očekává, že v důsledku stabilnějšího prostředí, a zejména očekávané stabilizace a oživení řeckého hospodářství, které má od roku 2014 opět růst, bude moci u vkladů platit nižší úrokové sazby. Očekává se, že se rozpětí u vkladů v Řecku sníží (63). Tohoto snížení rozpětí bude dosaženo zejména hrazením mnohem nižších úrokových sazeb u termínovaných vkladů. Stejně tak se sníží závislost banky na nouzové pomoci v oblasti likvidity a širším financování poskytovaném Eurosystémem z více než 45 % jejích celkových aktiv v roce 2012 na méně než […] % v roce 2017 (64).
(121)
V plánu restrukturalizace se předpokládá, že banka posílí rovněž svou rozvahu. Její poměr čistých úvěrů k vkladům v Řecku se v roce 2017 sníží na […] % (ze 114 % v roce 2013 (65)), zatímco kapitálová přiměřenost se dále zlepší.
(122)
Další prioritou banky je řízení nesplácených půjček. Banka zlepší své úvěrové procesy, a to z hlediska vzniku úvěrů (lepší zajištění kolaterálem a nižší limity) i řízení nesplácených půjček. Míra nesplácených půjček dosáhne v […] téměř […] % a poté se začne snižovat s očekávanou mírou ve výši přibližně […] % na konci období restrukturalizace (66). Náklady rizika (snížení hodnoty úvěrů) se sníží z téměř 2 miliard EUR v roce 2013 na méně než […] milionů EUR v roce 2018 (67).
(123)
Vyšší provozní efektivita, zvýšení čistého úrokového rozpětí a nižší náklady rizika bance umožní dosáhnout v Řecku zisku, a to počínaje od roku […]. Banka předpokládá, že její zisk v roce 2018 u domácích činností přesáhne […] miliard EUR.
2.4.2. Mezinárodní bankovní činnosti
(124)
K zvýšení ziskovosti zahraničních činností již banka zahájila provádění programu významného snižování nákladů u mezinárodní sítě. Od konce roku 2011 do března 2014 se počet zaměstnanců snížil o 10 % z 6 634 na 5 948 a počet poboček o 18 % z 499 na 410 (68). Struktura jejího mezinárodního portfolia se zjednodušila v zájmu omezení nákladové základny (69).
(125)
Plán restrukturalizace zdůrazňuje nutnost snížit závislost zahraničních dceřiných společností na mateřské společnosti v Řecku, pokud jde potřeby v oblasti financování, a zabezpečit kapitálovou pozici banky.
(126)
V září 2012 prodala banka svou americkou dceřinou společnost, na niž připadala aktiva ve výši přibližně 0,7 miliardy EUR (13 poboček a 158 zaměstnanců).
(127)
Do konce června 2018 sníží banka svou expozici zahraničním aktivům na […] miliard EUR. Tento údaj představuje snížení o […] % (70) v porovnání s koncem roku 2012 (71).
(128)
Snížení zahraničních aktiv bude o něco menší (na […] miliard EUR) v případě […] (72). V tomto případě bude celkové snížení zahraničních aktiv činit […] % v porovnání s koncem roku 2012.
(129)
Místo dodržení výše uvedeného omezení týkajícího se celkových aktiv na konci června 2018 se však může banka rozhodnout, že odprodá […] (73). V tomto případě nebudou ponechané činnosti představovat více než […] % celkových zahraničních činností banky na konci roku 2012.
(130)
Banka sníží své celkové financování poskytované zahraničním dceřiným společnostem.
2.4.3. Získání soukromého kapitálu a příspěvek stávajících akcionářů a podřízených věřitelů
(131)
Banka Piraeus získala značné objemy kapitálu na trhu, a snížila tudíž státní podporu, kterou potřebovala.
(132)
Banka získala v roce 2011 určitý soukromý kapitál prostřednictvím emise s přednostním právem, a to ve výši 807 milionů EUR (74). Jak je uvedeno v 104. bodě odůvodnění, bance se prostřednictvím rekapitalizace na jaře 2013 rovněž podařilo získat kapitál od soukromých investorů. V důsledku rekapitalizace na jaře 2013 došlo taktéž k významnému zředění podílů dřívějších akcionářů, jelikož po rekapitalizaci na jaře 2013 drží fond HFSF 81 % akcií banky a noví investoři 17 %, zatímco dřívější akcionáři mají pouze 2% podíl. Od roku 2008 nebyly vyplaceny žádné dividendy v hotovosti.
(133)
V dubnu 2014 získala banka na trhu kapitál ve výši 1 750 milionů EUR k pokrytí svých dodatečných kapitálových potřeb a splacení preferenčních akcií v držení Řecka. Nové akcie byly vydány za cenu ve výši 1,7 EUR, tj. cenu, kterou fond HFSF uhradil v rámci rekapitalizace na jaře 2013.
(134)
Banka vytvořila kapitál zpětným odkupem svých hybridních a podřízených dluhových nástrojů se srážkou z nominální hodnoty. V březnu 2012 nabídla banka zpětný odkup některých hybridních nástrojů a nástrojů zahrnovaných do nižší třídy tier 2. Cena, která byla stanovena na základě tržní hodnoty a která zahrnovala prémii ve výši maximálně deseti procentních bodů, byla stanovena na 37 % nominální hodnoty u hybridního nástroje a 50 % nominální hodnoty u nástroje zahrnovaného do nižší třídy tier 2. Příslušné míry účasti činily 52,8 % resp. 18,2 %. V květnu 2013 zahájila banka další proces řízení závazků za účelem zpětného odkupu nesplacených cenných papírů v hodnotě 321 milionů EUR. Míra účasti činila 20 %. Tyto postupné zpětné odkupy vedly k celkovému zvýšení kapitálu přibližně o 120 milionů EUR (75).
2.5. PŘIPOMÍNKY ŘECKÝCH ORGÁNŮ
(135)
Dne 25. června 2014 přijalo Řecko závazek, že banka a její přidružené společnosti provedou plán restrukturalizace, který byl předložen téhož dne, a poskytlo další závazky týkající se plánu restrukturalizace (dále jen „závazky“). V tomto oddíle jsou shrnuty závazky, které jsou uvedeny v příloze.
(136)
Řecko se za prvé zavázalo, že banka bude restrukturalizovat své obchodní činnosti v Řecku, a stanovilo maximální počet poboček a zaměstnanců v Řecku k 31. prosinci 2017 a rovněž maximální výši celkových nákladů na činnosti v Řecku v roce 2017 (76).
(137)
Řecko přijalo rovněž závazek, že banka sníží náklady na vklady získané v Řecku. K 31. prosinci 2017 bude banka splňovat maximální poměr čistých úvěrů k vkladům (77). […]
(138)
Co se týká zahraničních dceřiných společností banky, Řecko přijalo závazek, že banka sníží do 30. června 2018 svá zahraniční aktiva (78). Podpora v oblasti likvidity nebo kapitálová podpora poskytovaná těmto dceřiným společnostem je navíc přísně limitována, co se týká nominální částky, a je omezena na určité okolnosti.
(139)
Řecko přijalo závazek, že banka odprodá řadu cenných papírů. Až na omezené výjimky nebude banka mimoto nakupovat cenné papíry spekulativního stupně (79).
(140)
Řecko přijalo řadu závazků týkajících se správy a řízení banky. Řecko se zavázalo omezit odměny zaměstnanců a vedoucích pracovníků banky (80).
(141)
Řecko přijalo rovněž závazek, že banka bude uplatňovat obezřetnou úvěrovou politiku s cílem zajistit, aby byla rozhodnutí o poskytnutí úvěrů a jejich restrukturalizaci zaměřena na dosažení co nejvyšší životaschopnosti a ziskovosti banky. Banka bude splňovat vysoké standardy, pokud jde o sledování úvěrového rizika a restrukturalizaci úvěrů (81).
(142)
Řada závazků se zabývá operacemi banky, které souvisejí se spřízněnými dlužníky. Tyto závazky mají zajistit, aby se banka neodchylovala od obezřetných bankovních postupů, například při poskytování nebo restrukturalizaci úvěrů pro zaměstnance, vedoucí pracovníky a akcionáře, jakož i pro veřejné subjekty, politické strany a mediální společnosti (82).
(143)
Řecko se také zavázalo, že banka bude dodržovat některá omezení týkající se chování, jako je zákaz výplaty kupónů a dividend, zákaz akvizic a zákaz odkazování na státní podporu v reklamě (83).
(144)
Tyto závazky bude do 31. prosince 2018 sledovat kontrolní správce.
(145)
Ve svém podání ze dne 25. června 2014 Řecko uvedlo, že před případným zpětným odkupem opčních listů ze strany banky nebo jiného státního subjektu včetně fondu HFSF požádá Komisi o souhlas (84).
3. DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍHO SE PRVNÍ PŘEKLENOVACÍ REKAPITALIZACE
(146)
Dne 27. července 2012 zahájila Komise formální vyšetřovací řízení s cílem ověřit, zda byly splněny podmínky sdělení o bankovnictví z roku 2008 (85) týkající se vhodnosti, nezbytnosti a přiměřenosti první překlenovací rekapitalizace, kterou fond HFSF provedl ve prospěch banky Piraeus (opatření B1).
(147)
Co se týká vhodnosti opatření, vzhledem ke skutečnosti, že podpora byla poskytnuta po předchozí rekapitalizaci a pomoci v oblasti likvidity, a vzhledem k dlouhému období záchrany vyslovila Komise pochybnosti, zda banka přijala veškerá možná opatření, aby zamezila potřebě opětovné podpory v budoucnu (86). Komisi mimoto nebylo jasné, kdo bude banku kontrolovat v budoucnu, jakmile první překlenovací rekapitalizaci nahradí stálá rekapitalizace (87), jelikož se banka mohla dostat buď pod kontrolu státu, nebo pod kontrolu menšinových soukromých vlastníků, kteří by mohli profitovat z kontroly a vysokého pákového efektu. Komise každopádně uvedla, že aby mohla pokládat první překlenovací rekapitalizaci za vhodnou, je třeba zachovat kvalitu řízení banky, a zejména jejího úvěrového procesu.
(148)
Co se týká nezbytnosti první překlenovací rekapitalizace, v 70. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus Komise zpochybnila, zda byla přijata veškerá možná opatření, aby banka zamezila potřebě opětovné podpory v budoucnu. Jelikož nebyla jistá doba trvání překlenovací rekapitalizace, nemohla Komise vyvodit závěr, zda je dostatečná a zda vyhovuje zásadám týkajícím se protiplnění a sdílení nákladů podle pravidel státní podpory. Jelikož v době přijetí rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus nebyly známy podmínky přeměny první překlenovací rekapitalizace na stálou rekapitalizaci, nemohla je Komise posoudit.
(149)
Co se týká přiměřenosti opatření, Komise vyslovila pochybnosti, zda byla ve vztahu k první překlenovací rekapitalizaci přijata dostatečná ochranná opatření (zákaz odkazování na státní podporu v reklamě, zákaz výplaty kupónů a dividend, zákaz uplatňování opcí a zákaz zpětného odkupu, jak bylo popsáno v 76. bodě rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus). V 77. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus Komise mimoto uvedla, že neexistence pravidel bránících fondu HFSF v koordinaci čtyř největších bank (tj. banky Piraeus, Eurobank, NBG a Alpha Bank) a neexistence přiměřených záruk, které zabrání sdílení obchodně citlivých informací, může vést k narušení hospodářské soutěže. Komise proto navrhla jmenování kontrolního správce, který bude v bance fyzicky přítomen.
4. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN K FORMÁLNÍMU VYŠETŘOVACÍMU ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍMU SE PRVNÍ PŘEKLENOVACÍ REKAPITALIZACE
4.1. PŘIPOMÍNKY BANKY PIRAEUS
(150)
Dne 30. srpna 2012 obdržela Komise připomínky banky Piraeus k rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se této banky.
(151)
Co se týká vhodnosti opatření, banka uvedla, že dluhová krize v Řecku a eurozóně představovala bezprecendentní situaci. Kapitálová injekce v květnu 2009, odpovídající 1,0 % jejích rizikově vážených aktiv, byla přímou reakcí na mimořádnou nestabilitu na světových finančních trzích. Na konci roku 2011 odpovídala další kapitálová injekce Řecka ve výši 380 milionů EUR 1,1 % rizikově vážených aktiv banky v té době a měla odstranit nedostatek kapitálu, který se očekával v důsledku prohlubující se recese. Rekapitalizace banky ve výši 4,7 miliardy EUR, kterou provedl fond HFSF, byla první částí rekapitalizace k odstranění nedostatku kapitálu vyplývajícího ze zapojení soukromého sektoru a posouzení úvěrových portfolií, jež provedla společnost Blackrock (88), jakož i z prohlubující se recese.
(152)
Banka zastávala rovněž názor, že jmenování jednoho resp. dvou členů správní rady banky ze strany Řecka a fondu HFSF jakožto jejich zástupců a jednoho člena fondu HFSF jakožto člena výboru správní rady pro řízení rizik spolu s dalšími opatřeními zajistilo, že nemohla podstupovat nadměrná rizika.
(153)
Co se týká nezbytnosti opatření, banka uvedla, že o rekapitalizaci ve formě překlenovacího financování rozhodly řecké orgány a Evropská unie, MMF a ECB a že překlenovací rekapitalizace ve výši 4,7 miliardy EUR téměř vyrovnala dopad zapojení soukromého sektoru. Co se týká přeměny překlenovací rekapitalizace na stálý kapitál, po dlouhém období bez vlády v Řecku ve druhém čtvrtletí roku 2012 došlo po schválení konečné struktury nevyhnutelně k zředění podílů současných akcionářů a bylo dohodnuto náležité protiplnění (v závislosti na podmínkách a použitých nástrojích).
(154)
Pokud jde o přiměřenost opatření, banka podotkla, že od roku 2009 upravila své postupy při poskytování úvěrů a že uplatňuje přísnější úvěrová kritéria, kratší dobu splatnosti a nižší úvěrové limity. Od prvního čtvrtletí roku 2009 jsou všechny žádosti o výplatu nad určitou částku přezkoumávány a schvalovány náměstkem výkonného ředitele a generálním ředitelem/oddělením pro úvěrové riziko skupiny. Banka nezmění své stávající obchodní praktiky, jak jsou stanoveny v obchodním plánu, který byl předložen řecké centrální bance, a nenaruší stávající úvěrové standardy. Tyto standardy patří k nejpřísnějším v odvětví, jak naznačují rovněž velmi dobré výsledky, jichž banka dosáhla při diagnostice, kterou provedla společnost Blackrock Solutions. Dodržování těchto záměrů bude zajištěno zástupci Řecka a fondu HFSF ve správní radě banky.
(155)
Co se týká návrhu Komise na jmenování kontrolního správce, banka zastávala názor, že podrobné sledování již zajišťuje několik třetích stran, například řecká centrální banka, externí auditoři, zástupce Řecka a zástupci fondu HFSF.
4.2. PŘIPOMÍNKY JINÉ ŘECKÉ BANKY
(156)
Dne 3. ledna 2013 obdržela Komise připomínky jedné řecké banky k rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus. Tato řecká banka uvedla, že rekapitalizace řeckých bank ze strany fondu HFSF představovala v zásadě vítaný krok směrem k zdravějšímu a životaschopnějšímu bankovnímu systému, a nevyslovila vůči rekapitalizaci banky Piraeus žádné námitky.
(157)
Ačkoli tato řecká banka vyslovila plnou podporu zásadě rekapitalizace řeckých bank fondem HFSF, rovněž uvedla, že v zájmu omezení narušení hospodářské soutěže na minimum a zamezení diskriminaci očekávala, že rekapitalizace fondem HFSF bude pro všechny banky působící v Řecku dostupná za stejných podmínek.
5. PŘIPOMÍNKY ŘECKA K FORMÁLNÍMU VYŠETŘOVACÍMU ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍMU SE PRVNÍ PŘEKLENOVACÍ REKAPITALIZACE
(158)
Dne 5. září 2012 předložilo Řecko připomínky, které vypracovaly řecká centrální banka a fond HFSF.
5.1. PŘIPOMÍNKY ŘECKÉ CENTRÁLNÍ BANKY
(159)
Co se týká vhodnosti první překlenovací rekapitalizace, řecká centrální banka uvedla, že kapitál ve výši 18 miliard EUR, kterým fond HFSF v květnu 2012 rekapitalizoval čtyři největší řecké banky, činil méně než konečná částka, kterou tyto banky potřebovaly, aby postupně dosáhly poměru kmenového kapitálu tier 1, který byl do června 2012 stanoven na 10 %, a kmenového kapitálu tier 1, který byl ve tříletém scénáři nepříznivého vývoje stanoven na 7 %, a udržovaly tento poměr. Řecká centrální banka rovněž uvedla, že první překlenovací rekapitalizace byla dočasná, jelikož proces rekapitalizace bude ukončen navýšením základního kapitálu ze strany těchto čtyř bank.
(160)
Řecká centrální banka taktéž podotkla, že rekapitalizace největších řeckých bank byla součástí dlouhodobější restrukturalizace řeckého bankovního sektoru. Dále uvedla, že pokud je banka v soukromém vlastnictví, vedení se s největší pravděpodobností nezmění, zatímco v případě, že by se banka dostala do vlastnictví státu (tj. vlastnil by ji fond HFSF), mohl by fond HFSF jmenovat nové vedení, které bude každopádně posouzeno řeckou centrální bankou. Řecká centrální banka uvedla, že průběžně hodnotí rámec správy a řízení společnosti, přiměřenost vedení a rizikový profil každé banky s cílem zajistit, aby nebyla podstupována nadměrná rizika. Řecká centrální banka rovněž uvedla, že fond HFSF již jmenoval zástupce ve správních radách rekapitalizovaných bank.
(161)
Co se týká nezbytnosti první překlenovací rekapitalizace, řecká centrální banka uvedla, že rekapitalizace banky byla omezena s cílem zajistit dodržení tehdy platných minimálních kapitálových požadavků (8 %). Řecká centrální banka také uvedla, že dlouhé období před rekapitalizací bylo nezbytné kvůli náhlému zhoršení prostředí, v němž banky působí, v Řecku a dopadu programu zapojení soukromého sektoru, složitosti celého projektu a nutnosti maximalizovat účast soukromých investorů na navýšení základního kapitálu.
(162)
Pokud jde o přiměřenost první překlenovací rekapitalizace, řecká centrální banka poukázala na skutečnost, že úplné provedení plánu restrukturalizace předloženého Komisí bude zajištěno tím, že pozastavení hlasovacích práv fondu HFSF bude zrušeno mimo jiné v případě významného porušení plánu restrukturalizace. Řecká centrální banka rovněž uvedla, že potíže banky Piraeus nebyly způsobeny podceněním rizik ze strany vedení banky ani agresivními obchodními praktikami.
5.2. PŘIPOMÍNKY FONDU HFSF
(163)
Co se týká vhodnosti první překlenovací rekapitalizace, ohledně otázky možného státního zásahu v případě, že stát poskytne prostřednictvím fondu HFSF vysoké částky státní podpory a fond HFSF má plná hlasovací práva, fond HFSF uvedl, že se banky financované fondem HFSF nepokládají za veřejné subjekty ani podniky pod kontrolou státu a že po provedení stálé rekapitalizace fondem HFSF nebudou ovládány státem. Fond HFSF uvedl, že je zcela nezávislým subjektem soukromého práva, který může rozhodovat nezávisle. Fond HFSF nepodléhá kontrole ze strany vlády podle § 16 písm. C) bodu 2 zákona o fondu HFSF, podle něhož nejsou úvěrové instituce, jímž fond HFSF poskytl kapitálovou podporu, součástí širšího veřejného sektoru. Fond HFSF rovněž poukázal na strukturu řízení fondu.
(164)
Pokud jde o zásah fondu HFSF do vedení banky, fond HFSF podotkl, že bude respektovat autonomii banky a nebude zasahovat do jejího každodenního řízení, jelikož jeho úloha je omezena na to, co je stanoveno v zákoně o fondu HFSF. Fond HFSF uvedl, že nedojde ke státním zásahům ani koordinaci a že rozhodnutí banky ohledně úvěrového procesu (mimo jiné ohledně kolaterálu, úročení a solventnosti dlužníků) budou přijímána na základě obchodních kritérií.
(165)
Fond HFSF uvedl, že zákon o fondu HFSF a dohoda uzavřená před úpisem obsahují náležitá ochranná opatření, která mají současným soukromým akcionářům zabránit v přílišném riskování. Fond HFSF poukázal například na tyto skutečnosti: i) jmenování zástupců fondu HFSF jako nezávislých nevýkonných členů správní rady banky a jejich přítomnost ve výborech, ii) to, že fond HFSF provedl v bance hloubkovou kontrolu, a iii) to, že po konečné rekapitalizaci budou jeho hlasovací práva omezena pouze potud, pokud bude banka dodržovat podmínky plánu restrukturalizace.
(166)
Fond HFSF uvedl, že byla zavedena vhodná opatření s cílem zajistit, aby si banky, v nichž má fond HFSF účast, nevyměňovaly obchodně citlivé informace. Tato opatření zahrnují jmenování různých zástupců fondu HFSF do těchto bank, pověření těchto zástupců, jež výslovně zabraňuje toku informací mezi jednotlivými zástupci, a jednoznačné interní pokyny určené těmto zástupcům, aby nepředávali obchodně citlivé informace bank. Fond HFSF mimoto uvedl, že ve vztahu k bankám nevykonává svá práva způsobem, který by mohl zamezit účinné hospodářské soutěži nebo ji omezit, narušit či významně snížit nebo ztížit. Fond HFSF taktéž poukázal na skutečnost, že se na členy jeho správní rady a zaměstnance vztahují přísná pravidla týkající se zachovávání důvěrnosti údajů a fiduciární povinnosti a že jsou vázáni předpisy týkajícími se profesního tajemství, pokud jde o jeho záležitosti.
6. POSOUZENÍ PODPORY SOUVISEJÍCÍ S NABYTÍM BANKY ATE A ČINNOSTÍ TŘÍ KYPERSKÝCH BANK V ŘECKU
6.1. POSOUZENÍ PODPORY SOUVISEJÍCÍ S BANKOU ATE
(167)
V rozhodnutí o restrukturalizaci banky ATE dospěla Komise k závěru, že opatření popsaná v 58. a 108. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí představují státní podporu a že jsou v souladu s vnitřním trhem.
(168)
V rozhodnutí o likvidaci banky ATE dospěla Komise k závěru, že opatření popsaná v 109. a 110. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí představují státní podporu pro převedené činnosti banky ATE. Komise mimoto vyvodila závěr, že podpora pro banku ATE je slučitelná s vnitřním trhem pouze tehdy, bude-li začlenění převedených činností ATE provedeno podle plánu a pokud plán restrukturalizace banky Piraeus - zahrnující převedené činnosti banky ATE - umožňuje obnovení její dlouhodobé životaschopnosti. Toto obnovení dlouhodobé životaschopnosti bude posouzeno v oddíle 7.6.2.
(169)
Komise proto nemusí posoudit výše zmíněná opatření znovu a potvrzuje, že jsou slučitelná s vnitřním trhem.
6.2. POSOUZENÍ PODPORY SOUVISEJÍCÍ S ČINNOSTÍ TŘÍ KYPERSKÝCH BANK V ŘECKU (OPATŘENÍ C)
6.2.1. Existence státní podpory a její výše
(170)
Komise musí s ohledem na opatření C zjistit existenci státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Podle tohoto ustanovení představují státní podporu podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy.
(171)
Rekapitalizace banky fondem HFSF ve výši 524 milionů EUR byla přislíbena v březnu 2013 v rámci podávání nabídek na převzetí převedených kyperských činností. Opatření bylo proto provedeno v březnu 2013. K vlastní rekapitalizaci došlo v rámci rekapitalizace na jaře 2013 (89).
(172)
Rekapitalizaci banky provedl fond HFSF. což je subjekt, který zřídilo a který financuje Řecko za účelem podpory bank, výplata byla proto provedena ze státních prostředků.
(173)
Co se týká příjemce státní podpory, rekapitalizace (jak je objasněno v 72. bodě odůvodnění) měla pokrýt kapitálové potřeby, které vyplynou z nabytí převedených kyperských činností. Rekapitalizace bude mimoto k dispozici kterékoli řecké bance, která převedené kyperské činnosti převezme. Nabídka banky Piraeus, jak byla předložena fondu HFSF ke schválení, brala v úvahu rekapitalizaci ze strany fondu HFSF. V té době byl kapitál pro řecké banky omezený a bez příslibu rekapitalizace by žádná z nich převedené kyperské činnosti nepřevzala. Ačkoli oficiálním příjemcem kapitálu, který poskytl fond HFSF, je banka Piraeus, Komise se domnívá, že příjemcem státní podpory jsou převedené kyperské činnosti, jelikož opatření umožnilo jejich prodej řecké bance. Bez rekapitalizace banky by je žádná řecká banka nepřevzala. Byly by ponechány ve skupinách, které se potýkaly s mimořádnými potížemi (Cyprus Popular Bank i Bank of Cyprus byly vzhledem k vysokým kapitálovým potřebám předmětem řešení problémů), a pravděpodobně by proto vyhlásily úpadek, nebo by přinejmenším čelily značnému odlivu vkladů. Co se týká existence výhody, Komise rovněž podotýká, že rekapitalizace banky Piraeus fondem HFSF není v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství: v době velké nejistoty by soukromý investor působící za běžných tržních podmínek nepřijal závazek týkající se vložení velkého objemu kapitálu do banky v budoucnu, aniž by předem znal podmínky budoucí kapitálové injekce (tj. emisní cenu).
(174)
Opatření je mimoto zjevně selektivní, jelikož se vztahuje pouze na převedené kyperské činnosti (z nichž každá představuje samostatný podnik), a nikoli na jakékoli jiné podniky.
(175)
Převedené kyperské činnosti, tj. řecké pobočky tří kyperských bank, mimoto soutěží s ostatními bankami, včetně dceřiných společností zahraničních bank, které působí v Řecku nebo které se mohou zajímat o vstup na řecký trh. Záchrana těchto činností tudíž narušuje hospodářskou soutěž a ovlivňuje obchod mezi členskými státy.
(176)
Komise proto vyvozuje závěr, že rekapitalizace banky Piraeus fondem HFSF ve výši 524 milionů EUR představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
Příjemce státní podpory
(177)
Jak již bylo objasněno v 173. bodě odůvodnění, Komise pokládá za příjemce vydání dluhopisů EFSF fondem HFSF převedené kyperské činnosti.
(178)
Jak je objasněno v 71. a 173. bodě odůvodnění, převedené kyperské činnosti, tj. řecké pobočky tří kyperských bank, musela z důvodu finanční stability převzít jiná banka, zejména kvůli skutečnosti, že se tři kyperské banky nacházely ve velmi složité situaci. Prodej převedených kyperských činností a to, zda tento prodej představuje státní podporu pro kupujícího, tj. banku Piraeus, je proto nutno přezkoumat podle oddílu „Životaschopnost dosažená prodejem banky“ ve sdělení o restrukturalizaci (90).
(179)
Za účelem tohoto prodeje se řecká centrální banka rozhodla obrátit pouze na největší domácí banky působící v Řecku, z nichž nezávazné nabídky předložila pouze banka Piraeus a další dvě banky. Banka Piraeus je jediným uchazečem, který předložil platnou závaznou nabídku. Omezený počet kupujících, kteří byli kontaktováni, nemůže vyloučit skutečnost, že nabídkové řízení bylo otevřené, jelikož bylo možno přiměřeně očekávat, že ostatní investoři oficiální nabídku nepředloží. Kvůli finanční nestabilitě řeckého bankovního systému, který vykázal vysoké úvěrové ztráty kvůli hluboké a dlouhé recesi, zahraniční banky působící v Řecku odprodaly nebo se chystaly odprodat své činnosti v Řecku (např. Geniki, MBG, Emporiki Bank). Jinými slovy, opouštěly řecký trh a nehledaly nové investiční příležitosti v Řecku. Mimoto lze přiměřeně očekávat, že o tyto činnosti bude mít zájem pouze investor, který je schopen převzaté činnosti rychle stabilizovat a zajistit jejich životaschopnost - tj. velká bankovní skupina. Kvůli velmi krátké lhůtě, která byla k dispozici k uskutečnění prodeje (jak vyžadovala finanční krize, v níž se prodávané banky nacházely), nebyla účast zahraničních bank či jiných kategorií investorů na procesu prodeje pravděpodobná, jelikož tito investoři před předložením oficiální nabídky obvykle chtějí provést hloubkovou kontrolu aktiv nabízených k prodeji.
(180)
Komise proto vyvozuje závěr, že prodejní cena převedených kyperských činností představovala tržní cenu a že lze vyloučit podporu pro kupujícího, tj. banku Piraeus.
6.2.2. Právní základ pro posouzení slučitelnosti
(181)
Ustanovení čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy Komisi zmocňují, aby rozhodla o slučitelnosti podpory s vnitřním trhem, má-li tato podpora „napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“.
(182)
Komise uznává, že světová finanční krize může vyvolat vážnou poruchu v hospodářství členského státu a že k nápravě této poruchy mohou být vhodná opatření na podporu bank. To bylo potvrzeno ve sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o restrukturalizaci. Vzhledem k opětovně napjaté situaci na finančních trzích je Komise i nadále názoru, že předpoklady pro schválení podpory na základě čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy jsou splněny. Komise tento názor potvrdila přijetím sdělení o prodloužení z roku 2011 (91) a sdělení o bankovnictví z roku 2013 (92).
(183)
Co se týká řeckého hospodářství, ve svých rozhodnutích o schválení a prodloužení platnosti režimu podpory řeckých bank a rovněž při schválení opatření státní podpory, která provedlo Řecko ve prospěch jednotlivých bank (93), uznala Komise hrozbu vážné poruchy v řeckém hospodářství a to, že k nápravě této poruchy je vhodná státní podpora bank. Právním základem posouzení opatření podpory by proto měla být ustanovení čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy.
(184)
Během finanční krize vypracovala Komise kritéria slučitelnosti pro různé druhy opatření podpory. Zásady pro posuzování opatření podpory byly poprvé stanoveny ve sdělení o bankovnictví z roku 2008.
(185)
Podle bodu 15 sdělení o bankovnictví z roku 2008 musí podpora splňovat níže uvedená obecná kritéria slučitelnosti, aby se považovala za slučitelnou podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy:
(a)
Vhodnost: Podpora musí být dobře cílená, aby mohla účinně dosáhnout cíle, jenž spočívá v nápravě vážné poruchy v hospodářství. Toho by nebylo dosaženo, pokud by opatření nebylo pro nápravu této poruchy vhodné.
(b)
Nezbytnost: Výše a podoba podpory musí být nezbytné k dosažení cíle. Výše podpory musí představovat minimum nezbytné k dosažení cíle a podpora musí mít podobu, která je k nápravě poruchy nejvhodnější.
(c)
Přiměřenost: Kladné účinky opatření a narušení hospodářské soutěže je třeba náležitě vzájemně vyvážit a zajistit, aby bylo narušení omezeno na minimum nezbytné k dosažení cílů opatření.
(186)
Během finanční krize vypracovala Komise kritéria slučitelnosti pro různé druhy opatření podpory. Zásady pro posuzování opatření podpory byly poprvé stanoveny ve sdělení o bankovnictví z roku 2008.
(187)
Sdělení o rekapitalizaci stanoví další pokyny ohledně výše protiplnění, jež se vyžaduje u státní kapitálové podpory.
(188)
Ve sdělení o restrukturalizaci Komise rovněž objasnila, jak bude posuzovat plány restrukturalizace. Při posuzování plánu restrukturalizace banky podle sdělení o restrukturalizaci vezme Komise v úvahu veškerá opatření uvedená v tabulce 11.
6.2.3. Soulad opatření podpory C se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o rekapitalizaci
6.2.3.1. Vhodnost
(189)
Pokud jde o vhodnost opatření, tj. závazku fondu HFSF týkajícího se rekapitalizace banky Piraeus s částkou ve výši 524 milionů EUR, Komise se domnívá, že opatření je vhodné, jelikož umožnilo prodat činnosti tří kyperských bank v Řecku bance Piraeus.
(190)
Pokud by opatření nebylo provedeno, žádná řecká banka, včetně banky Piraeus, by nebyla ochotna převedené kyperské činnosti převzít, a to v době, kdy žádná banka mimo Řecko nebyla ochotna vstoupit na tento trh. Pokud by převedené kyperské činnosti nebyly převzaty, byly by tyto činnosti, a zejména vklady v řeckých pobočkách, ohroženy. Opatření proto zajistilo zachování finanční stability v Řecku. Na tomto základě Komise konstatuje, že opatření je vhodné jako podpora na záchranu.
6.2.3.2. Nezbytnost
(191)
Podle sdělení o bankovnictví z roku 2008 musí být výše a podoba podpory nezbytná k dosažení cíle opatření. To znamená, že kapitálová injekce musí například představovat minimální částku, která je nezbytná k dosažení tohoto cíle.
(192)
V době, kdy bylo pro řecké banky velmi obtížné získat kapitál, pokrývalo opatření kapitálové potřeby vyplývající z uhrazení kupní ceny za nabytí převedených kyperských činností, aby mohlo k akvizici dojít.
(193)
Komise mimoto hodnotí kladně skutečnost, že podpora měla podobu kapitálové injekce v rámci rekapitalizace na jaře 2013, jelikož fond HFSF neposkytl bance grant, nýbrž obdržel kmenové akcie v téže hodnotě.
(194)
Opatření je proto nezbytné k dosažení cíle spočívajícího v omezení poruchy v řeckém bankovním systému a celém hospodářství.
6.2.3.3. Přiměřenost
(195)
Činnosti, jimž byla poskytnuta podpora, byly poté, co řecké orgány zveřejnily výzvu k podávání nabídek, prodány. Převzaté činnosti byly mimoto rychle začleněny do banky Piraeus. Podpora neumožnila, aby podpořené činnosti zůstaly na trhu jako samostatní konkurenti.
(196)
Výše podpory byla poměrně nízká, jelikož odpovídala přibližně 3 % celkových čistých úvěrů převedených kyperských činností (tj. přibližně 3 % jejich rizikově vážených aktiv) (94).
(197)
Komise se proto domnívá, že opatření bylo navrženo tak, aby omezilo nepřiměřené narušení hospodářské soutěže na minimum.
6.2.3.4. Závěr ohledně slučitelnosti se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o rekapitalizaci
(198)
Na základě analýzy, která byla provedena v 189. až 197. bodě odůvodnění, se vyvozuje závěr, že rekapitalizace banky fondem HFSF ve výši 524 milionů EUR byla v souladu se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o rekapitalizaci vhodná, nezbytná k dosažení cíle spočívajícího v omezení poruchy v řeckém bankovním systému a celém hospodářství a byla navržena tak, aby omezila nepřiměřené narušení hospodářské soutěže na minimum.
6.2.4. Soulad opatření podpory se sdělením o restrukturalizaci
(199)
Jak je objasněno v 178. bodě odůvodnění, prodej převedených kyperských činností spadá do oddílu sdělení o restrukturalizaci s názvem „Životaschopnost dosažená prodejem banky“. V souladu s bodem 17 sdělení o restrukturalizaci je v případě prodeje banky ve špatném stavu nutno dodržet požadavky týkající se životaschopnosti, vlastního příspěvku a omezení narušení hospodářské soutěže.
6.2.4.1. Dlouhodobá životaschopnost převedených kyperských činností dosažená prodejem
(200)
V bodě 17 sdělení o restrukturalizaci je objasněno, že pokud je kupující podnik životaschopný a schopný převzetí banky ve špatném finančním stavu absorbovat, pak může prodej banky ve špatném finančním stavu jiné finanční instituci přispět k obnovení dlouhodobé životaschopnosti a napomoci obnovení důvěry na trhu.
(201)
Banka Piraeus převedené kyperské činnosti úspěšně integrovala. Jak je uvedeno v oddíle 7.6, na základě jejího plánu restrukturalizace lze banku považovat za životaschopný subjekt. Skutečnost, že převedené kyperské činnosti převzala banka Piraeus, umožnila obnovit jejich dlouhodobou životaschopnost.
6.2.4.2. Vlastní příspěvek a sdílení nákladů
(202)
Co se týká příspěvku akcionářů tří kyperských bank na restrukturalizační náklady, Komise podotýká, že tři kyperské banky neprodaly převedené kyperské činnosti za účetní hodnotu, nýbrž za hodnotu, která byla upravena v souladu se zprávou společnosti PIMCO. I po provedené úpravě převedly tři kyperské banky na banku Piraeus více aktiv než závazků. Bylo proto dosaženo dostatečného sdílení nákladů ze strany akcionářů, jelikož ztrátu hodnoty převedených kyperských činností nesli prodávající.
6.2.4.3. Opatření k omezení narušení hospodářské soutěže
(203)
Co se týká opatření k omezení narušení hospodářské soutěže, v bodě 30 sdělení o restrukturalizaci je uvedeno, že „jako východisko pro posouzení, zda jsou taková opatření potřebná, považuje Komise velikost, rozsah a dosah činností, které by dotyčná banka vyvíjela při provádění hodnověrného plánu restrukturalizace ... Povaha a forma takových opatření bude záležet na dvou kritériích: zaprvé na výši podpory a podmínkách a okolnostech, za kterých byla podpora udělena, a zadruhé na vlastnostech trhu či trhů, na kterých bude banka přijímající podporu působit.“
(204)
Jak je popsáno v 196. bodě odůvodnění, výše podpory odpovídá přibližně 3 % rizikově vážených aktiv převedených kyperských činností. Komise se proto domnívá, že se jedná o poměrně malou částku, jelikož tato částka umožnila prodej převedených kyperských činností a (jak je objasněno v 190. bodě odůvodnění) zajistila udržení finanční stability v Řecku.
(205)
Po prodeji převedených kyperských činností přestaly řecké pobočky existovat jako samostatní konkurenti, jelikož byly plně začleněny do banky Piraeus.
(206)
Komise vyvozuje závěr, že vzhledem k poměrně malé výši podpory pro převedené kyperské činnosti a skutečnosti, že tyto činnosti nebudou nadále existovat jako samostatní konkurenti, nedošlo k nepřiměřenému narušení hospodářské soutěže.
6.2.4.4. Závěr ohledně slučitelnosti se sdělením o restrukturalizaci
(207)
Na základě analýzy, která byla provedena v 199. až 206. bodě odůvodnění se vyvozuje závěr, že v souladu se sdělením o restrukturalizaci zajistil prodej převedených kyperských činností a jejich začlenění do banky Piraeus jejich dlouhodobou životaschopnost, že podpora je omezená na nezbytné minimum a že nedošlo k nepřiměřenému narušení hospodářské soutěže.
(208)
Rekapitalizace banky ve výši 524 milionů EUR, kterou provedl fond HFSF, by proto měla být prohlášena za slučitelnou s vnitřním trhem.
7. POSOUZENÍ PODPORY, KTERÁ BYLA POSKYTNUTA BANCE PIRAEUS
7.1. EXISTENCE PODPORY A JEJÍ VÝŠE
(209)
Komise musí zjistit existenci státní podpory pro banku ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
7.1.1. Existence podpory v opatřeních, která byla provedena v rámci režimu podpory řeckých bank
7.1.1.1. Státní podpora v oblasti likvidity v rámci opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjček státních dluhopisů (opatření L1)
(210)
Komise již v rozhodnutích o schválení a prodloužení platnosti režimu podpory řeckých bank (95) zjistila, že podpora likvidity, která byla poskytnuta na základě režimu, představuje státní podporu. V roce 2011 vydala banka Piraeus dluhopisy se státní zárukou v celkové hodnotě 9,9 miliardy EUR. Řecko půjčilo bance rovněž státní dluhopisy v hodnotě 1 289 milionů EUR. Na konci března 2014 činila nesplacená částka dluhopisů se státní zárukou a státních dluhopisů 9,9 miliardy EUR resp. 1 024 milionů EUR (96). Budoucí podpora likvidity poskytnutá na základě režimu podpory řeckých bank bude rovněž představovat státní podporu.
7.1.1.2. Rekapitalizace provedená státem v rámci rekapitalizačního opatření (opatření A)
(211)
Komise již v rozhodnutí ze dne 19. listopadu 2008 o režimu podpory řeckých bank zjistila, že rekapitalizace, které byly provedeny v rámci rekapitalizačního opatření, představují podporu. Banka Piraeus obdržela prostřednictvím preferenčních akcií částku ve výši 750 milionů EUR, což představuje 2,1 % rizikově vážených aktiv banky (97).
7.1.2. Existence podpory obsažené v nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2)
(212)
Komise v bodě 51 sdělení o bankovnictví z roku 2008 objasnila, že poskytnutí finančních prostředků centrálních bank finančním institucím nepředstavuje podporu, pokud jsou splněny čtyři kumulativní podmínky týkající se solventnosti finanční instituce, zajištění facility, úrokové sazby účtované finanční instituci a neexistence protizáruky státu. Jelikož nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou tyto čtyři kumulativní podmínky nesplňuje, zejména z důvodu existence státní záruky a skutečnosti, že byla poskytnuta spolu s dalšími opatřeními podpory, nelze vyvodit závěr, že nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou nepředstavuje státní podporu.
(213)
Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou splňuje požadavky stanovené v čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Za prvé, jelikož opatření zahrnuje státní záruku ve prospěch řecké centrální banky, případné ztráty ponese stát. Opatření proto zahrnuje státní prostředky. Nouzová pomoc v oblasti likvidity umožňuje bankám získat financování v době, kdy nemají přístup na trh pro financování z jiných (tržních) zdrojů než klientských vkladů a k běžným refinančním operacím Eurosystému. Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou proto poskytuje bance výhodu. Jelikož je nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou omezena na bankovní sektor, opatření je selektivní. Jelikož nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou umožňuje bance pokračovat v činnosti na trhu a zabraňuje jejímu úpadku a nutnosti odejít z trhu, narušuje hospodářskou soutěž. Jelikož banka působí v ostatních členských státech a jelikož finanční instituce z ostatních členských států působí nebo se případně zajímají o působení v Řecku, ovlivňuje výhoda, která byla bance poskytnuta, obchod mezi členskými státy.
(214)
Na základě výše uvedených skutečností se Komise domnívá, že nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2) představuje státní podporu. Výše nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou se v průběhu času měnila. K 31. prosinci 2012 činila přibližně 31,4 miliardy EUR. Po prudkém poklesu v roce 2013 činila na konci daného roku pouze 750 milionů EUR.
7.1.3. Existence podpory v opatřeních, která byla provedena prostřednictvím fondu HFSF
7.1.3.1. První překlenovací rekapitalizace (opatření B1)
(215)
V oddíle 5.1 rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus již Komise dospěla k závěru, že první překlenovací rekapitalizace představuje státní podporu. Obdržený kapitál činil 4,7 miliardy EUR.
7.1.3.2. Druhá překlenovací rekapitalizace (opatření B2)
(216)
Opatření B2 bylo provedeno ze zdrojů fondu HFSF, které (jak je objasněno v 65. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus) zahrnují státní prostředky.
(217)
Co se týká existence výhody, opatření B2 zvýšilo kapitálový poměr banky na úroveň, která bance umožnila pokračovat v činnosti na trhu a získat přístup k financování poskytovanému Eurosystémem. Protiplnění za opatření B2 mimoto představovaly vzniklé úroky ze směnek EFSF a dodatečný poplatek ve výši 1 %. Jelikož je toto protiplnění zjevně nižší než protiplnění za podobné kapitálové nástroje na trhu, banka by zcela jistě nebyla schopna získat za takovýchto podmínek tento kapitál na trhu. Opatření B2 proto poskytlo bance výhodu ze státních prostředků. Jelikož opatření měla k dispozici pouze banka, je toto opatření selektivní.
(218)
Pozice banky byla v důsledku opatření B2 posílena, jelikož bance byly poskytnuty finanční prostředky nezbytné k tomu, aby nadále plnila kapitálové požadavky, což vedlo k narušení hospodářské soutěže. Jelikož banka působí na bankovních trzích v ostatních členských státech a jelikož finanční instituce z ostatních členských států působí v Řecku nebo se případně zajímají o působení v Řecku, ovlivňuje opatření B2 obchod mezi členskými státy.
(219)
Komise má za to, že opatření B2 představuje státní podporu. Vnitrostátní orgány toto opatření oznámily jako podporu. Obdržený kapitál činil 1 553 milionů EUR.
7.1.3.3. Písemný závazek (opatření B3)
(220)
Opatřením B3 se fond HFSF zavázal, že poskytne další kapitál nezbytný k provedení rekapitalizace banky, a to do výše požadované řeckou centrální bankou v rámci zátěžového testu v roce 2012. Fond HFSF získává své zdroje od státu. Písemný závazek proto zahrnuje státní prostředky. Okolnosti, za nichž může fond HFSF poskytnout finančním institucím podporu, jsou přesně stanoveny a omezeny v právních předpisech. Použití těchto státních prostředků lze proto přičíst státu. Fond HFSF přijal závazek, že poskytne další kapitál ve výši 1 082 milionů EUR.
(221)
Písemný závazek banku zvýhodnil, jelikož vkladatele ujistil, že banka bude schopna získat celý objem kapitálu, který musí získat, to znamená, že fond HFSF poskytne kapitál, pokud by se jej bance nepodařilo získat na trhu. Tento závazek usnadnil rovněž získání soukromého kapitálu na trhu, jelikož investoři byli ujištěni, že pokud se bance nepodaří získat část kapitálu na trhu, poskytne jej fond HFSF. Žádný soukromý investor by závazek nepřijal dříve, než jsou známy podmínky rekapitalizace, a banka neměla v té době přístup na kapitálové trhy. Výhoda je selektivní, jelikož nebyla poskytnuta všem bankám, které v Řecku působí.
(222)
Jelikož banka působí v ostatních členských státech a jelikož finanční instituce z ostatních členských států působí nebo se případně zajímají o působení v Řecku, ovlivňuje opatření B3 pravděpodobně obchod mezi členskými státy a narušuje hospodářskou soutěž.
(223)
Opatření B3 proto představuje podporu a řecké orgány jej oznámily jako státní podporu.
7.1.3.4. Účast fondu HFSF na rekapitalizaci na jaře 2013 za účelem pokrytí kapitálových potřeb na základě zátěžového testu v roce 2013 (opatření B4)
(224)
Účast fondu HFSF na rekapitalizaci na jaře 2013 za účelem pokrytí kapitálových potřeb, které byly zjištěny v rámci zátěžového testu v roce 2012 (opatření B4), představuje částečnou přeměnu první a druhé překlenovací rekapitalizace (opatření B1 a B2) na stálou rekapitalizaci ve výši 5 891 milionů EUR ve formě kmenových akcií. Jelikož opatření B4 představuje částečnou přeměnu již poskytnuté podpory, zahrnuje státní prostředky, nezvyšuje však nominální výši podpory. Vzhledem k nominální výši podpory však zvyšuje výhodu pro banku (a tudíž narušení hospodářské soutěže), jelikož se jedná o stálou rekapitalizaci, a nikoli dočasnou rekapitalizaci, jak tomu bylo v případě opatření B1 a B2.
(225)
Komise podotýká, že tato podpora nebyla poskytnuta všem bankám působícím v Řecku. Co se týká narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu, Komise například uvádí, že podpora bance umožnila vykonávat činnost v ostatních členských státech. Likvidace banky by vedla k ukončení jejích činností v zahraničí prostřednictvím jejich likvidace nebo prodeje. V Řecku mimoto působí některé banky z ostatních členských států. Opatření proto narušuje hospodářskou soutěž a ovlivňuje obchod mezi členskými státy. Komise má tudíž za to, že opatření B4 představuje státní podporu.
7.1.3.5. Závěr ohledně opatření B1, B2, B3 a B4
(226)
Opatření B1, B2, B3 a B4 představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Výše státní podpory obsažené v opatřeních B1, B2 a B3 činí 7 335 milionů EUR. Jak je uvedeno v oddíle 7.1.3.3, jelikož v rámci rekapitalizace na jaře 2013 přilákala banka soukromý kapitál ve výši 1 444 milionů EUR, byla na stálou rekapitalizaci (opatření B4) přeměněna pouze část první a druhé překlenovací rekapitalizace (opatření B1 a B2). Dodatečný kapitál ve výši 1 082 milionů EUR (opatření B3), který přislíbil fond HFSF, nebyl zapotřebí, a nebyl tudíž vyplacen. Výše státní podpory, která byla vyplacena, proto představuje pouze součet první a druhé překlenovací rekapitalizace, tj. 6 253 milionů EUR, a část této podpory byla splacena do šesti měsíců během rekapitalizace na jaře 2013 (opatření B4), jelikož účast soukromého sektoru překročila výši závazku.
(227)
V bodě 31 sdělení o restrukturalizaci je uvedeno, že kromě výše podpory v absolutním vyjádření vezme Komise v úvahu podporu „ve vztahu k rizikově váženým aktivům banky“. Opatření B1, B2 a B3 byla prováděna po dobu jednoho roku, od dubna 2012 do května 2013. V tomto období rizikově vážená aktiva banky v důsledku postupných akvizic významně vzrostla. Vzniká tudíž otázka, která úroveň rizikově vážených aktiv by se měla použít, konkrétně to, zda je nutno státní podporu posoudit s ohledem na rizikově vážená aktiva, která existovala na začátku období, nebo na konci období. Opatření B1, B2 a B3 mají pokrýt kapitálovou potřebu, kterou řecká centrální banka zjistila v březnu 2012 (zátěžový test v roce 2012). Jinými slovy, kapitálové potřeby, které mají tato opatření státní podpory řešit, existovaly již v březnu 2012. Komise se proto domnívá, že výši podpory obsažené v opatřeních B1, B2 a B3 je nutno porovnat s rizikově váženými aktivy banky k 31. březnu 2012. Rovněž se připomíná, že od března 2012 do rekapitalizace na jaře 2013 nebrala řecká centrální banka v úvahu akvizice uskutečněné řeckými bankami za účelem úpravy jejich kapitálových potřeb směrem nahoru nebo dolů. Tento prvek dále prokazuje, že opatření B1, B2 a B3 představovala opatření podpory související s rozsahem činnosti banky, jaká existovala k 31. březnu 2012.
(228)
Podpora poskytnutá bance představovala součet první a druhé překlenovací rekapitalizace (opatření B1 a B2) a závazku fondu HFSF (opatření B3), tj. 7 335 milionů EUR neboli 21,5 % rizikově vážených aktiv banky k 31. březnu 2012.
(229)
Podpora vyplacená bance představovala součet první a druhé překlenovací rekapitalizace (opatření B1 a B2), tj. 6 253 milionů EUR neboli 18,4 % rizikově vážených aktiv banky k 31. březnu 2012.
(230)
Jelikož se bance podařilo přilákat soukromý kapitál, činila částka, kterou fond HFSF nakonec do banky vložil ve formě kmenových akcií, 5 891 milionů EUR, což představuje 17,3 % rizikově vážených aktiv banky k 31. březnu 2012.
7.1.4. Závěr ohledně existence a celkové výše podpory, kterou banka Piraeus získala
(231)
Opatření A, B1, B2, B3, B4, L1 a L2 představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Tato opatření jsou shrnuta v tabulce 11.
Tabulka 11
Přehled celkové podpory, kterou banka Piraeus obdržela
Č.
Opatření
Druh opatření
Výše podpory
Podpora/rizikově vážená aktiva
A
Preferenční akcie
Kapitálová podpora
750 milionů EUR
2,1 %
B1
B2
B3
První překlenovací rekapitalizace
Druhá překlenovací rekapitalizace
Písemný závazek
Kapitálová podpora
4 700 milionů EUR
1 553 milionů EUR
1 082 milionů EUR
13,8 %
4,5 %
3,2 %
Celková kapitálová podpora poskytnutá bance A + B1 + B2 + B3
8 085 milionů EUR
23,7 %
Celková podpora vyplacená bance A + B1 + B2
7 003 milionů EUR
21,6 %
B4
Rekapitalizace
Kapitálová podpora
5 891 milionů EUR
17,3 %
Celková kapitálová podpora vyplacená bance po odečtení podpory splacené do šesti měsíců
6 641 milionů EUR
19,4 %
Č.
Opatření
Druh opatření
Nominální výše podpory
L1
Podpora likvidity
Záruka
Půjčka dluhopisů
Záruky: 9,9 miliardy EUR
Půjčky dluhopisů: 1,3 miliardy EUR
L2
Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou
Financování a záruka
31,4 miliardy EUR
Celková podpora likvidity, která byla bance poskytnuta
42,6 miliardy EUR
7.2. PRÁVNÍ ZÁKLAD PRO POSOUZENÍ SLUČITELNOSTI
(232)
Jak je uvedeno v 183. bodě odůvodnění, právním základem pro posouzení opatření podpory by měla být ustanovení čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy (98).
(233)
Během finanční krize vypracovala Komise kritéria slučitelnosti pro různé druhy opatření podpory. Zásady pro posuzování opatření podpory byly poprvé stanoveny ve sdělení o bankovnictví z roku 2008.
(234)
Pokyny k rekapitalizačním opatřením jsou obsaženy ve sdělení o rekapitalizaci a ve sdělení o prodloužení z roku 2011.
(235)
Sdělení o restrukturalizaci stanoví přístup, který Komise přijme při posuzování plánů restrukturalizace, zejména potřebu obnovení životaschopnosti, zajištění náležitého příspěvku ze strany příjemce a omezení narušení hospodářské soutěže.
(236)
Tento rámec byl doplněn sdělením o bankovnictví z roku 2013, které se vztahuje na opatření podpory, jež byla oznámena nebo provedena před schválením Komisí po 31. červenci 2013.
7.2.1. Právní základ pro posouzení slučitelnosti podpory likvidity, která byla bance Piraeus poskytnuta (opatření L1)
(237)
Podpora likvidity, kterou banka Piraeus již obdržela, byla s konečnou platností schválena v postupných rozhodnutích, kterými byla povolena opatření v rámci režimu podpory řeckých bank a jeho změny a prodloužení platnosti (99). Jakoukoli budoucí podporu likvidity pro banku bude nutno poskytnout na základě režimu řádně schváleného Komisí. Podmínky této podpory musí být Komisí schváleny před jejím poskytnutím, a nemusí být proto blíže posouzeny v tomto rozhodnutí.
7.2.2. Právní základ pro posouzení slučitelnosti preferenčních akcií (opatření A)
(238)
Rekapitalizace provedená v roce 2009 ve formě preferenčních akcií (opatření A) byla poskytnuta na základě rekapitalizačního opatření v rámci režimu podpory řeckých bank, který byl schválen v roce 2008 podle sdělení o bankovnictví z roku 2008. Není proto nutné posoudit ji znovu podle sdělení o bankovnictví z roku 2008, nýbrž je třeba ji posoudit pouze podle sdělení o restrukturalizaci.
7.2.3. Právní základ pro posouzení slučitelnosti nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2)
(239)
Slučitelnost nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2) by měla být posouzena nejprve na základě sdělení o bankovnictví z roku 2008 a sdělení o prodloužení z roku 2011. Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou, která byla poskytnuta bez předchozího schválení Komisí po 31. červenci 2013, spadá do oblasti působnosti sdělení o bankovnictví z roku 2013.
7.2.4. Právní základ pro posouzení slučitelnosti rekapitalizací provedených fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4)
(240)
Slučitelnost rekapitalizací provedených fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4), zejména co se týká protiplnění, je nutno posoudit nejprve na základě sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011. V rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus vyslovila Komise pochybnosti ohledně slučitelnosti opatření B1 s těmito sděleními. Jelikož tato opatření byla provedena před 1. srpnem 2013, nespadají do oblasti působnosti sdělení o bankovnictví z roku 2013. Slučitelnost rekapitalizací provedených fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4) je třeba posoudit rovněž na základě sdělení o restrukturalizaci.
7.3. SOULAD OPATŘENÍ L2 SE SDĚLENÍM O BANKOVNICTVÍ Z ROKU 2008, SDĚLENÍM O REKAPITALIZACI A SDĚLENÍM O PRODLOUŽENÍ Z ROKU 2011
(241)
Aby byla podpora slučitelná podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy, musí splňovat obecná kritéria slučitelnosti: vhodnost, nezbytnost a přiměřenost.
(242)
Jelikož řecké banky ztratily přístup na velkoobchodní trhy a byly zcela závislé na financování poskytovaném centrální bankou (jak je uvedeno v 37. bodě odůvodnění) a jelikož banka Piraeus si nemohla vypůjčit dostatečné finanční prostředky prostřednictvím běžných refinančních operací, spoléhala se banka při získávání dostatečné likvidity na nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou, což zamezilo jejímu úpadku. Komise považuje opatření L2 za vhodný mechanismus k nápravě vážné poruchy, která by byla způsobena úpadkem banky.
(243)
Jelikož nouzová pomoc v oblasti likvidity znamená pro banku poměrně vysoké náklady na financování, má banka dostatečnou pobídku k tomu, aby se při rozvíjení svých činností nespoléhala na tento zdroj financování. Banka musela hradit úrokovou sazbu o […] b.b. vyšší než v případě běžných refinančních operací s Eurosystémem. Banka mimoto musela státu hradit poplatek za záruku ve výši […] b.b. V důsledku toho jsou celkové náklady banky na nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou mnohem vyšší než běžné náklady na refinancování poskytované ECB. Rozdíl mezi prvními a posledně uvedenými náklady je vyšší než výše poplatku za záruku, jenž se vyžaduje ve sdělení o prodloužení z roku 2011. Celkové protiplnění poskytnuté státu lze proto považovat za dostatečné. Co se týká výše nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou, ta je pravidelně řeckou centrální bankou a ECB revidována podle skutečných potřeb banky. Řecká centrální banka a ECB podrobně sledují její využití a zajišťují, aby byla omezena na nezbytné minimum. Opatření L2 proto neposkytuje bance nadměrnou likviditu, kterou by bylo možno použít k financování činností narušujících hospodářskou soutěž. Toto opatření je omezeno na nezbytné minimum.
(244)
Takovéto podrobné sledování využití nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou a pravidelné ověřování, zda je její využívání omezeno na minimum, rovněž zajišťuje, aby byla likvidita přiměřená a aby nevedla k nepřiměřenému narušení hospodářské soutěže. Komise bere rovněž na vědomí závazek Řecka, že banka provede plán restrukturalizace, který snižuje její závislost na financování poskytovaném centrální bankou, a že banka bude dodržovat omezení týkající se chování, která jsou projednána v oddíle 7.6. Tyto faktory zajišťují, že spoléhání se na podporu likvidity bude co nejdříve ukončeno a že tato podpora je přiměřená.
(245)
Opatření L2 je proto v souladu se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o prodloužení z roku 2011. Jelikož sdělení o bankovnictví z roku 2013 nezavedlo další požadavky ohledně záruk, je opatření L2 v souladu rovněž se sdělením o bankovnictví z roku 2013.
7.4. SOULAD OPATŘENÍ B1, B2, B3 A B4 SE SDĚLENÍM O BANKOVNICTVÍ Z ROKU 2008, SDĚLENÍM O REKAPITALIZACI, SDĚLENÍM O PRODLOUŽENÍ Z ROKU 2011 A SDĚLENÍM O BANKOVNICTVÍ Z ROKU 2013
(246)
Jak je uvedeno v 241. bodě odůvodnění, musí podpora v souladu s bodem 15 sdělení o bankovnictví z roku 2008 splňovat níže uvedená obecná kritéria slučitelnosti, aby byla slučitelná podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy (100): vhodnost, nezbytnost a přiměřenost.
(247)
Sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011 stanoví další pokyny ohledně výše protiplnění, jež se vyžaduje u státní kapitálové podpory.
7.4.1. Vhodnost opatření
(248)
Komise považuje rekapitalizace provedené fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4) za vhodné, jelikož bance umožnily splnit kapitálové požadavky. Bez rekapitalizací provedených fondem HFSF by banka nemohla vykonávat činnost a ztratila by přístup k refinančním operacím ECB.
(249)
V tomto ohledu Komise v rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus uvedla, že banka je jednou z největších bankovních institucí v Řecku, a to z hlediska poskytování úvěrů i přijímání vkladů. Jako taková má banka Piraeus pro Řecko systémový význam. Úpadek banky by proto měl za následek vážnou poruchu v řeckém hospodářství. Za tehdejší situace měly finanční instituce v Řecku potíže při získávání financování. Nedostatečné financování omezovalo jejich schopnost poskytovat úvěry řeckému hospodářství. V této souvislosti by se porucha v hospodářství v případě úpadku banky zhoršila. Opatření B1, B2, B3 a B4 měla mimoto značný rozsah v důsledku programu zapojení soukromého sektoru, což byla mimořádná a nepředvídatelná událost, která nevyplývala ze špatného řízení nebo podstupování přílišného rizika ze strany banky. Opatření se proto měla zabývat především výsledky programu zapojení soukromého sektoru a přispět k udržení finanční stability v Řecku.
(250)
V rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus vyslovila Komise pochybnosti, zda byla neprodleně přijata veškerá možná opatření, která by zamezila tomu, že banka bude v budoucnu opět potřebovat podporu. Jak je uvedeno v 140. a 141. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí, Řecko se zavázalo, že provede řadu opatření týkajících se správy a řízení společnosti a obchodních činností banky. Jak je popsáno v 115., 116. a 117. bodě odůvodnění, banka rovněž významně restrukturalizovala své činnosti a již bylo dosaženo významného snížení nákladů. Pochybnosti Komise byly proto rozptýleny.
(251)
V rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus vyslovila Komise rovněž pochybnosti, zda existují dostatečné záruky v případě, že se banka dostane pod kontrolu státu, nebo pokud si kontrolu ponechají soukromí akcionáři, zatímco většinovým vlastníkem bude stát. Závazky popsané v 140. a 141. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí zajišťují, že úvěrové operace banky budou prováděny podle komerčních zásad a každodenní řízení bude chráněno před zásahy státu. Rámec vztahů, který byl dohodnut mezi fondem HFSF a bankou, rovněž zajišťuje, aby byly zájmy státu jako hlavního akcionáře chráněny před přílišným riskováním ze strany vedení banky.
(252)
Opatření B1, B2, B3 a B4 proto zajistila zachování finanční stability v Řecku. Byla přijata významná opatření s cílem omezit budoucí ztráty na minimum a zajistit, aby činnosti banky nebyly ohroženy nevhodnou správou a řízením. Na základě těchto skutečností Komise konstatuje, že opatření B1, B2, B3 a B4 jsou vhodná.
7.4.2. Nezbytnost - omezení podpory na minimum
(253)
Podle sdělení o bankovnictví z roku 2008 musí být výše a podoba podpory nezbytná k dosažení jejího cíle. To znamená, že kapitálová injekce musí představovat minimální částku, která je nezbytná k dosažení cíle.
(254)
Výše kapitálové podpory byla vypočítána řeckou centrální bankou v rámci zátěžového testu v roce 2012, aby bylo zajištěno, že poměr kmenového kapitálu tier 1 banky bude v období 2012-2014 přesahovat určitou úroveň, jak je uvedeno v tabulce 3. Opatření B1, B2, B3 a B4 proto neposkytují bance nadměrný kapitál. Jak je objasněno v 250. bodě odůvodnění, byla přijata opatření s cílem snížit riziko, že banka bude v budoucnu potřebovat další podporu.
(255)
Co se týká protiplnění za první a druhou překlenovací rekapitalizaci (opatření B1 a B2), Komise připomíná, že rekapitalizace byly provedeny v květnu 2012 resp. prosinci 2012, a to formou věcného plnění prostřednictvím směnek EFSF. Fond HFSF obdržel ode dne vydání směnek EFSF do rekapitalizace na jaře 2013 jako protiplnění vzniklé úroky ze směnek EFSF s připočtením poplatku ve výši 1 % (101). Jak je zdůrazněno v rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus, toto protiplnění je nižší než rozmezí od 7 % do 9 %, které je stanoveno ve sdělení o rekapitalizaci. Doba poskytování nízkého protiplnění je však v případě opatření B1 omezena na jeden rok a v případě opatření B2 na pět měsíců (tj. do přeměny překlenovací rekapitalizace na běžnou rekapitalizaci ve formě kmenových akcií, a to opatření B4). Zatímco první a druhá překlenovací restrukturalizace nevedly k zředění podílů současných akcionářů, rekapitalizace na jaře 2013, což byla částečná přeměna první a druhé překlenovací rekapitalizace, významně zředila podíly dřívějších akcionářů, jelikož se jejich podíl na vlastním kapitálu banky snížil na 2,3 %. Poté skončila mimořádná situace, která existovala ode dne provedení první překlenovací rekapitalizace. Pochybnosti, které byly uvedeny v rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus, byly proto rozptýleny.
(256)
Za druhé, vzhledem k neobvyklým příčinám potíží banky, kdy ztráty vyplývaly především z prominutí dluhu ve prospěch státu (program zapojení soukromého sektoru a zpětný odkup dluhu, což státu poskytlo značnou výhodu, tj. snížení dluhu) a z důsledků dlouhého období recese v domácím hospodářství, může Komise souhlasit s takovouto dočasnou odchylkou od běžných požadavků na protiplnění, které jsou stanoveny ve sdělení o rekapitalizaci (102).
(257)
Co se týká opatření B3, jednalo se o závazek poskytnout kapitál v rámci budoucího navýšení kapitálu. Závazek přijatý v prosinci 2012 bylo možno provést prostřednictvím kapitálové injekce v květnu či červnu 2013, jen o pět měsíců později, kdy banka přikročila k navýšení svého kapitálu. Jelikož banka přilákala soukromé investory, nemusel fond HFSF přislíbený kapitál poskytnout. Vzhledem ke krátké lhůtě, v níž byl proveden závazek týkající se poskytnutí kapitálu, a z důvodů uvedených v 256. bodě odůvodnění je neposkytnutí odměny za tento závazek přijatelné.
(258)
Pokud jde o opatření B4, v souladu s bodem 8 sdělení o prodloužení z roku 2011 by kapitálové vklady měly být upsány s dostatečnou slevou z ceny akcií, a to po úpravě vzhledem k efektu zředění, tak, aby měl stát jistotu přiměřené odměny. Ačkoli opatření B4 nezajistilo značnou slevu z ceny akcií po úpravě vzhledem k efektu zředění, ve skutečnosti nebylo možné dosáhnout významné slevy z teoretické ceny bez upisovacího práva (103). Před rekapitalizací na jaře 2013 představovala tržní kapitalizace banky pouze několik stovek milionů eur. Za této situace vyvstává otázka, zda by současní akcionáři měli být zcela vytěsněni. Komise bere na vědomí, že emisní cena byla stanovena s 50 % slevou z průměrné tržní ceny za období padesáti dnů předcházejících stanovení emisní ceny. Komise bere rovněž na vědomí, že došlo k obrovskému zředění podílů současných akcionářů, jelikož po rekapitalizaci na jaře 2013 drželi v bance pouze 2,3% podíl. Uplatnění další slevy z tržní ceny by proto mělo na odměnu fondu HFSF jen malý dopad. Vzhledem k zvláštní situaci řeckých bank (jak bylo objasněno v 256. bodě odůvodnění) a vzhledem ke skutečnosti, že potřeba podpory vyplývala do značné míry z prominutí dluhu ve prospěch státu, se Komise domnívá, že emisní cena akcií upsaných státem byla dostatečně nízká.
(259)
Fond HFSF vydal rovněž opční listy a poskytl jeden opční list na každou novou akcii upsanou soukromým investorem, který se zúčastnil rekapitalizace na jaře 2013. Fond HFSF vydal tyto opční listy bezúplatně. Jak je objasněno v 106. bodě odůvodnění, každý opční list zahrnuje právo na nákup 4,48 akcií fondu HFSF ve stanovených intervalech a za realizační cenu. Realizační cena se rovná upisovací ceně fondu HFSF navýšené o roční a kumulované rozpětí (4 % za první rok, 5 % za druhý rok, 6 % za třetí rok, 7 % za čtvrtý rok a za posledních šest měsíců 8 % ročně). Odměna, kterou fond HFSF obdržel za akcie, které vlastní, je fakticky omezena na tyto úrovně. Tato odměna je nižší než rozmezí od 7 % do 9 %, které je stanoveno ve sdělení o rekapitalizaci. Jelikož však tyto opční listy představovaly klíčový faktor úspěchu emise s přednostním právem a soukromého umisťování, jež banka zahájila v rámci rekapitalizace na jaře 2013, má Komise za to, že tyto opční listy umožnily bance snížit výši podpory o 1 444 milionů EUR. Kvůli nízkému kapitálovému poměru banky před rekapitalizací a vysoké nejistotě, která v té době panovala, simulace, jež byly k dispozici, prokázaly, že bez opčních listů by soukromí investoři nedosáhli dostatečné výnosnosti a rekapitalizace by se nezúčastnili. Z důvodů objasněných v 249. a 256. bodě odůvodnění by vzhledem k tomu, že by fond HFSF získal minimální kladnou odměnu, pokud by byly opční listy uplatněny, a že cílem memoranda o ekonomické a finanční politice bylo přilákat soukromé investory v zájmu udržení některých bank v soukromé správě a zamezit situaci, kdy by celý bankovní sektor kontroloval fond HFSF, může Komise přijmout takovouto odchylku od běžných požadavků na protiplnění, které jsou stanoveny ve sdělení o rekapitalizaci. Tento souhlas vychází rovněž ze skutečnosti, že zákon o fondu HFSF, který byl v březnu 2014 pozměněn, neumožňuje úpravu opčních listů v případě navýšení základního kapitálu bez předkupních práv a že v případě emise s přednostním právem lze upravit pouze realizační cenu opčních listů a k úpravě může dojít teprve následně a pouze do výše výnosů dosažených z prodeje předkupních práv fondu HFSF. Závazek Řecka, že si před zpětným odkupem opčních listů, které vydal fond HFSF, vyžádá souhlas Komise, umožní Komisi zajistit, aby případný zpětný odkup v budoucnu dále nesnížil odměnu fondu HFSF a nezvýšil odměnu držitelů opčních listů.
(260)
Co se týká skutečnosti, že akcie fondu HFSF nejsou spojeny s hlasovacími právy, Komise připomíná, že potřeba podpory nevyplývá především z přílišného riskování. Cílem memoranda bylo mimoto udržet některé banky v soukromé správě. Rámec vztahů a automatické znovuzavedení hlasovacích práv v případě neprovedení plánu restrukturalizace poskytuje záruky s ohledem na přílišné riskování ze strany soukromých správců v budoucnu. Určitý druh odměny pro stát mimoto představuje zapojení soukromého sektoru a zpětný odkup v prosinci 2012, jelikož se dluh státu vůči bance snížil o několik miliard eur. Ze všech těchto důvodů může Komise souhlasit s tím, že fond HFSF získal akcie bez hlasovacích práv. Komise proto dospěla k závěru, že opatření B4 bylo nezbytné.
(261)
Závěrem se uvádí, že opatření B1, B2, B3 a B4 jsou z hlediska jejich výše i podoby nezbytná jako podpora na záchranu.
7.4.3. Přiměřenost - opatření omezující negativní vedlejší účinky
(262)
Banka obdržela velmi vysokou částku státní podpory. Tato situace proto může vést k vážnému narušení hospodářské soutěže. Řecko však přijalo závazek týkající se provedení řady opatření, která mají negativní vedlejší účinky omezit. Závazky zejména stanoví, že činnosti banky budou i nadále vykonávány podle komerčních zásad, jak je objasněno v 136. a 137. bodě odůvodnění. Řecko přijalo rovněž závazek týkající se zákazu akvizic a řady odprodejů, jak je popsáno v 138., 139. a 143. bodě odůvodnění. Omezení narušení hospodářské soutěže bude blíže posouzeno v oddíle 7.6.
(263)
Do banky byl dosazen kontrolní správce, který bude sledovat řádné plnění závazků týkajících se správy a řízení společnosti a obchodních činností. To zamezí případným škodlivým změnám obchodní praxe banky, a omezí tudíž možné negativní vedlejší účinky.
(264)
Dne 25. června 2014 byl Komisi mimoto předložen nový komplexní plán restrukturalizace. Tento plán restrukturalizace bude posouzen v oddíle 7.6.
(265)
Závěrem se uvádí, že pochybnosti, které byly uvedeny v rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus, byly rozptýleny. Opatření B1, B2, B3 a B4 jsou na základě bodu 15 sdělení o bankovnictví z roku 2008 přiměřená.
7.4.4. Závěr ohledně souladu rekapitalizací provedených fondem HFSF se sdělením o bankovnictví z roku 2008, sdělením o rekapitalizaci a sdělením o prodloužení z roku 2011
(266)
Vyvozuje se tudíž závěr, že rekapitalizace provedené fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4) jsou vhodné, nezbytné a přiměřené, a to podle bodu 15 sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011. Opatření B1, B2, B3 a B4 jsou proto slučitelná se sdělením o bankovnictví z roku 2008, sdělením o rekapitalizaci a sdělením o prodloužení z roku 2011.
7.5. SOULAD NABYTÍ PŘEVEDENÝCH ČINNOSTÍ BANKY ATE, BANKY GENIKI, PŘEVEDENÝCH KYPERSKÝCH ČINNOSTÍ A BANKY MBG SE SDĚLENÍM O RESTRUKTURALIZACI
(267)
V bodě 23 sdělení o restrukturalizaci je objasněno, že nabytí podílů v jiných podnicích bankami, kterým byla poskytnuta podpora, nemůže být financováno prostřednictvím státní podpory, pokud to nemá zásadní význam pro obnovení životaschopnosti podniku. V bodech 40 a 41 sdělení o restrukturalizaci se mimoto uvádí, že by banky neměly použít státní podporu na akvizice konkurenčních podniků, pokud nejsou součástí konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability nebo zajištění účinné hospodářské soutěže. Akvizice mimoto nesmí ohrozit nebo ztížit obnovení životaschopnosti. Komise musí proto posoudit, zda jsou akvizice, které banka provedla, v souladu se sdělením o restrukturalizaci.
7.5.1. Soulad nabytí převedených činností banky ATE se sdělením o restrukturalizaci
7.5.1.1. Dopad nabytí převedených činností banky ATE na dlouhodobou životaschopnost banky Piraeus
(268)
Nabytí převedených činností banky ATE přineslo bance Piraeus značný objem vkladů s mnohem nižším objemem čistých úvěrů (104). Přispělo proto významně k snížení velmi vysokého poměru úvěrů k vkladům v bance.
(269)
Akvizice měla za následek rovněž významné synergie, jako jsou synergie v oblasti nákladů kvůli snížení počtu poboček a pracovníků a integraci informačních technologií, synergie v oblasti financování a synergie v oblasti výnosů.
(270)
Akvizice má proto velmi pozitivní dopad na obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky.
7.5.1.2. Dopad nabytí převedených činností banky ATE na výši podpory, kterou banka Piraeus potřebovala
(271)
Podle bodu 23 sdělení o restrukturalizaci by pomoc na restrukturalizaci neměla být použita k nabytí podílů v jiných podnicích, nýbrž pouze k uhrazení restrukturalizačních nákladů, které jsou nezbytné k obnovení životaschopnosti banky.
(272)
Odměna, kterou banka Piraeus zaplatila za nabytí převedených činností banky ATE, byla stanovena na 0,6 % hodnoty převedených vkladů a činila přibližně 95 milionů EUR. To odpovídá 0,02 % celkových aktiv banky v době nabytí. Tuto částku lze proto považovat za nízkou, nikoli však zanedbatelnou.
(273)
Nabytí převedených činností banky ATE výrazně zlepšilo velmi napjatou likvidní pozici banky Piraeus a zajistilo její životaschopnější postavení. Komise připomíná, že […]. Akvizici a velmi nízkou kupní cenu lze proto považovat za nezbytné pro obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky Piraeus a vztahuje se na ně výjimka uvedená v bodě 23 sdělení o restrukturalizaci.
7.5.1.3. Narušující účinek nabytí převedených činností banky ATE na hospodářskou soutěž
(274)
Podle bodů 39 a 40 sdělení o restrukturalizaci nesmí být státní podpora použita na úkor soutěžitelů, kteří podporu nedostávají, a zejména na akvizice konkurenčních podniků. V bodě 41 sdělení o restrukturalizaci je rovněž uvedeno, že akvizice mohou být povoleny, pokud jsou součástí konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability a zajištění účinné hospodářské soutěže. Za této situace by průběh akvizice měl být spravedlivý a akvizice by měla zajistit podmínky účinné hospodářské soutěže na příslušném trhu.
(275)
Při přezkumu životaschopnosti všech řeckých bank počátkem roku 2012 nepovažovala řecká centrální banka banku ATE jako samostatný subjekt za životaschopnou. Řecká centrální banka analyzovala v případě banky ATE rovněž různé alternativy (například likvidaci) a dospěla k závěru, že prodej převedených činností banky ATE je nejlepší možností, jelikož sníží riziko exekuce a omezí náklady Řecka na minimum. Akvizici lze proto pokládat za součást konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability, jak je popsáno v bodě 41 sdělení o restrukturalizaci.
(276)
Žádný uchazeč, který nedostává podporu, mimoto nepodal nabídku týkající se převedených činností banky ATE.
(277)
Jelikož nabytí převedených činností banky ATE schválil řecký orgán pro hospodářskou soutěž (105), lze předpokládat, že výsledek procesu prodeje neohrozí účinnou hospodářskou soutěž v Řecku.
(278)
Nabytí převedených činností banky ATE je proto v souladu s oddílem 4 sdělení o restrukturalizaci.
7.5.1.4. Závěr ohledně nabytí převedených činností banky ATE
(279)
Vyvozuje se závěr, že vzhledem k mimořádné situaci řeckých bank a specifikům nabytí převedených činností banky ATE je tato akvizice v souladu s požadavky stanovenými ve sdělení o restrukturalizaci.
7.5.2. Soulad nabytí banky Geniki se sdělením o restrukturalizaci
7.5.2.1. Dopad nabytí banky Geniki na dlouhodobou životaschopnost banky Piraeus
(280)
Pokud jde o provozní zisk, nabytí banky Geniki zlepší obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky Piraeus. Podle analýzy, kterou banka Piraeus předložila v době této akvizice, vytvoří spojení dvou bank na stejném zeměpisném trhu synergie, jako jsou úspory nákladů v důsledku snížení počtu pracovníků a uzavření poboček. Banka Piraeus získá klienty a vkladatele banky Geniki, což významně sníží distribuční náklady.
(281)
Pokud jde o likvidní pozici, jak je uvedeno v 65. bodě odůvodnění, banka Geniki měla více vkladů než čistých úvěrů. Akvizice proto zlepšila likviditu banky Piraeus a pomohla jí snížit její poměr úvěrů k vkladům. Banka Geniki měla mimoto před nabytím bankou Piraeus dostatečný kapitál. Akvizice proto pravděpodobně nevyvolá u banky Piraeus potřebu dalšího kapitálu v budoucnu.
(282)
Akvizice má proto pozitivní dopad na obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky.
7.5.2.2. Dopad nabytí banky Geniki na výši podpory, kterou banka Piraeus potřebovala
(283)
Podle bodu 23 sdělení o restrukturalizaci by pomoc na restrukturalizaci neměla být použita k nabytí podílů v jiných podnicích, nýbrž pouze k uhrazení restrukturalizačních nákladů, které jsou nezbytné k obnovení životaschopnosti banky. V tomto případě má sice akvizice pozitivní dopad na životaschopnost banky Piraeus, není však nezbytná k obnovení její životaschopnosti ve smyslu bodu 23 sdělení o restrukturalizaci.
(284)
Banka Piraeus však za nákup banky Geniki zaplatila pouze 1 milion EUR, což se pokládá za velmi nízkou částku. Banka Geniki měla mimoto dostatečný kapitál a jako podmínku transakce vložila společnost Société Générale do banky Piraeus značný objem kapitálu (106).
(285)
Komise proto vyvozuje závěr, že vzhledem k specifikům transakce (nabytí banky, která byla plně kapitalizována, za velmi nízkou cenu a vložení kapitálu do banky Piraeus ze strany prodávajícího) nevyvolává akvizice u banky Piraeus potřebu dalšího kapitálu, a nabytí banky Geniki není proto výjimečně v rozporu se zásadou, že by podpora měla být omezena na nezbytné minimum.
7.5.2.3. Narušující účinek nabytí banky Geniki na hospodářskou soutěž
(286)
Jak je uvedeno v 274. bodě odůvodnění, podle bodů 39 a 40 sdělení o restrukturalizaci nesmí být státní podpora použita na úkor soutěžitelů, kteří podporu nedostávají, a zejména na akvizice konkurenčních podniků, s výjimkou zvláštních podmínek.
(287)
Při přezkumu životaschopnosti všech řeckých bank počátkem roku 2012 nepovažovala řecká centrální banka banku Geniki jako samostatný subjekt za životaschopnou. Banka Geniki vytvářela velké provozní ztráty pro společnost Société Générale, která ji proto chtěla prodat, a pokud by prodej nebyl možný, bylo možno uvážit její úpadek. Akvizici lze proto pokládat za součást konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability, jak je popsáno v bodě 41 sdělení o restrukturalizaci.
(288)
Žádný uchazeč, který nedostává podporu, mimoto nepodal platnou nabídku na získání banky Geniki. Nedošlo proto k vytěsnění žádného uchazeče, který nedostává podporu, ze strany banky Piraeus.
(289)
Jelikož akvizici schválil řecký orgán pro hospodářskou soutěž (107), lze předpokládat, že výsledek procesu prodeje neohrozí účinnou hospodářskou soutěž v Řecku.
(290)
Kupní cena byla mimoto velmi nízká. Nelze tudíž mít za to, že banka Piraeus využila k financování akvizice státní podporu. Vzhledem k těmto prvkům lze vyvodit závěr, že se na nabytí banky Geniki vztahuje výjimka uvedená v bodě 41 sdělení o restrukturalizaci.
7.5.2.4. Závěr ohledně nabytí banky Geniki
(291)
Vyvozuje se závěr, že vzhledem k mimořádné situaci řeckých bank a specifikům nabytí banky Geniki je tato akvizice v souladu s požadavky stanovenými ve sdělení o restrukturalizaci.
7.5.3. Soulad nabytí převedených kyperských činností se sdělením o restrukturalizaci
7.5.3.1. Dopad nabytí převedených kyperských činností na dlouhodobou životaschopnost banky
(292)
Nabytí převedených kyperských činností zlepšuje dlouhodobou životaschopnost banky Piraeus.
(293)
Podle analýzy, kterou banka Piraeus předložila v době akvizice, povede akvizice k značným synergiím, jako jsou synergie v oblasti nákladů kvůli úsporám správních nákladů a nákladů na zaměstnance a významnému snížení nákladů na vklady. Po akvizici banka Piraeus plně začlenila činnosti tří kyperských bank v Řecku, přejmenovala všechny pobočky tří kyperských bank a rovněž náležitě pokročila při racionalizaci sítě.
(294)
Úvěrová portfolia činností tří kyperských bank v Řecku zahrnovala náležité rezervy. Banka Piraeus získala tyto úvěry za cenu, která byla značně nižší než jejich nominální hodnota: kupní cena se snížila, aby byly zohledněny budoucí ztráty podle odhadu společnosti PIMCO v rámci zátěžového testu. Riziko, že úvěrové ztráty přesáhnou ztráty, které již byly zohledněny v nízké kupní ceně, je proto omezené.
(295)
Banka Piraeus získala rovněž velký objem vkladů, který je téměř stejně velký jako převzaté čisté úvěry. Její likvidní pozice byla proto posílena.
(296)
Akvizice má tudíž pozitivní dopad na obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky Piraeus.
7.5.3.2. Dopad nabytí převedených kyperských činností na výši podpory, kterou banka Piraeus potřebovala
(297)
Podle bodu 23 sdělení o restrukturalizaci by pomoc na restrukturalizaci neměla být použita k nabytí podílů v jiných podnicích, nýbrž pouze k uhrazení restrukturalizačních nákladů, které jsou nezbytné k obnovení životaschopnosti banky.
(298)
Jak bylo analyzováno v oddíle 7.3, podpora měla pokrýt kapitálové potřeby nabyvatele převedených kyperských činností, jelikož jejich převzetí zajistí udržení finanční stability v Řecku. Odměna, kterou banka Piraeus nakonec za nabytí převedených kyperských činností zaplatila, byla mnohem nižší než účetní hodnota získaného portfolia. Byla dokonce nižší než hodnota úvěrů po úpravě směrem dolů s cílem zohlednit budoucí úvěrové ztráty podle odhadů společnosti PIMCO v rámci zátěžového testu. Pořizovací cenu lze proto považovat za negativní. Tento závěr podporuje skutečnost, že při nabytí převedených kyperských činností zaúčtovala banka Piraeus vysoký záporný goodwill, což zvýšilo její kapitál.
(299)
Pokud by se však přesto usuzovalo, že banka Piraeus uhradila kladnou cenu, Komise podotýká, že jako podmínku akvizice poskytl fond HFSF kupujícímu závazek, že výši kupní ceny vloží do kapitálu. Fond HFSF tento závazek splnil v rámci rekapitalizace na jaře 2013. Tato kapitálová injekce představuje podporu pro převedené kyperské činnosti, a nikoli banku Piraeus, jak je objasněno v oddíle 6.2.1. Akvizice proto nevyvolala u banky potřebu další státní podpory.
(300)
Vyvozuje se závěr, že kvůli neobvyklým podmínkám (nízká kupní cena a závazek fondu HFSF vložit částku odpovídající kupní ceně v rámci navýšení kapitálu) není nabytí převedených kyperských činností výjimečně v rozporu se zásadou, že by podpora měla být omezena na nezbytné minimum.
7.5.3.3. Narušující účinek nabytí převedených kyperských činností na hospodářskou soutěž
(301)
Jak je uvedeno v 274. bodě odůvodnění, podle bodů 39 a 40 sdělení o restrukturalizaci nesmí být státní podpora použita na úkor soutěžitelů, kteří podporu nedostávají, a zejména na akvizice konkurenčních podniků, s výjimkou zvláštních podmínek.
(302)
Prodej činností kyperských bank v Řecku měl zachovat stabilitu řeckého bankovního systému a zajistit, aby mohly kyperské banky tyto podniky prodat dříve, než pravděpodobně úplně ztratí hodnotu. Transakci lze proto pokládat za součást konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability, jak je popsáno v bodě 41 sdělení o restrukturalizaci.
(303)
Žádný uchazeč, který nedostává podporu, mimoto nepodal platnou nabídku týkající se nabytí tří kyperských bank. Proces prodeje byl otevřený, transparentní a nediskriminační.
(304)
Jelikož akvizici schválil řecký orgán pro hospodářskou soutěž (108), lze předpokládat, že výsledek procesu prodeje neohrozí účinnou hospodářskou soutěž v Řecku.
(305)
Vzhledem k těmto prvkům lze vyvodit závěr, že se na nabytí převedených kyperských činností vztahuje výjimka uvedená v bodě 41 sdělení o restrukturalizaci.
7.5.3.4. Závěr ohledně nabytí převedených kyperských činností
(306)
Vyvozuje se závěr, že vzhledem k mimořádné situaci řeckých bank a specifikům nabytí převedených kyperských činností je tato akvizice v souladu s požadavky stanovenými ve sdělení o restrukturalizaci.
7.5.4. Soulad nabytí banky MBG se sdělením o restrukturalizaci
7.5.4.1. Dopad nabytí banky MBG na dlouhodobou životaschopnost banky Piraeus
(307)
Nabytí plně rekapitalizované banky MBG zlepšuje dlouhodobou životaschopnost banky Piraeus.
(308)
Podle analýzy, kterou banka Piraeus předložila v době akvizice, povede transakce k značným synergiím, jako jsou synergie v oblasti nákladů v důsledku snížení počtu poboček a pracovníků a nižších nákladů na vklady a synergie v oblasti výnosů. Banka Piraeus mezitím banku MBG plně integrovala.
(309)
Jelikož banka MBG měla před nabytím ze strany banky Piraeus dostatečný kapitál a jelikož banka Piraeus uhradila kupní cenu ve výši 1 milionu EUR, akvizice pravděpodobně nevyvolá u banky Piraeus potřebu dalšího kapitálu. Prodávající mimoto přijal v rámci transakce závazek, že do banky Piraeus vloží kapitál ve výši 400 milionů EUR. Tento závazek byl splněn v rámci rekapitalizace na jaře 2013, během níž vložila banka BCP do banky Piraeus kapitál ve výši 400 milionů EUR.
(310)
Vyvozuje se závěr, že akvizice přispěla kladně k obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky Piraeus a že kupní cena banky MBG byla tak nízká, že nebrání tomu, aby byla podpora omezena na nezbytné minimum.
7.5.4.2. Dopad nabytí banky MBG na výši podpory, kterou banka Piraeus potřebovala
(311)
Podle bodu 23 sdělení o restrukturalizaci by pomoc na restrukturalizaci neměla být použita k nabytí podílů v jiných podnicích, nýbrž pouze k uhrazení restrukturalizačních nákladů, které jsou nezbytné k obnovení životaschopnosti banky. V tomto případě má sice akvizice pozitivní dopad na životaschopnost banky Piraeus, není však nezbytná k obnovení její životaschopnosti ve smyslu bodu 23 sdělení o restrukturalizaci.
(312)
Banka Piraeus však za nákup banky MBG zaplatila pouze 1 milion EUR, což se pokládá za velmi nízkou částku. Banka MBG byla mimoto bankou BCP dostatečně kapitalizována a jako podmínku transakce vložila banka BCP do banky Piraeus kapitál ve výši 400 milionů EUR (109).
(313)
Vyvozuje se závěr, že vzhledem k specifikům transakce (nabytí banky, která měla dostatečný kapitál, za velmi nízkou cenu a vložení kapitálu do banky Piraeus ze strany prodávajícího) nevyvolává nabytí banky MBG u banky Piraeus potřebu dalšího kapitálu, a nabytí banky MBG není proto výjimečně v rozporu se zásadou, že by podpora měla být omezena na nezbytné minimum.
7.5.4.3. Narušující účinek nabytí banky MBG na hospodářskou soutěž
(314)
Jak je uvedeno v 274. bodě odůvodnění, podle bodů 39 a 40 sdělení o restrukturalizaci nesmí být státní podpora použita na úkor soutěžitelů, kteří podporu nedostávají, a zejména na akvizice konkurenčních podniků, s výjimkou zvláštních podmínek.
(315)
Při přezkumu životaschopnosti všech řeckých bank počátkem roku 2012 nepovažovala řecká centrální banka banku MBG jako samostatný subjekt za životaschopnou. Banka MBG vytvářela velké ztráty pro banku BCP, která ji proto chtěla prodat, a pokud by prodej nebyl možný, bylo by možno uvážit její úpadek. Prodej banky MBG byl rovněž součástí plánu restrukturalizace banky BCP (110). Akvizici lze proto pokládat za součást konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability, jak je popsáno v bodě 41 sdělení o restrukturalizaci.
(316)
Žádný uchazeč, který nedostává podporu, mimoto nepodal platnou nabídku na získání banky MBG.
(317)
Vzhledem k těmto souvislostem lze vyvodit závěr, že se na nabytí banky MBG vztahuje výjimka uvedená v bodě 41 sdělení o restrukturalizaci.
7.5.4.4. Závěr ohledně nabytí banky MBG
(318)
Vyvozuje se závěr, že vzhledem k mimořádné situaci řeckých bank a specifikům nabytí banky MBG je tato akvizice v souladu s požadavky stanovenými ve sdělení o restrukturalizaci.
7.6. SOULAD OPATŘENÍ A, B1, B2, B3 A B4 SE SDĚLENÍM O RESTRUKTURALIZACI
7.6.1. Příčiny potíží a důsledky pro posouzení podle sdělení o restrukturalizaci
(319)
Jak je uvedeno v oddílech 2.1.1 a 2.1.2, potíže, jimž banka čelila, vyplývají především z řecké dluhové krize a hluboké recese v Řecku a jižní Evropě. Co se týká prvně uvedeného faktoru, řecká vláda ztratila přístup na finanční trhy a nakonec musela se svými domácími a mezinárodními věřiteli sjednat dohodu, program zapojení soukromého sektoru, což vedlo k srážce z pohledávek vůči státu o 53,3 %. 31,5 % pohledávek bylo mimoto vyměněno za nové státní dluhopisy s nižšími úrokovými sazbami a delší splatností. Tyto nové státní dluhopisy stát od řeckých bank odkoupil zpět v prosinci 2012 za cenu v rozmezí od 30,2 % do 40,1 % jejich nominální hodnoty, což vedlo k dalším ztrátám řeckých bank. Kromě dopadu programu zapojení soukromého sektoru a zpětného odkupu dluhu na kapitálovou pozici banky Piraeus zaznamenala banka od roku 2010 do poloviny roku 2012 rovněž velký odliv vkladů kvůli riziku, že by v důsledku neudržitelného veřejného dluhu a hospodářské recese mohlo Řecko vystoupit z eurozóny.
(320)
Podpora, která byla poskytnuta bance, tj. součet opatření B1, B2, B3 a B4 čili 7 335 milionů EUR, přesahuje výši ztrát, jež byly vykázány v důsledku programu zapojení soukromého sektoru (5 911 milionů EUR).
(321)
Velká část kapitálových potřeb vyplývá z běžné expozice finanční instituce riziku spojenému se státními dluhopisy domovské země. Tato skutečnost byla uvedena rovněž v 63. a 74. bodě rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus. V důsledku toho je potřeba, aby se banka ve svém plánu restrukturalizace zabývala otázkami morálního hazardu, nižší než u ostatních finančních institucí, jimž je poskytována podpora a které nahromadily nadměrná rizika. Jelikož opatření podpory méně narušují hospodářskou soutěž, měla by se úměrně zmírnit i opatření k omezení narušení hospodářské soutěže. Jelikož program zapojení soukromého sektoru a zpětný odkup dluhu představují prominutí dluhu ve prospěch státu, může být odměna státu za rekapitalizaci bank nižší. Komise však podotýká, že expozice banky Piraeus riziku spojenému s řeckými státními dluhopisy byla vyšší než expozice ostatních velkých řeckých bank (111). Ne všechny ztráty ze státních dluhopisů lze proto přičíst běžné expozici finanční instituce riziku spojenému se státními dluhopisy domovské země.
(322)
Druhou příčinou ztrát banky jsou ztráty z jejích úvěrů poskytnutých řeckým domácnostem a podnikům. Komise se domnívá, že tyto ztráty jsou zapříčiněny především mimořádně hlubokou a dlouhou recesí a snížením HDP přibližně o 25 % během pěti let, a nikoli rizikovými úvěrovými praktikami banky. Podpora na pokrytí těchto ztrát proto nevytváří morální hazard, což nastává tehdy, pokud podpora banku chrání před důsledky rizikového jednání v minulosti. Podpora proto méně narušuje hospodářskou soutěž (112).
(323)
Část kapitálových potřeb a úvěrových ztrát banky však pochází od některých mezinárodních dceřiných společností. Zátěžové testy, které byly provedeny v roce 2012 s cílem určit kapitálové potřeby banky, ukázaly, že odhady ztrát ze zahraničních úvěrů činily v případě základního scénáře 1 314 milionů EUR a v případě nepříznivého scénáře 1 624 milionů EUR. Řada těchto zahraničních podniků byla v minulých letech ztrátová. Ztráty z mezinárodních činností dosáhly v roce 2012 výše 244 milionů EUR před zdaněním (113). Zahraniční aktiva znamenala rovněž odliv likvidity.
(324)
Lze proto vyvodit závěr, že značná část ztrát a potřeba podpory spadá do oblasti působnosti bodu 14 sdělení o prodloužení z roku 2011, který Komisi umožňuje zmírnit požadavky. Potřeba podpory obdobně vyplývala částečně z mimořádně hluboké recese v Řecku, a nikoli z poskytování rizikových úvěrů. Tato podpora nevytváří morální hazard, a proto méně narušuje hospodářskou soutěž.
(325)
Potřeba podpory vyplývá částečně z podstupování rizika ze strany banky vzhledem k držení velkého objemu státních dluhopisů a vzhledem k jejím zahraničním dceřiným společnostem.
7.6.2. Životaschopnost
(326)
Plán restrukturalizace musí zajistit, aby byla finanční instituce schopna do konce období restrukturalizace obnovit svou dlouhodobou životaschopnost (oddíl 2 sdělení o restrukturalizaci). V daném případě je období restrukturalizace vymezeno jako období ode dne přijetí tohoto rozhodnutí do dne 31. prosince 2018.
(327)
V souladu s bodem 9, 10 a 11 sdělení o restrukturalizaci předložilo Řecko komplexní a podrobný plán restrukturalizace, který obsahuje úplné informace o obchodním modelu banky. Plán uvádí rovněž příčiny obtíží banky a opatření, která byla přijata k vyřešení všech problémů souvisejících se životaschopností, kterým banka čelila. Plán restrukturalizace popisuje zejména zvolenou strategii k zachování provozní efektivity banky a k řešení velkého objemu nesplácených půjček, nestabilní likvidní a kapitálové pozice a jejích zahraničních podniků, které byly v minulých letech závislé na své mateřské společnosti, pokud jde o financování a kapitál.
7.6.2.1. Bankovní činnosti v Řecku
(328)
Co se týká likvidity (114) a závislosti banky na financování poskytovaném Eurosystémem, plán restrukturalizace předpokládá omezený růst bilanční sumy v Řecku a opětovný růst vkladové základny. Spoléhání se na nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou, které se již snížilo, se bude snižovat i nadále, což bance pomůže omezit náklady na financování.
(329)
Závazek týkající se poměru úvěrů k vkladům zmíněný v 137. bodě odůvodnění zajišťuje, aby na konci období restrukturalizace byla struktura rozvahy banky udržitelná. Likvidní pozici banky posílí rovněž prodej cenných papírů a jiných vedlejších činností. Kvůli dosud napjaté likvidní pozici banky může Komise souhlasit se žádostí řeckých orgánů o povolení poskytovat bance likviditu v rámci opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjčky státních dluhopisů na základě režimu podpory řeckých bank a v rámci nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou.
(330)
K snížení nákladů na financování se Řecko rovněž zavázalo, že banka bude nadále snižovat úrokové sazby, které platí u vkladů v Řecku, jak je popsáno v 137. bodě odůvodnění. Dosažení tohoto snížení nákladů na vklady bude představovat klíčový příspěvek k zvýšení zisku banky před rezervami.
(331)
Od začátku krize provedla banka velké akvizice, které výrazně zvětšily její velikost a vkladovou základnu. Banka v rekordním čase nabyté podniky úspěšně integrovala. V současnosti se banka snaží dosáhnout na základě těchto akvizic všech možných synergií. Banka začala racionalizovat svou obchodní síť v Řecku snižováním počtu poboček a zaměstnanců (115). Do roku 2017 se celkové náklady banky v Řecku v porovnání s rokem 2013 sníží o dalších […] %. K dosažení tohoto cíle se Řecko zavázalo, že banka sníží počet svých poboček a zaměstnanců v Řecku na […] resp. […] k 31. prosinci 2017, s maximálními celkovými náklady v Řecku ve výši […] miliard EUR. Předpokládaný poměr nákladů k výnosům bude na konci období restrukturalizace nižší než […] %. Komise se proto domnívá, že plán restrukturalizace zachovává efektivnost banky v novém tržním prostředí.
(332)
Další klíčovou oblastí je řešení nesplácených půjček, jelikož ty k 31. prosinci 2013 představovaly 36 % portfolia banky (116). Banka hodlá zlepšit svou úvěrovou politiku (limity, zajištění kolaterálem) a zaměřit se na hlavní činnost s cílem omezit ztráty na minimum. Řecko se rovněž zavázalo, že banka bude splňovat vysoké standardy, co se týká její úvěrové politiky, s cílem řídit rizika a v každé fázi úvěrového procesu dosáhnout pro banku co nejvyšší hodnoty, včetně restrukturalizace úvěrů, jak je popsáno v 141. bodě odůvodnění.
7.6.2.2. Správa a řízení společnosti
(333)
Dalším bodem, jemuž je věnována pozornost, je správa a řízení banky, jelikož po rekapitalizaci na jaře 2013 vlastní většinu akcií banky fond HFSF, má však omezená hlasovací práva. Někteří soukromí investoři, kteří banku ovládají, vlastní rovněž opční listy, a měli by tudíž plný prospěch z případného růstu ceny akcií během období restrukturalizace. Jelikož by tato situace mohla vytvářet morální hazard, byl mezi bankou a fondem HFSF v roce 2013 dohodnut zvláštní rámec vztahů. Dohoda chrání každodenní činnost banky před zásahy ze strany jejích hlavních akcionářů a současně zajišťuje, že fond HFSF může prostřednictvím náležitých konzultačních postupů sledovat provádění plánu restrukturalizace a zamezit přílišnému riskování ze strany vedení banky. Banka se rovněž zavázala podrobně sledovat svou expozici vůči spřízněným dlužníkům. Komise hodnotí kladně skutečnost, že fond HFSF získá automaticky zpět hlasovací práva, pokud banka plán restrukturalizace neprovede.
7.6.2.3. Mezinárodní činnosti
(334)
Některé mezinárodní činnosti banky vedly v minulosti k odčerpání kapitálu a likvidity banky, jak je objasněno v 323. bodě odůvodnění.
(335)
V plánu restrukturalizace se předpokládá, že se banka přeorientuje na svůj domácí trh. Banka již prodala svou dceřinou společnost v USA. Banka začala rovněž racionalizovat ostatní dceřiné společnosti s cílem posílit proces schvalování úvěrů a snížit nedostatek financování v dceřiných společnostech. Banka plánuje další racionalizaci své sítě dceřiných společností, které si ponechá, jak je popsáno v 130. bodě odůvodnění.
(336)
Celkový objem zahraničních aktiv se proto v budoucnu sníží. Na konci období restrukturalizace budou představovat […] celkové bilanční sumy banky.
(337)
Komise se proto domnívá, že banka tyto zahraniční podniky dostatečně restrukturalizuje a omezí jejich velikost s cílem zamezit potřebě dalšího kapitálu a nedostatečné likviditě v budoucnu. Závazek popsaný v 138. bodě odůvodnění, který se týká upuštění od vkládání vysokých částek kapitálu do mezinárodních dceřiných společností banky, přispěje rovněž k zajištění toho, že zahraniční dceřiné společnosti nebudou představovat hrozbu pro kapitálovou nebo likvidní pozici banky.
7.6.2.4. Závěr ohledně životaschopnosti
(338)
Základní scénář popsaný v oddíle 2.4 ukazuje, že na konci období restrukturalizace bude banka s to dosáhnout výnosů, které jí umožní pokrýt veškeré náklady a zajistí náležitou návratnost vlastního kapitálu s přihlédnutím k jejímu rizikovému profilu. Podle předpokladů má současně kapitálová pozice banky zůstat na uspokojivé úrovni.
(339)
Komise bere na vědomí nepříznivý scénář popsaný v plánu restrukturalizace banky, který předložily řecké orgány. Nepříznivý scénář vychází ze souboru předpokladů, které byly dohodnuty s fondem HFSF. Tento scénář bere v úvahu delší a hlubší recesi a rovněž větší deflaci cen nemovitostí. Plán restrukturalizace ukazuje, že banka je s to čelit přiměřenému napětí, jelikož i podle nepříznivého scénáře bude na konci období restrukturalizace zisková a bude mít dostatek kapitálu.
(340)
Výše dodatečného kapitálu, který byl získán v roce 2014, a to 1 750 milionů EUR, postačuje k zvládnutí základního scénáře v rámci zátěžového testu v roce 2013 v období restrukturalizace a k splacení preferenčních akcií, což banka učinila v květnu 2014 (117). […] Komise připomíná, že při posuzování kapitálových potřeb v rámci základního scénáře již řecká centrální banka provedla řadu úprav, které vedly k zvýšení odhadovaných kapitálových potřeb v porovnání s kapitálovými potřebami, které banka odhadla ve vlastním základním scénáři. Komise se proto domnívá, že kapitálové potřeby podle základního scénáře, jak je odhadla řecká centrální banka, předpokládají určitou míru napětí. Aby bylo možno vyvodit závěr, že banka je životaschopná, Komise nevyžaduje, aby měla banka předem dostatek kapitálu na pokrytí kapitálových potřeb v případě nepříznivějšího scénáře, jak je odhadla řecká centrální banka, jelikož odhadovaná výše představuje vysokou míru napětí a jelikož získání kapitálu v březnu 2014 ukazuje, že banka má opět přístup na kapitálové trhy.
(341)
Kladně se mimoto hodnotí skutečnost, že banka nebude investovat do cenných papírů spekulativního stupně, což pomůže udržet její kapitálovou a likvidní pozici.
(342)
Vyvozuje se proto závěr, že kombinace již provedené restrukturalizace a další navrhované restrukturalizace postačuje k obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky.
7.6.3. Vlastní příspěvek a sdílení nákladů
(343)
Jak je uvedeno v oddíle 3 sdělení o restrukturalizaci, banky a držitelé jejich kapitálu se musí v maximální možné míře podílet na restrukturalizaci s cílem zajistit, že podpora bude omezena na nezbytné minimum. Banky by tak k financování restrukturalizace měly použít své vlastní zdroje pocházející například z prodeje aktiv, zatímco držitelé kapitálu dle možností převezmou ztráty finanční instituce.
7.6.3.1. Vlastní příspěvek banky: odprodeje a snížení nákladů
(344)
Banka již odprodala malé zahraniční podniky (v USA) a u části svého portfolia snížila pákový efekt s cílem zlepšit kapitálovou přiměřenost a likvidní pozici. Plán restrukturalizace předpokládá omezení zahraničních činností, jak je popsáno v 125. až 129. bodě odůvodnění. Vzhledem k omezení činnosti a odprodejům, které již byly provedeny, a na základě provedení závazků týkajících se omezení činnosti a odprodeje zahraničních podniků banka významně omezí své zeměpisné působení v […]. Zmenšení mezinárodních aktiv banky rovněž významně sníží možné riziko toho, že v budoucnu bude zapotřebí další podpora. Pomáhá proto omezit výši podpory na minimum.
(345)
V zájmu omezení svých kapitálových potřeb nebude banka používat kapitál na podporu či rozšiřování činnosti svých zahraničních dceřiných společností, jak je popsáno v 138. bodě odůvodnění. Závazky, které Řecko přijalo, mimoto zajišťují, že banka nebude provádět nákladné akvizice.
(346)
Banka rovněž provádí rozsáhlý program snižování nákladů, jak je uvedeno v oddíle 2.4.2. Banka bude své náklady dále snižovat až do roku 2017. Banka snižuje počet pracovníků a upravuje jejich platy směrem dolů. Řecko se rovněž zavázalo omezit odměny pro vedoucí pracovníky banky, […].
7.6.3.2. Sdílení nákladů ze strany bývalých akcionářů a nový kapitál získaný na trhu
(347)
Podíly bývalých akcionářů banky byly zředěny emisí s přednostním právem v roce 2009 (118) a posléze rekapitalizací ze strany fondu HFSF (opatření B4) a získáním soukromého kapitálu v roce 2013 a v březnu 2014. Podíl v držení akcionářů banky, k nimž v té době patřili investoři, kteří vložili finanční prostředky v roce 2009, se například snížil ze 100 % před rekapitalizací na jaře 2013 na pouze 2,3 % po této rekapitalizaci. Banka mimoto od roku 2008 nevyplatila žádné dividendy v hotovosti. Kromě tohoto sdílení nákladů ze strany bývalých akcionářů získala banka od začátku krize v roce 2008 značný objem soukromého kapitálu, tj. 807 milionů EUR v roce 2009, 1 444 milionů EUR v roce 2013 a 1 750 milionů EUR v roce 2014.
7.6.3.3. Sdílení nákladů ze strany držitelů podřízeného dluhu
(348)
Držitelé hybridních a podřízených dluhových nástrojů banky přispěli na restrukturalizační náklady banky. Banka provedla řadu opatření v oblasti řízení závazků s cílem vytvořit kapitál, jak je popsáno v 134. bodě odůvodnění.
(349)
Na dosud nesplacené nástroje se vztahuje zákaz výplaty kupónů, jak je uvedeno v 143. bodě odůvodnění. Komise se proto domnívá, že je zajištěno přiměřené sdílení nákladů ze strany držitelů hybridních a podřízených dluhových nástrojů banky a že jsou splněny požadavky stanovené v tomto ohledu ve sdělení o restrukturalizaci.
7.6.3.4. Závěr ohledně vlastního příspěvku a sdílení nákladů
(350)
V porovnání s celkovou rekapitalizací ze strany státu je vlastní příspěvek a sdílení nákladů, zejména v podobě prodeje aktiv a zmenšení úvěrového portfolia, mnohem menší, než co Komise obvykle považuje za dostatečné. Zmenšení se týká pouze zahraničních činností, na něž připadá omezená část banky (119), a restrukturalizace nepředpokládá snížení velikosti portfolia úvěrů a vkladů v Řecku, které se v minulém roce po akvizicích naopak výrazně zvětšilo. Komise však bere v úvahu prvky projednané v oddíle 7.6.1, a zejména skutečnost, že obdržená podpora je částečně způsobilá pro výjimku stanovenou v bodě 14 sdělení o prodloužení z roku 2011, podle něhož může Komise přijmout nižší vlastní příspěvek a sdílení nákladů. Komise hodnotí kladně rovněž skutečnost, že banka získala v květnu 2013 na trhu částku ve výši 1 444 milionů EUR a v březnu 2014 částku ve výši 1 750 milionů EUR, […]. Kapitál, který byl získán v březnu 2014, byl mimoto získán za cenu akcie odpovídající ceně za akcii, za kterou upsal akcie fond HFSF v rámci rekapitalizace na jaře 2013 (opatření B4). Vysoká emisní cena proto omezila zředění podílu fondu HFSF. Banka splatila rovněž preferenční akcie (opatření A). S přihlédnutím ke všem těmto prvkům lze mít za to, že plán restrukturalizace zajišťuje dostatečná opatření týkající se vlastního příspěvku a sdílení nákladů k omezení podpory na nezbytné minimum.
7.6.4. Opatření k omezení narušení hospodářské soutěže
(351)
Sdělení o restrukturalizaci vyžaduje, aby plán restrukturalizace obsahoval opatření omezující narušení hospodářské soutěže a zajišťující konkurenceschopnost bankovního sektoru. Tato opatření musí mimoto vyřešit problém morálního hazardu a zaručit, že státní podpora nebude použita k financování protisoutěžního chování.
(352)
Podle bodu 31 sdělení o restrukturalizaci musí Komise při posuzování výše podpory a narušení hospodářské soutěže přihlédnout jak k absolutní, tak relativní částce státní podpory, jakož i rozsahu sdílení nákladů a postavení finanční instituce na trhu po restrukturalizaci. V této souvislosti Komise připomíná, že banka obdržela od státu kapitálovou podporu odpovídající 23,7 % jejích rizikově vážených aktiv (120). Banka mimoto získala v roce 2010 záruky týkající se likvidity, a to ve výši 9,9 miliardy EUR, a půjčky státních dluhopisů v hodnotě 1,3 miliardy EUR, což společně představuje téměř 25 % bilanční sumy banky. Banka mimoto získala nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou. Vzhledem k velkému objemu podpory jsou proto nezbytná opatření k omezení možného narušení hospodářské soutěže. Podíl banky na trhu v Řecku je navíc vysoký. Nabytí převedených činností banky ATE, banky Geniki, banky MBG a převedených kyperských činností zvýšilo podíly banky Piraeus na trhu. Po těchto akvizicích podíl banky na trhu vkladů v Řecku na konci roku 2013 činil 29 %, zatímco její podíl na trhu úvěrů na bydlení, spotřebitelských úvěrů a podnikových úvěrů činil 25 %, 22 % resp. 35 % (v porovnání s 10 %, 8 %, 8 % resp. 14 % v roce 2011) (121).
(353)
Komise připomíná, že potíže banky vyplývaly do značné míry z vnějších šoků, jako je řecká dluhová krize a dlouhá recese, která narušovala řecké hospodářství od roku 2008, jak již bylo uvedeno v 74. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus. Potřeba zabývat se otázkami morálního hazardu je proto omezena. Jak je projednáno v oddíle 7.6.1 tohoto rozhodnutí, narušující účinek opatření podpory je vzhledem k těmto faktorům nižší stejně jako potřeba opatření k omezení narušení hospodářské soutěže. Z těchto důvodů může Komise výjimečně souhlasit s tím, že navzdory vysoké částce podpory a vysokým podílům na trhu nepředpokládá plán restrukturalizace snížení bilanční sumy a omezení poskytování úvěrů v Řecku. Bylo by však problematické, pokud by banka, která ze čtyř velkých řeckých bank obdržela nejvyšší podporu a která v důsledku akvizic v minulých letech rostla nejvíce, v období restrukturalizace dále rostla rychlejším tempem než trh, a mohla tak vytěsnit banky, které obdržely nižší podporu. Komise proto vítá závazek, že banka neporoste rychleji než trh.
(354)
Komise však podotýká, že rekapitalizace ze strany státu bance umožnila pokračovat v bankovních činnostech na zahraničních trzích.
(355)
Komise bere na vědomí, že kromě omezení velikosti a restrukturalizace, která již byla provedena, bude Banka do 30. června 2018 dále restrukturalizovat a snižovat svá zahraniční aktiva (122). Banka se mimoto zavázala, že nepoužije podporu k financování rozšiřování těchto činností. Podpora proto nebude použita k narušení hospodářské soutěže na těchto zahraničních trzích.
(356)
Řecko se rovněž zavázalo, že banka nebude provádět nákladné akvizice, což zajistí, že banka nepoužije státní podporu, kterou obdržela, na získání nových podniků. Uvedený zákaz přispěje k zajištění toho, že podpora je důsledně použita k obnovení životaschopnosti bankovních činností v Řecku, a nikoli například k rozšiřování činnosti na zahraničních trzích.
(357)
Závazek týkající se snížení úroků hrazených u řeckých vkladů z neudržitelně vysokých úrovní rovněž zajišťuje, že podpora nebude použita na financování neudržitelných strategií přijímání vkladů, které narušují hospodářskou soutěž na řeckém trhu. Stejně tak závazek týkající se uplatňování přísných pokynů, pokud jde o úročení nových úvěrů, a to na základě náležitého posouzení úvěrového rizika, zabrání bance v narušování hospodářské soutěže na řeckém trhu nevhodnými strategiemi úročení úvěrů pro klienty.
(358)
Vzhledem k zvláštní situaci, která byla popsána v oddíle 7.6.1, a opatřením uvedeným v plánu restrukturalizace se Komise domnívá, že s ohledem na omezení narušení hospodářské soutěže existují dostatečná ochranná opatření.
7.6.5. Kontrola
(359)
Podle oddílu 5 sdělení o restrukturalizaci musí být pravidelně předkládány zprávy, aby mohla Komise ověřit, že je plán restrukturalizace řádně prováděn. Jak je uvedeno v závazcích, které Řecko přijalo (123), Řecko zajistí, aby do konce období restrukturalizace, tj. do 31. prosince 2018, sledoval kontrolní správce, kterého jmenovala banka se souhlasem Komise, závazky přijaté Řeckem ohledně restrukturalizace činností v Řecku a v zahraničí a ohledně správy a řízení společnosti a obchodních činností. Podle názoru Komise je tedy zaručena řádná kontrola provádění plánu restrukturalizace.
7.6.6. Závěr ohledně souladu opatření A, B1, B2, B3 a B4 se sdělením o restrukturalizaci
(360)
Komise konstatuje, že plán restrukturalizace posouzený spolu se závazky uvedenými v příloze tohoto rozhodnutí zajišťuje obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky, je dostačující, pokud jde o sdílení nákladů a vlastní příspěvek, je vhodný k vyrovnání účinků opatření podpory, která byla posouzena v tomto rozhodnutí, narušujících hospodářskou soutěž a je přiměřený. Plán restrukturalizace a závazky předložené Komisi splňují kritéria stanovená ve sdělení o restrukturalizaci.
8. ZÁVĚR
(361)
Komise vyjadřuje politování nad tím, že Řecko provedlo protiprávně opatření B2, B3 a B4 v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy, jelikož tato opatření byla provedena před jejich oficiálním oznámením. Tato opatření, jakož i ostatní opatření, která byla analyzována v tomto rozhodnutí, však lze považovat za slučitelná s vnitřním trhem,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Níže uvedená opatření, která provedlo Řecko, představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy:
a)
nouzová pomoc v oblasti likvidity, kterou bance Piraeus Bank S.A. poskytla řecká centrální banka a s ohledem na niž poskytlo Řecko záruku (opatření L2);
b)
druhá překlenovací rekapitalizace ve výši 1 553 milionů EUR, kterou bance Piraeus Bank S.A. poskytl Helénský fond finanční stability („HFSF“) v prosinci 2012 (opatření B2);
c)
písemný závazek týkající se částky ve výši 1 082 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl bance Piraeus Bank S.A. dne 20. prosince 2012 (opatření B3);
d)
rekapitalizace s částkou ve výši 5 891 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl bance Piraeus Bank S.A. na jaře 2013 (opatření B4), a
e)
rekapitalizace s částkou ve výši 524 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl bance Piraeus Bank S.A. na jaře 2013 (opatření C).
2. Na základě plánu restrukturalizace skupiny Piraeus Bank, která zahrnuje banku Piraeus Bank S.A. a veškeré její dceřiné společnosti a pobočky, předloženého dne 25. června 2014 a závazků, které k tomuto dni přijalo Řecko, je níže uvedená státní podpora slučitelná s vnitřním trhem:
a)
kapitálová injekce ve výši 750 milionů EUR, kterou Řecko poskytlo bance Piraeus Bank S.A. v květnu 2009 a prosinci 2011 v rámci rekapitalizačního systému (opatření A);
b)
nouzová pomoc v oblasti likvidity, kterou od července 2011 bance Piraeus Bank S.A. poskytuje řecká centrální banka a s ohledem na niž poskytlo Řecko záruku, a to ve výši 30,4 miliardy EUR k 31. prosinci 2012 (opatření L2);
c)
první překlenovací rekapitalizace s částkou ve výši 4,7 miliardy EUR, kterou fond HFSF poskytl bance Piraeus Bank S.A. v květnu 2012 (opatření B1);
d)
druhá překlenovací rekapitalizace s částkou ve výši 1 553 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl bance Piraeus Bank S.A. v prosinci 2012 (opatření B2);
e)
závazek týkající se částky ve výši 1 082 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl bance Piraeus Bank S.A. dne 20. prosince 2012 (opatření B3);
f)
rekapitalizace s částkou ve výši 5 891 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl bance Piraeus Bank S.A. na jaře 2013 (opatření B4), a
g)
rekapitalizace s částkou ve výši 524 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl bance Piraeus Bank S.A. na jaře 2013 (opatření C).
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Řecké republice.
V Bruselu dne 23. července 2014.
A BIZOTTSÁG (EU) 2015/455 HATÁROZATA
(2014. július 23.)
a Görögország által a Piraeus Bankcsoportnak a Piraeus Bank S.A. feltőkésítésével és szerkezetátalakításával kapcsolatban végrehajtott SA.34826 (2012/C), SA.36005 (2013/NN) számú állami támogatásról
(az értesítés a C(2014) 5217. számú dokumentummal történt)
(Csak az angol nyelvű szöveg hiteles)
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,
tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,
miután a fenti rendelkezések értelmében felkérte a tagállamokat és más érdekelt feleket észrevételeik megtételére (1),
mivel:
1. ELJÁRÁS
1.1. A PIRAEUS BANKKAL KAPCSOLATOS ELJÁRÁS
(1)
2008. november 19-i határozatával a Bizottság jóváhagyott egy „Görögországi hitelintézeteket támogató intézkedések” elnevezésű rendszert (a „görög banktámogatási program”) a görög pénzügyi rendszer stabilitásának biztosítása céljából. A görög banktámogatási program az alkotóelemeit képező három intézkedés szerint tesz lehetővé támogatásnyújtást: feltőkésítési intézkedés, garanciaintézkedés és államkötvény-kölcsönzési intézkedés (2). 2009 májusában Görögország a feltőkésítési intézkedés szerint feltőkésítette a Pireaus Bankot (a továbbiakban: a Bank (3)).
(2)
A 2008. november 19-i határozat (14) preambulumbekezdése rögzítette, hogy egy szerkezetátalakítási tervről értesítik a Bizottságot a feltőkésítési intézkedés kedvezményezettjeire vonatkozólag.
(3)
2010. július 23-án a görög hatóságok szerkezetátalakítási tervet nyújtottak be a Bizottságnak. A Bizottság ezt a tervet és későbbi frissítéseit, valamint a görög hatóságok által benyújtott további információkat SA.30342 (PN 26/2010) sz. ügyként, majd SA.32787 (2011/PN) sz. ügyként vette nyilvántartásba.
(4)
A Bank több ízben is kedvezményezettje volt a görög banktámogatási program keretében nyújtott állami garanciáknak és államkötvénykölcsönöknek (4). Ugyancsak a kedvezményezettje volt az állam által garantált rendkívüli likviditási segítségnyújtásnak („államilag garantált ELA”).
(5)
2012. április 20-án a Görög Pénzügyi Stabilitási Alap („HFSF”) egy levelet adott át a Banknak, elkötelezve magát, hogy részt vesz a Bank tervezett tőkeemelésében. 2012. május 28-án a HFSF 4 700 millió EUR áthidaló feltőkésítést folyósított a Banknak („első áthidaló feltőkésítés”).
(6)
2012. május 10-én a görög hatóságok hivatalosan értesítették a Bizottságot a HFSF által a Banknak adott kötelezettségvállalási nyilatkozatról. A Bizottság ezt be nem jelentett támogatásként vette nyilvántartásba (SA.34826 (2012/NN) ügyszám alatt), mivel az intézkedést addigra már végrehajtották.
(7)
2012. július 27-i határozatával a Bizottság az első áthidaló feltőkésítéssel kapcsolatban hivatalos vizsgálati eljárást indított („a Pireaeus-eljárás megindításáról szóló határozat”) (5).
(8)
2012 decemberében a HFSF egy 1 553 millió EUR összegű második áthidaló feltőkésítést folyósított a Banknak („második áthidaló feltőkésítés”). 2012. december 21-én a HFSF ellátta a Bankot egy arra vonatkozó kötelezettségvállalási nyilatkozattal is, hogy részt vesz a Bank tőkeemelésében és átváltható tőkeinstrumentumok tervezett kibocsátásában legfeljebb 1 082 millió EUR teljes összeg erejéig (6). A görög hatóságok ezeket az intézkedéseket 2012. december 20-án jelentették be a Bizottságnak (7).
(9)
2012 szeptemberében a Bank bejelentette, hogy meg kívánja vásárolni a Genikit a Société Générale S.A.-tól („Société Générale”). Szeptember és október során a Bizottság számos alkalommal tartott telekonferenciát és váltott e-maileket a görög hatóságok és a Bank képviselőivel a Geniki felvásárlását illetően.
(10)
2012. október 19-én a Bank részvényvásárlási megállapodást írt alá a Société Générale-lal a Société Générale Genikiben fennálló teljes részesedésének (99,08 %) felvásárlásáról.
(11)
2012. december 12-én a Bizottság szolgálatai levelet küldtek Görögországnak, amely tartalmazta a Geniki felvásárlásának előzetes értékelését is.
(12)
2013. február 26-án a Bank értesítette a Bizottságot a Millennium Bank Greece S.A.-ra („MBG”) irányuló vételi szándékáról. A Bizottság számos alkalommal tartott telekonferenciát és váltott e-maileket a görög hatóságok és a Bank képviselőivel az MBG felvásárlását illetően.
(13)
2013. március 25-én a Bizottság szolgálatai levelet küldtek Görögországnak, amely tartalmazta az MBG felvásárlásának előzetes értékelését is.
(14)
2013. április 22-én a Bank bejelentette, hogy megállapodott a Millennium Banco Comercial Portuguessel („BCP”) az MBG teljes részvénytőkéjének felvásárlásáról, valamint a Piraeus következő tőkeemelésében való BCP-részesedésről.
(15)
2013. június 3-án a HFSF az első és második áthidaló feltőkésítést részben saját tőkére váltotta, összesen 5 891 millió EUR értékben. A HFSF további 1 094 millió EUR összegű tőkeinjekcióval látta el a Bankot, a Görög Mezőgazdasági Bank („ATE”) és a három ciprusi bank görög fiókjai működőképes részének a Bank általi felvásárlásakor vállalt kötelezettségeknek megfelelően (lásd az 1.2. szakaszt). A magánbefektetők további 1 444 millió EUR összegű tőkeinjekciót biztosítottak. A feltőkésítés teljes összege 8 429 millió EUR, a megnevezése pedig „a 2013. tavaszi feltőkésítés”.
(16)
2013. december 19-én a görög hatóságok tájékoztatták a Bizottságot a 2013. tavaszi feltőkésítés feltételeiről.
(17)
2014. június 25-én a görög hatóságok benyújtottak a Bizottságnak egy végleges szerkezetátalakítási tervet a Bankra vonatkozóan („a szerkezetátalakítási terv”). Ugyanezen a napon tájékoztatást nyújtottak az államilag garantált ELA-ról. Jelezték, hogy folytatni kívánják a Bank ilyen likviditási támogatással, valamint adósságinstrumentumokra és államkötvénykölcsönökre nyújtott állami garanciákkal történő ellátását a görög banktámogatási program szerint.
(18)
A közigazgatási eljárás során a Bizottság számos találkozót és telekonferenciát tartott, továbbá elektronikus levélváltást bonyolított a görög hatóságok és a Bank képviselőivel.
(19)
Görögország elfogadja, hogy e határozat elfogadására kivételesen csak angol nyelven kerül sor.
1.2. A MEGSZERZETT VÁLLALKOZÁSOKKAL KAPCSOLATOS ELJÁRÁS
1.2.1. Az ATE bankkal kapcsolatos eljárás
(20)
2011 áprilisában Görögország 1 445 millió EUR összegű tőkeinjekciót nyújtott az ATE-nak (az összeg tartalmazta az eredetileg a görög feltőkésítési programban nyújtott 675 millió EUR-t). Az ATE továbbá 6 103 millió EUR összegű likviditási támogatásban részesült. 2011. május 23-i határozatával a Bizottság jóváhagyta ezen, az ATE szerkezetátalakítási tervén alapuló intézkedéseket („az ATE szerkezetátalakításáról szóló határozat”) (8).
(21)
2011. december 29-én Görögország 290 millió EUR értékben vállalt részt az ATE tőkejogosultság-kibocsátásában.
(22)
2012. március 22-én Görögország benyújtotta a Görög Nemzeti Bank jelentését, amely az ATE vételi és beolvasztási eljárás (9) útján történő szanálására tett javaslatot az ATE egyes eszközei és kötelezettségei („az ATE átvitt tevékenységei”) tekintetében, míg a fennmaradó eszközök és kötelezettségek szanálása egy rossz bankon keresztül történne.
(23)
2012 júliusában a Bank bejelentette, hogy beolvasztás útján felvásárolja a felszámolás alatt álló ATE működőképes részét.
(24)
Akkor a HFSF vállalta, hogy fedezi a Banknak a megvásárolt eszközökből eredő tőkeigényét. 2013. január 27-én a Görög Nemzeti Bank megállapította, hogy az ATE átvitt tevékenységei megszerzésének eredményeként, szabályozási célból igényelt tőke összege 570 millió EUR, amelyet a HFSF fedez.
(25)
2013. május 3-i határozatával (10) („az ATE felszámolásáról szóló határozat”) a Bizottság megállapította, hogy az ATE átvitt tevékenységeinek átruházásakor nyújtott támogatási intézkedések nem a Bank részére nyújtott állami támogatásnak minősülnek, hanem az ATE átvitt tevékenységeinek nyújtott állami támogatásnak. Továbbá a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a támogatás a belső piaccal összeegyeztethető lenne, ha az ATE átvitt tevékenységeit tartalmazó Bank szerkezetátalakítási terve lehetővé teszi a Bank hosszú távú életképességének helyreállítását.
(26)
2013 júniusában a HFSF a 2013 tavaszi feltőkésítés keretében 570 millió EUR összegű tőkeinjekciót nyújtott a Banknak (11).
1.2.2. A Bank of Cyprus, a Cyprus Popular Bank és a Hellenic Bank („a három ciprusi bank”) görögországi műveleteivel kapcsolatos eljárás
(27)
Az eurócsoport 2013. március 15-i rendkívüli ülését (12) követően a ciprusi hatóságok és az Európai Unió, a Nemzetközi Valutaalap (IMF) és az Európai Központi Bank (EKB) politikai megállapodásra jutottak a jövőbeli makrogazdasági kiigazítási program alapjául szolgáló szakpolitikát illetően. Egyebek mellett főként abban állapodtak meg, hogy a három ciprusi bank görögországi műveleteit egy görög bankhoz kell átvinni.
(28)
A Bank és a többi görög bank jelezte, hogy felvásárolná a három ciprusi bank görögországi műveleteit.
(29)
2013. március 22-én a HFSF hozzájárult ahhoz, hogy a Bank ajánlatot tegyen a három ciprusi bank görög bankfiókjainak, betéteinek és hiteleinek felvásárlására. A Bank ajánlatának feltétele az volt, hogy a HFSF által a Banknak nyújtott saját tőke összege egyezzen meg a felvásárolt vállalkozásért fizetett árral.
(30)
A görög hatóságok és a HFSF körültekintően tájékoztatták a Bizottság szolgálatait a folyamat alakulásáról, valamint a felvásárlás feltételeiről.
(31)
2013. március 26-án a Bank adásvételi és átruházási megállapodást kötött külön-külön a három ciprusi bankkal a görögországi tevékenységeiket illetően (betétek, hitelek és fiókhálózat).
(32)
A 2013. márciusi megállapodás értelmében a HFSF 524 millió EUR-s tőkeinjekciót nyújtott a Banknak (13), hogy az fedezni tudja az említett eszközök felvásárlásából eredő tőkeszükségleteit.
2. LEÍRÁS
2.1. A BANK ÉS NEHÉZSÉGEI
2.1.1. A görög bankszektor általános környezete
(33)
Amint azt az 1. táblázat mutatja, Görögország reál bruttó hazai terméke (GDP) 2008 és 2012 között 20 %-kal esett. Ennek eredményeképpen a görög bankok a görög háztartásoknak és vállalatoknak nyújtott hitelek gyorsan emelkedő nemfizetési rátáival szembesültek (14). Ezek a folyamatok már káros hatással voltak a görög bankok eszközeinek teljesítményére, és tőkeszükségletet eredményeztek.
1. táblázat
Reál-GDP-növekedés Görögországban, 2008-2013
Görögország
2008
2009
2010
2011
2012
2013
Reál-GDP-növekedés, %
-0,2
-3,1
-4,9
-7,1
-7,0
-3,9
Forrás:
Eurostat, online elérhető itt: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115
(34)
Ráadásul 2012 februárjában Görögország végrehajtott a magánszektorral egy, a magánszektor bevonásaként (Private Sector Involvement) ismert kötvénycserét („a PSI program”). Görög bankok vettek részt a PSI programban, amelynek során a görög kormány a meglévő magán kötvénytulajdonosoknak új értékpapírokat (köztük új görög államkötvényeket [„GGB-k”], a GDP-hez kötött értékpapírokat és az Európai Pénzügyi Stabilitási Alap [„EFSF”] által kibocsátott PSI fizetési kötelezvényeket) kínált meglévő GGB-kért cserébe, 53,5 %-os névérték szerinti árfolyamon és hosszabb lejáratokkal (15). A görög hatóságok 2012. március 9-én tették közzé a kötvénycsere eredményeit (16). A csere jelentős veszteségeket eredményezett a kötvénytulajdonosok számára (a Görög Nemzeti Bank becslése szerint a veszteség a görög bankok számára átlagosan a régi GGB-k névértékének 78 %-át tette ki), továbbá tőkekövetelményeket, amelyeket visszamenőleg könyveltek el a görög bankok 2011-es pénzügyi kimutatásaiban. A legnagyobb görög bankok PSI-vel kapcsolatos teljes veszteségét a 2. táblázat foglalja össze.
2. táblázat
A legfontosabb görög bankok PSI veszteségei összesen (millió EUR)
Bankok
GGB-k névértéke
Államhoz kötődő hitelek névértéke
Névérték összesen
GGB-k PSI vesztesége
Államhoz kötődő hitelek PSI vesztesége
Összes bruttó PSI veszteség
Összes bruttó PSI veszteség /Core Tier 1 (%)
Összes bruttó PSI veszteség /Eszközök összesen (%)
NBG
13 748
1 001
14 749
10 985
751
11 735
161,0
11,0
Eurobank
7 001
335
7 336
5 517
264
5 781
164,5
7,5
Alpha
3 898
2 145
6 043
3 087
1 699
4 786
105,7
8,1
Piraeus
7 063
280
7 343
5 686
225
5 911
226,0
12,0
ATEbank
5 164
608
5 772
3 873
456
4 329
1 144
17,1
Geniki
384
7
391
287
5
292
78,1
8,9
MBG
185
0
185
137
0
137
29
2,2
Forrás:
Görög Nemzeti Bank, Jelentés a görög bankszektor feltőkésítéséről és szerkezetátalakításáról, 2012. december, 14. o.
(35)
Mivel a görög bankok a PSI program és a folytatódó recesszió következtében jelentős tőkehiányban szenvedtek, a második görög kiigazítási program a görög kormány, az Európai Unió, az IMF és az EKB közötti 2012. március 11-i gazdaság- és pénzügypolitikai memoranduma („MEFP”) pénzeszközöket tett elérhetővé e bankok feltőkésítése céljából. A görög hatóságok a program által finanszírozandó teljes bankfeltőkésítési szükségleteket és szanálási költségeket 50 milliárd EUR-ra becsülték (17). Az összeget a Görög Nemzeti Bank által a 2011 decemberével kezdődött és 2014 decemberével végződött időszakra vonatkozóan elvégzett stresszteszt („a 2012-es stresszteszt”) alapján számították ki, amely a Blackrock által készített hitelveszteségi előrejelzésre támaszkodott (18). A görög bankok feltőkésítésére a pénzeszközök a HFSF-en keresztül állnak rendelkezésre. A 3. táblázat a legfontosabb görög bankok 2012-es stresszteszt eredményei szerinti tőkekövetelményeinek számítását foglalja össze.
3. táblázat
A 2012-es stresszteszt: A legfontosabb görög bankok tőkekövetelményei (millió EUR)
Bankok
Referencia elsődleges alapvető (Core Tier 1) tőke (2011. dec.)
Összes bruttó PSI veszteség (2011. dec.)
A PSI-vel kapcsolatos tartalékok (2011. jún.)
Hitelkockázatra vonatkozó bruttó halmozott veszteség-előrejelzések
Tartalékok hitelveszteségek fedezésére (2011. dec.)
Belső tőke- termelés
Elsődleges alapvető tőke cél (2014. dec.)
Tőkekövetelmények
NBG
7 287
-11 735
1 646
-8 366
5 390
4 681
8 657
9 756
Eurobank
3 515
-5 781
830
-8 226
3 514
2 904
2 595
5 839
Alpha
4 526
-4 786
673
-8 493
3 115
2 428
2 033
4 571
Piraeus
2 615
-5 911
1 005
-6 281
2 565
1 080
2 408
7 335
ATEbank
378
-4 329
836
-3 383
2 344
468
1 234
4 920
Geniki
374
- 292
70
-1 552
1 309
-40
150
281
MBG
473
- 137
0
- 638
213
-79
230
399
Forrás:
Görög Nemzeti Bank, Jelentés a görög bankszektor feltőkésítéséről és szerkezetátalakításáról, 2012. december, 8. o.
(36)
A 2012. márciusi MEFP szerint „a megvalósítható tőkebevonási terveket benyújtó bankoknak lehetőségük lesz állami támogatást kérni és kapni olyan módon, amely megőrzi a magánszektor ösztönzését, hogy tőkét injektáljon be, és így minimalizálja az adófizetők terheit” (19). A Görög Nemzeti Bank megállapította, hogy csak a négy legnagyobb bank (Eurobank, National Bank of Greece, Piraeus Bank és Alpha Bank) nyújtott be megvalósítható tőkebevonási terveket (20). Ezek 2012 májusában kapták az első feltőkésítést a HFSF-től.
(37)
2009 vége és 2012 júniusa között a recesszió és a politikai bizonytalanság miatt a belföldi betétek a görögországi bankokban összesen 37 %-kal csökkentek. Ezeknek a bankoknak magasabb kamatokat kellett fizetniük, hogy megpróbálják megtartani a betéteket. A betétek költségei emelkedtek, így a bankok nettó kamatkülönbözete csökkent. A görög bankokat kizárták a bankközi finanszírozási piacokról, és teljes mértékben az eurorendszerből (21) származó finanszírozástól váltak függővé, amelynek egyre emelkedő hányada öltötte a Görög Nemzeti Bank által biztosított ELA (rendkívüli likviditási segítségnyújtás) formáját.
(38)
2012. december 3-án Görögország egy visszavásárlási programot indított a befektetők által a PSI program keretében kapott új GGB-kre vonatkozóan, azok névértékének 30,2 %-a és 40,1 %-a közötti árakon (22). A görög bankok részt vettek ebben a visszavásárlási programban, amely további veszteségekre világított rá a mérlegeikben, mivel a PSI program idején az új GGB-kre elkönyvelt számviteli veszteség (vagyis a piaci érték és a névérték közötti különbség) nagy része véglegessé és visszafordíthatatlanná vált (23).
(39)
2012 decemberében a négy legnagyobb görög bank egy második áthidaló feltőkésítést kapott a HFSF-től.
(40)
2013 tavaszán a négy bank áthidaló feltőkésítése törzsrészvényben megvalósuló állandó feltőkésítéssé alakult át, amellyel a HFSF a négy bank mindegyikében több mint 80 % -a részesedést szerzett. Azon bankok esetében, amelyeknek sikerült előre meghatározott mennyiségű magántőkét vonzaniuk (a Bank, az Alpha Bank és a National Bank of Greece), a HFSF szavazásra nem jogosító részvényeket kapott, a magánbefektetők pedig opciós utalványt kaptak a HFSF részvényeire.
(41)
2013 júliusában a Görög Nemzeti Bank megbízott egy tanácsadót, hogy készítsen diagnosztikai tanulmányt az összes görög bank kölcsönállományáról. Ez a tanácsadó hitelveszteség-előrejelzéseket („CLP-k”) készített a görög bankok összes belföldi kölcsönportfóliójáról, valamint külföldi fiókoknál és leányvállalatoknál görög kockázatot hordozó hitelekről egy három és fél éves és egy hitellejárat szerinti horizonton. Az elemzés két (egy alap- és egy kedvezőtlen) makrogazdasági forgatókönyv szerinti CLP-t tartalmazott. A külföldi hitelportfóliókra vonatkozó CLP-ket a Görög Nemzeti Bank a tanácsadótól kapott bizonyos információk felhasználásával becsülte.
(42)
A CLP-k tanácsadó általi értékelése alapján a Görög Nemzeti Bank 2013 őszén új stresszteszt gyakorlatot („a 2013-as stresszteszt”) indított a görög bankok tőkehelyzete szilárdságának felmérésére egy alap- és egy kedvezőtlen forgatókönyv szerint. A Görög Nemzeti Bank egy második tanácsadó technikai támogatásával végezte el a tőkeigények értékelését.
(43)
A 2013-as stresszteszt szerinti tőkeigény-értékelés alapvető fontosságú összetevői voltak: i. a bankok kölcsönportfólióira vonatkozó CLP-k (24) konszolidált alapon a görög kockázatra és a külföldi kockázatra vonatkozóan, a meglévő hitelveszteségi tartalékok nélkül; ii. a bankok becsült működési jövedelmezősége a 2013 júniusa és 2016 decembere közötti időszakban, a 2013 negyedik negyedéve során a Görög Nemzeti Banknak benyújtott szerkezetátalakítási tervek konzervatív kiigazítása alapján. A 4. táblázat a legfontosabb görög bankok tőkekövetelményeinek számítását foglalja össze konszolidált alapon a 2013-as stresszteszt alapforgatókönyve szerint.
4. táblázat
A 2013-as stresszteszt: Görög bankok tőkekövetelményei konszolidált alapon az alapforgatókönyvben (millió EUR)
Bankok
Referencia elsődleges alapvető tőke (2013. jún.) (1)
Tartalékok hitelveszteségek fedezésére (2013. jún.) (2)
CLP-k görög kockázatra (3)
CLP-k külföldi kockázatra (25) (4)
Belső tőketermelés (5)
Stresszteszt Core Tier 1 mutató (2016. dec.) (6)
Tőkekövetelmények (7)=(6)-(1)-(2)-(3)-(4)-(5)
NBG (26)
4 821
8 134
-8 745
-3 100
1 451
4 743
2 183
Eurobank (27)
2 228
7 000
-9 519
-1 628
2 106
3 133
2 945
Alpha
7 380
10 416
-14 720
-2 936
4 047
4 450
262
Piraeus
8 294
12 362
-16 132
-2 342
2 658
5 265
425
(44)
2014. március 6-án a Görög Nemzeti Bank közölte a 2013-as stresszteszt eredményeit, és kérte a bankokat, hogy 2014 áprilisának közepéig nyújtsák be tőkebevonási terveiket az alapforgatókönyv szerinti tőkekövetelmények teljesítése érdekében.
(45)
2014. március vége és május eleje között a bankok folytatták a tőkeemelést.
2.1.2. A kedvezményezett
(46)
A Bank teljes körű banki szolgáltatásokat nyújt elsősorban Görögországban, valamint Közép-, Kelet- és Délkelet-Európában (Románia, Bulgária, Szerbia, Albánia, Ukrajna és Ciprus). Banki és pénzügyi termékek és szolgáltatások teljes körét kínálja a háztartásoknak és üzleti vállalkozásoknak. Aktív a lakossági, vállalati és egyedi ügyfélkiszolgálás, vagyonkezelés, treasury, tőkepiacok és befektetési banki szolgáltatások területén. A Bank Görögországban van bejegyezve, és részvényeit jegyzik az Athéni Értéktőzsdén. 2012. december 30-án a Bank összesen 18 597 embert foglalkoztatott (28).
(47)
A Bank részt vett a PSI programban, és 7,7 milliárd EUR névértékben cserélt GGB-ket és államhoz kötődő hiteleket. A PSI-vel kapcsolatos teljes kiadása adózás előtt mintegy 5 911 millió EUR-t tett ki, és teljes mértékben a 2011-es számláiban került könyvelésre (29). A 2012. decemberi visszavásárlási program során a Bank jóval a névérték alatt adta el a PSI keretében korábban kapott új GGB-ket. Az eladás egyértelművé tette az új GGB-ken elszenvedett veszteségeit.
(48)
A Bank legfontosabb 2010. decemberi, 2011. decemberi, 2012. decemberi és 2013. decemberi adatait (összevont adatok) az 5. táblázat mutatja.
5. táblázat
A Piraeus Bank legfontosabb adatai, 2010, 2011, 2012 és 2013
Eredmény
(millió EUR)
2010
2011
2012 (30)
2013 (31)
Nettó kamatjövedelem
1 207
1 194
1 047
1 664
Üzemi eredmény összesen
1 510
1 245
1 921
2 205
Működési költségek összesen
(884)
(840)
(931)
(1 680)
Tartalékolás előtti jövedelem
625
405
989
525
A hitelkockázat fedezése által okozott értékvesztés miatti veszteségek
(611)
(1 973)
(2 519)
(2 536)
A GGB-kkel és a PSI-re jogosult hitelekkel kapcsolatos értékvesztés
(5 911)
Negatív goodwill
351
3 810
Nettó eredmény
(21)
(6 618)
(507)
2 546
Szelektív volumenadatok
(millió EUR)
2010. december 31.
2011. december 31.
2012. december 31. (30)
2013. december 31. (31)
Kinnlevőségek ügyfeleknél összesen
(nettó)
40 150
35 634
44 613
62 366
Letétek
29 475
21 796
36 971
54 279
Eszközök összesen
57 561
49 352
70 408
92 010
Saját tőke összesen (32)
3 273
(1 940)
(2 316)
8 543
(49)
Az 5. táblázat azt szemlélteti, hogy - a PSI program miatt 2011-ben elkönyvelt óriási (5 911 millió EUR (33)) veszteségen kívül - a Bank 2012 közepéig csökkenő jövedelemtől (amelynek okát - többek között - a betétek magasabb költségei jelentették), valamint görögországi és külföldi hitelportfólióinak magas és emelkedő értékvesztés miatti veszteségeitől is szenvedett. A Bank likviditási pozícióját rosszul érintették a betétkiáramlások. Ez a helyzet valamelyest javult, miután a Bank 2012 júliusában megkezdte a felvásárlásokat.
(50)
A 2013-as stresszteszt szerint a Görög Nemzeti Bank a Bank tőkekövetelményét az alapforgatókönyv esetén 465 millió EUR-ra becsülte.
(51)
2014 márciusában a Bank 1 752 millió EUR összegű tőkeemeléshez folyamodott, amelyet az (50) preambulumbekezdésben említett tőkeigény fedezésére, valamint a Görögország tulajdonában álló, 940 millió EUR értékű elsőbbségi részvények visszafizetésére használt fel (34). Az Eurobank 2014. április tőkeemelésével ellentétben a HFSF nem vállalt kötelezettséget arra, hogy elégtelen magánbefektetői kereslet esetén a tőkeemelés keretében tőkeinjekciót nyújtson a Banknak. A Bank tőkeemelése a nemzetközi befektetők számára elővételi jogot nem biztosító részvénykibocsátás (ez a részvényesek elővásárlási jogainak érvénytelenítésével megvalósuló tőkeemelés), valamint Görögországon belül nyilvános kibocsátás formájában zajlott. A jegyzési árat részvényenkénti 1,7 EUR-ban állapították meg.
(52)
A tőkeemelést követően a Bank 2014. május 22-én bejelentette, hogy 750 millió EUR összegben visszavásárolta a görög államtól az elsőbbségi részvényeket (35).
2.2. A BANK TULAJDONSZERZÉSE GÖRÖG BANKTEVÉKENYSÉGEKBEN
2.2.1. Az ATE felvásárlása
(53)
Az ATE 1929-ben, Görögországban jött létre non-profit szervezetként. Az 1990-es évek elejéig az ATE pénzintézetként arra szakosodott, hogy a mezőgazdasági ágazat fejlesztését támogassa a görög állam nevében. 2000 decemberében a vállalatot jegyezni kezdték az athéni értéktőzsdén. 2011. november 14-én 89,9 %-os részesedésével Görögország volt az ATE fő részvényese.
(54)
Az ATE működött mind a lakossági, mind a vállalati banki tevékenységek terén, olyan pénzügyi szolgáltatásokat nyújtott, mint például a biztosítási tevékenység és lízingelés, továbbá jelentős részesedést vásárolt a nem pénzügyi szektorban működő vállalatokban is, beleértve a cukor- és tejtermék-gyártást.
(55)
2012 júliusában az ATE szolgáltatásait 468 bankfiókból álló, 5 024 főt foglalkoztató hálózatán keresztül nyújtotta. 2012 júliusában a teljes betétállomány 14,9 milliárd EUR-t tett ki, teljes eszközállománya 21,8 milliárd EUR volt (36).
(56)
2006 óta az ATE Görögországon kívül is kínálta szolgáltatásait, az ATE Bank Romániában 74 % -os részesedéssel, a közös társasági tőkéből pedig 20,3 %-os részesedéssel rendelkezett, valamint az AIKBanka Szerbiában az elsőbbségi részvények 25 %-a állt a tulajdonában.
(57)
Az ATE nehézségei még a görög államadósság-válság előtt kezdődtek, elsősorban a rossz minőségű eszközök és az értékvesztés-elszámolás előtti hagyományosan alacsony jövedelmezőség miatt. A görög államadósság-válság továbbá kétféleképpen érintette az összes görög bankot, köztük az ATE bankot is: (i) Görögország veszített a nemzetközi hitelpiachoz való hozzáféréséből, ez pedig súlyosan érintette a görög bankok likviditási helyzetét, továbbá (ii) romlott az eszközök minősége, és nőtt az értékvesztés.
(58)
2011 áprilisában Görögország 1 445 millió EUR összegű tőkeinjekciót nyújtott az ATE-nak (az összeg tartalmazta az eredetileg a görög feltőkésítési programban nyújtott 675 millió EUR-t). Az ATE továbbá 6 103 millió EUR összegű likviditási támogatásban részesült. A Bizottság ezeket az intézkedéseket az ATE szerkezetátalakításáról szóló határozatában hagyta jóvá.
(59)
Ennek ellenére 2011 második félévében az ATE tőkehelyzete jelentősen romlott, elsősorban a PSI-programban való részvétele miatt. A 2. táblázat szerint a PSI-vel kapcsolatos teljes kiadása adózás előtt mintegy 4 329 millió EUR-t tett ki, és teljes mértékben a 2011-es számláiban került könyvelésre. A 3. táblázat szerint az ATE átvitt tevékenységeinek becsült tőkeigénye 4 920 millió EUR volt.
(60)
2012. március 22-én Görögország benyújtotta a Görög Nemzeti Bank jelentését, amelyben az ATE vételi és beolvasztási eljárás útján történő szanálására tett javaslatot az ATE átvitt tevékenységei tekintetében, míg a fennmaradó eszközök és kötelezettségek szanálása egy rossz bankon keresztül történne. A Bank és egy másik nagy görög bank nem kötelező érvényű ajánlatot nyújtott be a HFSF-hez. 2012. július 26-án a HFSF igazgatótanácsa elfogadta a Bank ajánlatát.
(61)
2012. július 27-én a Görög Nemzeti Bank megkezdte az ATE átvitt tevékenységeinek a Bankhoz történő átvitelét (37).
(62)
Mivel a ATE tevékenységei forgalmi értéken kevesebb eszközt tartalmaztak, mint kötelezettséget, a Görög Nemzeti Bank 2013. január 28-i döntésével összhangban a HFSF-nek kellett az átvitt eszközök és átvitt kötelezettségek közötti különbözetet, azaz a finanszírozási hiányt fedeznie. A Görög Nemzeti Bank auditált adatok alapján megállapította, hogy a finanszírozási hiány 7 471 millió EUR lenne, a HFSF pedig 7 471 millió EUR értékben nyújtott a Banknak az Európai Pénzügyi Stabilitási Alap által kibocsátott kötvényeket („EFSF kötvények”).
(63)
Továbbá a HFSF kötelezettséget vállalt arra, hogy tőkével látja el a Bankot annak érdekében, hogy a ATE átvitt tevékenységeit legfeljebb 9 %-ig feltőkésítse. Ezt az összeget eredetileg 500 millió EUR-ra becsülték, de a végösszeget végül 570 millió EUR-ban állapították meg. A HFSF a 2013. tavaszi feltőkésítés keretében nyújtott a Banknak egy utolsó tőkeinjekciót, törzsrészvények ellenében.
(64)
A Bank az ATE átvitt tevékenységeit 95 millió EUR-ért vásárolta meg.
2.2.2. A Geniki felvásárlása
(65)
A Geniki 1937-ben létesült. A Geniki a lakossági banki, vállalati banki és tőkepiaci szolgáltatások ágazatában nyújtott pénzügyi szolgáltatásokat. 2004-ben a Société Générale megszerezte a Geniki részvényeinek többségét. A Geniki 2012. december 31-i adatok szerint 104 bankfiókkal és 1 391 alkalmazottal rendelkezett (38). Az eszközállomány összesen 2,6 milliárd EUR-t tett ki, a teljes nettó hitel 1,9 milliárd EUR-t, a betétállomány pedig mintegy 2 milliárd EUR-t (39).
(66)
A görög adósságválság rendkívül negatívan hatott a bankszektor teljesítményére. A görög bankoknak a PSI-programban való részvétele továbbá tőkehelyzetük gyors romlásához vezetett. A 2. táblázat szerint a Geniki PSI-vel kapcsolatos teljes kiadása adózás előtt mintegy 292 millió EUR-t tett ki, és teljes mértékben a 2011-es számláiban került könyvelésre. A 3. táblázat szerint a Geniki átvitt tevékenységeinek becsült tőkeigénye 281 millió EUR volt, ezt a Görög Nemzeti Bank által végzett stresszteszt alapján számították ki.
(67)
2012 júniusában a Société Générale mind a négy nagy görög bankot felkereste, hogy megpróbálja eladni nekik a Genikit. A Bank volt az egyetlen, amelyet érdekelt a Geniki felvásárlása.
(68)
A Société Générale és a Bank közötti, a Geniki értékesítéséről szóló tárgyalások eredményeként 2012. október 19-én hivatalos megállapodás született az alábbiakról: (i) a Société Générale eladja, a Bank pedig megvásárolja a Société Générale-nak a Genikiben fennálló 99,08 % -os részesedését, továbbá (ii) a Société Générale átruházza, a Bank pedig felvásárolja a Geniki részvénytőke-előlegének 100 %-át, amelyet a Société Générale jegyzett és a jövőben jegyezni fog. A Société Générale végül beleegyezett abba, hogy körülbelül 290 millió eurós előleget fizet a Geniki-nek, és körülbelül 170 millió EUR összegben jegyez a Bank által kibocsátott kötvényeket. A Bank ezután a Genikit 1 millió EUR-ért vásárolta meg.
(69)
2012. december 14-én a Bank bejelentette, hogy lezárult a Genikinek a Société Générale-tól történő felvásárlása.
2.2.3. A három ciprusi bank görögországi műveleteinek felvásárlása
(70)
A Bank of Cyprus, Cyprus Popular Bank és Hellenic Bank 1899-ben, 1901-ben, illetve 1976-ban létesült.
(71)
Az eurócsoport 2013. március 15-i rendkívüli ülését követően megállapodás született a Ciprusnak az Európai Unió, az IMF és az EKB által nyújtott bankmentő-csomag főbb paramétereiről. A Görög Rendszerstabilitási Tanács („HSSB”) egyhangú javaslatot tett a három ciprusi bank görögországi bankfiókjaiban elhelyezett görög eszközöknek és kötelezettségeknek egy létező görög bankhoz történő átviteléről. A HSSB főként azt állapította meg, hogy „a […] (40) megállapodás teljes körű biztosítékot jelent [a három ciprusi bank] görögországi bankfiókjainak betétesei számára, óvja a görög közérdeket és pénzügyi stabilitást, és nem terheli a görög államadósságot”.
(72)
A Görög Nemzeti Bank feladata volt a görög bankok részéről fennálló potenciális érdekeltség feltárása, és ebben az összefüggésben részvételi szándék kifejezésére való felhívást tett közzé. Továbbá az HFSF beleegyezett a (felvásárló részéről) a három ciprusi bank görög fiókjainak felvásárlásából eredő tőkeigények fedezésébe.
(73)
A 6. táblázat összefoglalja a három ciprusi banknak a Bankhoz átkerülő eszközeit és kötelezettségeit („ciprusi átvitt tevékenységek”).
6. táblázat
A három ciprusi bank átvitt tevékenységei
Átvitt tevékenységek
Eszközök
Minden görögországi hitel, a lízinget és faktoringot is beleértve
Tengeri szállításhoz kacsolódó hitelek és egyéb, Görögországból származó és ott kezelt hitelek, amelyek a ciprusi hitelállomány részét képezik
Befektetett eszközök (kivéve a halasztott adóköveteléseket)
Kötelezettségek
A három ciprusi bank Görögországban elhelyezett betétei
Forrás:
Működési feltételek, A ciprusi bankokban fennálló görög eszközök kimetszése és értékesítése, 2013. április 10.
(74)
A Bankhoz átvitt eszközök értéke mintegy 18,9 milliárd EUR, a kötelezettségek összege pedig mintegy 15 milliárd EUR. A tranzakció részes felei azonban megállapodtak abban, hogy figyelembe veszik a ciprusi bankokról szóló PIMCO-jelentésben előrejelzett, kedvezőtlen forgatókönyv szerinti veszteségek összegét (41). A PIMCO jelentés szerint át a Bankhoz átvitt eszközök értéke körülbelül 16,5 milliárd EUR-t tett ki. Az átvitt kötelezettségek értéke körülbelül 14,5 milliárd EUR volt.
(75)
2013. március 21-én és 22-én csak három bank - köztük a Bank - nyújtott be nem kötelező érvényű ajánlatot.
(76)
2013. március 22-én a HFSF hozzájárulását adta ahhoz, hogy a Bank felvásárolja a három ciprusi bank görögországi műveleteit. A Bank által a ciprusi átvitt tevékenységek felvásárlásáért fizetett teljes ellenérték 524 millió EUR volt. Elsősorban arról született megállapodás, hogy a Bank 237 millió EUR-t fizet a Bank of Cyprus átvitt tevékenységeinek felvásárlásáért, 258 millió EUR-t a Cyprus Popular Bank átvitt tevékenységeinek felvásárlásáért, és 29 millió EUR-t a Hellenic Bank átvitt tevékenységeinek felvásárlásáért.
(77)
2013 júniusában a 2013. tavaszi feltőkésítés (42) keretében a HFSF 524 millió EUR összegű tőkeinjekcióval látta el a Bankot, a vételár fedezése céljából.
2.2.4. Az MBG felvásárlása
(78)
Az MBG 2000-ben létesült. Az MBG 2012. december 31-i adatok szerint 119 bankfiókkal és 1 174 alkalmazottal rendelkezett (43).
(79)
2013. április 22-én a Bank végleges megállapodást kötött a BCP-vel az MBG teljes társasági tőkéjének felvásárlásáról, valamint a Bank következő tőkeemelésében való BCP-részesedésről.
(80)
E megállapodás szerint az alárendelt és az előre sorolt hitelek saját tőkére történő átváltásával a BCP 400 millió EUR-val járul hozzá az MBG szabályozási célú feltőkésítéséhez (amelyből 139 millió EUR-t a BCP már 2012 decemberében befizetett). Továbbá az MBG visszafizeti a BCP által az MBG részére korábban nyújtott összes finanszírozást, két részletben: 650 millió EUR a tranzakció lezárásának napján fizetendő, a tranzakció lezárásától számított hat hónapon belül kell megfizetni körülbelül 250 millió EUR-t. Végül a BCP 400 millió EUR-val járul hozzá a Bank elővételi jogot nem biztosító, zártkörű részvénykibocsátással történő feltőkésítéséhez. A Bank ekkor a teljes mértékben feltőkésített MBG 1 millió EUR-ért vásárolja fel.
(81)
2013. június 19-én a Bank bejelentette, hogy az MBG felvásárlása lezárult.
2.2.5. A felvásárlások együttes hatásának áttekintése
(82)
A 7. táblázat áttekintést nyújt arról, hogy az egymást követő felvásárlások Görögországban milyen hatást gyakoroltak a Bank méretére és formájára (a kevés román eszközt is tartalmazó ATE átvitt tevékenységeket leszámítva egyik felvásárolt intézmény sem rendelkezett külföldi eszközökkel). E felvásárlások eredményeként jelenleg a Bank rendelkezik a legnagyobb piaci részesedéssel a görög bankbetét- és hitelpiacon.
7. táblázat
Az egymást követő felvásárlásoknak a Pireus méretére gyakorolt hatása Görögországban
2012.12.31.
Csak Görögország
A Piraeus külön
ATE
Geniki
Ciprusi bankok
MBG
ÚJ CSOPORT
Bruttó hitelösszeg
27 727
12 200
3 308
24 194
4 710
72 138
az új csoport része
38 %
17 %
5 %
34 %
7 %
100 %
Nettó hitelek
24 811
11 527
1 909
19 481
4 236
61 964
az új csoport része
40 %
19 %
3 %
31 %
7 %
100 %
Letétek
15 412
14 986
2 014
14 427
2 912
49 752
az új csoport része
31 %
30 %
4 %
29 %
6 %
100 %
Alkalmazottak
5 926
5 019
1 420
5 268
1 186
18 819
az új csoport része
31 %
27 %
8 %
28 %
6 %
100 %
Bankfiókok
325
460
104
307
120
1 316
az új csoport része
25 %
35 %
8 %
23 %
9 %
100 %
Forrás:
a Piraeus Bank által 2014. június 10-én szolgáltatott adatok
2.3. TÁMOGATÁSI INTÉZKEDÉSEK
2.3.1. A görög banktámogatási program alapján a Banknak nyújtott támogatási intézkedések (L1 és A intézkedés)
(83)
A Bank a görög banktámogatási program szerint több formában jutott támogatáshoz: a feltőkésítési intézkedés, a garanciaintézkedés és az államkötvény-kölcsönzési intézkedések alapján.
2.3.1.1. A garanciaintézkedés és az államkötvény-kölcsönzési intézkedés szerint adott állami likviditási támogatás (L1 intézkedés)
(84)
A Bank javára szolgált és szolgál a garanciaintézkedés és az államkötvény-kölcsönzési intézkedés szerinti támogatás. E határozatban e támogatás megnevezése „L1 intézkedés”. 2010-ben a Bank az állam által garantált kötvényeket bocsátott ki összesen 9,9 milliárd EUR összegben. Görögország államkötvényben 1 289 millió EUR összegű hitelt nyújtott a Banknak. 2014. március végén az államkötvényekbe fektetett összeg 1 024 millió EUR volt (44).
(85)
A görög hatóságok által a Bizottsághoz 2014. június 25-én benyújtott, a Bank szerkezetátalakítására vonatkozó tervben a görög hatóságok engedélyt kértek arra, hogy a görög banktámogatási program keretében a szerkezetátalakítási időszak alatt tovább nyújthassanak garanciát és államkötvényben hitelezzenek a Bank számára, amennyiben felmerül ilyen likviditástámogatás iránti igény, bár ez várhatóan nem fog megtörténni.
2.3.1.2. A feltőkésítési program szerint nyújtott állami feltőkésítési intézkedés (A intézkedés)
(86)
2009 májusában és 2011 decemberében a Bank a görög banktámogatási program újratőkésítési intézkedése keretében 370 millió, illetve 380 millió EUR összegben kapott tőkeinjekciót, ez összesen 750 millió EUR (A. intézkedés), ami a Bank akkori, kockázattal súlyozott eszközei („RWA”) (45) körülbelül 2,1 %-ának felel meg.
(87)
A feltőkésítés Görögország által jegyzett, 10 %-os szelvénykamatlábú, ötéves lejáratú elsőbbségi részvények formájában történt.
(88)
2014. május 22-én a Bank - az (52) preambulumbekezdésben leírtak szerint - visszavásárolta az elsőbbségi részvényeket.
2.3.2. Államilag garantált ELA (L2 intézkedés)
(89)
Az ELA egy kivételes intézkedés, amely lehetővé teszi egy ideiglenes likviditási problémákkal küzdő, de hitelképes pénzügyi intézmény számára, hogy finanszírozáshoz jusson az eurorendszertől anélkül, hogy e művelet az egységes monetáris politika része lenne. Az ilyen pénzügyi intézmény által az ELA-ra fizetett kamatláb […] bázisponttal magasabb annál a kamatnál, amelyet a szokásos központi banki refinanszírozásért fizet.
(90)
Az ELA programért a Görög Nemzeti Bank felel, ami azt jelenti, hogy az ELA nyújtásának minden költségét és az ebből eredő kockázatokat a Görög Nemzeti Bank viseli (46). Görögország a Görög Nemzeti Banknak egy olyan állami garanciát nyújtott, amely a Görög Nemzeti Bank által adott ELA teljes összegére vonatkozik. A 2362/1995. sz. törvény 65. cikkének (1) bekezdését módosító 3943/2011. sz. törvény 50. cikke (7) bekezdésének elfogadása lehetővé tette, hogy a pénzügyminiszter garanciákat adjon az állam nevében a Görög Nemzeti Banknak a Görög Nemzeti Bank hitelintézetekkel szembeni követeléseinek védelme érdekében. Az ELA-t igénybe vevő bankoknak […] bázispontnak megfelelő garanciadíjat kell fizetniük az állam részére.
(91)
2011. december 31-én a Bank 11,64 milliárd EUR államilag garantált ELA kedvezményezettje volt, míg 2012. december 31-én 31,4 milliárd EUR államilag garantált ELA-t vett igénybe (47). A 2013-ban bekövetkezett jelentős csökkenést követően a Bank 2013 végéig mindössze 750 millió EUR-t kapott az államilag garantált ELA-ból.
2.3.3. A Banknak a HFSF révén nyújtott támogatási intézkedések (B1, B2, B3 és B4 intézkedés)
(92)
2012 óta a Bank több, a HFSF által biztosított tőketámogatási intézkedés kedvezményezettje volt. A 8. táblázat e támogatási intézkedéseket tekinti át.
8. táblázat
A Banknak a HFSF révén nyújtott támogatási intézkedések
1. áthidaló feltőkésítés - 2012. május
(millió EUR)
2. áthidaló feltőkésítés - 2012. dec.
(millió EUR)
Kötelezettségvállalási nyilatkozat - 2012. dec.
(millió EUR)
A 2013. májusi feltőkésítésben való részesedés
(millió EUR) (48)
Intézkedés
B1
B2
B3
B4
Összeg
(millió EUR)
4 700
1 553
1 082
5 891
2.3.3.1. Az első áthidaló feltőkésítés (B1 intézkedés)
(93)
A Piraeus eljárás megindításáról szóló határozat (14)-(33) preambulumbekezdése részletesen leírja a 2012. májusi első áthidaló feltőkésítést (B1 intézkedés). Ezen intézkedés hátterét és fő jellemzőit e szakasz rendszerezi.
(94)
2012. április 20-án a HFSF egy levélben közölte a Bankkal, hogy vállalja a Bank tervezett részvénytőke-emelésében való részvételt legfeljebb 5 milliárd EUR összegig.
(95)
A B1 intézkedés alapján 2012 májusában a HFSF 4,7 milliárd EUR értékben adott át a Banknak EFSF kötvényeket, a HFSF-et létrehozó 3864/2010. sz. törvényben („HFSF törvény”) meghatározott áthidaló feltőkésítési rendelkezéseknek megfelelően. A Piraeus eljárás megindításáról szóló határozat (53) preambulumbekezdésében a Bizottság megállapította, hogy „A 2012. május 28-án lezárult áthidaló feltőkésítés a kötelezettségvállalási nyilatkozatban vállalt kötelezettségnek a végrehajtása, vagyis ugyanannak a támogatásnak a folytatása”. Mind a kötelezettségvállalási nyilatkozatban, mind az első áthidaló feltőkésítésben szereplő összegeket a Görög Nemzeti Bank úgy számította ki, hogy biztosítsa a Bank 8 %-os teljestőke-megfelelési mutatójának elérését 2011. december 31-től, amely az áthidaló feltőkésítés visszamenőleges könyvelésének dátuma a Bank nyilvántartásában. Amint a 3. táblázatból látható, a B1 intézkedés a 2012-es stresszteszt által azonosított teljes tőkekövetelménynek csak egy részét fedezte. A Bankkal szembeni elvárás az volt, hogy egy jövőbeli tőkeemeléssel növeljen tőkét, és az áthidaló feltőkésítéssel csak az volt a szándék, hogy megőrizzék a Bank EKB finanszírozásra való jogosultságát, amíg az említett tőkeemelés megtörténik.
(96)
Az első áthidaló feltőkésítés dátuma és az első áthidaló feltőkésítés rendes részvényekké és más átváltható pénzügyi eszközökké történő átváltásának dátuma közötti időszakra a Bank és a HFSF közötti előzetes részvényjegyzési megállapodás előírta, hogy a Bank köteles a HFSH-nak az EFSF kötvények névértéke után évi 1 % díjat fizetni, és arra az időszakra vonatkozóan az EFSF kötvények minden kamatszelvény-fizetése és felhalmozott kamata a HFSF által a Banknak nyújtott kiegészítő tőkehozzájárulásnak számít (49).
2.3.3.2. A második áthidaló feltőkésítés (B2 intézkedés)
(97)
2012 őszén a Bank további veszteségeket könyvelt el. Ezért a tőkéje ismét azon minimális tőkekövetelmény alá esett, amely ahhoz szükséges, hogy továbbra is jogosult maradjon az EKB általi refinanszírozásra.
(98)
Következésképpen egy második áthidaló feltőkésítés vált szükségessé. 2012. december 20-án a HFSF végrehajtotta a második, 1 553 millió EUR-s áthidaló feltőkésítést (B2 intézkedés), amelyet megint EFSF kötvényeknek a Bank részére történő átadásával fizettek.
2.3.3.3. A 2012. december 20-i kötelezettségvállalási nyilatkozat (B3 intézkedés)
(99)
A második áthidaló feltőkésítés mellett 2012. december 20-án a HFSF ellátta a Bankot egy arra vonatkozó kötelezettségvállalási nyilatkozattal is, hogy részt vesz a Bank tőkeemelésében és a kibocsátandó átváltható instrumentumokban legfeljebb 1 082 millió EUR teljes összeg erejéig (B3 intézkedés).
(100)
A két áthidaló feltőkésítés (B1 és B2 intézkedés) és a 2012 decemberében vállalt további összeg (B3 intézkedés) együttesen azt jelentette, hogy a HFSF kötelezettséget vállalt a 2012-es stresszteszt alapján meghatározott teljes tőkeszükséglet fedezésére (7 335 millió EUR (50)).
2.3.3.4. A HFSF részesedése a 2013 tavaszi feltőkésítésből (B4 intézkedés), valamint a B1 és B2 intézkedés részleges visszafizetéséből
(101)
2013. április 23-án a Bank részvényeseinek közgyűlése jóváhagyott egy 8 429 millió EUR-s tőkeemelést (51). Ezt az összeget az alábbiak összegeként számították ki:
i.
a 2012-es stresszteszt során megállapított tőkeigény fedezését szolgáló 7 335 millió EUR; ebből a HFSF 5 891 millió EUR-t jegyzett (B4 intézkedés), a magánbefektetők pedig 1 444 millió EUR-t;
ii.
a HFSF által az ATE Bank felvásárolt üzletrészéből adódó szabályozói tőkekövetelményeknek való megfelelés céljából nyújtott 570 millió EUR tőkeinjekció, amelyre 2012 júliusában vállalt kötelezettséget; a szóban forgó intézkedést a Bizottság az ATE felszámolásáról szóló határozatában értékelte, amelyben megállapította, hogy az nem minősül a Banknak nyújtott állami támogatásnak;
iii.
a három ciprusi bank görögországi műveletei vételárának kifizetéséből eredő tőkeigény fedezése céljából a HFSF által nyújtott 524 millió EUR tőkeinjekció; a tőkeemelés ezen része felel meg a C intézkedésnek (52).
(102)
Az új részvények árfolyamát részvényenként 1,70 EUR-ban állapították meg, amely az ajánlati ár meghatározását megelőző 50 tőzsdei nap forgalommal súlyozott átlagos részvényárfolyam 50 %-ának felel meg.
(103)
2013. június 3-án a Bank igazgatótanácsa kiadott 3 888 268 914 új részvényt, részvényenként 0,30 EUR névértéken és 1,70 EUR áron (53). 2013. június 28-án a Bank bejelentette (54), hogy az igazgatótanács igazolja a 8 429 millió EUR végösszegű részvénytőke-emelés teljes kifizetését, a támogatási összegeket is beleértve.
(104)
A Bank részvénytőke-emeléséből a magánrészesedés összege 1 444 millió EUR volt (55). Ez az összeg tartalmazza a BCP-nek a (80) preambulumbekezdésben leírtak szerinti részesedését.
(105)
Így a HFSF részesedése a Bank részvénytőke-emeléséből 6 985 millió EUR-t tett ki.
(106)
A 2013. tavaszi feltőkésítést követően a HFSF 81 %-os részesedéssel azonnal a Bank többségi részvényesévé vált (56). A HFSF opciós utalványokat bocsátott ki, a magánbefektetők így minden egyes jegyzett részvényhez külön opciós utalványt kaptak, ellenszolgáltatás nélkül (57). Minden egyes opciós utalvány magában foglalja a HFSF 4,48 részvényének meghatározott időközönként és lehívási áron történő megvételére irányuló jogot. Az első lehívás időpontja 2014. január 2. volt, ezt követően az opciós utalványokat 2018. január 2-ig hathavonta lehet lehívni. A lehívási ár megegyezik az 1,70 EUR-s, éves kamatlábbal növelt jegyzési árral (az első évben 4 %, a második évben 5 %, a harmadik évben 6 %, a negyedik évben 7 %, majd az utolsó hat hónapra évesített 8 %) (58).
(107)
A 2014-ben módosított HFSF előírja, hogy az opciós utalvány lehívási árát csak jogosultság kibocsátása esetén lehet kiigazítani. Ráadásul ezekre a kiigazításokra utólag kerül sor, és csupán a HFSF elővásárlási jogának értékesítéséből származó bevételek összegéig. Elővásárlási jogot nem megtestesítő részvénytőke-emelés esetén nincs kiigazítás.
2.3.4. Támogatási intézkedések a megszerzett vállalkozások számára (C intézkedés)
2.3.4.1. Az ATE banknak nyújtott támogatási intézkedések
(108)
Az (58) preambulumbekezdésben említettek szerint, az ATE szerkezetátalakításáról szóló határozat idején az ATE már részesült támogatási intézkedésekből.
(109)
2011 decemberében a görög állam 290 millió EUR összegű tőkeinjekciót juttatott az ATE-ba.
(110)
A 2012. július 27-i szanálás további állami támogatást is magában foglalt, ahogyan azt a (62) és (63) preambulumbekezdés is tartalmazza. A HFSF a Banknak 7 471 millió EUR értékben nyújtott EFSF-kötvényeket a finanszírozási hiány fedezésére. A HFSF arra is kötelezettséget vállalt, hogy a Bankot 570 millió EUR összegben feltőkésíti.
(111)
Összességében a vételi és beolvasztási eljárással kapcsolatos támogatás 8 041 millió EUR-t tesz ki.
2.3.4.2. A három ciprusi bank görögországi műveleteivel kapcsolatos támogatási intézkedések (C. intézkedés)
(112)
Mint a (77) és a (101) preambulumbekezdésben olvasható, a három ciprusi bank görögországi műveleteinek felvásárlásakor a HFSF kötelezettséget vállalt arra, hogy 524 millió EUR összegben látja el a Bankot tőkével (C intézkedés). Ezt a kötelezettségvállalást 2013 júniusában érvényesítették (59).
2.4. A SZERKEZETÁTALAKÍTÁSI TERV
2.4.1. Belföldi műveletek
(113)
A szerkezetátalakítási terv révén a Bank görögországi alapvető banki tevékenységeire fog összpontosítani.
(114)
A fő cél, hogy a görög banki műveletek visszatérjenek a jövedelmezőség és az életképesség útjára. E célból a szerkezetátalakítási terv számos olyan intézkedést tartalmaz, amelyek célja a Bank működési hatékonyságának és nettó kamatkülönbözetének javítása, valamint olyan intézkedéseket, amelyek javítják tőkehelyzetét és mérlegszerkezetét.
(115)
A működési hatékonyságot illetően a Bank már megkezdte jelentős racionalizálási programját.
(116)
2011. december 31. és 2013. december 31. között a Bank 322 fiók bezárásával csökkentette görögországi fizikai jelenlétét, figyelembe véve a felvásárolt intézményeknek a felvásárlást követő szerkezetátalakítását. A Bank 2014-ben tartotta ezt az ütemet, az első félévben […] fiókot zárt be.
9. táblázat
A görög fiókhálózat szerkezetátalakítása 2010-2014 1. félév
Időszak
2011
2012
2013
2014 1. félév
Fiókok száma az időszak kezdetekor vagy a felvásárlás időpontjában
360
918
1 316
1 037
Ebből a Piraeus
(…)
(…)
(…)
(…)
ATE
(…)
(…)
Geniki
(…)
(…)
Ciprusi fiókok
(…)
(…)
(…)
MBG
(…)
(…)
(…)
Időszak végén összesen
346
889
1 037
899
Az időszak során bezárt összes bankfiók
14
29
279
138
Forrás:
a 2014. június 25-én benyújtott szerkezetátalakítási terv, 40. és 125. oldal, valamint a 2012-es éves jelentések
(117)
A Bank a 2011-2013 közötti időszakban 2 519 fővel csökkentette görögországi banki és nem banki tevékenységeinek személyzeti állományát. Ebből 2 114 kilépés a Bank által megvalósított önkéntes kilépési programnak tulajdonítható.
10. táblázat
Görög létszámcsökkentés 2010-2013
Időszak
2011
2012
2013
Alkalmazottak létszáma az időszak kezdetekor vagy a felvásárlás időpontjában
6 370
12 616
18 628
Ebből a Piraeus
(…)
(…)
(…)
ATE
(…)
(…)
Geniki
(…)
(…)
Ciprusi fiókok
(…)
(…)
(…)
MBG
(…)
(…)
(…)
Időszak végén összesen
6 172
12 365
16 558
Létszámcsökkentés
198
251
2 070
Forrás:
a 2014. június 25-én benyújtott szerkezetátalakítási terv, 40. és 125. oldal, valamint a 2012-es éves jelentések
(118)
2013 decembere és 2017 januárja között a Bank tovább kívánja csökkenteni görögországi személyzeti állományát (16 558 főről […] főre) és fiókhálózatát (1 037 bankfiókról […] fiókra). (60) […]
(119)
A fiókokkal és a létszámmal kapcsolatban megnőtt hatékonyság segíteni fog abban, hogy a Bank görögországi tevékenységének teljes költsége […]%-kal csökkenjen, a 2013-as évi 1 394 millió EUR-ról (61) […] millió EUR-ra 2017-ben (62). Ennek eredményeképpen a Bank görögországi banki tevékenységeinek várható költség/bevétel aránya a szerkezetátalakítási időszak végére […]% alá esik.
(120)
A szerkezetátalakítási terv azt is leírja, hogyan fogja a Bank csökkenteni a finanszírozási költségeit, ami kulcsfontosságú az életképesség helyreállítása érdekében. Várakozása szerint a Bank képes lesz alacsonyabb kamatlábakat fizetni a betéteire a stabilabb környezet és különösen a 2014-től várhatóan ismét növekedő görög gazdaság előirányzott stabilizációja és fellendülése következtében. A betétekre Görögországban fizetett kamatrés várhatóan csökkenni fog (63). Ezt a kamatkülönbözet-csökkenést főként azzal érnék el, hogy sokkal alacsonyabb kamatot fizetnének a lekötött betétekre. Hasonlóképpen, a Banknak az ELA-tól és szélesebb körű eurórendszeri finanszírozástól való függése a 2012-es csoportszintű összes eszközének 45 %-áról 2017-ben […]% alá fog csökkenni (64).
(121)
A szerkezetátalakítási terv előrejelzése szerint a Bank a mérlegét is meg fogja erősíteni. Görögországi nettó hitel/betét aránya 2017-ben […]%-ra fog csökkenni (a 2013-as 114 %-ról (65)), tőkemegfelelése pedig tovább javul.
(122)
A Bank másik stratégiai prioritása a nemteljesítő hitelek kezelése. A Bank fejleszti hitelezési eljárásait mind a hitelnyújtást (jobb biztosítékfedezet és alacsony felső határ), mind pedig a nem teljesítő hitelek kezelését illetően. A nem teljesítő hitelek aránya közel […]% lesz […]-ban/ben, majd megindul a csökkenés, és a szerkezetátalakítási időszak végére az arány […]% lesz (66). A kockázati költség (hitelveszteségből származó értékvesztés) a 2013-as közel 2 milliárd EUR-ról 2018-ra […] millió EUR alá csökken (67).
(123)
A működési hatékonyság javulása, a nettó kamatkülönbözet növelése és a csökkenő kockázati költség lehetővé teszi, hogy a Bank Görögországban […] től kezdődően nyereséges legyen. A Bank előrejelzései szerint 2018-ban a belföldi tevékenységekből származó nyeresége meghaladja a […] milliárd EUR-t.
2.4.2. Nemzetközi banki tevékenységek
(124)
Külföldi tevékenységei jövedelmezőségének javítása céljából a Bank már megkezdte nemzetközi hálózatában jelentős költségcsökkentési programja végrehajtását. 2011 vége és 2014. márciusa között az alkalmazottak létszáma 10 %-kal csökkent 6 634 főről 5 948 főre, a bankfiókok száma pedig 18 %-kal csökkent, 499-ről 410-re (68). A Bank továbbá a költségbázis csökkentése céljából nemzetközi portfóliójának szerkezetét is egyszerűsítette (69).
(125)
A szerkezetátalakítási terv rámutat annak szükségességére, hogy csökkenteni kell a külföldi leányvállalatok görög anyavállalatukra való ráutaltságát a finanszírozási igényüket illetően, és továbbra is meg kell őrizni a Bank tőkehelyzetét.
(126)
A Bank eladta amerikai leányvállalatát, amelynek eszközei 2012. szeptemberében megközelítőleg 0,7 milliárd EUR-t tettek ki (13 bankfiók és 158 alkalmazott).
(127)
A Bank 2018. június végére […] milliárd EUR-ra csökkenti a külföldi eszközöknek való kitettségét. Ez a szám […]%-os csökkenést jelent (70) 2012 végéhez képest (71).
(128)
A külföldi eszközök mértékének csökkenése kissé alacsonyabb lesz - […] milliárd EUR-ra csökken - amennyiben […] (72). Ebben az esetben a külföldi eszközöknek a 2012 végéhez viszonyított teljes csökkenése eléri a […]%-ot.
(129)
Az összes eszköz előbbiekben említett, 2018. június végére teljesítendő felső határának teljesítése helyett a Bank dönthet úgy, hogy elidegeníti […] (73). Ebben az esetben a fennmaradó tevékenységek a Bank 2012 végén fennálló összes külföldi tevékenységének legfeljebb […]%-át teszik ki.
(130)
A Bank csökkenti a külföldi leányvállalatoknak nyújtott teljes finanszírozást.
2.4.3. Magántőke-bevonás, valamint meglévő részvényesek és alárendelt hitelezők általi hozzájárulás
(131)
A Banknak jelentős tőkeösszeghez jutott a piacon, így csökkentette a Bank számára szükséges állami támogatást.
(132)
Először a Bank 2011-ben, 807 millió EUR összegű jogosultság-kibocsátás útján jutott magántőkéhez (74). A (104) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően a Banknak a 2013. tavaszi feltőkésítés keretében is sikerült magánbefektetőktől tőkét bevonnia. A korábban meglévő részvényesek arányát erősen felhígította a 2013. tavaszi feltőkésítés, mivel az után a HFSF megkapta a Bank részvényeinek 81 %-át az új befektetők pedig a részvények 17 %-át, és így a korábban meglévő részvényeseknek mindössze 2 %-nyi részvénytulajdona maradt. 2008 óta nem fizettek osztalékot készpénzben.
(133)
2014 áprilisában a Bank a piacról 1 750 millió EUR tőkéhez jutott, amelyet további tőkeigénye fedezésére és a Görögország tulajdonában lévő elsőbbségi részvények visszafizetésére használt fel. Az új részvényeket 1,7 EUR értéken bocsátották ki, ez pedig megfelel a HFSF által a 2013 tavaszi feltőkésítés keretében fizetett árnak.
(134)
A bank továbbá azzal is termelt tőkét, hogy saját, hitelviszonyt megtestesítő hibrid és alárendelt értékpapírjait diszkont- és névérték közötti áron visszavásárolta. 2012 márciusában a Bank felajánlotta, hogy visszavásárol néhány hibrid és alacsonyabb értékű, 2. szintbe sorolt eszközt. A piaci érték alapján meghatározott, és legfeljebb tíz százalékpontos támogatást tartalmazó árat a hibrid értékpapír névértékének 37 %-án, az alacsonyabb értékű, 2. szintbe sorolt eszköznél pedig a névérték 50 %-án állapították meg. A vonatkozó részesedési arány 52,8 %, illetve 18,2 % volt. 2013 májusában a Bank újabb forrásmenedzsment-programot indított, amelynek keretében legfeljebb 321 millió EUR értékben vásárolt vissza kintlévő értékpapírokat. A részesedési arány 20 % volt. Ezen egymást követő visszavásárlásoknak köszönhetően körülbelül 120 millió EUR értékben jutott tőkenyereséghez (75).
2.5. A GÖRÖG HATÓSÁGOK KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSAI
(135)
2014. június 25-én Görögország kötelezettséget vállalt arra, hogy a Bank és leányvállalatai megvalósítják az aznap benyújtott szerkezetátalakítási tervet, és további kötelezettségeket vállalt a szerkezetátalakítási terv végrehajtásával kapcsolatban („a kötelezettségvállalások”). A mellékletben felsorolt kötelezettségvállalásokat ez a szakasz foglalja össze.
(136)
Először Görögország vállalta, hogy a Bank átszervezi görögországi üzleti műveleteit, meghatározva a fiókok és alkalmazottak 2017. december 31-ig teljesítendő maximális számát, továbbá a görögországi tevékenységeknek a 2017-es év során fennálló maximális összköltségét (76).
(137)
Görögország arra is kötelezettséget vállalt, hogy a Bank csökkenti a Görögországban elhelyezett betétek költségét. A maximális nettó hitel/betét arányt 2017. december 31-ig teljesíti (77). […]
(138)
A Bank külföldi leányvállalatait illetően Görögország kötelezettséget vállalt arra, hogy a Bank 2018. június 30-ig csökkenti külföldi eszközeinek tőkeáttételét (78). Az ezen leányvállalatoknak nyújtott likviditási vagy tőketámogatást a névleges összeg tekintetében szigorúan korlátozzák, a támogatás csak bizonyos feltételek mellett nyújtható.
(139)
Görögország vállalta, hogy a Bank egyes értékpapírokat elidegenít. Ráadásul a Bank - korlátozott kivételekkel - nem fog befektetésre nem ajánlott kategóriájú értékpapírokat vásárolni (79).
(140)
Görögország számos kötelezettséget vállalt a Bank irányítására vonatkozóan. Azt is vállalta, hogy korlátozza a Bank alkalmazottainak és vezetőinek jövedelmét (80).
(141)
Görögország arra is kötelezettséget vállalt, hogy a Bank körültekintő hitelpolitikát folytat, így biztosítva, hogy a hitelek nyújtására és szerkezetátalakítására vonatkozó döntések a Bank működőképességének és jövedelmezőségének maximalizálását célozzák. A Bank szigorú szabványoknak felel meg a hitelkockázat monitorozását, valamint a hitelek szerkezetátalakítását illetően (81).
(142)
Számos kötelezettségvállalás foglalkozik a Bank kapcsolt hitelfelvevőkkel folytatott műveleteivel. E kötelezettségvállalások célja annak biztosítása, hogy a Bank ne térjen el a körültekintő banki gyakorlatoktól, például amikor hiteleket nyújt alkalmazottainak, vezetőinek és részvényeseinek, valamint nyilvánosan működő gazdálkodó egységeknek, politikai pártoknak és médiavállalatoknak, vagy amikor e hitelek szerkezetét átalakítja (82).
(143)
Végül, Görögország kötelezettséget vállalt arra, hogy a Bank bizonyos magatartási korlátozásoknak is meg fog felelni, úgymint kamatszelvény- és osztalékfizetési tilalom, felvásárlási tilalom és az állami támogatás hirdetési tilalma (83).
(144)
E kötelezettségvállalásokat 2018. december 31-ig egy ellenőrző megbízott fogja nyomon követni.
(145)
Ezzel szemben Görögország 2014. június 25-i beadványában jelezte, hogy az opciós utalványoknak a Bank vagy bármely állami intézmény - mint például a HFSF - általi visszavásárlása előtt a Bizottság jóváhagyását fogja kérni (84).
3. AZ ELSŐ ÁTHIDALÓ FELTŐKÉSÍTÉSRE VONATKOZÓ HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK OKAI
(146)
2012. július 27-én a Bizottság hivatalos vizsgálati eljárást indított annak ellenőrzésére, hogy betartották-e a bankokról szóló 2008. évi közlemény (85) feltételeit a HFSF által a Bank javára biztosított első áthidaló feltőkésítés megfelelőségét, szükségességét és arányosságát illetően (B1 intézkedés).
(147)
Az intézkedés megfelelőségét illetően a Bizottság, tekintettel a tényre, hogy a támogatásra előzetes feltőkésítést és likviditási támogatást követően került sor, továbbá tekintettel az elhúzódott megmentési időszakra, kétségeit fejezte ki, hogy a Bank megtett-e minden lehetséges intézkedést, hogy a jövőben ne legyen szüksége támogatásra (86). Ezenkívül a Bizottság számára nem volt világos, hogy a jövőben ki ellenőrizné a Bankot, miután az első áthidaló feltőkésítést felváltotta egy állandó feltőkésítés (87), mivel a Bank vagy az állam, vagy kisebbségi magántulajdonosok ellenőrzése alá kerülhet, akik így a Bankot ellenőrizhetnék és magas fedezeti arányt is élvezhetnének. Mindenesetre a Bizottság jelezte, hogy ha az első áthidaló feltőkésítés megfelelővé minősítéséhez a Bank irányításának és főként hitelnyújtási folyamatának minőségét fenn kell tartani.
(148)
Az első áthidaló feltőkésítés szükségességét illetően a Piraeusra irányuló eljárás megindításáról szóló határozat (70) preambulumbekezdésében a Bizottság megkérdőjelezte, hogy minden lehetséges intézkedést megtettek-e annak elkerülése érdekében, hogy a Banknak a jövőben is támogatásra legyen szüksége. Ráadásul, mivel az áthidaló feltőkésítési időszak hossza bizonytalan volt, a Bizottság nem tudta eldönteni, hogy az elegendő volt-e és megfelelt-e az állami támogatási szabályok szerinti ellentételezési és tehermegosztási elveknek. Továbbá, mivel az első áthidaló feltőkésítés állandó feltőkésítéssé alakításának feltételei nem voltak ismertek a Piraeusra irányuló eljárás megindításáról szóló határozat elfogadásának idején, a Bizottság azokat nem tudta értékelni.
(149)
Az intézkedés arányosságát illetően a Bizottság kétségeit fejezte ki, hogy a védőintézkedések (az állami támogatásra vonatkozó hirdetési tilalom, a kamatszelvény- és osztalékfizetési tilalom, a vételi opció tilalma és a visszavásárlási tilalom a Piraeus-ra irányuló eljárás megindításáról szóló határozat (76) preambulumbekezdésében leírtak szerint) elegendőek voltak-e az első áthidaló feltőkésítés esetében. Ezenfelül a Piraeusra irányuló eljárás megindításáról szóló határozat (77) preambulumbekezdésében a Bizottság megállapította, hogy a verseny torzulásait okozhatja az olyan szabályok hiánya, amelyek megakadályoznák, hogy a HFSF koordinálja a négy legnagyobb görög bankot (nevezetesen a Bankot, az Eurobankot, az NBG-t és az Alpha Bankot), valamint az azt garantáló megfelelő biztosítékok hiánya, hogy azok kereskedelmileg érzékeny információt ne oszthassanak meg egymással. Ezért a Bizottság egy ellenőrző megbízott kinevezését javasolta, aki fizikailag jelen lenne a Bankban.
4. ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI AZ ELSŐ ÁTHIDALÓ FELTŐKÉSÍTÉSRE VONATKOZÓ HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁSSAL KAPCSOLATBAN
4.1. A BANK ÉSZREVÉTELEI
(150)
2012. augusztus 30-án a Bizottság észrevételeket kapott a Banktól a Piraeus eljárás megindításáról szóló határozottal kapcsolatban.
(151)
Az intézkedések megfelelőségét illetően a Bank megállapította, hogy a Görögországban és az euro-övezetben kialakult adósságválság előre nem látható körülmény volt. A 2009 májusi, az RWA 1,0 %-ával egyenértékű tőkeinjekció a globális pénzügyi piacokon tapasztalt rendkívüli nehézségekre adott közvetlen válasz volt. 2011 végén Görögország 380 millió EUR értékű kiegészítő tőkeinjekciót nyújtott, amely a Bank akkori kockázattal súlyozott eszközei 1,1 %-ának felelt meg, ennek célja a tőkehiány ellensúlyozása volt, valamint a mélyülő recesszióból való kilábalás elősegítése. A Banknak a HFSF általi 4,7 milliárd EUR értékű feltőkésítése az első része volt annak a feltőkésítésnek, amely a PSI-ből és a hitelportfólióknak a Blackrock általi értékeléséből (88), továbbá a mélyülő recesszióból eredő tőkehiányt hivatott kezelni.
(152)
Az a vélekedés is fennállt, hogy azzal, hogy Görögország és a HFSF a Bank igazgatótanácsába egy, illetve két képviselőt delegált, és hogy a HFSF egyik tagja többekkel együtt az igazgatótanács kockázati bizottságának is tagja, garantálja, hogy a Bank ne vállaljon túlzott kockázatot.
(153)
Ami a intézkedések szükségességét illeti, a Bank megjegyezte, hogy az áthidaló finanszírozásként megvalósított feltőkésítésről a görög hatóságok és az Európai Unió, az IMF és az EKB határozott, és hogy a 4,7 milliárd EUR összegű feltőkésítés szinte teljes mértékben ellensúlyozta a PSI hatását. Ami az áthidaló feltőkésítésnek állandó tőkére történő átváltását illeti, Görögország 2012 második negyedévében hosszabb ideig kormány nélkül működött, ezt követően amint jóváhagyták a végleges struktúrát, a meglévő részvényesek arányának felhígulása elkerülhetetlenül megindult, és megállapodás született a méltányos ellentételezésről (a feltételektől és az alkalmazott eszközöktől függően).
(154)
Az intézkedések arányosságát illetően a Bank megjegyezte, hogy 2009 óta szigorúbb hitelnyújtási feltételek, gyorsított törlesztési idő és csökkentett hitelkeretek alkalmazásával kiigazította hitelezési gyakorlatát. 2009 első negyedévétől kezdve a meghatározott összeget meghaladó kifizetési kérelmeket a helyettes ügyvezető igazgató és a főigazgató/hitelcsoport ellenőrizte és hagyta jóvá. Ez ugyanis nem változtat a Görög Nemzeti Banknak benyújtott üzleti tervben foglalt jelenlegi üzleti gyakorlatokon, és nem veszélyeztetheti a jelenlegi hitelezési feltételeket sem. E hitelezési feltételek a bankszektor legszigorúbb feltételei közé tartoztak, ezt bizonyítják a Blackrock Solutions által végzett diagnosztikai programban elért nagyon jó eredmények. Ezeket a szándékokat a Bank igazgatótanácsában Görögország és a HFSF képviselete biztosíthatja.
(155)
Ami a Bizottságnak az ellenőrző megbízott kinevezésére irányul javaslatát illeti, a Bank azon a véleményen volt, hogy a Bank már így is több harmadik fél - mint például a Görög Nemzeti Bank, külső ellenőrök, Görögország képviselője és a HFSF képviselői - szigorú ellenőrzése alatt áll.
4.2. EGY MÁSIK GÖRÖG BANK ÉSZREVÉTELEI
(156)
2013. január 3-án a Bizottság észrevételeket kapott egy görög banktól a Piraeus eljárás megindításáról szóló határozottal kapcsolatban. Ez a görög bank azt a megjegyzést tette, hogy a görög bankok HFSF általi feltőkésítése elvileg örvendetes lépés egy egészségesebb és életképesebb bankrendszer irányába, és nem volt ellenvetése a Bank feltőkésítésével szemben.
(157)
Ugyanakkor, miközben teljes mértékű támogatását fejezte ki a görög bankok HFSF általi feltőkésítésének elvét illetően, a szóban forgó görög bank kifejtette, hogy a verseny torzulásainak minimalizálása és a megkülönböztetés elkerülése érdekében elvárja, hogy a HFSF általi feltőkésítés lehetősége hasonló feltételekkel álljon nyitva minden Görögországban működő bank számára.
5. GÖRÖGORSZÁG ÉSZREVÉTELEI AZ ELSŐ ÁTHIDALÓ FELTŐKÉSÍTÉSRE VONATKOZÓ HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁSSAL KAPCSOLATBAN
(158)
2012. szeptember 5-én Görögország észrevételeket nyújtott be, amelyeket a Görög Nemzeti Bank és a HFSF állított össze.
5.1. A GÖRÖG NEMZETI BANK ÉSZREVÉTELEI
(159)
Az első áthidaló feltőkésítés megfelelőségét illetően a Görög Nemzeti Bank megállapította, hogy a 18 milliárd EUR összegű tőke, amellyel a HFSF 2012 májusában a négy legnagyobb görög bankot feltőkésítette, kevesebb volt, mint a végleges összeg, amelyre ezeknek a bankoknak a 2012 júniusában megállapított 10 %-os elsődleges alapvető (Core Tier 1) tőkemutató és egy három éves kedvezőtlen stresszforgatókönyv szerinti 7 %-os elsődleges alapvető (Core Tier 1) tőkemutató fokozatos eléréséhez és fenntartásához szüksége volt. Azt is megállapította, hogy az első áthidaló feltőkésítés átmeneti volt, mivel a feltőkésítési folyamatot az adott négy bank általi tőkeemeléssel fejezik be.
(160)
A Görög Nemzeti Bank azt is megállapította, hogy a legnagyobb görög bankok feltőkésítése a görög bankszektor hosszabb távú szerkezetátalakításának része. Megállapította, hogy ahol egy bank magánkézben marad, a vezetőség minden valószínűség szerint ugyanaz marad, amennyiben viszont egy bank állami tulajdonba kerül (vagyis a HFSF tulajdonolja), a HFSF új vezetést nevezhet ki, amelyet mindenképpen a Görög Nemzeti Bank fog értékelni. A Görög Nemzeti Bank megjegyezte, hogy minden bank vállalatirányítási kereteit, vezetésének megfelelőségét és kockázati profilját folyamatosan értékeli annak biztosítása érdekében, hogy túlzott kockázatvállalás ne történjen. Arra is rámutatott, hogy a HFSF már nevezett ki képviselőket a feltőkésített bankok igazgatótanácsaiba.
(161)
Az első áthidaló feltőkésítés szükségességét illetően a Görög Nemzeti Bank megállapította, hogy a Bank feltőkésítése korlátozott volt annak biztosítása érdekében, hogy megfeleljenek az akkor érvényes minimális tőkekövetelménynek (8 %). Azt is megállapította, hogy a feltőkésítéseket megelőzően elhúzódott időszak a görögországi működési környezet hirtelen romlása és a PSI program hatása, az egész projekt összetettsége, valamint a magánbefektetőknek a tőkeemelésekben való részvétele maximalizálásának szükségessége miatt volt.
(162)
Az első áthidaló feltőkésítés arányosságát illetően a Görög Nemzeti Bank rámutatott, hogy a Bizottságnak benyújtandó szerkezetátalakítási terv teljes megvalósítását biztosítaná az a tény, hogy megszüntetik a HFSF szavazati jogainak felfüggesztését, ha - többek között - a szerkezetátalakítási tervet lényegesen megsértik. A Görög Nemzeti Bank azt is megállapította, hogy a Bank nehézségei nem abból származtak, hogy a Bank vezetése alulbecsülte a kockázatokat, és nem is kereskedelmileg agresszív intézkedésekből.
5.2. A HFSF ÉSZREVÉTELEI
(163)
Az első áthidaló feltőkésítés megfelelőségét illetően, a lehetséges állami beavatkozás kérdésének kezelése érdekében, amennyiben az állam nagy összegű állami támogatásokat nyújt a HFSF-en keresztül és a HFSF teljes értékű szavazati jogokkal bír, a HFSF közölte, hogy a HFSF által finanszírozott bankok nem minősülnek nyilvánosan működő vagy állam által ellenőrzött gazdálkodó egységeknek, és HFSF általi állandó feltőkésítésüket követően azokat nem ellenőrzi az állam. A HFSF rámutatott, hogy teljesen független, magánjog által szabályozott jogi személy, önálló döntési joggal. A HFSF törvény 16C cikkének (2) bekezdése értelmében nem tartozik állami ellenőrzés alá, és e törvény szerint a hitelintézetek, amelyeknek a HFSF tőketámogatást nyújtott, nem részei a tágabb értelemben vett állami szektornak. Ez vonatkozott a HFSF irányítási struktúrájára is.
(164)
Ami a HFSF-nek a Bank vezetésébe való beavatkozását illeti, a HFSF megjegyezte, hogy tiszteletben tartja a Bank autonómiáját, és nem avatkozik a napi ügyvitelébe, mivel szerepe a HFSF törvényben meghatározottra korlátozódik. Kijelentette, hogy nem lesz semmilyen állami beavatkozás vagy koordináció, és a Bank hitelezési eljárással kapcsolatos döntéseit (többek között a biztosítékra, az árazásra és a hitelfelvevők hitelképességére vonatkozóan) üzleti kritériumok alapján fogják meghozni.
(165)
A HFSF rámutatott, hogy a HFSF törvény és az előzetes részvényjegyzési megállapodás megfelelő biztosítékokat tartalmazott, hogy meggátolja a meglévő magánrészvényesek túlzott kockázatvállalását. Rámutatott például a következő elemekre: i. a HFSF képviselőinek kinevezése a Bank igazgatótanácsa független nem ügyvezető tagjaiként és bizottságokban való jelenlétük, ii. a HFSF által végzett átvilágítás a Bankban és iii. a tény, hogy az állandó feltőkésítés után szavazati jogai csak arra az időre korlátozódnak, amíg a Bank megfelel a szerkezetátalakítási terv feltételeinek.
(166)
A HFSF kifejtette, megvannak a megfelelő intézkedések annak biztosítására, hogy a bankok, amelyekben a HFSF részesedéssel bír, ne osszanak meg egymással kereskedelmileg érzékeny információt. Ezen közé tartozik különböző HFSF képviselők kinevezése a szóban forgó bankokhoz, az ezen képviselőknek adott megbízatások, amelyek kifejezetten védenek az információk egyik képviselőtől a másikhoz történő áramlásával szemben, valamint egyértelmű belső utasítások e képviselőknek, hogy ne adják tovább a bankok kereskedelmileg érzékeny információit. Ráadásul a HFSF kijelentette, hogy nem gyakorolja a bankokkal kapcsolatos jogait olyan módon, amely gátolná, korlátozná, torzítaná, vagy jelentősen csökkentené vagy hátráltatná a tényleges versenyt. Végül a HFSF rámutatott, hogy igazgatótanácsának tagjait és alkalmazottait szigorú titoktartási szabályok és vagyonkezelői kötelezettségek, továbbá az ügyeivel kapcsolatos szakmai titoktartási rendelkezések kötik.
6. AZ ATE ÉS A HÁROM CIPRUSI BANK FELVÁSÁRLÁSÁVAL KAPCSOLATOS TÁMOGATÁS ÉRTÉKELÉSE
6.1. AZ ATE BANKKAL KAPCSOLATOS TÁMOGATÁS ÉRTÉKELÉSE
(167)
Az ATE szerkezetátalakításáról szóló határozatban a Bizottság megállapította, hogy e határozat (58) és (108) preambulumbekezdésében ismertetett intézkedések állami támogatásnak minősülnek, és összhangban állnak a belső piaccal.
(168)
Az ATE felszámolásáról szóló határozatban a Bizottság megállapította, hogy e határozat (109) és (110) preambulumbekezdésében ismertetett intézkedések az ATE átvitt tevékenységeinek nyújtott állami támogatásnak minősülnek. Továbbá a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az ATE banknak nyújtott támogatás csak akkor lehet a belső piaccal összeegyeztethető, ha az ATE átvitt tevékenységeinek integrálása a terv szerint zajlik, és ha az ATE átvitt tevékenységeit is magában foglaló Bank szerkezetátalakítási terve lehetővé teszi a Bank hosszú távú életképességének helyreállítását. A hosszú távú életképesség ily módon történő helyreállításáról a 7.6.2. pontban esik szó.
(169)
Ezért a Bizottságnak nem kell újra értékelnie a fent említett intézkedéseket, és megerősíti, hogy azok összeegyeztethetők a belső piaccal.
6.2. A HÁROM CIPRUSI BANK GÖRÖGORSZÁGI MŰVELETEIVEL KAPCSOLATOS TÁMOGATÁS ÉRTÉKELÉSE (C INTÉZKEDÉS)
6.2.1. A támogatás megléte és összege
(170)
A C intézkedéssel kapcsolatban a Bizottságnak a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében kell megállapítania az állami támogatás meglétét. E rendelkezés szerint az állami támogatás a tagállami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.
(171)
A HFSF által a Banknak nyújtott 524 millió EUR összegű feltőkésítésre 2013 márciusában, a ciprusi átvitt tevékenységek felvásárlására irányuló ajánlattételi eljárás során vállaltak kötelezettséget. Az intézkedést így 2013 márciusában érvényesítették. A tényleges feltőkésítésre a 2013 tavaszi feltőkésítés keretében került sor (89).
(172)
A Bank feltőkésítését a HFSF biztosította, amely Görögország által állami források felhasználásával létrehozott és finanszírozott, bankokat támogató szervezet, így a támogatások kifizetése állami források felhasználásával történt.
(173)
Az állami támogatás kedvezményezettjét illetően a (72) preambulumbekezdésben hivatkozott feltőkésítés célja az volt, hogy a ciprusi átvitt tevékenységek felvásárlásából eredő tőkeszükségleteket fedezzék. A feltőkésítés továbbá bármely, a ciprusi átvitt tevékenységeket felvásárló görög bank számára elérhető lenne. A banknak a HFSF-hez jóváhagyásra benyújtott ajánlata figyelembe vette a HFSF által nyújtott feltőkésítést. Abban az időben a görög bankoknál nem állt rendelkezésre elegendő tőke, és a feltőkésítés ígérete nélkül egyikük sem vásárolta volna fel a ciprusi átvitt tevékenységeket. Ezért annak ellenére, hogy a HFSF által nyújtott tőke hivatalos címzettje maga a Bank, a Bizottság úgy véli, hogy az állami támogatás kedvezményezettjei a ciprusi átvitt tevékenységek, mivel az intézkedés lehetővé teszi, hogy a tevékenységeket egy görög bank részére értékesítsék. A Bank feltőkésítése nélkül a ciprusi átvitt tevékenységeket görög bank nem tudta volna felvásárolni. Így a ciprusi átvitt tevékenységek rendkívüli nehézségekkel megküzdő vállalatcsoportokba tömörültek volna (nagy tőkeigényük miatt a Cyprus Popular Bank és a Bank of Cyprus szanálás alatt álltak), így valószínűleg csődbe mentek volna, vagy legalábbis nagymértékű betétkiáramlást tapasztaltak volna. Ami az előny fennállását illeti, a Bizottság azt is megállapítja, hogy a Bank HFSF általi feltőkésítése nem felel meg a piacgazdasági befektetői elvnek: nagy bizonytalanság idején a rendes piaci körülmények között működő magánbefektető nem vállalt volna kötelezettséget arra, hogy nagy összegű tőkeinjekciót biztosítson a Bank számára anélkül, hogy előre ismerné a jövőbeli tőkeinjekció feltételeit (azaz a kibocsátási árat).
(174)
Ráadásul az intézkedés első ránézésre szelektív, mivel kizárólag a ciprusi átvitt tevékenységekre vonatkozik (amelyek mindegyike különálló vállalkozás), nem pedig bármely más vállalkozásra.
(175)
Végül a ciprusi átvitt tevékenységek, azaz a három ciprusi bank görögországi fiókjai olyan egyéb bankokkal, például külföldi bankok leányvállalataival versenyeznek, amelyek Görögországban folytatnak tevékenységet vagy potenciálisan érdekeltek a görög piacra történő belépésben. Így e tevékenységek megmentése torzítja a versenyt, és befolyásolja a tagállamok közti kereskedelmet.
(176)
Ezért a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy a HFSF által a Banknak nyújtott 524 millió EUR-s tőkeinjekció a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül.
Az állami támogatás kedvezményezettje
(177)
A (173) preambulumbekezdésben említettek szerint a Bizottság a ciprusi átvitt tevékenységeket úgy tekinti, mint az EFSF-kötvényeknek a HFSF által történő kifizetésének kedvezményezettjét.
(178)
Továbbá a (71) és (173) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a ciprusi átvitt tevékenységeket, azaz a három ciprusi bank görög fiókjait egy másik banknak pénzügyi stabilitási okokból kellett felvásárolnia, főként azért, mert a három ciprusi bank nagyon nehéz helyzetben volt. Ezért a ciprusi átvitt tevékenységek értékesítését, és azt a körülményt, hogy az értékesítés a vevő, azaz a Bank részére nyújtott állami támogatásnak minősül-e, a szerkezetátalakítási közlemény (90)„A bank értékesítés útján elérhető életképessége” című része értelmében kell megvizsgálni.
(179)
Az említett értékesítés céljából a Görög Nemzeti Bank úgy döntött, hogy csak a Görögországban tevékenységet folytató legnagyobb hazai bankokkal lép kapcsolatba, amelyek közül csak a Bank és másik két bank nyújtott be nem kötelező érvényű ajánlatot. A Bank az egyetlen ajánlattevő, amely érvényes kötelező érvényű ajánlatot nyújtott be. A felkeresett vevők korlátozott köre nem zárhatja ki a nyilvános ajánlattételi eljárást, mivel nem volt elvárható más befektetőktől, hogy hivatalos ajánlatot tegyenek. Sőt, abban az időben a görög bankrendszer pénzügyi bizonytalansága miatt, amely a mély és elhúzódó recesszió következtében nagy hitelezési veszteségeket eredményezett, a Görögországban jelen lévő külföldi bankok eladták görög tevékenységeiket (pl. Geniki, MBG, Emporiki Bank) vagy azok eladására készültek. Más szóval kiléptek a görög piacról, és nem kerestek új beruházási lehetőségeket Görögországban. Ráadásul ésszerű azt feltételezni, hogy csak a felvásárolt tevékenységek gyors stabilizálására és életképessé tételére képes befektetőt - azaz egy nagy bankcsoportot - érdekeltek volna ezek a tevékenységek. Végül mivel az adásvétel lebonyolítására nagyon kevés idő áll rendelkezésre - amelyet az értékesítő bankok működését meghatározó pénzügyi válság diktált -, kevés esély volt arra, hogy külföldi bankok vagy más típusú befektetők vegyenek részt az értékesítési eljárásban, mivel e befektetők rendes körülmények között a hivatalos ajánlat benyújtása előtt át kívánták volna világítani az eladásra kínált eszközöket.
(180)
A Bizottság ezért megállapítja, hogy a ciprusi átvitt tevékenységek eladási ára volt a piaci ár, és hogy kizárható a vevő, azaz a Bank részére nyújtott támogatás.
6.2.2. Az összeegyeztethetőség értékelésének jogalapja
(181)
A Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy a támogatást a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekintse, ha azzal a szándék „egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetése”.
(182)
A Bizottság elismerte, hogy a globális pénzügyi válság komoly zavart okozhat egy tagállam gazdaságában, és a bankokat támogató intézkedések megszüntethetik ezt a zavart. Ezt erősítette meg a bankokról szóló 2008. évi közlemény, a feltőkésítésről szóló közlemény és a szerkezetátalakításról szóló közlemény. A Bizottság továbbra is úgy ítéli meg, hogy a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében jóváhagyandó állami támogatás feltételei teljesülnek a feszültség pénzügyi piacokon való újbóli megjelenése következtében. A Bizottság megerősítette ezt az álláspontot a 2011. évi meghosszabbításról szóló közlemény (91) és a 2013. évi bankokról szóló közlemény (92) elfogadásával.
(183)
A görög gazdaságot illetően, a görög banktámogatási programot jóváhagyó és meghosszabbító határozataiban, valamint a Görögország által egyes bankoknak nyújtott állami támogatási intézkedések (93) jóváhagyásaiban a Bizottság elismerte, hogy a görög gazdaságot komoly zavar fenyegeti, és a bankok állami támogatása alkalmas gyógymód e zavar megszüntetésére. Ezért a Szerződés 107. cikke (3) bekezdése b) pontjának kell lennie a támogatási intézkedések értékelése jogalapjának.
(184)
A pénzügyi válság idején a Bizottság összeegyeztethetőségi kritériumokat dolgozott ki a különböző típusú támogatási intézkedésekre. A támogatási intézkedések értékelésének elveit először a 2008. évi bankokról szóló közleményben határozták meg.
(185)
A bankokról szóló 2008. évi közlemény 15. pontjával összhangban ahhoz, hogy egy támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében összeegyeztethető legyen, meg kell felelnie az összeegyeztethetőség általános kritériumainak:
a)
Megfelelőség: A támogatásnak kellően célzott kell lennie ahhoz, hogy képes legyen hatékonyan elérni a gazdaságban keletkezett súlyos zavar orvoslásának célját. Ez nem teljesülne akkor, ha az intézkedés nem lenne megfelelő a zavar orvoslására.
b)
Szükségesség: A támogatási intézkedésnek - összegét és formáját tekintve - szükségesnek kell lennie a cél eléréséhez. A támogatásnak ezért a célkitűzés megvalósításához szükséges legkisebb összegnek, és a nehézségek megszüntetéséhez leginkább megfelelő formájúnak kell lennie.
c)
Arányosság: Az intézkedés pozitív hatásainak pontosan ki kell egyenlíteniük a verseny torzulásait, hogy a torzulások az intézkedés céljainak eléréséhez szükséges minimumra korlátozódjanak.
(186)
A pénzügyi válság idején a Bizottság összeegyeztethetőségi kritériumokat dolgozott ki a különböző típusú támogatási intézkedésekre. A támogatási intézkedések értékelésének elveit először a 2008. évi bankokról szóló közleményben határozták meg.
(187)
A feltőkésítésről szóló közlemény további iránymutatást határoz meg az állami tőkeinjekciók számára megkövetelt ellentételezési szintről.
(188)
Végül a Bizottság a szerkezetátalakításról szóló közleményben elmagyarázta, hogyan fogja értékelni a szerkezetátalakítási terveket. A Bank szerkezetátalakítási tervének a szerkezetátalakításról szóló közlemény szerinti értékelésében a Bizottság figyelembe fogja venni a 11. táblázatban felsorolt összes intézkedést.
6.2.3. A C. támogatási intézkedés összeegyeztethetősége a 2008. évi bankokról szóló közleménnyel és a feltőkésítésről szóló közleménnyel
6.2.3.1. Megfelelőség
(189)
Az intézkedés - azaz a HFSF által a Bank 524 millió EUR összegben történő feltőkésítésére irányuló kötelezettségvállalás megfelelőségét illetően a Bizottság úgy véli, hogy az intézkedés megfelelő, mivel lehetővé tette a három ciprusi bank görögországi műveleteinek a Bank részére történő értékesítését.
(190)
Az intézkedés hiányában egyik görög bank, tehát maga a Bank sem lett volna hajlandó megvásárolni a ciprusi átvitt tevékenységeket egy olyan időszakban, amikor egyetlen külföldi bank sem akart erre a piacra belépni. Ha a ciprusi átvitt tevékenységeket nem vásárolták volna fel, veszélybe kerültek volna a tevékenységek és különösen a görögországi fiókokban elhelyezett betétek. Így az intézkedés biztosította a pénzügyi stabilitás fenntartását Görögországban. Ezen az alapon a Bizottság úgy találja, hogy az intézkedés megfelel megmentési támogatásként.
6.2.3.2. Szükségesség
(191)
A 2008. évi bankokról szóló közleménnyel összhangban a támogatási intézkedésnek - összegét és formáját tekintve - szükségesnek kell lennie az intézkedés céljának eléréséhez. Ez például azt jelenti, hogy a tőkeinjekció összegének az adott cél eléréséhez szükséges minimumnak kell lennie.
(192)
Olyan időszakban, amikor a görög bankok nagyon nehezen jutottak tőkéhez, az intézkedés fedezte a ciprusi átvitt tevékenységek felvásárlásához szükséges vételár kifizetéséből eredő tőkeigényt, így a felvásárlásra ténylegesen sor kerülhetett.
(193)
Ezen túlmenően a Bizottság pozitívan értékeli, hogy a támogatás a 2013 tavaszi feltőkésítés keretében nyújtott tőkeinjekció formájában valósult meg, mivel a HFSF a Banknak nem támogatást nyújtott, hanem ugyanabban az értékben törzsrészvényeket kapott.
(194)
Az intézkedés tehát szükséges volt azon cél elérése érdekében, hogy így korlátozhassák a görög bankrendszer és a gazdaság egészének zavarát.
6.2.3.3. Arányosság
(195)
A támogatott tevékenységeket az után értékesítették, hogy a görög hatóságok ajánlattételi felhívást tettek közzé. Emellett a felvásárolt tevékenységeket azonnal integrálták a Bankba. A támogatás nem tette lehetővé, hogy a támogatott tevékenységek továbbra is a külön versenytársként maradjanak fenn a piacon.
(196)
Továbbá a támogatás összege viszonylag alacsony volt, hiszen a ciprusi átvitt tevékenységek nettó hitelállományának körülbelül 3 %-át teszi ki (vagy az RWA mintegy 3 %-át) (94).
(197)
Ezért a Bizottság véleménye szerint az intézkedést úgy alakították ki, hogy minimális legyen a verseny indokolatlan torzulása.
6.2.3.4. A 2008. évi bankokról szóló közleménnyel és a feltőkésítésről szóló közleménnyel való összeegyeztethetőségre vonatkozó következtetés
(198)
A (189)-(197) preambulumbekezdésben említett elemzés alapján megállapítható, hogy a HFSF által a Banknak nyújtott 524 millió EUR megfelelő volt, a görög bankrendszerben és a gazdaság egészében tapasztalt zavar korlátozásához szükséges, és úgy alakították ki, hogy minimalizálja a verseny indokolatlan torzulását, továbbá összhangban van a 2008-as bankokról szóló közleménnyel és a feltőkésítési közleménnyel.
6.2.4. A támogatási intézkedés összeegyeztethetősége a szerkezetátalakításról szóló közleménnyel
(199)
A (178) preambulumbekezdés szerint a ciprusi átvitt tevékenységek értékesítése a szerkezetátalakítási közlemény „A bank értékesítés útján elérhető életképessége” című részéhez tartozik. A szerkezetátalakítási közlemény 17. pontjával összhangban ha egy nehézségekkel küzdő bankot egy másik pénzintézetnek adnak el, az életképesség, saját hozzájárulás és a versenytorzulás korlátozása követelményének teljesülnie kell.
6.2.4.1. A ciprusi átvitt tevékenységek hosszú távú életképessége eladás révén
(200)
A szerkezetátalakításról szóló közlemény 17. pontja tisztázza, hogy egy bajban levő bank másik pénzügyi intézménynek történő eladása hozzájárulhat a hosszú távú életképesség helyreállításához, ha a vásárló életképes, és képes beolvasztani a nehéz helyzetben levő bankot, továbbá segíthet helyreállítani a piaci bizalmat.
(201)
A Bank sikeresen integrálta a ciprusi átvitt tevékenységeket. A 7.6. szakaszban közöltek szerint, szerkezetátalakítási terve alapján a Bank életképes gazdálkodó egységnek tekinthető. Így a tény, hogy a ciprusi átvitt tevékenységeket átvitték a Bankhoz, lehetővé teszi hosszú távú életképességük helyreállítását.
6.2.4.2. Saját hozzájárulás és tehermegosztás
(202)
Ami a három ciprusi bank részvényeseinek a szerkezetátalakítás költségeihez történő hozzájárulását illeti, a Bizottság megjegyzi, hogy a három ciprusi bank a ciprusi átvitt tevékenységeket nem könyv szerinti értéken, hanem a PIMCO-jelentés alapján kiigazított értéken adta el. E kiigazítást követően a három ciprusi bank a Bank részére több eszközt adott át, mint kötelezettséget. Sikerült ily módon a részvényesek között megfelelő tehermegosztást kialakítani, mivel a ciprusi átvitt tevékenységek értékének csökkenését az eladók viselték.
6.2.4.3. Versenytorzulást korlátozó intézkedések
(203)
A versenytorzulást korlátozó intézkedésekkel kapcsolatban a szerkezetátalakításról szóló közlemény 30. pontja kimondja, hogy „a Bizottság az ilyen intézkedések szükségességének értékeléséhez kiindulópontként azon tevékenységek méretét, léptékét és terjedelmét veszi, amely tevékenységei a szóban forgó banknak lennének egy hiteles szerkezetátalakítási terv megvalósításakor ... Az ilyen intézkedések jellegét és formáját két kritérium fogja meghatározni: az első a támogatási összeg, valamint az annak folyósítására vonatkozó feltételek és körülmények; a második a kedvezményezett bank működési piacának vagy piacainak jellemzői.”
(204)
A (196) preambulumbekezdésnek megfelelően a támogatás összege a ciprusi átvitt tevékenységek kockázattal súlyozott eszközeinek megközelítőleg 3 %-át teszi ki. Ezt az összeget a Bizottság viszonylag alacsonynak tartja, tekintettel arra, hogy ez az összeg tette lehetővé a ciprusi átvitt tevékenységek értékesítését, és ahogyan a (190) preambulumbekezdésben is olvasható, biztosította a pénzügyi stabilitás fenntartását Görögországban.
(205)
A ciprusi átvitt tevékenységek értékesítését követően a görög bankfiókok önálló versenytársként megszűntek, hiszen teljes mértékben beépültek a Bankba.
(206)
A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy figyelembe véve a ciprusi átvitt tevékenységeknek nyújtott viszonylag kis összegű támogatást, és azt a tényt, hogy önálló versenytársként megszűnnek, nem áll fenn az indokolatlan versenytorzulás.
6.2.4.4. A szerkezetátalakításról szóló közleménynek való megfelelésre vonatkozó következtetés
(207)
A (199)-(206) preambulumbekezdésekben található elemzés alapján megállapítható, hogy a ciprusi átvitt tevékenységek eladása és a Bankba történő integrációja biztosítja hosszú távú életképességüket, a támogatás a szükséges minimumra korlátozott, és nincs indokolatlan versenytorzulás, mindez összhangban áll a szerkezetátalakítási közleménnyel.
(208)
A HFSF által a Banknak nyújtott 524 millió EUR összegű feltőkésítést ezért a belső piaccal összeegyeztethetőnek kell tekinteni.
7. A BANKNAK NYÚJTOTT TÁMOGATÁS ÉRTÉKELÉSE
7.1. A TÁMOGATÁS MEGLÉTE ÉS ÖSSZEGE
(209)
A Bizottságnak a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében kell megállapítania a Banknak nyújtandó állami támogatás meglétét.
7.1.1. Támogatás megléte a görög banktámogatási program alapján hozott intézkedésekben
7.1.1.1. A garancia- és az államkötvény-kölcsönzési intézkedések szerint nyújtott állami likviditási támogatás (L1 intézkedés)
(210)
A Bizottság a görög banktámogatási programot jóváhagyó és meghosszabbító határozatokban (95) már megállapította, hogy a program alapján nyújtott likviditási támogatás állami támogatásnak minősül. 2011-ben a Bank az állam által garantált kötvényeket bocsátott ki összesen 9,9 milliárd EUR összegben. Görögország államkötvényben 1 289 millió EUR összegű hitelt nyújtott a Banknak. 2014. március végére az állam által garantált kötvények és az államkötvények hátralékos összege 9,9 milliárd EUR illetve 1 024 milliárd EUR volt (96). A görög banktámogatási program alapján nyújtott jövőbeli likviditási támogatás ugyancsak állami támogatásnak minősülne.
7.1.1.2. A feltőkésítési program szerint nyújtott állami feltőkésítési intézkedés (A. intézkedés)
(211)
A görög banktámogatási programról szóló 2008. november 19-i határozatban a Bizottság már megállapította, hogy a feltőkésítési intézkedés alapján nyújtandó feltőkésítések támogatásnak minősülnek. A Bank 750 millió EUR-t kapott elsőbbségi részvények formájában; ez a Bank kockázattal súlyozott eszközeinek 2,1 %-át jelenti (97).
7.1.2. Támogatás megléte az államilag garantált ELA-ban (L2 intézkedés)
(212)
A bankokról szóló 2008. évi közlemény 51. pontjában a Bizottság tisztázta, hogy központi banki pénzeszközök pénzügyi intézmények számára történő biztosítása abban az esetben nem minősül támogatásnak, ha négy halmozott feltétel teljesül a pénzügyi intézmény fizetőképességét, a hitel biztosítékát, a pénzügyi intézménynek felszámított kamatlábat és az állami ellengarancia hiányát illetően. Mivel a Bank részére nyújtott államilag garantált ELA nem felel meg e négy halmozott feltételnek, főként mivel államilag garantált és más támogatási intézkedésekkel együtt nyújtják, nem állapítható meg, hogy az államilag garantált ELA nem számít állami támogatásnak.
(213)
Az államilag garantált ELA megfelel a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdésében megállapított követelményeknek. Először is az intézkedés tartalmaz egy állami garanciát a Görög Nemzeti Bank javára, ezért minden veszteséget az állam visel. Ennélfogva az intézkedésbe állami erőforrások vannak bevonva. Az ELA lehetővé teszi a bankok számára a finanszírozáshoz jutást olyankor, amikor nincs hozzáférésük a bankközi finanszírozási piachoz és a rendes eurorendszeri refinanszírozási műveletekhez. Következésképpen az államilag garantált ELA előnyt biztosít a Bank számára. Mivel az államilag garantált ELA a bankszektorra korlátozódik, az intézkedés szelektív. Ezenfelül az államilag garantált ELA torzítja a versenyt, mivel lehetővé teszi a Bank számára, hogy folytassa piaci működését, továbbá elkerülje nemfizetővé válását és a piacról való kényszerű kilépését. Tekintettel arra, hogy a Bank más tagállamokban is aktív, és más tagállamok pénzügyi intézményei is működnek Görögországban vagy potenciálisan érdekeltek lehetnek a görögországi működésben, a Banknak biztosított előny érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.
(214)
A fentiek alapján a Bizottság úgy véli, hogy az államilag garantált ELA (L2 intézkedés) állami támogatásnak minősül. Az államilag garantált ELA idővel változott. 2012. december 31-én mintegy 31,4 milliárd EUR-t tett ki. A 2013-as drasztikus csökkenés után az év végén csupán 750 millió EUR-t tett ki.
7.1.3. Támogatás megléte a HFSF révén nyújtott intézkedésekben
7.1.3.1. Első áthidaló feltőkésítés (B1 intézkedés)
(215)
A Piraeus eljárás megindításáról szóló határozat 5.1. szakaszában a Bizottság már megállapította, hogy az első áthidaló feltőkésítés állami támogatás. A kapott tőke összege 4,7 milliárd EUR volt.
7.1.3.2. Második áthidaló feltőkésítés (B2 intézkedés)
(216)
A B2 intézkedést a HFSF forrásaival hajtották végre, amelyek - a Piraeus eljárás megindításáról szóló határozat (65) preambulumbekezdésében található magyarázat szerint - állami forrásokat tartalmaznak.
(217)
Ami az előny meglétét illeti, a B2 intézkedés olyan szintre növelte a Bank tőkemegfelelési mutatóját, amely lehetővé tette számára piaci működésének folytatását és az eurórendszeri finanszírozáshoz való hozzáférést. Továbbá a B2 intézkedés ellentételezése az EFSF kötvények felhalmozódott kamataiból és egy további 1 %-os díjból állt. Mivel ez az ellentételezés nyilvánvalóan alacsonyabb mint a hasonló tőkeinstrumentumok ellentételezése a piacon, a Bank ilyen feltételekkel a piacon biztosan nem lett volna képes e tőkebevonásra. Ezért a B2 intézkedés állami forrásokból nyújtott előnyt a Bank számára. Mivel az intézkedést csak a Bank számára tették elérhetővé, ezért szelektív jellegű volt.
(218)
A B2 intézkedés eredményeként a Bank helyzete megerősödött, hiszen a Bankot ellátták a tőkekövetelményeknek való folyamatos megfeleléshez szükséges pénzügyi forrásokkal, ez pedig versenytorzító hatással járt. Tekintettel arra, hogy a Bank más tagállamok bankpiacán is aktív, és más tagállamok pénzügyi intézményei is működnek Görögországban vagy potenciálisan érdekeltek lehetnek a görögországi működésben, a B2 intézkedés érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.
(219)
A Bizottság megítélése szerint a B2 intézkedés állami támogatás. Nemzeti hatóságok általi támogatásként jelentették be. A kapott tőke összege 1 553 millió EUR volt.
7.1.3.3. Kötelezettségvállalási nyilatkozat (B3 intézkedés)
(220)
A B3 intézkedéssel a HFSF elkötelezte magát a kiegészítő tőke biztosítása mellett, amely ahhoz szükséges, hogy befejezzék a Bank feltőkésítését a Görög Nemzeti Bank által a 2012-es stresszteszt keretében kért összegig. A HFSF az államtól kapja a forrásait. A nyilatkozat tehát állami erőforrásokra vonatkozó kötelezettségvállalást tartalmaz. Jogszabályok pontosan meghatározzák és korlátozzák a körülményeket, amelyek között a HFSF támogatást nyújthat pénzügyi intézményeknek. Eszerint a szóban forgó állami források felhasználása az államnak tulajdonítható. A HFSF elkötelezte magát, hogy legfeljebb 1 082 millió EUR kiegészítő tőkét biztosít.
(221)
A kötelezettségvállalási nyilatkozat előnyt biztosított a Banknak, mert megnyugtatta a betéteseket, hogy a Bank képes lesz az előírt teljes tőkebevonásra, vagyis a HFSF biztosítja a tőkét, ha azt a Bank netán nem tudná a piacról beszerezni. E kötelezettségvállalás elősegítette a magántőke-bevonást is a piacról, mivel a befektetőket megnyugtatta, hogy amennyiben a Bank a tőke egy részét nem tudja a piacon megszerezni, a HFSF majd szolgáltatja azt. Egyetlen magánbefektető sem lett volna hajlandó elkötelezni magát a feltőkésítés feltételeinek ismertté válása előtt, és akkoriban a Banknak nem volt hozzáférése a tőkepiacokhoz. Az előny szelektív, mivel azt nem minden, Görögországban működő banknak ítélték meg.
(222)
Tekintettel arra, hogy a Bank más tagállamokban is aktív, és más tagállamok pénzügyi intézményei is működnek Görögországban vagy potenciálisan érdekeltek lehetnek a görögországi működésben, vélhetően a B3 intézkedés is érinti a tagállamok közötti kereskedelmet, és torzítja a versenyt.
(223)
Ezért a B3 intézkedés támogatásnak minősül, és a görög hatóságok állami támogatásként jelentették be azt.
7.1.3.4. A HFSF részvétele a 2013-as stresszteszt tőkeigényének fedezését célzó, 2013 tavaszi feltőkésítésben (B4 intézkedés)
(224)
A HFSF részesedése a 2012-es stresszteszt során azonosított tőkeigények fedezését célzó 2013 tavaszi feltőkésítésben (B4. intézkedés) az első és második áthidaló feltőkésítés (B1 és B2 intézkedés) 5 891 millió EUR értékű törzsrészvényből álló állandó feltőkésítéssé történő részleges átváltásának felel meg. Mivel a B4 intézkedés már megadott támogatás részleges átváltása, még mindig vannak benne állami források, de nem növeli a támogatás névleges összegét. Ugyanakkor adott névleges összegű támogatás erejéig növeli a Bank előnyét (és ezért a versenytorzulást), mivel ez állandó feltőkésítés, nem pedig átmeneti feltőkésítés, mint a B1 és B2 intézkedés esetén.
(225)
A Bizottság megállapítja, hogy ilyen támogatást nem nyújtottak minden Görögországban működő banknak. Ami a versenytorzulásokat és a kereskedelemre gyakorolt hatást illeti, a Bizottság megállapítja például, hogy a támogatás lehetővé tette a Bank számára tevékenységei gyakorlását más tagállamokban. A Bank felszámolása külföldi tevékenységeinek megszüntetéséhez vezetett volna ezen tevékenységek felszámolása vagy értékesítése útján. Ezen kívül egyes, más tagállamokból származó bankok is működtek Görögországban. Ezért az intézkedés torzítja a versenyt, és érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. A Bizottság megítélése szerint tehát a B2 intézkedés állami támogatás.
7.1.3.5. A B1, B2, B3 és B4 intézkedésre vonatkozó következtetés
(226)
A B1, B2, B3 és B4 intézkedés állami támogatást jelent a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében. A B1, B2 és B3 intézkedésben foglalt állami támogatás összege 7 335 millió EUR. A 7.1.3.3. szakaszban jelzettek szerint mivel a Bank a 2013. tavaszi feltőkésítés keretében 1 444 millió EUR összegű magántőkét vonzott, az első és második áthidaló feltőkésítésnek csupán egy részét (B1 és B2 intézkedés) váltották át állandó feltőkésítésre (B4 intézkedés). Az 1 082 millió EUR összegű tőkekiegészítésre (B3 intézkedés), amelyre a HFSF kötelezettséget vállalt, végül nem volt szükség, ezért azt nem fizették ki. A kifizetett állami támogatás összege tehát csupán az első és a második áthidaló feltőkésítés összegéből állt, azaz 6 253 millió EUR, és e támogatás egy részét a 2013. tavaszi feltőkésítés során (B4. intézkedés) hat hónapon belül visszafizették, mivel a magántőke részesedése meghaladta a kötelezettségvállalás összegét.
(227)
A szerkezetátalakításról szóló közlemény 31. pontja azt jelzi, hogy a támogatás abszolút összege mellett a Bizottságnak figyelembe kell vennie „a bank kockázattal súlyozott eszközeire vonatkozó” támogatást is. A B1, B2 és B3 intézkedésekre egy egyéves időszak folyamán került sor, 2012 áprilisától 2013 májusáig. Ebben az időszakban a Bank RWA-ja az egymást követő felvásárlások következtében jelentősen megnőtt. Felmerül tehát a kérdés, hogy milyen RWA szintet kell használni, és főként az, hogy az állami támogatást az időszak elején vagy az időszak végén fennálló RWA-ra való hivatkozással kell-e értékelni. A B1, B2 és B3 intézkedések célja a Görög Nemzeti Bank által 2012 márciusában azonosított tőkeszükséglet fedezése (a 2012-es stresszteszt). Más szóval, a szóban forgó állami támogatási intézkedések által fedezett tőkeszükséglet 2012 márciusában már létezett. Ezért a Bizottság úgy véli, hogy a B1, B2 és B3 intézkedésekbe foglalt támogatási összeget a Bank 2012. március 31-i kockázattal súlyozott eszközeihez kellene viszonyítani. Emlékezni kell arra is, hogy a Görög Nemzeti Bank 2012 márciusa után és a 2013. tavaszi feltőkésítésig nem vette figyelembe a görög bankok általi felvásárlásokat tőkeigényük - felfelé vagy lefelé történő - kiigazítása érdekében. Ez az elem is igazolja, hogy a B1, B2 és B3 intézkedés a Bank kerületével kapcsolatos támogatási intézkedés volt a 2012. március 31-i állapota szerint.
(228)
A Banknak nyújtott támogatás az első és a második áthidaló feltőkésítés (B1 és B2 intézkedés), valamint a HFSF kötelezettségvállalásának (B3 intézkedés) összege, azaz 7 335 millió EUR vagy a Bank 2012. március 31-i RWA-jának 21,5 %-a.
(229)
A Banknak nyújtott támogatás az első és a második áthidaló feltőkésítés (B1 és B2 intézkedés) összege, azaz 6 253 millió EUR vagy a Bank 2012. március 31-i RWA-jának 18,4 %-a.
(230)
Mivel a Banknak sikerült magántőkét vonzania, a HFSF által a Banknak ténylegesen, törzsrészvény ellenében nyújtott tőkeinjekció 5 891 millió EUR-t tett ki, amely a Bank 2012. március 31-i RWA-ja 17,3 %-ának felel meg.
7.1.4. A Banknak nyújtott támogatás meglétére és teljes összegére vonatkozó következtetés
(231)
Az A, B1, B2, B3, B4, L1 és L2 intézkedés a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül. Ezen intézkedések összefoglalása a 11. táblázatban olvasható.
11. táblázat
A Bank által kapott összes támogatás áttekintése
Hiv.
Intézkedés
Az intézkedés típusa
A támogatás összege
Támogatás/kockázattal súlyozott eszközök
A
Elsőbbségi részvények
Tőketámogatás
750 millió EUR
2,1 %
B1
B2
B3
Első áthidaló feltőkésítés
Második áthidaló feltőkésítés
Kötelezettségvállalási nyilatkozat
Tőketámogatás
4 700 millió EUR
1 553 millió EUR
1 082 millió EUR
13,8 %
4,5 %
3,2 %
A Banknak nyújtott összes tőketámogatás: A + B1 + B2 + B3
8 085 millió EUR
23,7 %
A Banknak kifizetett összes támogatás: A + B1 + B2
7 003 millió EUR
21,6 %
B4
Feltőkésítés
Tőketámogatás
5 891 millió EUR
17,3 %
A Bank részére kifizetett összes tőketámogatás mínusz a 6 hónapon belül visszafizetett támogatás
6 641 millió EUR
19,4 %
Hiv.
Intézkedés
Az intézkedés típusa
A támogatás névleges összege
L1
Likviditási támogatás
Garancia
Kötvénykibocsátás
Garanciák: 9,9 milliárd EUR
Kötvénykibocsátás: 1,3 milliárd EUR
L2
Államilag garantált ELA
Finanszírozás és garancia
31,4 milliárd EUR
A Banknak nyújtott összes likviditási támogatás
42,6 milliárd EUR
7.2. AZ ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉG ÉRTÉKELÉSÉNEK JOGALAPJA
(232)
A (183) preambulumbekezdésben megállapítottak szerint a Szerződés 107. cikke (3) bekezdése b) pontjának kell lennie a támogatási intézkedések értékelése jogalapjának (98).
(233)
A pénzügyi válság idején a Bizottság összeegyeztethetőségi kritériumokat dolgozott ki a különböző típusú támogatási intézkedésekre. A támogatási intézkedések értékelésének elveit először a 2008. évi bankokról szóló közleményben határozták meg.
(234)
Feltőkésítési intézkedésekre vonatkozó iránymutatás a feltőkésítésről szóló közleményben és a 2011-es meghosszabbítási közleményben található.
(235)
A szerkezetátalakításról szóló közlemény meghatározza a Bizottság által elfogadott megközelítést a szerkezetátalakítási tervek értékelésére vonatkozóan, különösen az életképesség helyreállításának, a kedvezményezett megfelelő hozzájárulása biztosításának és a versenytorzulások korlátozásának szükségességét illetően.
(236)
Ezt a keretet egészítette ki a 2013-as bankokról szóló közlemény, amely a 2013. július 31. után bejelentett vagy a Bizottság előzetes jóváhagyása nélkül nyújtott támogatási intézkedésekre vonatkozik.
7.2.1. A Banknak nyújtott likviditási támogatás összeegyeztethetőségi értékelésének jogalapja (L1 intézkedés)
(237)
A Bank által már megkapott likviditási támogatás végleges jóváhagyásra került azon egymást követő határozatok révén, amelyek engedélyezték a görög banktámogatási program, valamint annak módosításai és hosszabbításai szerinti intézkedéseket (99). A Banknak nyújtott minden jövőbeli likviditási támogatást a Bizottság által rendben jóváhagyott rendszer szerint kell megadni. Az ilyen támogatás feltételeit engedélyeznie kell a Bizottságnak, mielőtt megadják, ezért további értékelésére e határozatban nincs szükség.
7.2.2. Az elsőbbségi részvények összeegyeztethetőségi értékelésének jogalapja (A. intézkedés)
(238)
Az elsőbbségi részvények formájában 2009-ben folyósított feltőkésítés (A. intézkedés) a 2008-ban a bankokról szóló 2008. évi közlemény szerinti görög banktámogatási program részeként jóváhagyott feltőkésítési intézkedés alapján került megadásra. Ezért nem kell ismételten értékelni a bankokról szóló 2008. évi közlemény szerint, hanem csak a szerkezetátalakításról szóló közlemény alapján kell értékelni.
7.2.3. Az államilag garantált ELA összeegyeztethetőségi értékelésének jogalapja (L2 intézkedés)
(239)
Az államilag garantált ELA (L2 intézkedés) összeegyeztethetőségét először a bankokról szóló 2008. évi közlemény és a 2011. évi meghosszabbítási közlemény alapján kell értékelni. Minden 2013. július 31. után, a Bizottság előzetes jóváhagyása nélkül nyújtott államilag garantált ELA-ra a bankokról szóló 2013. évi közlemény vonatkozik.
7.2.4. A HFSF feltőkésítések összeegyeztethetőségi értékelésének jogalapja (B1, B2, B3 és B4 intézkedés)
(240)
A HFSF feltőkésítések (B1, B2, B3 és B4 intézkedés) összeegyeztethetőségét, különösen az ellentételezést illetően, először a bankokról szóló 2008. évi közlemény, a feltőkésítésről szóló közlemény és a 2011. évi meghosszabbítási közlemény alapján kell értékelni. A Piraeus eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság kétségeit fejezte ki a B1 intézkedés fent említett közleményekkel való összeegyeztethetőségét illetően. Mivel ezeket 2013. augusztus 1. előtt hajtották végre, ezek az intézkedések nem tartoznak a bankokról szóló 2013. évi közlemény hatálya alá. A HFSF feltőkésítések (B1, B2, B3 és B4 intézkedés) összeegyeztethetőségét a szerkezetátalakításról szóló közlemény alapján is értékelni kell.
7.3. AZ L2 INTÉZKEDÉS ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGE A BANKOKRÓL SZÓLÓ 2008. ÉVI KÖZLEMÉNNYEL, A FELTŐKÉSÍTÉSRŐL SZÓLÓ KÖZLEMÉNNYEL ÉS A 2011. ÉVI MEGHOSSZABBÍTÁSI KÖZLEMÉNNYEL
(241)
Ahhoz, hogy egy támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja szerint összeegyeztethető legyen, meg kell felelnie az összeegyeztethetőség általános kritériumainak: megfelelőség, szükségesség és arányosság.
(242)
Mivel a görög bankokat kizárták a bankközi piacokról, és teljesen a központi banki finanszírozástól váltak függővé, amint azt a (37) preambulumbekezdés is jelzi, és mivel a Bank nem tudott elegendő összegű pénzt kölcsönözni a rendes refinanszírozási műveleteken keresztül, a Banknak államilag garantált ELA-ra volt szüksége az elegendő likviditás megszerzéséhez, ezzel megelőzve fizetésképtelenné válását. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az L2 intézkedés megfelelő mechanizmus egy komoly zavar orvoslására, amelyet a Bank fizetésképtelensége okozott volna.
(243)
Mivel az államilag garantált ELA viszonylag magas finanszírozási költséggel jár a Bank részére, a Bank számára elegendő ösztönzés, hogy elkerülje az ezen finanszírozási forrásra való támaszkodást tevékenységei fejlesztése számára. A Banknak […] bázisponttal magasabb kamatlábat kellett fizetnie, mint a rendes eurórendszeri refinanszírozási műveleteknél. Ráadásul a Banknak […] bázispontnyi garanciadíjat is kellett fizetnie az államnak. Mindezek eredményeképpen az államilag garantált ELA teljes költsége a Bank számára sokkal magasabb, mint az EKB-s refinanszírozás normál költségei. Nevezetesen, az előbbi és az utóbbi közötti különbség magasabb, mint a 2011. évi meghosszabbítási közlemény által megkövetelt garanciadíj szintje. Következésképpen az állam által felszámított teljes ellentételezés elégségesnek tekinthető. Ami az államilag garantált ELA összegét illeti, azt a Görög Nemzeti Bank és az EKB rendszeresen felülvizsgálja a Bank tényleges szükségletei alapján. Szorosan nyomon követik a felhasználását, és biztosítják a szükséges minimumra korlátozását. Így az L2 intézkedés nem biztosít a Banknak olyan likviditási többletet, amelyet versenyt torzító tevékenységek finanszírozására lehetne felhasználni. A szükséges minimális összegre van korlátozva.
(244)
Az államilag garantált ELA felhasználásának ilyen alapos vizsgálata és rendszeres ellenőrzése, hogy felhasználása a minimálisra korlátozódjon, e likviditás arányosságát és azt is biztosítja, hogy ne vezessen indokolatlan versenytorzuláshoz. A Bizottság azt is megjegyzi, hogy Görögország kötelezettséget vállalt arra, hogy a Bank végrehajtja a szerkezetátalakítási tervet, amelynek során csökkenti a jegybanki finanszírozástól való függését, és hogy a Bank a 7.6. szakaszban elemzett magatartási korlátozásokat is teljesíti. Ezek a tényezők biztosítják, hogy a likviditási támogatástól való függés minél hamarabb megszűnjön, és hogy e támogatás arányos legyen.
(245)
Ezért az L2 intézkedés megfelel a bankokról szóló 2008. évi közleménynek és a 2011. évi meghosszabbítási közleménynek. Mivel a bankokról szóló 2013. évi közlemény nem vezetett be további követelményeket a garanciákra vonatkozóan, az L2 intézkedés a bankokról szóló 2013. évi közleménynek is megfelel.
7.4. A B1, B2, B3 ÉS B4 INTÉZKEDÉS ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGE A BANKOKRÓL SZÓLÓ 2008. ÉVI KÖZLEMÉNNYEL, A FELTŐKÉSÍTÉSRŐL SZÓLÓ KÖZLEMÉNNYEL, A 2011. ÉVI MEGHOSSZABBÍTÁSI KÖZLEMÉNNYEL ÉS A BANKOKRÓL SZÓLÓ 2013. ÉVI KÖZLEMÉNNYEL
(246)
A (241) preambulumbekezdésben jelzettek szerint, és a bankokról szóló 2008. évi közlemény 15. pontjával összhangban ahhoz, hogy egy támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében összeegyeztethető legyen, meg kell felelnie az összeegyeztethetőség általános kritériumainak (100): megfelelőség, szükségesség és arányosság.
(247)
A feltőkésítésről szóló közlemény és a 2011. évi meghosszabbítási közlemény további iránymutatást határoz meg az állami tőkeinjekciók számára megkövetelt ellentételezési szintről.
7.4.1. Az intézkedések megfelelősége
(248)
A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a HFSF feltőkésítések (B1, B2, B3 és B4 intézkedés) megfelelnek, mert hozzásegítik a Bankot a tőkekövetelmények teljesítéséhez. A HFSF által nyújtott feltőkésítés nélkül a Bank képtelen lett volna tevékenységei folytatására, és elvesztette volna az EKB refinanszírozási műveleteihez való hozzáférését.
(249)
Ezzel kapcsolatban a Piraeus eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság megállapította, hogy a Bank az egyik legnagyobb bankintézmény Görögországban, mind a hitelezést, mind a betétgyűjtést illetően. Mint olyan, a Bank rendszerkockázati szempontból fontos bank Görögország számára. Következésképpen a Bank fizetésképtelensége súlyos zavart okozott volna a görög gazdaságban. Az akkori körülmények között a pénzügyi intézményeknek Görögországban nehézségeik voltak a finanszírozáshoz jutással. A finanszírozás hiánya korlátozta azon képességüket, hogy hitelt nyújtsanak a görög gazdaságnak. Ebben az összefüggésben a gazdaság zavarát súlyosbította volna a Bank fizetésképtelensége. Ráadásul a B1, B2, B3 és B4 intézkedésre leginkább a PSI program miatt - amely egy rendkívül különleges és előre nem látható esemény volt - került sor, nem pedig rossz gazdálkodás vagy a Bank túlzott kockázatvállalása miatt. Ily módon az intézkedések célja elsősorban az, hogy a PSI program eredményeit kezeljék, és hozzájáruljanak a pénzügyi stabilitás fenntartásához Görögországban.
(250)
A Piraeus eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság kétségeit fejezte ki, hogy minden lehetséges intézkedést azonnal megtettek-e annak elkerülése érdekében, hogy a Banknak a jövőben ismét támogatásra legyen szüksége. Amint azt e határozat (140)-(141) preambulumbekezdései jelzik, Görögország kötelezettséget vállalt számos, a Bank vállalatirányításával és üzleti műveleteivel kapcsolatos intézkedés végrehajtására. Amint azt a (115), (116) és a (117) preambulumbekezdés leírja, a Bank jelentős szerkezetátalakítást is végrehajtott a tevékenységeiben, sok, már megvalósított költségcsökkentéssel. Mindez eloszlatta a Bizottság kétségeit.
(251)
A Piraeus eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság kétségeit fejezte ki azzal kapcsolatban is, hogy voltak-e elegendő biztosítékok arra az esetre, ha a Bank állami ellenőrzés alá kerül, vagy arra az esetre, ha magánbefektetők megtartják az ellenőrzést, miközben a tulajdon többsége az államnál van. E határozat (140) és (141) preambulumbekezdésében leírt kötelezettségvállalások biztosítják, hogy a Bank hitelműveleteit kereskedelmi alapon fogják végezni, és a napi üzletmenetet megóvják az állami beavatkozástól. A HFSF és a Bank megállapodása szerinti kapcsolati keretrendszer azt is biztosítja, hogy a fő részvényes állam érdekei védve legyenek a Bank vezetésének túlzott kockázatvállalásától.
(252)
Így a B1, B2, B3 és B4 intézkedések biztosítják a pénzügyi stabilitás fenntartását Görögországban. Jelentős intézkedések történtek a jövőbeli veszteségek minimalizálása és annak biztosítása érdekében, hogy a Bank tevékenységeit nem megfelelő irányítás ne veszélyeztesse. Ennek alapján a Bizottság úgy találja, hogy a B1, B2, B3 és B4 intézkedések megfelelőek.
7.4.2. Szükségesség - a támogatás minimálisra korlátozása
(253)
A 2008. évi bankokról szóló közleménnyel összhangban a támogatási intézkedésnek - összegét és formáját tekintve - szükségesnek kell lennie célja eléréséhez. Ez azt jelenti, hogy a tőkeinjekció összegének az adott cél eléréséhez szükséges minimumnak kell lennie.
(254)
A tőketámogatás összegét a Görög Nemzeti Bank a 2012. évi stresszteszt keretében számította ki, biztosítandó, hogy az elsődleges alapvető (Core Tier 1) tőkearány egy bizonyos szint felett maradjon a 2012-2014-es időszakban, amint azt a 3. táblázat tükrözi. A B1, B2, B3 és B4 tehát nem jelent tőketöbbletet a Bank számára. Amint azt a (250) preambulumbekezdés kifejti, intézkedések történtek azon kockázat csökkentése érdekében, hogy a Banknak esetleg további támogatásra lehet szüksége a jövőben.
(255)
Ami az első és a második áthidaló feltőkésítés (B1 és B2 intézkedés) ellentételezését illeti, a Bizottság emlékeztet arra, hogy azokat 2012 májusában illetve 2012 decemberében ítélték oda, és kifizetésük természetben történt, EFSF kötvények formájában. A szóban forgó EFSF kötvények kiadásának napjától a 2013. tavaszi feltőkésítés napjáig a HFSF ellentételezésként az EFSF kötvények felhalmozódott kamatát plusz 1 % díjat kapott (101). Amint a Piraeus eljárás megindításáról szóló határozat hangsúlyozza, ez az ellentételezés alacsonyabb, mint a feltőkésítésről szóló közleményben meghatározott 7 % és 9 % közötti tartomány. Ugyanakkor az alacsony ellentételezés időszaka egy évre korlátozódott a B1 intézkedésre vonatkozóan és öt hónapra a B2 intézkedést illetően (vagyis az áthidaló feltőkésítés szabályos feltőkésítéssé alakításáig rendes részvények formájában, nevezetesen a B4 intézkedésig). Míg az első és a második áthidaló feltőkésítés nem idézte elő a meglévő részvényesek felhígítását, a 2013. tavaszi feltőkésítés (amely az első és második áthidaló feltőkésítés részleges átalakítása volt) erősen felhígította a meglévő részvényeseket, mivel részesedésük a Bank részvénytőkéjében 2,3 %-ra esett. Ekkor megszűnt az az abnormális helyzet, amely az első áthidaló feltőkésítés napjától állt fenn. Így a Piraeus eljárás megindításáról szóló határozatban felmerült kétségek eloszlottak.
(256)
Másodsorban, tekintettel a Bank nehézségeinek nem tipikus forrására, amikor is a veszteségek elsősorban az állam javára szóló adósságelengedésből (a PSI program és az adósság-visszavásárlás, amelyek jelentős előnyt - vagyis adósságcsökkentést - biztosítanak az állam számára), továbbá a görög gazdaság elhúzódó recessziójának következményeiből eredtek, a Bizottság el tud fogadni egy ilyen átmeneti eltérést a feltőkésítésről szóló közleményben meghatározott mérvadó ellentételezési követelményektől (102).
(257)
A B3 intézkedés egy, jövőbeli tőkeemelés keretében nyújtandó tőkére irányuló kötelezettségvállalás volt. Ez a 2012 decemberében vállalt kötelezettség mindössze öt hónappal később, 2013 májusában és júniusában tényleges tőkeinjekció formájában teljesülhetett volna, amikor a Bank megkezdte tőkeemelését. Mivel a Bank magánbefektetőket vonzott, a HFSF-nek nem kellett végül megadnia a vállalt tőkeinjekciót. A tőkebiztosításra vállalt kötelezettség érvényességi idejének rövidségét figyelembe véve, és a (256) preambulumbekezdésben foglalt okokból elfogadható, hogy e kötelezettségvállalásért nem fizettek ellentételezést.
(258)
Ami a B4 intézkedést illeti, a 2011. évi meghosszabbítási közlemény 8. pontjával összhangban a tőkeinjekciókat a felhígítási hatáshoz igazított részvényárfolyamhoz képest elegendő engedménnyel kellene jegyezni, hogy az állam számára kielégítő ellentételezés ésszerű biztosítékát adják. Miközben a B4 intézkedés nem biztosított jelentős engedményt a felhígítási hatáshoz igazított részvényárfolyamhoz képest, valójában lehetetlen volt jelentős engedményt elérni az elméleti előjog nélküli árból (103). A 2013. tavaszi feltőkésítést megelőzően a Bank tőkepiaci értéke csupán néhány száz millió eurót tett ki. Ilyen körülmények között felmerül a kérdés, a meglévő részvényeseket teljesen törölni kellett-e volna. A Bizottság megállapítja, hogy a kibocsátási árfolyam 50 %-os engedménnyel volt megállapítva a kibocsátási árfolyam meghatározását megelőző ötven nap átlagos piaci árához képest. A Bizottság azt is megállapítja, hogy nagy mértékű volt a meglévő részvényesek felhígítása, mivel a 2013. tavaszi feltőkésítés után a Bank részvényállományának csak 2,3 %-át birtokolták. Ezért a piaci árhoz képest további engedmény alkalmazásának csak csekély hatása lett volna a HFSF ellentételezésére. Tekintettel a görög bankok (256) preambulumbekezdésben kifejtett sajátos helyzetére, valamint a tényre, hogy a támogatási igény nagy mértékben az állam javára történt adósságelengedésből ered, a Bizottság az állam által jegyzett részvényeknél kellően alacsonynak ítéli a kibocsátási árfolyamot.
(259)
A HFSF opciós utalványokat adott ki, és a 2013. tavaszi feltőkésítésben részt vevő magánbefektetőknek minden egyes újonnan jegyzett részvényhez egy opciós utalványt is adott. A HFSF ezen opciós utalványokat ellentételezés nélkül nyújtotta. Ahogyan a (106) preambulumbekezdés is tartalmazza, minden egyes opciós utalvány magában foglalja a HFSF 4,48. részvényének meghatározott időközönként és lehívási áron történő megvételére irányuló jogot. A lehívási ár megegyezik az 1,70 EUR-s, éves kumulatív kamatlábbal növelt jegyzési árral (az első évben 4 %, a második évben 5 %, a harmadik évben 6 %, a negyedik évben 7 %, majd az utolsó hat hónapra évesített 8 %). A HFSF által, saját tulajdonában lévő részvényeire vonatkozó ellentételezés felső határát ténylegesen ezeken a szinteken határozták meg. Ez az ellentételezés alacsonyabb, mint a feltőkésítésről szóló közleményben meghatározott 7 % és 9 % közötti tartomány. Azonban mivel ezek az opciós utalványok kiemelt tényezőt jelentenek a Bank által a 2013. tavaszi feltőkésítés keretében indított jogosultság-kibocsátáshoz és zártkörű részvénykibocsátáshoz, a Bizottság úgy véli, hogy ezek az opciós utalványok tették lehetővé a Bank számára, hogy a támogatás összegét 1 444 millió EUR-val csökkentse. Valóban: a Bank újratőkésítés előtti alacsony tőkearánya és az akkori nagyfokú bizonytalanság miatt, az akkor rendelkezésre álló szimulációk azt mutatták, hogy az opciós utalványok nélkül a magánbefektetők nem jutottak volna elegendő megtérüléshez, így nem vettek volna részt a folyamatban. A (249) és (256) preambulumbekezdésben kifejtett okokból és mivel a HFSF minimális pozitív ellentételezésben részesült volna, ha az opciós utalványokat lehívják, és mivel az MEFP célja a magánbefektetők vonzása volt, hogy egyes bankokat magánbefektetői irányítás alatt tartson, és kerülje az olyan helyzeteket, ahol az egész bankszektor a HFSF ellenőrzése alatt állna, a Bizottság elfogadja a feltőkésítésről szóló közleményben foglalt szokásos ellentételezés követelményeitől való ilyen eltérés. A Bizottság általi elfogadás azon a tényen is alapul, hogy a 2014 márciusában módosított HFSF törvény nem rendelkezik elővásárlási jogot nem megtestesítő részvénytőke-emelés esetén az opciós utalványok kiigazításáról, jogosultság-kibocsátás esetén pedig csak az opciós utalvány lehívási árfolyamát lehet kiigazítani, a kiigazítás csak utólag történhet, legfeljebb a HFSF elővásárlási jogának értékesítéséből származó bevétel összegének erejéig. Továbbá a Görögország által tett kötelezettségvállalás, amely szerint a HFSF által kibocsátott opciós utalványok esetleges visszavásárlása előtt kikéri a Bizottság jóváhagyását, lehetővé teszi a Bizottság számára annak biztosítását, hogy a lehetséges jövőbeli visszavásárlások ne csökkentsék tovább a HFSF-nek nyújtandó ellentételezést, és növeljék az opciós utalványok birtokosainak nyújtott ellenételezést.
(260)
Ami pedig azt a tényt illeti, hogy a HFSF részvények szavazati jogot nem biztosítanak, a Bizottság emlékeztet arra, hogy a támogatás szükségessége nem elsősorban a túlzott kockázatvállalásból fakad. Továbbá a MEFP egy célkitűzése az volt, hogy egyes bankokat magánbefektetői irányítás alatt tartson. Továbbá a kapcsolati keretrendszer és a szerkezetátalakítási terv végrehajtásának elmaradása esetén a szavazati jogok automatikus visszaállítása biztosítékot nyújtanak a magánpiaci vezetők jövőbeli túlzott kockázatvállalása ellen. Végül a PSI és a 2012. decemberi visszavásárlás is az államnak juttatott egyfajta díjazás, hiszen az államnak a Bank felé fennálló adóssága több milliárd euróval csökkent. Ezen okokból kifolyólag a Bizottság el tudja fogadni, hogy a HFSF szavazati jogot nem biztosító részvényeket kapjon. A Bizottság így megállapítja, hogy a B4 intézkedés szükséges volt.
(261)
Következésképpen a B1, B2, B3 és B4 intézkedések mind összegüket, mind formájukat illetően szükségesek mint megmentési támogatás.
7.4.3. Arányosság - a negatív továbbgyűrűző hatásokat korlátozó intézkedések
(262)
A Bank igen nagy összegű állami támogatást kapott. Így ez a helyzet jelentős versenytorzulásokhoz vezethet. Ugyanakkor Görögország elkötelezte magát számos, a negatív továbbgyűrűző hatások csökkentését célzó intézkedés végrehajtása mellett. Nevezetesen, a kötelezettségvállalások biztosítják, hogy a Bank műveletei továbbra is üzleti alapon folytatódjanak, a (136) és (137) preambulumbekezdésekben kifejtettek szerint. Görögország továbbá a felvásárlás tilalmára és számos egyéb elidegenítési formára is kötelezettséget vállalt, lásd a (138), (139) és (143) preambulumbekezdést. A versenytorzulások korlátainak további értékelését a 7.6. szakasz tartalmazza.
(263)
A Bankban egy ellenőrző megbízottat neveztek ki, hogy nyomon kövesse a vállalatirányítással és üzleti műveletekkel kapcsolatos kötelezettségek teljesítését. Ezzel elkerülnek bármilyen káros változást a Bank kereskedelmi gyakorlatában, és így csökkentik a lehetséges negatív továbbgyűrűző hatásokat.
(264)
Végül, 2014. június 25-én egy új, átfogó szerkezetátalakítási tervet nyújtottak be a Bizottságnak. Ezt a szerkezetátalakítási tervet a 7.6. szakasz értékeli.
(265)
Összefoglalva, a Piraeus eljárás megindításáról szóló határozatban felmerült kétségek eloszlottak. A bankokról szóló 2008. évi közlemény 15. pontjának figyelembevételével a B1, B2, B3 és B4 intézkedések arányosak.
7.4.4. A HFSF feltőkésítéseknek a bankokról szóló 2008. évi közleménynek, a feltőkésítésről szóló közleménynek és a 2011. évi meghosszabbítási közleménynek való megfelelésére vonatkozó következtetés
(266)
Így megállapítható, hogy a HFSF feltőkésítések (a B1, B2, B3 és B4 intézkedés) megfelelőek, szükségesek és arányosak, figyelemmel a bankokról szóló 2008. évi közlemény 15. pontjára, a feltőkésítésről szóló közleményre és a 2011. évi meghosszabbítási közleményre. A B1, B2, B3 és B4 intézkedés tehát összeegyeztethető a bankokról szóló 2008. évi közleménnyel, a feltőkésítésről szóló közleménnyel és a 2011. évi meghosszabbítási közleménnyel
7.5. AZ ATE ÁTVITT TEVÉKENYSÉGEK, A GENIKI, A CIPRUSI ÁTVITT TEVÉKENYSÉGEK ÉS AZ MGB FELVÁSÁRLÁSÁNAK A SZERKEZETÁTALAKÍTÁSI KÖZLEMÉNNYEL VALÓ ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGE
(267)
A szerkezetátalakítási közlemény 23. pontja kifejti, hogy vállalkozásoknak a támogatott bankok általi felvásárlását nem lehet állami támogatásból finanszírozni, kivéve, ha ez a vállalkozás életképességének helyreállításához elengedhetetlen. A szerkezetátalakítási közlemény 40. és 41. pontja továbbá megállapítja, hogy bankok nem használhatnak állami támogatást velük versengő vállalkozások felvásárlásához, kivéve, ha a felvásárlás a pénzügyi stabilitás helyreállításához vagy a valódi verseny biztosításához szükséges konszolidációs folyamat részét képezi. Ezenkívül a felvásárlások veszélyeztethetik vagy bonyolíthatják az életképesség helyreállítását. Ezért a Bizottságnak értékelnie kell, hogy a Bank által megvalósított tulajdonszerzések összeegyeztethetőek-e a szerkezetátalakításról szóló közleménnyel.
7.5.1. Az ATE átvitt tevékenységei megvásárlásának a szerkezetátalakításról szóló közleménnyel való összeegyeztethetősége
7.5.1.1. Az ATE átvitt tevékenységei megvásárlásának hatása a Bank hosszú távú életképességére
(268)
Az ATE átvitt tevékenységeinek felvásárlása a Banknak jelentős betétállományt hozott, a nettó hitelállomány összege sokkal kisebb volt (104). Ez tehát hozzájárult a Bank rendkívül magas hitel/betét arányának jelentős csökkenéséhez.
(269)
Továbbá a felvásárlás jelentős szinergiákhoz is vezetett, például a költségek terén, a bankfiókok számának, a személyzet létszámának csökkentésével, az informatikai integráció, finanszírozási szinergiák és bevételi szinergiák révén.
(270)
A felvásárlás tehát a Bank hosszú távú életképességének helyreállítása szempontjából nagyon pozitív.
7.5.1.2. Az ATE átvitt tevékenységei megvásárlásának hatása a Bank számára szükséges támogatás összegére
(271)
A szerkezetátalakításról szóló közlemény 23. pontjával összhangban a szerkezetátalakítási támogatást nem szabad más vállalatok felvásárlására fordítani, hanem csak olyan szerkezetátalakítási költségek fedezésére, amelyekre a Bank életképességének helyreállítása érdekében van szükség.
(272)
A Bank által az ATE átvitt tevékenységeinek felvásárlásáért fizetett ellenértéket az átvitt betétek értékének 0,6 %-ában határozták meg, amely körülbelül 95 millió EUR-t tett ki. Ez a Banknak a felvásárlás időpontjában fennálló összes eszközének 0,02 %-ával volt egyenértékű. Ez az összeg tehát tekinthető alacsony, de nem elhanyagolható összegnek.
(273)
Az ATE átvitt tevékenységeinek felvásárlása nyomán jelentősen javult a Bank rendkívül feszült likviditási pozíciója, így a Bank sokkal életképesebb helyzetbe került. A Bizottság emlékeztet arra, hogy […]. Ezért a felvásárlás és az alacsony vételár a Bank hosszú távú életképességének helyreállítása szempontjából lényegesnek tekinthető, és a szerkezetátalakítási közlemény 23. pontjának körébe tartozik.
7.5.1.3. Az ATE átvitt tevékenységek felvásárlásának versenytorzító hatása
(274)
A szerkezetátalakításról szóló közlemény 39. és 40. pontjával összhangban, állami támogatást nem szabad nem támogatott vállalatok hátrányára, egymással versengő vállalkozások felvásárlására fordítani. A szerkezetátalakítási közlemény 41. pontja azt is kimondja, hogy felvásárlásokat akkor lehet engedélyezni, ha azok a pénzügyi stabilitás helyreállításához vagy a hatékony verseny biztosításához szükséges konszolidációs folyamat részét képezik. Ilyen körülmények között a felvásárlási folyamatnak méltányosnak kell lennie, és a felvásárlásnak biztosítania kell az érintett piacon a hatékony verseny feltételeit.
(275)
A Görög Nemzeti Bank 2012 elején felülvizsgálta az összes görög bank életképességét, és úgy ítélte meg, hogy az ATE nem minősül önállóan életképes banknak. A Görög Nemzeti Bank továbbá elemezte az ATE rendelkezésére álló különböző alternatívákat (mint például a felszámolás), és arra a következtetésre jutott, hogy az ATE átvitt tevékenységeinek eladása a legvonzóbb lehetőség, mivel ez Görögország esetében csökkentené a kitettségi kockázatot, és minimalizálná a költségeket. Ezért a kivásárlás minősíthető egy olyan konszolidációs folyamat részének, amelyre a szerkezetátalakításról szóló közlemény 41. pontjában leírt pénzügyi stabilitás helyreállítása érdekében van szükség.
(276)
Továbbá egyetlen nem támogatott ajánlattevő sem nyújtott be ajánlatot az ATE átvitt tevékenységeire.
(277)
Végül mivel az ATE átvitt tevékenységeinek felvásárlását engedélyezte a Görög Versenyhatóság (105), feltételezhető, hogy az eladási folyamat kimenetele nem veszélyezteti a tényleges verseny feltételeit Görögországban.
(278)
Az ATE felvásárolt tevékenységeinek felvásárlása tehát összhangban van a szerkezetátalakítási közlemény 4. szakaszával.
7.5.1.4. Az ATE átvitt tevékenységeinek felvásárlására vonatkozó következtetés
(279)
Megállapítható, hogy figyelemmel a görög bankok egyedi helyzetére és az ATE átvitt tevékenységei felvásárlásának sajátosságaira, a felvásárlás összeegyeztethető a szerkezetátalakításról szóló közleményben meghatározott követelményekkel.
7.5.2. A Geniki felvásárlásának a szerkezetátalakításról szóló közleménnyel való összeegyeztethetősége
7.5.2.1. A Geniki felvásárlásának hatása a Bank hosszú távú életképességére
(280)
Működési jövedelmezőség tekintetében a Geniki felvásárlása növeli a Bank hosszú távú életképességének helyreállítását. A Bank által a felvásárlás időpontjában benyújtott elemzés szerint két bank egyesítése ugyanazon a földrajzi piacon szinergiákat teremt, például létszámcsökkentés és fiókbezárások formájában megvalósuló költségcsökkentés segítségével. A Bank megkapja a Geniki ügyfeleit és betéteseit, ily módon jelentősen csökkenti az értékesítési költségeket.
(281)
A likviditási helyzet tekintetében, és ahogyan azt a (65) preambulumbekezdés is bemutatja, a Geniki több betéttel rendelkezett, mint nettó hitellel. A felvásárlás tehát növelte a Bank likviditását, és segített a Bank hitel/betét arányának csökkentésében. Ezen túlmenően a Genikit megfelelően feltőkésítették, mielőtt a Bank felvásárolta. Így a felvásárlás valószínűleg nem teremt a jövőben a Bank számára tőkeigényt.
(282)
A felvásárlás tehát a Bank hosszú távú életképességének helyreállítása szempontjából pozitív.
7.5.2.2. A Geniki felvásárlásának hatása a Bank számára szükséges támogatás összegére
(283)
A szerkezetátalakításról szóló közlemény 23. pontjával összhangban a szerkezetátalakítási támogatást nem szabad más vállalatok felvásárlására fordítani, hanem csak olyan szerkezetátalakítási költségek fedezésére, amelyekre a Bank életképességének helyreállítása érdekében van szükség. Ebben az esetben annak ellenére, hogy a felvásárlás pozitív hatást gyakorol a Bank életképességére, a szerkezetátalakítási közlemény 23. pontja szerinti életképessége szempontjából nem elengedhetetlen.
(284)
A Bank azonban a Geniki felvásárlásáért csupán 1 millió EUR-t fizetett, amely csekély összegnek tekinthető. Továbbá a Geniki megfelelően fel volt tőkésítve, és az ügylet egyik feltételeként a Société Générale jelentős tőkeinjekciót nyújtott a Banknak (106).
(285)
A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a tranzakció sajátosságait figyelembe véve (egy teljesen feltőkésített bank nagyon alacsony áron történő felvásárlása és az eladó által a Banknak nyújtott tőkeinjekció) a felvásárlás a Bank számára nem teremt további tőkeigényt, így a Geniki felvásárlása kivételesen nem sérti azt az elvet, hogy a támogatást a szükséges minimumra kell korlátozni.
7.5.2.3. A Geniki felvásárlásának versenytorzító hatása
(286)
A (274) preambulumbekezdés szerint és a szerkezetátalakításról szóló közlemény 39. és 40. pontjával összhangban, állami támogatást csak kivételes esetben szabad nem támogatott vállalatok kárára, egymással versengő vállalkozások felvásárlására fordítani.
(287)
A Görög Nemzeti Bank 2012 elején felülvizsgálta az összes görög bank életképességét, és úgy ítélte meg, hogy a Geniki nem minősül önállóan életképes banknak. A Geniki nagy veszteséget okozott a Société Générale-nak, amely ezért el akarta adni a Genikit, az eladás meghiúsulása esetén pedig hagyta volna csődbe menni. Ezért a felvásárlás minősíthető egy olyan konszolidációs folyamat részének, amelyre a szerkezetátalakításról szóló közlemény 41. pontjában leírt pénzügyi stabilitás helyreállítása érdekében van szükség.
(288)
Továbbá egyetlen nem támogatott ajánlattevő sem nyújtott be érvényes ajánlatot a Geniki átvitt tevékenységeire. Ezért a Bank nem szorított ki nem támogatott ajánlattevőt.
(289)
Továbbá mivel a felvásárlást engedélyezte a Görög Versenyhatóság (107), feltételezhető, hogy az eladási folyamat kimenetele nem veszélyezteti a tényleges verseny feltételeit Görögországban.
(290)
A vételár nagyon alacsony volt. Ezért nem tekinthető úgy, hogy a Bank állami támogatást használt a felvásárlás finanszírozására. Ezen elemeket figyelembe véve levonható a következtetés, hogy a Geniki felvásárlása összeegyeztethető a szerkezetátalakításról szóló közlemény 41. szakaszával.
7.5.2.4. A Geniki felvásárlására vonatkozó következtetés
(291)
Megállapítható, hogy figyelemmel a görög bankok egyedi helyzetére és a Geniki felvásárlásának sajátosságaira, a felvásárlás összeegyeztethető a szerkezetátalakításról szóló közleményben meghatározott követelményekkel.
7.5.3. A ciprusi átvitt tevékenységek felvásárlásának a szerkezetátalakításról szóló közleménnyel való összeegyeztethetősége
7.5.3.1. A ciprusi átvitt tevékenységek felvásárlásának hatása a Bank hosszú távú életképességére
(292)
A ciprusi átvitt tevékenységek felvásárlása fokozza a Bank hosszú távú életképességét.
(293)
A Bank által a felvásárlás idején benyújtott elemzés szerint a tranzakció jelentős szinergiákhoz vezethet, például az igazgatási és személyzetiköltség-megtakarítások révén megvalósuló költségszinergiákhoz, és a betétek költségeinek jelentős javulását is eredményezheti. A felvásárlása óta a Bank teljes mértékben integrálta a három ciprusi bank görögországi műveleteit, átnevezte a három ciprusi bank fiókjait, és a hálózat racionalizálása is előrehaladott állapotban van.
(294)
A három ciprusi bank görögországi műveleteinek hitelportfóliói megfelelő fedezettel rendelkeztek. A Bank valójában e hiteleket jóval a névérték alatt vásárolta fel: a vételárat csökkentették, hogy az így tükrözze a PIMCO által a stresszteszt keretében becsült jövőbeli veszteségeket. A már eleve alacsony vételár által tükrözött hitelveszteséget meghaladó veszteség kockázata ily módon mérsékelt.
(295)
A Bank jelentős betétállományra is szert tett, amelynek értéke szinte megegyezik a felvásárolt nettó hitelállománnyal. Ily módon a bank megerősítette likviditási pozícióját.
(296)
A felvásárlás tehát a Bank hosszú távú életképességének helyreállítása szempontjából pozitív.
7.5.3.2. A ciprusi átvitt tevékenységek felvásárlásának hatása a Bank számára szükséges támogatás összegére
(297)
A szerkezetátalakításról szóló közlemény 23. pontjával összhangban a szerkezetátalakítási támogatást nem szabad más vállalatok felvásárlására fordítani, hanem csak olyan szerkezetátalakítási költségek fedezésére, amelyekre a Bank életképességének helyreállítása érdekében van szükség.
(298)
A 7.3. szakaszban foglalt elemzés szerint a támogatás célja a ciprusi átvitt tevékenységek felvásárlója tőkeigényének fedezése volt, mivel felvásárlásuk biztosíthatja a pénzügyi stabilitás megőrzését Görögországban. A Bank által a ciprusi átvitt tevékenységek felvásárlásáért fizetett ellenérték jóval alacsonyabb volt, mint a felvásárolt portfólió könyv szerinti értéke. Az ellenérték még a hitelállomány értékét sem érte el, miután azt lefelé módosították, hogy tükrözze a PIMCO által stresszteszt keretében becsült jövőbeli hitelezési veszteségeket. A felvásárlási ár így negatívnak tekinthető. Ezt a következtetést alátámasztja az a tény, hogy a Bank a ciprusi átvitt tevékenységek felvásárlásakor jelentős negatív goodwillt könyvelt el, amely tőkeemelést eredményezett.
(299)
Még ha úgy is tekintik, hogy a Bank pozitív árat fizetett, a Bizottság ennek ellenére azt állapítja meg, hogy a felvásárlás előfeltételeként a HFSF kötelezettséget vállalt a vevőnek a vételár összegének tőkeinjekció formájában történő kifizetésére. A HFSF e kötelezettségvállalást a 2013 tavaszi feltőkésítés keretében tiszteletben tartotta. A 6.2.1. szakaszban leírtaknak megfelelően a tőkeinjekció a ciprusi átvitt tevékenységeknek, és nem pedig a Banknak nyújtott támogatásnak minősül. A felvásárlás nyomán tehát a Bank részéről nem merült fel igény további állami támogatásra.
(300)
Megállapítható, hogy a sajátos feltételeknek köszönhetően (alacsony vételár és a HFSF által vállalt, a vételár értékének megfelelő tőkeinjekció nyújtására irányuló kötelezettség), a ciprusi átvitt tevékenységek felvásárlása kivételesen nem sérti azt az elvet, hogy a támogatást a szükséges minimumra kell korlátozni.
7.5.3.3. A ciprusi átvitt tevékenységek felvásárlásának versenytorzító hatása
(301)
A (274) preambulumbekezdés szerint és a szerkezetátalakításról szóló közlemény 39. és 40. pontjával összhangban, állami támogatást csak kivételes esetben szabad nem támogatott vállalatok kárára, egymással versengő vállalkozások felvásárlására fordítani
(302)
A ciprusi bankok görögországi tevékenységei értékesítésének célja a görög bankrendszer stabilitásának megóvása, valamint annak biztosítása volt, hogy a ciprusi bankok ezen üzletágaikat még az előtt értékesíthessék, hogy azok értéke csökkenni kezdett volna. Ezért az ügylet minősíthető egy olyan konszolidációs folyamat részének, amelyre a szerkezetátalakításról szóló közlemény 41. pontjában leírt pénzügyi stabilitás helyreállítása érdekében van szükség.
(303)
Továbbá egyetlen nem támogatott ajánlattevő sem nyújtott be érvényes ajánlatot a három ciprusi bank átvitt tevékenységeire. Az értékesítési folyamat nyílt, átlátható és megkülönböztetés-mentes volt.
(304)
Végül mivel a felvásárlást engedélyezte a Görög Versenyhatóság (108), feltételezhető, hogy az eladási folyamat kimenetele nem veszélyezteti a tényleges verseny feltételeit Görögországban.
(305)
Ezen elemeket figyelembe véve levonható a következtetés, hogy a ciprusi átvitt tevékenységek felvásárlása összeegyeztethető a szerkezetátalakításról szóló közlemény 41. szakaszával.
7.5.3.4. A ciprusi átvitt tevékenységek felvásárlására vonatkozó következtetés
(306)
Megállapítható, hogy figyelemmel a görög bankok egyedi helyzetére és a ciprusi átvitt tevékenységek felvásárlásának sajátosságaira, a felvásárlás összeegyeztethető a szerkezetátalakításról szóló közleményben meghatározott követelményekkel.
7.5.4. Az MBG felvásárlásának a szerkezetátalakításról szóló közleménnyel való összeegyeztethetősége
7.5.4.1. Az MBG felvásárlásának hatása a Bank hosszú távú életképességére
(307)
A teljes mértékben feltőkésített MBG felvásárlása fokozza a Bank hosszú távú életképességét.
(308)
A Bank által a felvásárlás idején benyújtott elemzés szerint a tranzakció jelentős szinergiákhoz vezethet, például a bankfiókok és a személyzeti állomány számának csökkentése, alacsonyabb betéti költségek és jövedelemszinergiák révén. Időközben a Bank teljes mértékben integrálta az MBG-t.
(309)
Ezenkívül mivel az MBG-t a Bank általi felvásárlás előtt kellően feltőkésítették, és mivel a Bank 1 millió EUR vételárat fizetett, a felvásárlás a jövőben vélhetően nem teremt a Bank számára tőkeigényt. Ezen túlmenően az ügylet részeként az eladó kötelezettséget vállalt arra, hogy a Bank részére 400 millió EUR-s tőkeinjekciót biztosít. E kötelezettségvállalást a 2013 tavaszi feltőkésítés keretében hajtották végre, amelynek során a BCP 400 millió EUR tőkeinjekciót nyújtott a Banknak.
(310)
Megállapítható, hogy a felvásárlás a Bank hosszú távú életképességének helyreállítása szempontjából pozitív, és hogy az MBG vételára olyan alacsony volt, hogy ez nem akadályozta meg a támogatásnak a szükséges minimumra korlátozását.
7.5.4.2. Az MBG felvásárlásának hatása a Bank számára szükséges támogatás összegére
(311)
A szerkezetátalakításról szóló közlemény 23. pontjával összhangban a szerkezetátalakítási támogatást nem szabad más vállalatok felvásárlására fordítani, hanem csak olyan szerkezetátalakítási költségek fedezésére, amelyekre a Bank életképességének helyreállítása érdekében van szükség. Ebben az esetben annak ellenére, hogy a felvásárlás pozitív hatást gyakorol a Bank életképességére, a szerkezetátalakítási közlemény 23. pontja szerinti életképessége szempontjából nem elengedhetetlen.
(312)
A Bank azonban az MBG felvásárlásáért csupán 1 millió EUR-t fizetett, amely csekély összegnek tekinthető. Továbbá az MBG-t a BCP megfelelően feltőkésítette, és az ügylet feltételeként a BCP a Banknak 400 millió EUR összegű tőkeinjekciót nyújtott (109).
(313)
Megállapítható, hogy a tranzakció sajátosságait figyelembe véve (egy teljesen feltőkésített bank nagyon alacsony áron történő felvásárlása és az eladó által a Banknak nyújtott tőkeinjekció) az MBG felvásárlása a Bank számára nem teremt további tőkeigényt, így az MBG felvásárlása kivételesen nem sérti azt az elvet, hogy a támogatást a szükséges minimumra kell korlátozni.
7.5.4.3. Az MBG felvásárlásának versenytorzító hatása
(314)
A (274) preambulumbekezdés szerint és a szerkezetátalakításról szóló közlemény 39. és 40. pontjával összhangban, állami támogatást csak kivételes esetben szabad nem támogatott vállalatok kárára, egymással versengő vállalkozások felvásárlására fordítani
(315)
A Görög Nemzeti Bank 2012 elején felülvizsgálta az összes görög bank életképességét, és úgy ítélte meg, hogy az MBG nem minősül önállóan életképes banknak. Az MBG nagy veszteséget okozott a BCP-nek, amely ezért el akarta adni az MBG-t, az eladás meghiúsulása esetén pedig hagyta volna csődbe menni. Az MBG eladása szintén a BCP szerkezetátalakítási tervének részét képezte (110). Ezért a felvásárlás minősíthető egy olyan konszolidációs folyamat részének, amelyre a szerkezetátalakításról szóló közlemény 41. pontjában leírt pénzügyi stabilitás helyreállítása érdekében van szükség.
(316)
Továbbá egyetlen nem támogatott ajánlattevő sem nyújtott be érvényes ajánlatot az MBG-re.
(317)
Mindezt figyelembe véve levonható a következtetés, hogy az MBG felvásárlása összeegyeztethető a szerkezetátalakításról szóló közlemény 41. szakaszával.
7.5.4.4. Az MBG felvásárlására vonatkozó következtetés
(318)
Megállapítható, hogy figyelemmel a görög bankok egyedi helyzetére és az MBG felvásárlásának sajátosságaira, a felvásárlás összeegyeztethető a szerkezetátalakításról szóló közleményben meghatározott követelményekkel.
7.6. AZ A, B1, B2, B3 ÉS B4 INTÉZKEDÉS SZERKEZETÁTALAKÍTÁSRÓL SZÓLÓ KÖZLEMÉNYNEK VALÓ MEGFELELÉSÉNEK ÉRTÉKELÉSE
7.6.1. A nehézségek forrásai és a szerkezetátalakítási közlemény szerinti értékelést érintő következmények
(319)
Amint a 2.1.1. és 2.1.2. szakaszokban jeleztük, a Bank nehézségei főként a görög szuverén válságból, valamint Görögország és Dél-Európa mély recessziójából adódtak. Ami az előbbi tényezőt illeti, a görög kormány elveszítette a pénzügyi piacokhoz való hozzáférést, és végül tárgyalások útján egy megállapodást kellett elérnie a belföldi és nemzetközi hitelezőkkel. Ez volt a PSI program, amely az állammal szembeni követelések 53,3 %-os leértékelését eredményezte. Ezenkívül a követelések 31,5 %-át elcserélték alacsonyabb kamatozású és hosszabb futamidejű új GGB-kre. Ezeket az új GGB-ket 2012 decemberében az állam névértékük 30,2 %-a és 40,1 %-a közötti áron visszavásárolta a görög bankoktól, ami további veszteséget okozott a görög bankoknak. A PSI programnak és az adósság-visszavásárlásnak a Bank tőkehelyzetére gyakorolt hatása mellett a Bank óriási mértékű betétkiáramlásokat észlelt 2010 és 2012 közepe között annak veszélye miatt, hogy Görögország esetleg kilép az euro-övezetből a fenntarthatatlan államadósság és a gazdasági válság következményeként.
(320)
A Banknak nyújtott támogatás, azaz a B1, B2, B3 és B4 intézkedés összege, avagy 7 335 millió EUR, meghaladja a PSI-programot követően elkönyvelt veszteség összegét (5 911 millió EUR).
(321)
A tőkeszükséglet egy része egy adott pénzügyi intézmény saját országa szuverén kockázatának való rendes kitettségéből adódik. Erre a tényre a Piraeus eljárás megindításáról szóló határozat (63) és (74) preambulumbekezdése is rámutatott. Következésképpen a Banknak kevésbé van szüksége erkölcsi kockázati kérdések kezelésére a szerkezetátalakítási tervében azon más támogatott pénzügyi intézményekhez képest, amelyek túlzott kockázatokat halmoztak fel. Mivel a támogatási intézkedések kevésbé torzítóak, a versenytorzítások korlátozása érdekében tett intézkedéseket arányosan enyhíteni kell. Tekintve, hogy a PSI program és az adósság-visszavásárlás adósságelengedést jelentenek az állam javára, az állam ellentételezése a bankok feltőkésítésekor alacsonyabb lehet. A Bizottság azonban megállapítja, hogy a Bank jobban ki volt téve a görög országkockázatnak, mint néhány egyéb nagy görögországi bank (111). Ezért a GGB-ken elszenvedett veszteségek nem teljes mértékben tulajdoníthatóak egy pénzügyi intézmény saját országa országkockázatának való rendes kitettségének.
(322)
A Bank számára a veszteségek második forrását a görög háztartásoknak és vállalatoknak nyújtott hiteleken keletkező veszteségek jelentik. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a veszteségek oka elsősorban a GDP kivételesen erős és elhúzódó recesszió okozta, öt év alatt körülbelül 25 %-os zsugorodása, nem pedig a Bank kockázatos hitelezési gyakorlata. Így az e veszteségek fedezésére megadott támogatás nem okoz erkölcsi kockázatot, szemben azzal az esettel, amikor támogatás óv meg egy bankot múltbeli kockázatos magatartása következményeitől. Ezért a támogatás kevésbé torzító (112).
(323)
Ugyanakkor a Bank tőkeszükségletének és hitelezési veszteségeinek egy része néhány nemzetközi leányvállalattól származik. A 2012-ben a Bank tőkeigényének meghatározása céljából végzett stressztesztek rámutattak, hogy külföldi hitelekkel kapcsolatos várható veszteség az alapforgatókönyv szerint 1 314 millió EUR lesz, a kedvezőtlen forgatókönyv szerint pedig 1 624 millió EUR. E külföldi vállalkozások közül több is veszteséges volt az elmúlt években. A nemzetközi tevékenységekből származó veszteségek összege 2012-ben adózás előtt 244 millió EUR volt (113). A külföldi eszközök szintén likviditás-elvonást eredményeztek.
(324)
Ezért megállapítható, hogy a veszteségek és a támogatási igény jelentős része a 2011-es meghosszabbítási közlemény 14. pontja alá tartozik, amely lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy enyhítsen a követelményeken. Hasonló módon a támogatási szükséglet részben a kivételesen mély görögországi recesszióból ered, nem pedig kockázatos hitelezésből. Az ilyen támogatás nem teremt erkölcsi kockázatot, ezért kevésbé torzító.
(325)
Végül, a támogatási igény egy része a Bank saját kockázatvállalásából fakad, különösen nagy mértékű államkötvényeit és külföldi leányvállalatait illetően.
7.6.2. Életképesség
(326)
Egy szerkezetátalakítási tervnek biztosítania kell, hogy a pénzügyi intézmény képes legyen hosszú távú életképességét helyreállítani a szerkezetátalakítási időszak végére (a szerkezetátalakításról szóló közlemény 2. szakasza). Esetünkben a szerkezetátalakítási időszak az e határozat elfogadásának napja és 2018. december 31. közötti időszakként kerül meghatározásra.
(327)
A szerkezetátalakításról szóló közlemény 9., 10. és 11. pontjaival összhangban Görögország átfogó és részletes szerkezetátalakítási tervet nyújtott be, amely teljes körű tájékoztatást nyújt a Bank üzleti modelljéről. A terv azonosítja a Bank nehézségeinek okait is, valamint az életképességi problémák leküzdése érdekében meghozott minden intézkedést. Nevezetesen a szerkezetátalakítási terv leírja a Bank működési hatékonyságának megőrzését, valamint a nem teljesítő hitelek magas szintjével, sebezhető likviditási és tőkehelyzetével való megbirkózás érdekében választott stratégiát, továbbá külföldi vállalkozásait, amelyek az elmúlt években anyavállalatukra támaszkodtak finanszírozásuk és tőkéjük érdekében.
7.6.2.1. Görögországi banki tevékenységek
(328)
Ami a likviditást (114) és a Bank eurorendszeri finanszírozásra való ráutaltságát illeti, a szerkezetátalakítási terv a görögországi mérleg korlátozott növekedését vetíti előre, miközben a betétalapnak ismét növekednie kellene. Az államilag garantált ELA-tól való függés, amely már lényegesen csökkent, tovább fog mérséklődni, ami szintén segíteni fogja a Bankot finanszírozási költsége csökkentésében.
(329)
A (137) preambulumbekezdésben említett hitel/betét arányra vonatkozó kötelezettség biztosítja a Bank mérlegszerkezetének fenntarthatóságát a szerkezetátalakítási időszak végén. Az értékpapírok és más, nem alapvető tevékenységek értékesítése is erősíteni fogja a Bank likviditási helyzetét. A Bank továbbra is feszített likviditási helyzete miatt a Bizottság el tudja fogadni a görög hatóságok kérését, hogy felhatalmazást kapjanak a Banknak történő likviditásnyújtásra a görög banktámogatási program garancia- és államkötvény-kölcsönzési intézkedései, és az államilag garantált ELA alapján.
(330)
Finanszírozási költségeinek csökkentése érdekében Görögország arra is kötelezettséget vállalt, hogy a Bank tovább csökkenti a Görögországban elhelyezett betétekre fizetett kamatokat, a (137) preambulumbekezdésben leírtak szerint. A betétek költségének ilyen csökkentése kulcsfontosságú hozzájárulás lesz a Bank tartalékolás előtti jövedelmezőségének javításához.
(331)
A válság kezdete óta a Bank jelentős felvásárlásokat hajtott végre, amelyek drámai mértékben növelték méretét és betétállományát. A Bank sikeresen és rekordidő alatt integrálta a felvásárolt tevékenységeket. A Bank jelenleg azon dolgozik, hogy az e felvásárlásokat követő lehetséges szinergiákat megvalósítsa. A Bank jelentősen racionalizálta görögországi üzleti hálózatát a fiókok és az alkalmazottak számának csökkentése révén (115). 2013-hoz képest 2017-ra a Bank összes költsége Görögországban további […]%-kal fog csökkenni. E cél eléréséhez Görögország vállalta, hogy 2017. december 31-ig a Bank […]-re, illetve […]-re csökkenti görögországi fiókjainak és alkalmazottainak létszámát, ennek görögországi maximális összköltsége […] milliárd EUR lesz. A szerkezetátalakítási időszak végén a várható költség/bevétel arány […]% alatt lesz. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a szerkezetátalakítási terv megőrzi a Bank hatékonyságát az új piaci környezetben.
(332)
Egy másik kulcsfontosságú terület a nem teljesítő hitelek kezelése, mivel ezek a Bank portfóliójának 36 %-át tették ki 2013. december 31-én (116). A Bank úgy tervezi, hogy fejleszti hitelezési politikáját (hitelkeret, biztosítékfedezet), és a veszteségek minimalizálása érdekében a fő tevékenységére koncentrál. Görögország arra is kötelezettséget vállalt, hogy a Bank hitelezési politikáját illetően szigorú követelményeknek felel meg, hogy a Bank számára a hitelezési folyamat minden fázisában maximalizálja az értéket, beleértve a hitelek (141) preambulumbekezdésben leírt átütemezését.
7.6.2.2. Vállalatirányítás
(333)
Újabb figyelemreméltó elem a Bank irányítása, hiszen 2013 tavaszi feltőkésítés után a HFSF tulajdonában van a Bank részvényeinek többsége, szavazati jogköre azonban korlátozott. Továbbá a Bankot ellenőrzése alatt tartó néhány a magánbefektető tulajdonában opciós utalványok is vannak, így ők a teljes előnyt élveznék, ha a részvények árfolyama a szerkezetátalakítási időszak során megugrana. Mivel ez a helyzet erkölcsi kockázatot teremthet, 2013-ban a Bank és a HFSF egy külön kapcsolati keretrendszerben állapodtak meg. E megállapodás megvédi a Bank napi üzletmenetét a fő részvényesei beavatkozásától, miközben biztosítja, hogy a HFSF nyomon követhesse a szerkezetátalakítási terv megvalósulását, és megfelelő konzultációs eljárások révén megakadályozhassa, hogy a Bank vezetése túlzott kockázatokat vállaljon. A Bank arra is kötelezettséget vállalt, hogy szoros figyelemmel kíséri a kapcsolt hitelfelvevőknek való kitettségét. A Bizottság üdvözli a tényt, hogy a HFSF automatikusan visszanyeri teljes szavazati jogait, ha a Bank nem hajtja végre a szerkezetátalakítási tervét.
7.6.2.3. Nemzetközi tevékenységek
(334)
Amint azt a (323) preambulumbekezdés kifejti, a Bank bizonyos nemzetközi tevékenységei a múltban leapasztották a tőkéjét és likviditását.
(335)
A szerkezetátalakítási terv előrejelzései szerint a Bank a továbbiakban is a hazai piacra fog összpontosítani. A Bank korábban már eladta az Amerikai Egyesült Államok-beli leányvállalatát. Emellett megkezdte a többi leányvállalat racionalizálását, a kölcsönjegyzési eljárás megerősítését és a leányvállalatok finanszírozási résének csökkentését. A fennmaradó leányvállalatainál pedig további racionalizálást tervez, ahogyan azt a (130) preambulumbekezdés is leírja.
(336)
A külföldi eszközök összege a jövőben tehát csökkenni fog. A szerkezetátalakítási időszak végére a külföldi eszközök a Bank teljes mérlegének […] részét teszik ki.
(337)
Ezért a Bizottság úgy hiszi, hogy a Bank kellőképpen átalakítja e külföldi vállalatokat, és lecsökkenti méretüket, hogy a jövőben ne legyenek kitéve további tőkeszükségletnek és likviditáshiánynak. A (138) preambulumbekezdésben leírt kötelezettség, miszerint tartózkodni kell a Bank nemzetközi leányvállalatainak nyújtandó nagy összegű tőkeinjekcióktól, szintén hozzájárul ahhoz, hogy a külföldi leányvállalatok ne jelentsenek fenyegetést a Bank tőke- vagy a likviditási helyzetére nézve.
7.6.2.4. Az életképességre vonatkozó következtetés
(338)
A 2.4. szakaszban ismertetett alapforgatókönyv azt mutatja, hogy a szerkezetátalakítási időszak végén a Bank képes lesz olyan nyereséget realizálni, amely lehetővé teszi számára összes költsége fedezését, és megfelelő sajáttőke-arányos nyereséget biztosítani kockázati profilja figyelembevételével. Ugyanakkor a Bank tőkehelyzete az előrejelzések szerint kielégítő szinten marad.
(339)
Végül a Bizottság tudomásul veszi a Bank szerkezetátalakítási tervében leírt kedvezőtlen forgatókönyvet a görög hatóságok által benyújtottak szerint. E kedvezőtlen forgatókönyv egy sor, a HFSF-fel megállapodott feltevésen alapul. Hosszabb és mélyebb válsággal számol, valamint az ingatlanárak súlyosabb deflációjával. A szerkezetátalakítási terv azt mutatja, hogy a Bank képes az ésszerű mértékű stressznek ellenállni, hiszen a kedvezőtlen forgatókönyv szerint a szerkezetátalakítási időszak végén a Bank továbbra is jövedelmező és jól tőkésített marad.
(340)
A 2014-ben gyűjtött kiegészítő tőke összege, azaz 1 750 millió EUR arra is elegendő, hogy a szerkezetátalakítási időszak során a Bank megbirkózzon a 2013-as stresszteszt alapforgatókönyvével, és visszafizesse az elsőbbségi részvényeket, amit a Bank 2014 májusában meg is tett (117). […] A Bizottság emlékeztet arra, hogy az alapforgatókönyv szerinti tőkeigény-értékelésben a Görög Nemzeti Bank már több módosítást hajtott végre, amelyek a becsült tőkeigény emelkedését eredményezték a Bank által saját alapforgatókönyvében becsült tőkeigényhez képest. A Bizottság ezért úgy véli, hogy a Görög Nemzeti Bank kiindulási tőkeigénybecslése bizonyos mértékű stresszt is feltételez. A Bank életképességének megállapítása érdekében a Bizottság nem követeli meg, hogy a Banknak előre elegendő tőkéje legyen a Görög Nemzeti Bank által becsült stresszforgatókönyv szerinti tőkeigény fedezésére, mivel ez a becsült szint nagymértékű stresszt feltételez, és mivel a 2014. március tőkeemelés azt mutatja, hogy a Bank újra hozzáfér a tőkepiacokhoz.
(341)
Ezenkívül pozitív, hogy a Bank többet nem fog befektetésre nem ajánlott papírokba fektetni, ami segíteni fog tőke- és likviditási helyzetének megóvásában.
(342)
Ezért megállapítható, hogy a már végrehajtott szerkezetátalakítás és a további javasolt szerkezetátalakítás kombinációja elegendő a Bank hosszú távú életképességének helyreállításához.
7.6.3. Saját hozzájárulás és tehermegosztás
(343)
Amint azt a szerkezetátalakításról szóló közlemény 3. szakasza kimondja, a bankoknak és tulajdonosaiknak a lehető leginkább hozzá kell járulniuk a szerkezetátalakításhoz annak biztosítása érdekében, hogy a támogatás a szükséges minimumra korlátozódjon. Így a bankoknak saját forrásaikat kell felhasználniuk a szerkezetátalakítás finanszírozására, például eszközök eladásával, miközben a bank veszteségeit - ahol lehetséges - a bankban érdekeltséggel bíróknak kell átvállalniuk.
7.6.3.1. A Bank saját hozzájárulása: elidegenítések és költségcsökkentés
(344)
A Bank már elidegenítette kisméretű külföldi vállalkozásait (az Amerikai Egyesült Államokban) és csökkentette portfóliója egy részének tőkeáttételét annak érdekében, hogy erősítse mind a tőkemegfelelési, mind pedig likviditási pozícióját. A szerkezetátalakítási terv a külföldi tevékenységek tőkeáttételének csökkentését irányozza elő, lásd a (125)-(129) preambulumbekezdéseket. Figyelembe véve a már végrehajtott tőkeáttétel-csökkentést és elidegenítéseket, és a külföldi vállalkozások tőkeáttétel-csökkentésére és elidegenítésére vonatkozó kötelezettségvállalások megvalósítását követően a Bank földrajzi jelenléte […]-ban/-ben jelentősen csökkenni fog. A Bank nemzetközi eszközeinek leépítése szintén jelentősen csökkenti annak esetleges kockázatát, hogy a jövőben támogatásra lesz szüksége. A leépítés tehát segíti a támogatás összegének minimumra csökkentését.
(345)
Tőkeigényének korlátozása érdekében a Bank nem fordít tőkét a külföldi leányvállalatai támogatására vagy méretük növelésére, amint azt a (138) preambulumbekezdés leírja. Továbbá a Görögország által tett kötelezettségvállalások is biztosítják, hogy a Bank ne hajtson végre költséges felvásárlásokat.
(346)
A Banknak van egy kiterjedt költségcsökkentési programja is, amint azt a 2.4.2. szakasz jelzi. Költségei tovább csökkennek 2017-ig. Csökken a személyzeti állomány, és a fizetéseket is csökkentik. Görögország azt is vállalta, hogy korlátozza a Bank vezetőinek díjazását, […].
7.6.3.2. Történelmi részvényesek általi tehermegosztás és a piacon szerzett új tőke
(347)
A Bank történelmi részvényeseinek aránya felhígult a 2009-es jogosultság-kibocsátást követően (118), majd a HFSF feltőkésítése (B4 intézkedés), valamint a 2013-as és a 2014. márciusi magántőke-bevonás következtében. Például a Bank részvényesei által birtokolt részesedés, amely abban az időben magában foglalta a 2009-es tőkeinjekciót nyújtó befektetőket is, a 2013 tavaszi feltőkésítés előtti 100 %-ról a feltőkésítés után mindössze 2,3 %-ra csökkent. Ezen túlmenően a Bank 2008 óta nem fizetett készpénzben osztalékot. A történelmi részvényesek általi tehermegosztáson túl a Bank jelentős mennyiségű magántőkét vont be a válság 2008-as kezdete óta, ennek összege 2009-ben 807 millió EUR, 2013-ban 1 444 millió EUR, 2014-ben pedig 1 750 millió EUR volt.
7.6.3.3. Alárendelt kölcsönök hitelezői általi tehermegosztás
(348)
A Bank hitelviszonyt megtestesítő hibrid és alárendelt értékpapírtulajdonosai hozzájárultak a Bank szerkezetátalakítási költségeihez. A (134) preambulumbekezdésben leírtak szerint a Bank a tőkegenerálás érdekében több forrásmenedzsment-gyakorlatot is elvégzett.
(349)
A még mindig meglévő instrumentumokra a (143) preambulumbekezdésben említett kamatszelvény-beváltási tilalom vonatkozik. Ezért a Bizottság úgy ítéli meg, hogy biztosítva van a Bank hitelviszonyt megtestesítő hibrid és alárendelt értékpapírtulajdonosai általi megfelelő tehermegosztás, és ebben a vonatkozásban a szerkezetátalakításról szóló közlemény feltételei teljesülnek.
7.6.3.4. A saját hozzájárulásra és a tehermegosztásra vonatkozó következtetés
(350)
A kapott összes állami feltőkésítéshez képest a saját hozzájárulás és a tehermegosztás főként az eszközök eladásának és a hitelállomány leépítésének formájában sokkal kevesebb, mint amennyit a Bizottság általában elegendőnek tartana. A leépítés csak a külföldi tevékenységeket érinti, amelyek a Banknak csupán korlátozott részét teszik ki (119), és a szerkezetátalakítás nem irányozza elő a görögországi hitel- és betétállomány méretének csökkentését, amely ezzel szemben a felvásárlásokat követően rendkívüli mértékben megnőtt az elmúlt évben. A Bizottság azonban figyelembe veszi a 7.6.1. szakaszban kifejtett elemeket, főként azokat a tényeket, amelyek szerint a kapott támogatás részben megfelel a 2011-es meghosszabbítási közlemény 14. pontjában foglalt kivételnek, amely szerint a Bizottság elfogadhatja az alacsonyabb saját hozzájárulást és tehermegosztást. A Bizottság továbbá pozitívan értékeli, hogy a Bank a szabad piacon 2013 májusában 1 444 millió EUR-hoz, 2014 márciusában pedig 1 750 millió EUR-hoz jutott, […]. Ráadásul a 2014 márciusában bevont tőkét olyan részvényenkénti árfolyamon szerezték meg, amely megegyezik a HFSF által a 2013 tavaszi feltőkésítés (B4. intézkedés) keretében jegyzett részvényenkénti árfolyammal. A magas kibocsátási ár ezért a HFSF felhígulására korlátozódik. A Bank az elsőbbségi részvényeket is visszafizette (A. intézkedés). Mindezen elemek figyelembevételével a szerkezetátalakítási tervről megállapítható, hogy kellő önerőt és tehermegosztást biztosít ahhoz, hogy a támogatást a szükséges minimumra korlátozza.
7.6.4. Versenytorzulást korlátozó intézkedések
(351)
A szerkezetátalakításról szóló közlemény megköveteli, hogy a szerkezetátalakítási terv a versenytorzítást korlátozó és kompetitív bankszektort biztosító intézkedéseket javasoljon. Ráadásul ezeknek az intézkedéseknek erkölcsi kockázati kérdéseket is kezelniük kell, továbbá biztosítaniuk, hogy állami támogatást ne használhassanak versenyellenes magatartás finanszírozására.
(352)
A szerkezetátalakításról szóló közlemény 31. pontja megállapítja, hogy a támogatás összegének és a keletkező versenytorzulásoknak az értékelésekor a Bizottságnak egyaránt figyelembe kell vennie a kapott állami támogatás abszolút és relatív összegét, valamint a tehermegosztás mértékét, továbbá a pénzügyi intézmény szerkezetátalakítás utáni piaci pozícióját. Ezzel kapcsolatban a Bizottság emlékeztet arra, hogy a Bank a kockázattal súlyozott eszközei 23,7 %-ával egyenértékű tőketámogatást kapott az államtól (120). Ezen túlmenően a Bank 2010-ben 9,9 milliárd EUR összegű likviditási garanciát és 1,3 milliárd EUR összegű államkötvény-hitelt kapott, ami együtt a Bank mérlegének mintegy 25 %-át teszi ki. A Bank továbbá államilag garantált ELA-t is kapott. Ezért a támogatás nagy összegére való tekintettel a verseny lehetséges torzulásának korlátozására irányuló intézkedések szükségesek. Ezen túlmenően a Bank görögországi piaci részesedése nagy. Az ATE átvitt tevékenységek, a Geniki, az MBG és a ciprusi átvitt tevékenységek felvásárlásával nőtt a Bank piaci részesedése. E felvásárlásokat követően a Bank görögországi betétpiaci részesedése 2013 végére 29 %-ot tett ki, lakossági jelzáloghitel, fogyasztói hitel és vállalati hitelpiaci részesedése pedig 25 %, 22 % illetve 35 %-ot (szemben a 2011-es 10 %, 8 %, 8 %, illetve 14 %-os piaci részesedéssel) (121).
(353)
A Bizottság emlékeztet arra, hogy a Bank nehézségei főként olyan külső sokkokból származnak mint a görög államadósság-válság és az elhúzódó recesszió, amely 2008 óta okoz zavart a görög gazdaságban, amint azt a Piraeus-eljárás megindításáról szóló határozat (74) preambulumbekezdése említette. Az erkölcsi kockázattal kapcsolatos problémák kezelésének szükségessége tehát csökken. Az e határozat 7.6.1. szakaszában tárgyaltak szerint a támogatási intézkedések torzító hatása kisebb, tekintettel az olyan tényezőkre, mint a versenytorzítást korlátozó intézkedések szükségessége Ezen okoknál fogva a Bizottság kivételesen el tudja fogadni, hogy a támogatás nagy összege és a nagy piaci részesedés ellenére a szerkezetátalakítási terv nem irányozza elő a mérleg és a kölcsönök csökkentését Görögországban. Problémát jelentene azonban, ha a négy nagy görög bank közül a legnagyobb támogatásban részesült bank, amely egyben a legtöbbet nőtt a felvásárlások segítségével az elmúlt évek során, a szerkezetátalakítási időszak során a piacnál gyorsabban nőne, mert így kiszorítaná a kevesebb támogatásban részesült bankokat. Ezért a Bizottság üdvözli azt a kötelezettségvállalást, hogy a Bank nem fog a piaci növekedésnél gyorsabb ütemben nőni.
(354)
Ugyanakkor a Bizottság megállapítja, hogy az állami feltőkésítések lehetővé tették a Bank számára banki tevékenységei folytatását a külföldi piacokon.
(355)
A Bizottság megjegyzi, hogy a már végrehajtott tőkeáttétel-csökkentés és szerkezetátalakítás mellett a Bank 2018. június 30-ig tovább folytatja külföldi eszközeinek szerkezetátalakítását és tőkeáttétel-csökkenését (122). Emellett a Bank kötelezettséget vállalt arra, hogy a támogatást nem használja e tevékenységek növekedésének finanszírozására. A támogatást tehát nem használja fel a külső piacokon a verseny torzítására.
(356)
Görögország arra is kötelezettséget vállalt, hogy a Bank nem bocsátkozik költséges felvásárlásokba, biztosítva, hogy a Bank a kapott állami támogatást nem fogja új vállalkozások megszerzésére fordítani. Ez a tilalom hozzájárul annak biztosításához, hogy a támogatást szigorúan a görög banktevékenységek életképessége helyreállításának támogatására használják, nem pedig - például - külföldi piacokon való növekedésre.
(357)
A kötelezettségvállalás, hogy a fenntarthatatlanul magas szintekről csökkentik a görög betétekre fizetett kamatot, azt is biztosítja, hogy a támogatást nem fogják olyan fenntarthatatlan betétgyűjtési stratégiák finanszírozására fordítani, amelyek torzítják a versenyt a görög piacon. Hasonlóképpen, az új hitelek megfelelő hitelkockázat-értékelésen alapuló árazására vonatkozó szigorú iránymutatások végrehajtását célzó kötelezettségvállalás meg fogja akadályozni a Bankot abban, hogy az ügyfeleknek nyújtott hitelek nem helyénvaló árazási stratégiáival torzítsa a versenyt a görög piacon.
(358)
Figyelembe véve a 7.6.1. szakaszban leírt sajátos helyzetet és a szerkezetátalakítási tervben elrendelt intézkedéseket, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy elegendő biztosíték van a verseny torzulásainak korlátozására.
7.6.5. Monitoring
(359)
A szerkezetátalakításról szóló közlemény 5. szakaszával összhangban rendszeres jelentéstétellel kell lehetővé tenni a Bizottság számára annak ellenőrzését, hogy a szerkezetátalakítási tervet megfelelően hajtják-e végre. A Görögország által adott kötelezettségvállalásokban közöltek szerint (123) Görögország gondoskodni fog arról, hogy szerkezetátalakítási időszak végéig, azaz 2018. december 31-ig az ellenőrző megbízott - akit a Bank a Bizottság jóváhagyásával nevezett ki - nyomon kövesse a Görögország által a görögországi és külföldi tevékenységek szerkezetátalakítására, a vállalatirányításra és az üzleti műveletekre vonatkozóan vállalt kötelezettségeket. Ezért a Bizottság úgy találja, hogy a szerkezetátalakítási terv végrehajtásának megfelelő nyomon követése biztosított.
7.6.6. Az A, B1, B2, B3 és B4 intézkedés szerkezetátalakításról szóló közleménynek való megfelelésére vonatkozó következtetések
(360)
A Bizottság úgy találja, hogy a szerkezetátalakítási terv a jelent határozat mellékletében szereplő kötelezettségvállalásokkal együtt biztosítja a Bank hosszú távú életképességének helyreállítását, elégséges a tehermegosztást és a saját hozzájárulást illetően, továbbá megfelelő az e határozatban vizsgált támogatási intézkedések versenytorzító hatásainak ellensúlyozásához, és arányos. A Bizottságnak benyújtott szerkezetátalakítási terv és kötelezettségvállalások megfelelnek a szerkezetátalakítási közleményben foglalt kritériumoknak.
8. KÖVETKEZTETÉS
(361)
A Bizottság sajnálattal veszi tudomásul, hogy Görögország jogszerűtlenül hajtotta végre a B2, B3 és B4 támogatási intézkedést, megsértve így a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdését, hiszen ezen intézkedéseket még a hivatalos bejelentés előtt végrehajtották. Azonban ezek az intézkedések és a jelen határozatban megvizsgált egyéb intézkedések a belső piaccal összeegyeztethetőnek minősülnek,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
(1) A Görögország által végrehajtott alábbi intézkedések állami támogatásnak minősülnek a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében:
a)
a Görög Nemzeti Bank által Piraeus Bank S.A. számára biztosított és a Görögország által garantált rendkívüli likviditási segítségnyújtás (L2 intézkedés);
b)
a Görög Pénzügyi Stabilitási Alap (a továbbiakban: HFSF) által 2012 decemberében a Piraeus Bank S.A.-nak nyújtott második, 1 553 millió EUR összegű áthidaló feltőkésítés (B2 intézkedés);
c)
a HFSF által 2012. december 20-án a Piraeus Bank S.A.-nak adott, 1 082 millió EUR-ra vonatkozó kötelezettségvállalási nyilatkozat (B3 intézkedés);
d)
a HFSF által 2013 tavaszán a Piraeus Bank S.A.-nak nyújtott 5 891 millió EUR összegű feltőkésítés (B4 intézkedés); valamint
e)
a HFSF által 2013 tavaszán a Piraeus Bank S.A.-nak nyújtott 524 millió EUR összegű feltőkésítés (C intézkedés).
(2) A Piraeus Bank S.A.-t, valamint összes leányvállalatát és bankfiókját magában foglaló Piraeus Bank Csoportra vonatkozó, 2014. június 25-én benyújtott szerkezetátalakítási terv, és a Görögország által ugyanezen a napon benyújtott kötelezettségvállalások a következő állami támogatás a belső piaccal összeegyeztethetőnek minősül:
a)
a feltőkésítési program alapján Görögország által a Piraeus Bank S.A.-nak 2009 májusában és 2011 decemberében nyújtott 750 millió EUR-s tőkeinjekció (A intézkedés);
b)
a 2011 júliusa óta a Görög Nemzeti Bank által a Piraeus Bank S.A. számára biztosított és Görögország által garantált, 2012. december 31-én 30,4 milliárd EUR összegű rendkívüli likviditási segítségnyújtás (L2 intézkedés);
c)
a HFSF által 2012 májusában a Piraeus Bank S.A.-nak nyújtott 4,7 milliárd EUR összegű első áthidaló feltőkésítés (B1 intézkedés);
d)
a HFSF által 2012 decemberében a Piraeus Bank S.A.-nak nyújtott 1 553 millió EUR összegű első áthidaló feltőkésítés (B2 intézkedés);
e)
a HFSF által 2012. december 20-án a Piraeus Bank S.A.-nak adott, 1 082 millió EUR-ra vonatkozó kötelezettségvállalási nyilatkozat (B3 intézkedés);
f)
a HFSF által 2013 tavaszán a Piraeus Bank S.A.-nak nyújtott 5 891 millió EUR összegű feltőkésítés (B4 intézkedés); valamint
g)
a HFSF által 2013 tavaszán a Piraeus Bank S.A.-nak nyújtott 524 millió EUR összegű feltőkésítés (C intézkedés).
2. cikk
E határozat címzettje a Görög Köztársaság.
Kelt Brüsszelben, 2014. július 23-án.