PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 217/2013
ze dne 11. března 2013
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých hliníkových fólií v rolích pocházejících z Čínské lidové republiky a o konečném výběru uloženého prozatímního cla
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Prozatímní opatření
(1)
Nařízením (EU) č. 833/2012 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) uložila Komise prozatímní antidumpingové clo (dále jen „prozatímní opatření“) na dovoz některých hliníkových fólií v rolích pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podalo dne 9. listopadu 2011 Evropské sdružení pro kovy (European Association of Metals, Eurométaux) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 50 % celkové výroby některých hliníkových fólií v rolích v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu daného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení řízení. Jak je uvedeno v 17. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2010 do 30. září 2011 (dále jen „období šetření“). Analýza tendencí významných pro posouzení újmy se týkala období od ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
1.2 Následný postup
(3)
Po zveřejnění základních skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „zveřejnění prozatímních zjištění“), předložilo několik zúčastněných stran k těmto prozatímním zjištěním písemné připomínky. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost slyšení. Konkrétně jeden vyvážející výrobce požádal o slyšení v přítomnosti úředníka pro slyšení z Generálního ředitelství pro obchod, které mu bylo umožněno.
(4)
Komise pokračovala ve vyhledávání a ověřování všech informací, jež považovala za nezbytné ke konečným zjištěním.
(5)
Po vyhlášení prozatímního nařízení tři ze spolupracujících čínských vyvážejících výrobců uvedli, že jejich jména jsou v čl. 1 odst. 2 prozatímního nařízení uvedena nesprávně. Proto byla v Úředním věstníku Evropské unie (3) zveřejněna oprava prozatímního nařízení, ve které byla uvedena správná jména těchto společností.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(6)
Dotčeným výrobkem je hliníková fólie o tloušťce 0,007 mm nebo větší, ale ne větší než 0,021 mm, nevytvrzená, válcovaná, též reliéfní, ale dále již neupravená, v rolích nízké váhy o hmotnosti nepřesahující 10 kg (dále jen „dotčený výrobek“ nebo „hliníková fólie v rolích“ nebo „AHF“). Dotčený výrobek je v současnosti kódů KN ex 7607 11 11 a ex 7607 19 10.
(7)
Dotčený výrobek se obvykle používá jako spotřební výrobek pro balení a jiná použití v domácnosti nebo stravování. Definice výrobku nebyla zpochybněna.
(8)
Šetření ukázalo, že hliníková fólie v rolích vyráběná v ČLR a z této země vyvážená, hliníková fólie v rolích, kterou v Unii vyrábějí a prodávají výrobci v Unii, a hliníková fólie v rolích, která je vyráběná a prodávaná v Turecku (srovnatelná země) spolupracujícím tureckým výrobcem, mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti, jakož i stejná základní použití, a jsou proto považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
(9)
Jelikož k dotčenému výrobku a obdobnému výrobku nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 18. až 20. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. VÝBĚR VZORKU
(10)
Jelikož k výběru vzorku nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 21. až 26. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4. DUMPING
4.1 Zacházení jako v tržním hospodářství
(11)
Po zveřejnění prozatímních zjištění byly obdrženy připomínky od společnosti CeDo (Shanghai) Ltd. (dále jen „CeDo“) týkající se zjištění ohledně kritéria stanoveného v čl. 2 odst. 7 písm. c) třetí odrážce základního nařízení. Společnost ve svých připomínkách a během slyšení u úředníka pro slyšení zpochybnila zjištění, podle kterého její rozhodování o financování ze zahraničí podléhalo schválení ze strany státu, čímž se narušovala její finanční situace. Společnost CeDo tvrdila, že čínská „Pravidla pro provádění registrace vnějších dluhů“ neměla zkreslující vliv na její finanční situaci, jelikož se její úvěr týkal úvěru uvnitř skupiny od společnosti ve spojení z jiné země než z Číny a byl založen výlučně na finančním protiplnění uvnitř skupiny. Společnost dále tvrdila, že schválení transferu úroku a jistiny bylo uděleno automaticky.
(12)
Po opětovném přezkoumání doplňujících informací poskytnutých uvedenou společností a argumentů předložených následně po zveřejnění prozatímních zjištění bylo usouzeno, že přes existenci požadavků na registraci úvěrů a schválení splátek lze v tomto konkrétním případě úvěru uvnitř skupiny stanovit, že finanční situace společnosti nepodléhala podstatnému zkreslení vzhledem k tomu, že splatila částku úroku a jistiny v souladu s podmínkami úvěrové smlouvy. Za těchto okolností se shledává, že společnost splnila kritérium stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. c) třetí odrážce základního nařízení.
(13)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky ohledně zacházení jako v tržním hospodářství, s výhradou výše uvedené změny se potvrzuje 27. až 53. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.2 Individuální zacházení
(14)
Jelikož k individuálnímu zacházení nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 54. až 56. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.3 Srovnatelná země
(15)
Žádná ze stran nezpochybnila výběr Turecka jako srovnatelné země za účelem konečného určení.
(16)
Jelikož k výběru srovnatelné země, nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 57. až 64. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.4 Běžná hodnota
(17)
Běžná hodnota byla vypočítána na základě údajů, které poskytl jediný spolupracující výrobce ve srovnatelné zemi (tj. Turecko). Běžná hodnota byla tudíž stanovena na základě cen při prodeji na domácím trhu a početně zjištěné běžné hodnoty jednoho tureckého výrobce obdobného výrobku.
(18)
Společnost Ningbo Favored Commodity Co., Ltd (dále jen „Ningbo Favored“) se pozastavila nad tím, jak mohly být údaje od jednoho tureckého výrobce dostatečně reprezentativní k tomu, aby bylo možné stanovit dumpingové rozpětí pro všechny čínské vyvážející výrobce jako celek, a vyjádřila překvapení nad tím, že ceny na domácím trhu v Turecku byly podstatně vyšší než v Unii. Pokud jde o turecký trh s hliníkovou fólií, jak je zmíněno v 63. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, bylo Turecko považováno za vhodnou srovnatelnou zemi na základě objemů a hodnot domácí výroby, dovozu a vývozu. Pokud jde o skutečnost, že ceny na tureckém trhu jsou vyšší než v Unii, při výběru vhodného trhu srovnatelné země není tato skutečnost považována za rozhodující faktor. V každém případě lze rozdíl v cenách částečně vysvětlit skutečností, že se výrobní odvětví Unie během období šetření pohybovalo téměř na hranici rentability. Pokud se výrobní odvětví Unie postaví do pozice, kdy může dosáhnout přiměřeného zisku (tj. 5 %, jak je zmíněno ve 158. bodě odůvodnění prozatímního nařízení), cenový rozdíl mezi tureckými cenami a cena na trhu Unie se sníží.
(19)
Společnost Ningbo Favored rovněž tvrdila, že orgány neposkytly dostatek informací o početně určené běžné hodnotě.
(20)
V této souvislosti se podotýká, že, jak je vysvětleno v 70. bodě odůvodnění, Komise poskytla uvedené straně všechny důležité informace týkající se údajů použitých k výpočtu běžné hodnoty, jež mohly být uvolněny, aniž by byla porušena ustanovení článku 19 základního nařízení, tj. při současném zajištění, aby bylo s případnými důvěrnými údaji, které poskytl jediný výrobce v Turecku, zacházeno jako s takovými a aby nebyly poskytnuty ostatním stranám. Informace poskytnuté vyvážejícímu výrobci byly smysluplné a umožnily mu pochopit použitou metodiku v souladu s článkem 2 základního nařízení. Kromě toho během slyšení, které se konalo na žádost společnosti Ningbo Favored, byla tato společnost informována, že pro účely stanovení dumpingu byla použita celá kontrolní čísla výrobku („PCN“) a že v případech, kdy turecký výrobce neprodával přesně stejný typ výrobku, byla běžná hodnota stanovena úpravou nejbližšího kontrolního čísla výrobku prodaného tureckým výrobcem. Společnosti Ningbo Favored a ostatním čínským výrobcům zařazeným do vzorku byly poskytnuty další informace týkající se stanovení početně určené běžné hodnoty v době, kdy byla zveřejněna konečná zjištění. Výše uvedená tvrzení bylo proto nutné odmítnout.
(21)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, potvrzuje se 65. až 72. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.5 Vývozní cena
(22)
Společnost Ningbo Favored tvrdila, že hodnoty prodeje na vývoz v soupisu jednotlivých transakcí by měly být přepočteny z USD na čínskou měnou použitím měsíčního směnného kurzu uvedeného v dotazníku a ne skutečným směnným kurzem v době jednotlivých transakcí. V tomto ohledu, v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. j) (o měnových přepočtech) základního nařízení, vyžaduje-li srovnání cen měnový přepočet, použije se k tomu směnný kurs platný v den prodeje. Je třeba rovněž poznamenat, že v pokynech pro vyplnění dotazníku je výslovně uvedeno, že částky, které se mají použít, jsou vyjádřeny v účetní měně, jak jsou zachyceny v účetnictví respondenta. Uvedená společnost byla tudíž náležitě informována, jaký směnný kurz se má použít. Toto tvrzení proto nemohlo být přijato.
(23)
Po uložení prozatímních opatření byla uskutečněna další inspekce na místě v prostorách jednoho z dovozců, kteří nejsou ve spojení, pro kterého byl stanoven zisk zmíněný v 75. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. V důsledku toho se ziskové rozpětí použité pro početní určení vývozních cen podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení snížilo.
(24)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, s výhradou výše uvedené změny se potvrzuje 73. až 75. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.6 Srovnání
(25)
Ke srovnání nebyly obdrženy žádné relevantní připomínky. Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, potvrzuje se 76. až 78. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.7 Dumpingová rozpětí
(26)
K dumpingovým rozpětím nebyly předloženy žádné relevantní připomínky. Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, potvrzuje se 79. až 81. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(27)
V důsledku revize zisku dovozců, kteří nejsou ve spojení, jak je zmíněno v 23. bodě odůvodnění, a po opravě některých administrativních chyb, konečná dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie, jsou následující:
Název společnosti
Dumpingové rozpětí
CeDo (Shanghai) Ltd.
37,4 %
Ningbo Favored Commodity Co., Ltd.
30,6 %
Ningbo Times Aluminium Foil Technology Co., Ltd.
32,9 %
Další spolupracující společnosti
34,9 %
Celostátní dumpingové rozpětí
45,6 %
(28)
Na základě skutečností uvedených v 81. bodě odůvodnění prozatímního nařízení bylo konečné celostátní dumpingové rozpětí pro ČLR stanoveno za použití nejvíce dumpingových transakcí spolupracujících vývozců. Na základě toho bylo stanoveno, že konečné dumpingové rozpětí je 45,6 %.
5. ÚJMA
5.1 Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(29)
Jelikož k výrobě v Unii a výrobnímu odvětví Unie nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 83. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.2 Spotřeba v Unii
(30)
Jelikož ke spotřebě v Unii nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 84. až 86. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3 Dovoz do Unie z ČLR
5.3.1 Objem a podíl na trhu
(31)
Jelikož k výši dovozu do Unie z ČLR a k podílu na trhu nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 87. až 89. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.2 Ceny dumpingového dovozu a cenové podbízení
(32)
Jak je blíže uvedeno v 47. bodě odůvodnění, po analýze připomínek obdržených po zveřejnění prozatímních zjištění bylo shledáno za vhodné nepoužít pro srovnání cen dotčeného výrobku a hliníkové fólie vyráběné výrobním odvětvím Unie úpravu s ohledem na obchodní úroveň. Tato změna metody nepatrně ovlivnila rozpětí cenového podbízení.
(33)
Rozpětí cenového podbízení skupiny CeDo se snížilo na základě revize ziskového rozpětí dovozců, kteří nejsou ve spojení (viz 23. bod odůvodnění). Vážené průměrné rozpětí cenového podbízení vyvážejících výrobců zařazených do vzorku však zůstalo vyšší než 7 %.
(34)
S výhradou výše uvedených změn a jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně cen dumpingového dovozu a cenového podbízení, potvrzuje se metodika stanovení cenového podbízení popsaná v 90. až 94. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
5.4 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie a reprezentativních výrobců v Unii
5.4.1 Předběžné poznámky a údaje týkající se výrobního odvětví Unie
(35)
Jelikož v tomto ohledu nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzují se prozatímní zjištění uvedená v 95. až 107. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
5.4.2 Rozsah skutečného dumpingového rozpětí
(36)
Jelikož v tomto ohledu nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 108. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.5 Závěr ohledně újmy
(37)
Na základě výše uvedených skutečností se potvrzují prozatímní zjištění uvedená v 109. až 112. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
6. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
(38)
Komise neobdržela žádné připomínky k prozatímním zjištěním týkajícím se příčinné souvislosti mezi dumpingem a újmou. V důsledku toho se potvrzuje, že dumpingový dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení a nejsou známy žádné jiné faktory, které by byly takové, že by narušily příčinnou souvislost zjištěnou mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo. Závěry uvedené v 113. až 136. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se proto potvrzují.
7. ZÁJEM UNIE
7.1 Výrobní odvětví Unie
(39)
Jelikož k zájmu výrobního odvětví Unie nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 138. až 142. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2 Dovozci/velkoobchodníci
(40)
Spolupráce ze strany dovozního sektoru byla velmi nízká a, jak již bylo zmíněno ve 146. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, na dotazník odpověděli pouze dva dovozci. Jak je zmíněno v 23. bodě odůvodnění, po uložení prozatímních opatření, byla uskutečněna inspekce na místě v prostorách největšího dovozce (Robinson Young, Spojené království) za účelem ověření jeho odpovědí na dotazník. Na základě tohoto ověření byla provedena oprava udané ziskovosti této společnosti, pokud jde o její relevantní činnosti. V důsledku toho došlo ke snížení váženého průměrného ziskového rozpětí dvou spolupracujících dovozců zařazených do vzorku. Snížení zisku uvedených spolupracujících dovozců však z hlediska analýzy zájmu Unie nebylo považováno za významné, jelikož obě míry zisku (před a po opravě) byly nevýrazné.
(41)
Jeden z dovozců zařazených do vzorku zpochybnil předběžný závěr shrnutý ve 148. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, a to že dopad opatření na odvětví dovozu jako celek by byl přiměřený, jelikož by mohl být nucen opustit trh, pokud by opatření byla potvrzena. V prozatímním nařízení se však skutečně dospělo k závěru, že výrobní odvětví Unie by mohlo získat zpět některé smlouvy na úkor odvětví dovozu. Je však nepochybné, že dovoz dotčeného výrobku bude nadále zásobovat trh Unie, byť nyní na základě spravedlivé hospodářské soutěže, a tedy možná v menším rozsahu. Vzhledem k tomu se potvrzuje, že celkový dopad na dovozní sektor není nepřiměřený.
(42)
Nebyly obdrženy žádné další připomínky ani informace ohledně zájmu dovozců a velkoobchodníků. Potvrzují se proto prozatímní zjištění ohledně zájmu těchto skupin uvedená v 143. až 149. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
7.3 Maloobchodníci a spotřebitelé
(43)
Jelikož ohledně zájmu maloobchodníků a spotřebitelů nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 150. až 153. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
7.4 Závěr ohledně zájmu Unie
(44)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se potvrzují prozatímní zjištění týkající se zájmu Unie, tj. že neexistují přesvědčivé důvody proti uložení konečných opatření na dovoz některých hliníkových fólií v rolích pocházejících z ČLR.
8. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
8.1 Úroveň pro odstranění újmy
(45)
Po zveřejnění předběžných zjištění společnost Ningbo Favored učinila podání týkající se metodiky použité pro stanovení rozpětí újmy. Společnost tvrdila, že úpravou struktury PCN vznikla nerovnováha. Konkrétně tvrdila, že ke zkreslení údajů pravděpodobně došlo kvůli nákladům na balení. Druhá otázka se týkala metody použité k zajištění spravedlivého srovnání z hlediska obchodní úrovně. V prozatímní fázi byly údaje za Unii rozděleny na maloobchodní a velkoobchodní prodejní kanály, avšak společnost Ningbo Favored namítla, že tím vznikly dvě cílové ceny za jeden typ výrobku, což by podle ní bylo protiprávní.
(46)
Pokud jde o tvrzení k úpravě struktury PCN, simulace ukázaly, že v případě, že by se úprava neprovedla, došlo by ke zkreslení. Změny provedené ve struktuře PCN (které byly fakticky konsolidací údajů s cílem zlepšit míru shody a reprezentativnost) odstranily zkreslení a zlepšily spolehlivost výpočtů. Proto je nutné uvedené tvrzení zamítnout.
(47)
Druhá otázka vznesená společností Ningbo Favored ohledně metody prozatímně použité k zajištění spravedlivého srovnání z hlediska obchodní úrovně byla rovněž náležitě analyzována. V tomto ohledu bylo shledáno, že ačkoliv se ceny mezi uvedenými dvěma prodejními kanály obvykle lišily, ve stávajícím případě se nejednalo o žádný identifikovatelný či konzistentní vzorec. Ve skutečnosti za určitých okolností byly prodejní ceny výrobce pro maloobchodníky nižší než pro velkoobchodníky, zatímco v jiných případech by se jednalo o opak. Bylo proto rozhodnuto přijmout toto tvrzení, že by se neměla provádět žádá úprava o obchodní úroveň, jelikož podmínky pro takovou úpravu nebyly splněny. Tato změna metodiky nepatrně ovlivnila rozpětí újmy.
(48)
V reakci na poskytnutí konečných informací společnost Ningbo Favored namítla, že metoda, která byla použita k výpočtu prodeje pod cenou byla chybná a nespolehlivá, jelikož na straně výrobního odvětví byla výchozím bodem výpočtu prodejní cena Unie za PCN místo nákladů na výrobu za PCN. Společnost Ningbo Favored dospěla k závěru, že nebyly použity náklady na výrobu za PCN, jelikož úředníci Komise „nenaléhaly“ na společnost, aby poskytla příslušné údaje, a řízení by proto mělo být z důvodu „nedostatku důkazů“ zastaveno.
(49)
Základní nařízení však nestanoví, jak má být cílová cena výrobního odvětví Unie stanovena. Běžnou praxí je stanovit ji buď na základě nákladů na výrobu za PCN a cílového zisku, nebo použitím prodejních cen ze závodu za PCN při prodeji nezávislým odběratelům na trhu Unie, a úpravou o skutečné zisky/ztráty dosažené v průběhu období šetření a připočtením zmíněného ziskového rozpětí. Obě metody jsou spolehlivé a jejich použití je zaměnitelné (v závislosti na okolnostech). Při šetření byla použita druhá metoda (tj. na základě skutečných prodejních cen Unie při prodeji nezávislým odběratelům), jelikož ne všichni výrobci v Unii byli schopni vypočítat spolehlivě náklady na výrobu za PCN.
(50)
S ohledem na výše uvedené tvrzení, že použitá metoda je nespolehlivá, a tvrzení, že by řízení mělo být proto zastaveno, se odmítají.
(51)
Skupina CeDo tvrdila, že metodika použitá pro stanovení prozatímního rozpětí újmy nebyla správná, jelikož plně nezohlednila strukturu skupiny CeDo. Dovozce CeDo UK, který je ve spojení se spolupracujícím vyvážejícím výrobcem zařazeným do vzorku (dále jen „CeDo (Shanghai)“), dodává na trh Unie fólii vyráběnou jak v ČLR, tak v Unii, a to vždy prostřednictvím dovozce/obchodníka, který je ve spojení. Uvedená společnost tvrdila, že výše prodejních, správních a režijních nákladů a ziskové rozpětí tohoto dovozce ve spojení neměla být odečtena z ceny CeDO při dalším prodeji, jelikož hospodářská soutěž se odehrává na úrovni odběratelů v Unii. Tvrdila, že prodejní ceny společnosti CeDo na úrovni odběratelů by výrobnímu odvětví Unie újmu nepůsobily.
(52)
K výroku společnosti CeDo ohledně jejích prodejních cen ve vztahu k cenám výrobního odvětví Unie vznesli stěžující si výrobci v Unii několik námitek. Tato záležitost však nemohla být dále šetřena, jelikož informace, které strany předložily, nebylo možné v tak pozdní fázi šetření ověřit.
(53)
V této věci je třeba poznamenat, že účelem výpočtu rozpětí újmy je určit, zda by uplatnění nižší sazby cla na ceny CIF dumpingového dovozu, než je sazba založená na dumpingovém rozpětí, postačovalo k odstranění újmy způsobené dumpingovým dovozem. Toto posouzení by mělo vycházet z ceny CIF dotčeného dovozu, což je úroveň, která je považována za porovnatelnou s cenou ze závodu výrobního odvětví Unie. V případě dovozu uskutečněného prostřednictvím dovozců ve spojení, obdobně jako u postupu při výpočtu dumpingového rozpětí, který by mohl být pro určení sazby při uplatnění pravidla nižšího cla nahrazen výpočtem rozpětí újmy, je cena CIF určena početně na základě ceny při dalším prodeji prvnímu nezávislému odběrateli s náležitou úpravou podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení. Dále, aniž jsou dotčeny posledně zmíněné komentáře, je třeba poznamenat, že metodika, kterou zastává společnost CeDo, by vedla nevyhnutelně k použití cen týkajících se výroby hliníkové fólie společností CeDo v Unii, jelikož, jak je uvedeno výše, dovozce/obchodník ve spojení dodával na trh v Unii hliníkovou fólii vyráběnou jak v Číně, tak v Unii.
(54)
Společnost CeDo se vrátila k výše uvedené otázce v konečné fázi. Rovněž požádala o slyšení s úředníkem pro slyšení Generálního ředitelství pro obchod a slyšení pro projednání této záležitosti bylo uspořádáno. Společnost CeDo setrvala na výše zmíněné argumentaci a rovněž napadla výše uvedené vysvětlení týkající se čl. 2 odst. 9, přičemž tvrdila, že čl. 2 odst. 9 je uvedený pod ustanoveními základního nařízení týkajícími se dumpingu a nelze jej analogicky použít pro výpočet újmy. Orgány upozornily, že i když se článek 2 zabývá otázkami dumpingu, čl. 2 odst. 9 spadá pod podkapitolu „vývozní cena“ a uvádí pokyny pro výpočet vývozní ceny v případě unijního prodeje prostřednictvím dovozce ve spojení. Žádné jiné ustanovení základního nařízení neobsahuje v tomto ohledu konkrétnější pokyny.
(55)
Společnost CeDo vznesla otázku rozsudku Tribunálu ve věci společnosti Kazchrome (4), který by zde dle jejího názoru mohl poskytnout vodítko, neboť stanoví, že nejpřesnější metodou výpočtu cenového podbízení by bylo srovnání dovozních cen s cenami zboží výrobního odvětví Společenství při zahrnutí veškerých nákladů, které vzniknou, než se výrobek dostane do prostor zákazníka. Dlužno ovšem podotknout, že Tribunál také připustil, že tento přístup není praktický, a z rozsudku jasně vyplývá, že ceny CIF představují přijatelnou metodiku pro stanovení rozpětí újmy. Věc Kazchrome navíc souvisela se zvláštní situací týkající se zboží, které na trh EU vstupovalo nejprve přes Litvu (tranzit) a následně přes Rotterdam, kde bylo celně odbaveno. V uvedeném případě Komise rozhodla stanovit cenové podbízení i prodej pod cenou na základě ceny v místě tranzitu, narozdíl od ceny po celním odbavení. Při tomto šetření jde však o jiný případ, neboť není pochyb o tom, že stanovení cenového podbízení a prodeje pod cenou se zakládá na ceně CIF společnosti CeDo po celním odbavení. V rozsudku ve věci společnosti Kazchrome Tribunál navíc své závěry jasně omezil na uvedený konkrétní případ.
(56)
Společnost CeDo rovněž vznesla otázku spravedlivého srovnání a citovala dvě zprávy panelů WTO (5). Orgány jsou přesvědčeny o tom, že ceny CeDo, jak byly stanoveny ze strany útvarů Komise, a ceny ze závodu výrobního odvětví Unie (jak pro cenové podbízení, tak pro prodej pod cenou) představují základ pro spravedlivé a přiměřené srovnání. Je třeba mít na paměti, že dokonalé srovnání by znamenalo, že by se měly zohledňovat pouze nabídky v rámci stejné smlouvy, protože pouze tehdy by podmínky prodeje byly totožné. Dokonalé srovnání není možné, a proto jsou orgány přesvědčeny o tom, že použitá metodika využívající průměrných cen získaných u podobných výrobků během jednoho roku období šetření je správná. Tato metodika byla v rámci oznámení jasně sdělena.
(57)
Navíc se má za to, že by metoda, kterou zastává společnost CeDo, vedla k nerovnému zacházení při výpočtu rozpětí této společnosti a rozpětí ostatních vyvážejících výrobců prodávajících nezávislým dovozcům, kteří byli zařazeni do vzorku. Metodika použitá v případě ostatních vyvážejících výrobců zařazených do vzorku vycházela z vývozní ceny na úrovni CIF, z níž jsou samozřejmě vyjmuty prodejní, správní a režijní náklady a zisk z následného prodeje v Unii po celním odbavení. Komise se domnívá, že určení přiměřené dovozní ceny pro stanovení cenového podbízení a prodeje pod cenou by nemělo být ovlivněno tím, zda se vývoz uskutečňuje pro provozovatele ve spojení nebo nezávislé provozovatele v Unii. Metodika, kterou Komise používá, zajišťuje, že se v obou případech použije stejné zacházení. Závěrem je nutno vzít v úvahu, že by, jak již bylo zmíněno v 53. bodě odůvodnění, přístup požadovaný společností CeDo zejména v situaci této společnosti zamlžil a rozostřil dvě rozdílné funkce, v nichž společnost CeDo jakožto dodavatel hliníkových fólií na trh Unie působí. Společnost CeDo totiž ve skutečnosti dodává na trh Unie za prvé jako výrobce usazený v Unii a za druhé jako další prodejce hliníkových fólií dovážených z Číny. Účelem výpočtu dumpingového rozpětí není změřit, do jaké míry prodej společnosti CeDo UK jakožto dovážejícího výrobce Unie poškozuje výrobce Unie, ale stanovit, zda má takový dopad dovoz od společnosti CeDo Shaghai prostřednictvím cenového podbízení a prodeje pod cenou výrobců Unie. Za tímto účelem je příslušnou cenou, která má být zohledněna, cena, za kterou je dotčený výrobek prodáván do Unie, a nikoli cena, za kterou jsou dovážené materiály dále prodávány dovážejícími výrobci v Unii. To je v souladu s přístupem použitým pro stanovení rozpětí újmy při dovozu ze strany domácích výrobců v Unii.
(58)
Závěrem dlužno uvést, že ceny výrobců v Unii byly upraveny na úroveň ceny ze závodu odečtením nejen dobropisů, slev z cen a rabatů, ale také provizí (forma prodejních nákladů) a výdajů souvisejících s dopravou. Proto by srovnávání ceny dalšího prodeje dovozce s cenou ze závodu výrobního odvětví Unie nepředstavovalo spravedlivé srovnání.
(59)
Z výše uvedených důvodů bylo potvrzeno, že požadavek na revizi metodiky pro výpočet rozpětí újmy pro společnost CeDo nemohl být přijat.
(60)
Revidované ziskové rozpětí dovozců, které nejsou ve spojení (pozměněné z důvodů vysvětlených v 23. bodě odůvodnění), mělo dopad na rozpětí újmy pro společnost CeDo, jelikož se odečítá od ceny při dalším prodeji. Všechna rozpětí prodeje pod cenou byla ovlivněna opravou administrativní chyby při uplatnění cílového zisku v prozatímní fázi.
(61)
Na základě výše uvedeného jsou konečná rozpětí újmy tato:
Název společnosti
Prodej pod cenou
CeDo (Shanghai) Ltd.
14,2 %
Ningbo Favored Commodity Co. Ltd.
14,6 %
Ningbo Times Aluminium Foil Technology Co., Ltd
15,6 %
Vážený průměr v případě dalších spolupracujících výrobců
14,6 %
Zbytkové rozpětí
35,6 %
8.2 Konečná opatření
(62)
Na základě závěrů, jichž bylo dosaženo s ohledem na dumping, újmu, příčinnou souvislost a zájem Unie, by v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení mělo být uloženo konečné antidumpingové clo na dovoz některých hliníkových fólií v rolích pocházejících z ČLR na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy, podle pravidla nižšího cla. V tomto případě by v souladu s tímto pravidlem měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěných rozpětí újmy.
(63)
Na základě výše uvedeného je sazba cel, která budou uložena, stanovena takto:
Název společnosti
Dumpingové rozpětí
Rozpětí pro odstranění újmy
Sazba antidumpingového cla
CeDo (Shanghai) Ltd.
37,4 %
14,2 %
14,2 %
Ningbo Favored Commodity Co. Ltd.
30,6 %
14,6 %
14,6 %
Ningbo Times Aluminium Foil Technology Co. Ltd.
32,9 %
15,6 %
15,6 %
Další spolupracující společnosti
34,9 %
14,6 %
14,6 %
Celostátní dumpingové rozpětí
45,6 %
35,6 %
35,6 %
(64)
Individuální sazby antidumpingového cla, stanovené pro jednotlivé společnosti a uvedené v tomto nařízení, byly stanoveny na základě zjištění stávajícího šetření. Odrážejí tedy situaci těchto společností zjištěnou během uvedeného šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému na „všechny ostatní společnosti“) jsou proto výlučně použitelné na dovoz výrobků pocházejících z ČLR a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Pro dovoz dotčeného výrobku vyráběného jakoukoli jinou společností, jejíž název a adresa nejsou výslovně uvedeny v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů, které jsou s těmito výslovně jmenovanými společnostmi ve spojení, nelze využít těchto sazeb a tento dovoz podléhá celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(65)
V zájmu co největšího snížení rizika obcházení z důvodu velkého rozdílu celních sazeb se má za to, že je v tomto případě pro zajištění řádného použití těchto antidumpingových cel nutné přijmout zvláštní opatření. Tato zvláštní opatření zahrnují předložení platné obchodní faktury, která vyhovuje požadavkům uvedeným v příloze tohoto nařízení, celním orgánům členských států. Dovoz bez zmíněné faktury podléhá zbytkovému antidumpingovému clu použitelnému na všechny ostatní vývozce.
(66)
Pokud by se po uložení dotčených opatření podstatně zvýšil objem vývozu některé ze společností využívajících nižší individuální celní sazby, lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. Za takových okolností a za předpokladu, že jsou splněny příslušné podmínky, lze zahájit šetření zaměřené proti obcházení předpisů. V rámci tohoto šetření lze mimo jiné prošetřit potřebu zrušit individuální celní sazby a následně uložit celostátní clo.
(67)
Všechny žádosti o uplatňování individuální sazby antidumpingového cla (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být neprodleně zaslány Komisi (6) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího prodeje a prodeje na vývoz a které souvisejí např. s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. V případě potřeby bude poté toto nařízení příslušným způsobem změněno a bude aktualizován seznam společností, na něž se vztahují individuální antidumpingové celní sazby.
(68)
V zájmu zajištění řádného vymáhání antidumpingového cla by se celostátní celní sazba neměla vztahovat pouze na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(69)
Aby bylo zajištěno rovné zacházení pro případné nové vývozce a spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, které jsou uvedeny v tabulce v čl. 1 odst. 2 s průměrnou sazbou cla ve výši 14,6 %, mělo by být stanoveno, že se vážené průměrné clo uložené posledně jmenovaným společnostem použije pro případné nové vývozce, kteří by jinak měli nárok na přezkum podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení, jelikož uvedený článek se nepoužije, pokud byl použit výběr vzorku.
(70)
Všem stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, na nichž byl založen záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých hliníkových fólií v rolích pocházejících z ČLR a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla („poskytnutí konečných informací“). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, v níž se mohly k poskytnutí konečných informací vyjádřit.
(71)
Ústní a písemné připomínky předložené zúčastněnými stranami byly zváženy a případně vzaty v úvahu.
9. KONEČNÝ VÝBĚR PROZATÍMNÍHO CLA
(72)
Vzhledem k velikosti zjištěného dumpingového rozpětí a na základě úrovně újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považovalo za nezbytné, aby se částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením vybraly s konečnou platností.
(73)
Jestliže jsou konečná cla vyšší než prozatímní cla, vyberou se s konečnou platností pouze zajištěné částky ve výši prozatímního cla, zatímco částky, které byly zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingového cla, by se měly uvolnit,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz hliníkových fólií o tloušťce 0,007 mm nebo větší, ale ne větší než 0,021 mm, nevytvrzených, válcovaných, též reliéfních, ale dále již neupravených, v rolích nízké váhy o hmotnosti nepřesahující 10 kg, v současnosti kódů KN ex 7607 11 11 a ex 7607 19 10 (kódy TARIC 7607111110 a 7607191010), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo
Doplňkový kód TARIC
CeDo (Shanghai) Ltd., Šanghaj
14,2 %
B299
Ningbo Favored Commodity Co. Ltd., Yuyao City
14,6 %
B301
Ningbo Times Aluminium Foil Technology Co. Ltd., Ningbo
15,6 %
B300
Able Packaging Co.,Ltd., Šanghaj
14,6 %
B302
Guangzhou Chuanlong Aluminium Foil Product Co.,Ltd., Guangzhou
14,6 %
B303
Ningbo Ashburn Aluminium Foil Products Co.,Ltd., Yuyao City
14,6 %
B304
Shanghai Blue Diamond Aluminium Foil Manufacturing Co.,Ltd., Šanghaj
14,6 %
B305
Weifang Quanxin Aluminum Foil Co.,Ltd., Linqu
14,6 %
B306
Zhengzhou Zhuoshi Tech Co. Ltd., Zhengzhou City
14,6 %
B307
Zhuozhou Haoyuan Foil Industry Co.,Ltd., Zhouzhou City
14,6 %
B308
Zibo Hengzhou Aluminium Plastic Packing Material Co.,Ltd., Zibo
14,6 %
B309
Yuyao Caelurn Aluminium Foil Products Co.,Ltd., Yuyao
14,6 %
B310
Všechny ostatní společnosti
35,6 %
B999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze tohoto nařízení, celním orgánům členských států. V případě nepředložení takové faktury se použije celní sazba vztahující se na všechny ostatní společnosti.
4. Není-li uvedeno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 833/2012 se vyberou s konečnou platností. Částky, které byly zajištěny nad rámec konečných sazeb antidumpingového cla, se uvolní.
Článek 3
Pokud případný nový vyvážející výrobce v Čínské lidové republice poskytne Komisi dostatečné důkazy o tom, že:
-
nevyvážel do Unie výrobek popsaný v čl. 1 odst. 1 během období šetření (od 1. října 2010 do 30. září 2011),
-
není ve spojení s žádným vývozcem nebo výrobcem v Čínské lidové republice, na které se vztahují opatření uložená tímto nařízením,
-
ve skutečnosti vyvezl do Unie dotčený výrobek po skončení období šetření, na kterém jsou založena příslušná opatření, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt významné množství do Unie,
může Rada na návrh Komise a po konzultaci s poradním výborem změnit prostou většinou čl. 1 odst. 2 přidáním nového vyvážejícího výrobce mezi spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, na něž se tedy vztahuje vážená průměrná sazba cla ve výši 14,6 %.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 11. března 2013.
A TANÁCS 217/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2013. március 11.)
a Kínai Népköztársaságból származó egyes alumíniumfólia-tekercsek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 9. cikkének (4) bekezdésére,
tekintettel a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) által benyújtott javaslatra,
mivel:
1. AZ ELJÁRÁS
1.1. Ideiglenes intézkedések
(1)
A Bizottság a 833/2012/EU rendelettel (2) (a továbbiakban: az ideiglenes rendelet) ideiglenes dömpingellenes vámot (a továbbiakban: az ideiglenes intézkedések) vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó egyes alumíniumfólia-tekercsek behozatalára.
(2)
Az eljárást azután indították meg, hogy a Fémfeldolgozók Európai Szövetsége (Eurométaux) (a továbbiakban: a panaszos) 2011. november 9-én panaszt nyújtott be olyan gyártók nevében, amelyeknek termelése egyes alumíniumfólia-tekercsek teljes uniós gyártásának több mint 50 %-át teszi ki. A panasz prima facie bizonyítékot tartalmazott a termék dömpingjére és a dömpingből eredő jelentős kárra vonatkozóan, az pedig elegendőnek bizonyult az eljárás megindításához. Az ideiglenes rendelet (17) preambulumbekezdésében foglaltak szerint a dömping és a kár vizsgálata a 2010. október 1. és 2011. szeptember 30. közötti időszakra irányult (a továbbiakban: a vizsgálati időszak). A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2008 januárjától a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra terjedt ki (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak).
1.2. Az eljárás további menete
(3)
Azon alapvető tények és szempontok nyilvánosságra hozatalát követően, amelyek alapján ideiglenes dömpingellenes intézkedések bevezetéséről döntöttek (a továbbiakban: az ideiglenes nyilvánosságra hozatal), számos érdekelt fél nyújtotta be írásban az ideiglenes megállapításokra vonatkozó észrevételeit. A meghallgatást kérő felek lehetőséget kaptak észrevételeik megtételére. Elsősorban egy exportáló gyártó kért és kapott lehetőséget meghallgatásra a Kereskedelmi Főigazgatóság meghallgató tisztviselője jelenlétében.
(4)
A Bizottság folytatta azon információk összegyűjtését és ellenőrzését, amelyeket a végleges megállapítások kialakításához szükségesnek tartott.
(5)
Az ideiglenes rendelet közzétételét követően három együttműködő kínai exportáló gyártó elmondása szerint nevük elírással jelent meg az ideiglenes rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében. Ennek megfelelően sor került az ideiglenes rendelet helyesbítésének az Európai Unió Hivatalos Lapjában (3) való közzétételére, amelyben a szóban forgó vállalatok neve helyesen szerepelt.
2. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
(6)
Az érintett termék legalább 0,007 mm, de legfeljebb 0,021 mm vastagságú, alátét nélküli, hengerelt, de tovább nem megmunkált, domborított vagy nem domborított, kis súlyú, legfeljebb 10 kg tömegű tekercsben kiszerelt alumíniumfólia (a továbbiakban: az érintett termék vagy az alumíniumfólia-tekercs). Az érintett termék jelenleg az ex 7607 11 11 és az ex 7607 19 10 KN-kódok alá van besorolva.
(7)
Az érintett termék általában csomagolásra és más háztartási/vendéglátó-ipari célokra használt fogyasztási termék. A termékmeghatározást elfogadták.
(8)
A vizsgálat során megállapították, hogy a Kínában gyártott és onnan exportált alumíniumfólia-tekercsek, az Unióban az uniós gyártók által gyártott és értékesített alumíniumfólia-tekercsek, továbbá a Törökországban (az analóg országban) az együttműködő törökországi gyártó által előállított és értékesített alumíniumfólia-tekercsek alapvető fizikai és műszaki tulajdonságai, valamint alapvető felhasználási formái megegyeznek, ezért ezeket a termékeket az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében hasonló termékeknek kell tekinteni.
(9)
Az érintett termékre és a hasonló termékre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (18)-(20) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
3. MINTAVÉTEL
(10)
A mintavételre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (21)-(26) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
4. DÖMPING
4.1. Piacgazdasági elbánás
(11)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően a CeDo (Shanghai) Ltd. (a továbbiakban: a CeDo) megküldte az alaprendelet 2. cikk (7) bekezdése c) pontjának harmadik francia bekezdésében meghatározott kritériumra vonatkozó megállapításokkal kapcsolatos észrevételeit. A vállalat észrevételeiben és a meghallgató tisztviselővel folytatott meghallgatás során vitatta azt a megállapítást, miszerint külföldről érkező finanszírozásról szóló döntésekhez az állam jóváhagyása szükséges és ezért zavart keltett pénzügyi helyzetében. A CeDo szerint az országon kívülről származó hitelek nyilvántartásba vételének végrehajtására vonatkozó kínai szabályok nem gyakoroltak torzító hatást a pénzügyi helyzetére, mivel hitele egy Kínán kívüli kapcsolódó vállalattól érkező csoporton belüli hitelt érintett, és kizárólag a csoporton belüli pénzügyi megfontolásokon alapult. A vállalat továbbá arról számolt be, hogy a kamat és a tőkeösszeg továbbítását automatikusan jóváhagyták.
(12)
A vállalat által nyújtott kiegészítő tájékoztatást és az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően előterjesztett érveket újra megvizsgálva a Bizottság arra jutott, hogy a hitel nyilvántartásba vételének és a visszafizetési jóváhagyás követelményeinek megléte ellenére ebben a csoporton belüli hitel konkrét esetében megállapítható, hogy a vállalat pénzügyi helyzetét nem érte jelentős kár, tekintve, hogy a vállalat a hitelmegállapodás feltételeinek megfelelően visszafizette a kamatot és a tőkeösszeget. Ilyen körülmények között a vállalat teljesíti az alaprendelet 2. cikk (7) bekezdése c) pontjának harmadik francia bekezdésében meghatározott kritériumot.
(13)
A piacgazdasági elbánásra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (27)-(53) preambulumbekezdése a fenti módosítás függvényében megerősítést nyer.
4.2. Egyéni elbánás
(14)
Az egyéni elbánásra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (54)-(56) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
4.3. Analóg ország
(15)
Egyetlen félnek sem volt ellenvetése az ellen, hogy Törökországot válasszák analóg országnak a végleges meghatározáshoz.
(16)
Az analóg ország kiválasztására vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (57)-(64) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
4.4. Rendes érték
(17)
A rendes értéket az analóg országban (azaz Törökországban) lévő egyetlen együttműködő gyártó által szolgáltatott adatok alapján számították ki. Így a rendes értéket a belföldi értékesítési árak és egy törökországi gyártó hasonló termékének számtanilag képzett rendes értéke alapján állapították meg.
(18)
A Ningbo Favored Commodity Co., Ltd (a továbbiakban: a Ningbo Favored) vállalat megkérdőjelezte, hogyan lehetnek kellően reprezentatívak az egyetlen törökországi gyártó adatai ahhoz, hogy az összes kínai exportáló gyártóra vonatkozóan dömpingkülönbözetet állapítsanak meg, és meglepőnek tartotta, hogy a törökországi belföldi árak lényegesen magasabbak az uniós áraknál. Az alumíniumfólia törökországi piaca tekintetében - az ideiglenes rendelet (63) preambulumbekezdésében említettek szerint - Törökország megfelelő analóg országnak tekinthető a belföldi előállítás, az import és az export mennyiségei és értékei alapján. Tekintettel arra, hogy a törökországi piacon magasabbak az árak, mint az Unióban, ez nem döntő szempont a megfelelő analóg ország piacának kiválasztásához. Mindenesetre az árkülönbség részben azzal magyarázható, hogy az uniós gazdasági ágazat a vizsgálati időszak során egy fedezeti ponthoz közeli eredményt ért el. Amennyiben az uniós ipar olyan helyzetbe kerül, hogy ésszerű elfogadható nyereséget tud elérni (azaz az ideiglenes rendelet (158) preambulumbekezdésében foglalt 5 %-ot), a törökországi és az uniós piaci árak közötti árkülönbség csökkenni fog.
(19)
A Ningbo Favored vállalat továbbá azt állította, hogy az intézmények nem nyújtottak elegendő tájékoztatást a képzett rendes értékről.
(20)
Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy - a (70) preambulumbekezdésben foglaltak szerint - a Bizottság közölt a féllel minden olyan, a rendes érték kiszámításához felhasznált releváns információt, amelyet ki lehetett adni anélkül, hogy megsértenék az alaprendelet 19. cikkének rendelkezéseit, vagyis egyúttal biztosítva, hogy az egyetlen törökországi gyártó által szolgáltatott minden bizalmas adatot ilyenként is kezeljenek, és ne közöljék azokat más felekkel. Az exportáló gyártónak szolgáltatott információk érthetőek voltak, és lehetőséget kínáltak neki arra, hogy megértse az alaprendelet 2. cikkének előírásaival összhangban alkalmazott módszert. Ezenfelül a Ningbo Favored vállalat kérésére szervezett meghallgatás során a Bizottság szolgálatai tájékoztatták a vállalatot arról, hogy a dömpingszámítás céljából a termékkódokat használták, és olyan esetben, amikor a törökországi gyártó nem pontosan ugyanazon terméktípust értékesítette, a rendes érték az ahhoz legközelebb eső, törökországi gyártó által értékesített termék kódja alapján került megállapításra. Végezetül a Ningbo Favored és a mintavételbe bevont többi kínai exportőr részére a végleges eredmények közzétételekor kiegészítő tájékoztatást nyújtottak a képzett rendes érték megállapításáról. Ezért a fenti véleményt el kellett utasítani.
(21)
További észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (65)-(72) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
4.5. Exportár
(22)
A Ningbo Favored kérelmezte, hogy a tranzakciónkénti felsorolásban szereplő exportértékesítések értékét a különféle tranzakciók során érvényes tényleges átváltási árfolyam helyett a kérdőívben található havi átváltási árfolyam alkalmazásával váltsák át USA-dollárról kínai valutára. E tekintetben az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének j) pontjának („Pénznemek átváltása”) megfelelően, amennyiben az árak összehasonlítása árfolyamátváltást igényel, ezt az átváltást az értékesítés időpontjában az átváltási árfolyam felhasználásával kell végezni. Azt is meg kell jegyezni, hogy a kérdőívre vonatkozó instrukciók egyértelműen kihangsúlyozzák, hogy az alkalmazandó összegeket a válaszadó könyvelésében elkönyvelt elszámolási pénznemben kell kifejezni. A vállalat az alkalmazandó átváltási árfolyamról megfelelő tájékoztatást kapott. Ezt a véleményt ezért nem lehetett elfogadni.
(23)
Az ideiglenes intézkedések bevezetését követően újabb ellenőrző látogatásra került sor a független importőrök egyikének telephelyén, akire vonatkozóan az ideiglenes rendelet (75) preambulumbekezdésében említett nyereséget megállapították. Következésképp alacsonyabb lett az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése szerinti exportárak képzésekor használt haszonkulcs.
(24)
Egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (73)-(75) preambulumbekezdése a fenti módosítás függvényében megerősítést nyer.
4.6. Összehasonlítás
(25)
Az összehasonlítással kapcsolatban nem nyújtottak be idevágó észrevételeket. További észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (76)-(78) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
4.7. Dömpingkülönbözetek
(26)
A dömpingkülönbözetre vonatkozó észrevételeket nem nyújtottak be. További észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (79)-(81) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
(27)
A végleges dömpingkülönbözetet a (23) preambulumbekezdésben említett független importőr nyereségének felülvizsgálata eredményeként és egyes elírások helyesbítését követően (a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson kiszámított CIF-ár százalékában kifejezve) állapították meg:
Vállalat neve
Dömpingkülönbözet
CeDo (Shanghai) Ltd.
37,4 %
Ningbo Favored Commodity Co., Ltd.
30,6 %
Ningbo Times Aluminium Foil Technology Co., Ltd.
32,9 %
Egyéb együttműködő vállalatok
34,9 %
Országos dömpingkülönbözet
45,6 %
(28)
Az ideiglenes rendelet (81) preambulumbekezdésében foglalt tények alapján a Kínára vonatkozó országos végleges dömpingkülönbözetet az együttműködő vállalatok legnagyobb mértékben dömpingelt ügyletei alkalmazásával határozták meg. Ennek alapján a végleges dömpingkülönbözet 45,6 %.
5. KÁROKOZÁS
5.1. Az uniós gyártás és az uniós gazdasági ágazat
(29)
Az uniós gyártásra és az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (83) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
5.2. Uniós fogyasztás
(30)
Az uniós fogyasztásra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (84)-(86) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
5.3. A Kínából származó uniós behozatal
5.3.1. Volumen és piaci részesedés
(31)
A Kínából származó uniós behozatal és a piaci részesedés szintjére vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (87)-(89) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
5.3.2. A dömpingelt behozatal árai és az áralákínálás
(32)
A (47) preambulumbekezdésben foglalt ésszerű magyarázat alapján, az ideiglenes közzétételt követően kapott észrevételek elemzése után az érintett termék ára és az uniós gazdasági ágazat által előállított alumíniumfólia ára közötti összehasonlítás céljából helyénvaló volt elhagyni a kereskedelmi szint kiigazításának alkalmazását. E módszerváltás kis mértékben hatást gyakorolt az áralákínálás szintjére.
(33)
Ezen túlmenően a CeDo csoport áralákínálási szintjét csökkentette a független importőrök haszonkulcsának felülvizsgálata (lásd a (23) preambulumbekezdést). A mintavételbe felvett exportáló gyártó áralákínálási különbözetének súlyozott átlaga azonban továbbra is meghaladja a 7 %-ot.
(34)
A fenti változások kivételével és a dömpingelt behozatal áraira és az áralákínálásra vonatkozó bármely észrevétel hiányában az ideiglenes rendelet (90)-(94) preambulumbekezdésében leírt, az áralákínálás kiszámítására irányuló módszertan ezúton megerősítést nyer.
5.4. Az uniós gazdasági ágazat és az azt képviselő uniós gyártók gazdasági helyzete
5.4.1. Előzetes megjegyzések és az uniós gazdasági ágazathoz kapcsolódó adatok
(35)
Erre vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (95)-(107) preambulumbekezdésében foglalt ideiglenes megállapítások megerősítést nyernek.
5.4.2. A tényleges dömpingkülönbözet nagysága
(36)
Erre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (108) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
5.5. A kárra vonatkozó következtetés
(37)
A fentiek alapján az ideiglenes rendelet (109)-(112) preambulumbekezdésében foglalt ideiglenes megállapítások megerősítést nyernek.
6. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS
(38)
A Bizottsághoz nem érkezett észrevétel a dömping és a kár közötti okozati összefüggésre vonatkozó ideiglenes megállapításokkal kapcsolatban. Következésképpen megerősíthető, hogy a dömpingelt kínai behozatal az alaprendelet 3. cikke (6) bekezdése értelmében anyagi kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak, és nincsenek egyéb olyan ismert tényezők, amelyek a dömpingelt kínai behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár közötti okozati összefüggést megtörő tényezőnek tekinthetők. Ezért az ideiglenes rendelet (113)-(136) preambulumbekezdésében levont következtetések megerősítést nyernek.
7. AZ UNIÓS ÉRDEK
7.1. Az uniós gazdasági ágazat
(39)
Az uniós gazdasági ágazat érdekére vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (138)-(142) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
7.2. Importőrök/nagykereskedők
(40)
Az importáló ágazat együttműködése nagyon alacsony szintű volt, és az ideiglenes rendelet (146) preambulumbekezdésében már említettek szerint csupán két importőr nyújtott be kitöltött kérdőívet. Az ideiglenes intézkedések bevezetését követően a (23) preambulumbekezdésben említettek szerint a Bizottság szolgálatai látogatást tettek a legjelentősebb importőrnél (Robinson Young, Egyesült Királyság) a kérdőívre adott válaszainak ellenőrzése céljából. Az ellenőrzés eredményeként sor került az e vállalat által a vonatkozó tevékenységeit illetően megadott jövedelmezőség korrekciójára. Következésképp csökkent a mintavételbe bevont két együttműködő importőr haszonkulcsának súlyozott átlaga. Az együttműködő importőrök nyereségének csökkenése azonban nem volt jelentősnek tekinthető az uniós érdekű elemzés vonatkozásában, mert mindkét nyereségarány (a korrekciót megelőzően és követően is) mérsékelt volt.
(41)
Az egyik együttműködő importőr kifogásolta az ideiglenes rendelet (148) preambulumbekezdésében összefoglalt azon előzetes következtetést, miszerint az intézkedéseknek az importágazat egészére gyakorolt hatása nem aránytalan, hiszen ki kellene lépnie a piacról, amennyiben az intézkedések megerősítést nyernek. Az ideiglenes rendeletből azonban kitűnik, hogy az uniós gazdasági ágazat az importágazat kárára visszanyerne bizonyos szerződéseket. Azonban nincs kétség afelől, hogy az érintett termék behozatala - jóllehet a tisztességes verseny alapján és ezért lehetőleg kisebb mértékben - továbbra is az uniós piac szolgálatában fog állni. Ezt szem előtt tartva megerősítést nyer, hogy az importágazat általános hatása nem aránytalan.
(42)
Nem érkeztek további észrevételek vagy információk az importőrök vagy nagykereskedők érdekeivel kapcsolatban. Így az ideiglenes rendelet (143)-(149) preambulumbekezdésében foglalt, e csoportok érdekére vonatkozó ideiglenes megállapítások megerősítést nyernek.
7.3. Kiskereskedők és fogyasztók
(43)
A kiskereskedők és fogyasztók érdekeire vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (150)-(153) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
7.4. Az uniós érdekre vonatkozó következtetés
(44)
A fentiek fényében megerősítést nyernek az uniós érdekre vonatkozó ideiglenes megállapítások, vagyis hogy nincsenek kényszerítő erejű okok a Kínából származó egyes alumíniumfólia-tekercsek behozatalára vonatkozó végleges intézkedések elrendelése ellen.
8. VÉGLEGES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
8.1. A kár megszüntetéséhez szükséges szint
(45)
Az ideiglenes megállapítások közzétételét követően a Ningbo Favored tájékoztatást nyújtott be a kárkülönbözet kiszámítására alkalmazott módszertanra vonatkozóan. A vállalat szerint a termékkódok kiigazítása egyenlőtlenségeket okozott. Különösen azt hangsúlyozta, hogy valószínűleg a csomagolási költségek voltak felelősek az adatok torzításáért. A második kérdés a kereskedelem szintje tekintetében tisztességes összehasonlítás érdekében alkalmazott módszerre vonatkozott. Az ideiglenes szakaszban az uniós adatok megoszlottak a kiskereskedelmi és nagykereskedelmi értékesítési csatornák között, ami a Ningbo Favored érvelése szerint jogellenes módon azonban terméktípusonként két irányárat képzett.
(46)
A termékkódok szerkezetének kiigazítására vonatkozó állítást tekintve a szimulációk azt mutatták, hogy a torzítások akkor is bekövetkeznének, ha nem történt volna kiigazítás. A termékkódok szerkezetén végrehajtott változtatások (amelyek valójában a megegyezési ráta és a reprezentativitás javítása érdekében az adatok konszolidációját jelentették) eredményeképp nincsenek torzítások és javult a számítások megbízhatósága. Ezt az állítást ezért el kell utasítani.
(47)
A Bizottság a Ningbo Favored által a kereskedelem szintje tekintetében tisztességes összehasonlítás biztosítása érdekében ideiglenesen alkalmazott módszerrel kapcsolatban felvetett második kérdést megfelelően elemezte. E tekintetben megállapítást nyert, hogy jóllehet az árak általában eltértek a két értékesítési csatorna között, a jelen esetben nem volt azonosítható vagy következetes minta. Bizonyos esetekben a kiskereskedőknek felszámolt gyártói értékesítési árak alacsonyabbak a nagykereskedőknek felszámolt áraknál, míg más esetekben ennek ellenkezője áll fenn. Ezért a Bizottság úgy határozott, hogy elfogadja azt az állítást, hogy nincs szükség a kereskedelmi szint kiigazítására, miszerint e kiigazítás feltételei nem teljesültek. Következésképp a kár megszüntetéséhez szükséges szint végleges kiszámítása az exportáló gyártók és az uniós gazdasági ágazat konszolidált árai alapján történt, a kereskedelem szintjének kiigazítása nélkül. E módszerváltás kis mértékben gyakorolt hatást a kárkülönbözetre.
(48)
A végleges nyilvánosságra hozatalra válaszul a Ningbo Favored azzal érvelt, hogy az áralákínálás kiszámítására alkalmazott módszer hibás és megbízhatatlan, mert - az uniós gazdasági ágazat részéről - annak kiindulópontja a termékkódonkénti előállítási költség helyett a termékkód szerinti uniós értékesítési ár volt. A Ningbo Favored kijelentette, hogy a termékkódonkénti előállítási költséget nem használták fel, mert a bizottsági tisztségviselők nem szorgalmazták, hogy a vállalat a vonatkozó adatokat szolgáltassa, így az eljárást „bizonyíték hiányában” meg kell szüntetni.
(49)
Az alaprendelet azonban nem írja elő, hogy milyen módon kell megállapítani az uniós gazdasági ágazat irányárát. Ennek bevált gyakorlata vagy a termékkódonkénti előállítási költség és az elérendő nyereség összege alapján, vagy a termékkódonkénti gyártelepi eladási ár az uniós piacon független vásárlókra történő alkalmazása és annak a vizsgálati időszakban megvalósult tényleges nyereséggel/veszteséggel történő kiigazítása, valamint a megállapított elérendő nyereség hozzáadása alapján történik. Mindkét módszer megbízható és (a körülményektől függően) felváltva használható. A vizsgálat során a második módszer (azaz a független vásárlóknak felszámított tényleges uniós eladási ár alapján) alkalmazására került sor, mivel nem minden, a mintavételbe bevont uniós gyártó tudta kiszámolni megbízható módon a termékkódonkénti előállítási költséget.
(50)
A fentiek fényében a Bizottság elutasítja azt a megállapítást, miszerint az alkalmazott módszer megbízhatatlan, és hogy az eljárást ezért meg kell szüntetni.
(51)
A CeDo Group szerint az ideiglenes kárkülönbözet kiszámítására használt módszertan nem volt helyénvaló, mert nem vette teljes mértékben figyelembe a CeDo Group szerkezetét. A mintavételbe bevont együttműködő exportáló gyártóhoz kapcsolódó CeDo UK importőr (a továbbiakban: a CeDo [Shanghai]) látja el az uniós piacot a Kínában és az Unióban előállított fóliával, egy kapcsolódó importőrön/kereskedőn keresztül. A vállalat szerint e kapcsolódó importőr SGA-költségeit (értékesítési, általános és adminisztratív költségek) és a haszonkulcsot nem kellett volna levonni a CeDo viszonteladói árából, mivel a verseny az uniós vásárlók szintjén zajlik. A CeDo szerint az eladási árai vásárlói szinten nem károsítanák az uniós gazdasági ágazatot.
(52)
A panaszt emelő uniós gyártóktól érkező számos beadvány megkérdőjelezte a CeDo-nak a saját és az uniós gazdasági ágazat eladási árai közötti különbségre vonatkozó állítását. E kérdést azonban a Bizottság nem tudta tovább vizsgálni, mert a felek által benyújtott információkat a vizsgálat ilyen késői szakaszában nem lehetett ellenőrizni.
(53)
Meg kell jegyezni, hogy a kárkülönbözet kiszámításának célja annak meghatározása, hogy a dömpingelt behozatal által okozott kár megszüntetéséhez elegendő lenne-e a dömpingkülönbözeten alapulónál alacsonyabb vámmértéknek a dömpingelt behozatal CIF-árára történő alkalmazása. Ezen értékelést a szóban forgó behozatalok CIF-árára kell alapozni, mert az tekinthető az uniós gazdasági ágazat gyártelepi árával összehasonlítható szintűnek. A kapcsolódó importőrökön keresztül végrehajtott behozatalok esetében a dömpingkülönbözet kiszámításakor követett megközelítés analógiájára, amelyet a kárkülönbözet kiszámítása az alacsonyabb vám kiszabására vonatkozó szabály alkalmazása során a vámmérték meghatározása céljából helyettesíthet, a CIF-ár képzése az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése szerint megfelelően kiigazított, az első független vásárlónak felszámolt viszonteladói ár alapján történik. Másodsorban és az utóbbi észrevételek sérelme nélkül meg kell jegyezni, hogy a CeDo által képviselt módszertan elkerülhetetlenül azt eredményezné, hogy a CeDo az alumíniumfólia uniós előállításának árát alkalmazná, mivel - mint fent említettük - a kapcsolódó importőr/kereskedő ellátta az uniós piacot mind a Kínában, mind pedig az Unióban előállított alumíniumfóliával.
(54)
A CeDo a fenti kérdéshez a végső szakaszban tért vissza. Ezenkívül meghallgatást kért a Kereskedelmi Főigazgatóság meghallgató tisztviselője előtt, amelyet e kérdés megvitatására meg is szerveztek. A CeDo újból hangot adott érveinek és a 2. cikk (9) bekezdésével kapcsolatos fenti magyarázatot is megkérdőjelezte, mondván, hogy a 2. cikk (9) bekezdése az alaprendelet dömpingrendelkezései között szerepel és az nem alkalmazható a kár kiszámításának analógiájára. Az intézmények rámutattak arra, hogy jóllehet a 2. cikk a dömpinggel összefüggő kérdéseket taglalja, a 2. cikk (9) bekezdése az „exportár” alfejezetbe tartozik, és útbaigazítást ad a kapcsolódó importőr általi uniós értékesítés esetén alkalmazandó exportár kiszámításához. Az alaprendelet egyetlen másik rendelkezése sem ad konkrétabb útbaigazítást e tekintetben.
(55)
A CeDo felvetette a Törvényszék által a Kazchrome-ügyben (4) hozott ítélet tárgyát, amely e tekintetben állítólag iránymutatást jelentett, mivel eszerint az áralákínálás kiszámításának leghelyénvalóbb módja a behozatali áraknak a közösségi gazdasági ágazat termékeinek áraival való összehasonlítása mégpedig oly módon, hogy hozzászámítják az összes, egészen a vásárlók telephelyéig felmerült költséget. Meg kell azonban jegyezni, hogy a Bíróság azt is elismerte, hogy e megközelítés nem praktikus, az ítélet pedig egyértelművé teszi, hogy a CIF-árak alkalmazása a kárkülönbözet kiszámításának megfelelő módszere. Ezenfelül a Kazchrome-ügy egy olyan különleges helyzetre vonatkozik, amelyben az uniós piacra elsőként Litvánián keresztül belépő (áthaladó), majd Rotterdamba érkező, s ott vámkezelt áruról van szó. Ebben az esetben a Bizottság úgy határozott, hogy az áralákínálást és az áron aluli értékesítést a vámkezelés utáni ár helyett az áthaladási ponton érvényes ár alapján számítja ki. A jelenlegi vizsgálatban nem ez az eset áll fenn, hiszen nem vitatott, hogy az áralákínálás és az áron aluli értékesítés kiszámítása a CeDo vámkezelést követő CIF-árán alapul. Ezen túlmenően a Bíróság a Kazchrome-ügyben hozott ítéletben egyértelműen az említett konkrét ügyre korlátozta következtetéseit.
(56)
A CeDo továbbá felvetette a tisztességes összehasonlítás kérdését és két WTO-vizsgálóbizottság által készített jelentést (5) is. Az intézmények elégedettek azzal, hogy a CeDo árait a Bizottság szolgálatai állapítják meg, és az uniós gazdasági ágazat gyártelepi árai (az áralákínálás és az áron aluli értékesítés tekintetében egyaránt) teremtik meg a tisztességes és ésszerű összehasonlítás alapját. Nem szabad elfelejteni azt sem, hogy egy tökéletes összehasonlítás azt jelentené, hogy csak ugyanazon szerződésre vonatkozó ajánlatokat kellene figyelembe venni, mert csak ebben az esetben lennének azonosak az értékesítés feltételei. Mivel nem lehetséges a tökéletes összehasonlítás, az intézmények elégedettek azzal, hogy a vállalat módszertana (amely az évnyi vizsgálati időszakban gyűjtött hasonló termékek átlagárait alkalmazza) tisztességes. E módszer ismertetésére a nyilvánosságra hozatal keretében egyértelműen sor került.
(57)
Ezenfelül a CeDo által képviselt módszer sértené az egyenlő bánásmód elvét a saját és az egyéb, független importőröknek értékesítő, a mintavételbe bevont exportáló gyártó haszonkulcsainak kiszámítása terén. Az egyéb, a mintavételbe bevont exportáló gyártóra alkalmazott módszer CIF-szinten az exportáron alapul, amelybe természetesen nem tartoznak bele az uniós SGA-költségek és az Unióban történő újraértékesítésből származó, a vámkezelést követően fennmaradó nyereség. A Bizottság úgy véli, hogy az alákínálás és az áron aluli értékesítés kiszámítására vonatkozó adott importár megállapítását ne befolyásolja az, hogy kapcsolatban álló vagy független uniós gazdasági szereplők részére történik-e a kivitel. A Bizottság által követett módszer biztosítja, hogy mindkét helyzet egyenlő bánásmódban részesül. Végül az (53) preambulumbekezdésben már említettek alapján a CeDo által kért megközelítés - különösen e vállalat helyzete tekintetében - azt eredményezi, hogy a két elkülönített funkció, amely keretében a CeDo alumíniumfóliát szállít az uniós piacra, nem válik szét egyértelműen. A CeDo voltaképp elsősorban uniós gyártóként, másodsorban pedig Kínából behozott alumíniumfólia újraértékesítőjeként látja el az uniós piacot. A kárkülönbözet kiszámításának célja nem annak felmérése, hogy a CeDo UK importáló uniós gyártó értékesítései milyen mértékben okoznak kárt az uniós gyártóknak, hanem hogy a CeDo Shanghai vállalatból származó kivitel káros hatást gyakorol-e az alákínálás és az áron aluli értékesítés révén az uniós gyártók áraira. E célból azt az árat kell figyelembe venni, amelyen az érintett terméket értékesítik az Unióba és nem azt az árat, amelyen a behozott anyagokat újraértékesítik az importáló gyártók az Unióban. Ez megfelel a belföldi gyártók által az Unióba történő behozataloknak tulajdonítható kárkülönbözet kiszámításakor alkalmazott megközelítésnek.
(58)
Végezetül meg kell jegyezni, hogy az uniós termelői árakat nemcsak a jóváírások, az engedmények és a visszatérítések, de a jutalékok (az eladási költség egy formája) és a szállítással kapcsolatos költségek levonása révén igazították gyártelepi árszintre. Ennélfogva nem lenne tisztességes összehasonlítani az importőr újraértékesítési árát az uniós gyártelepi árral.
(59)
A fent említett okokból továbbra is fenntartjuk azon állításunkat, miszerint nem fogadható el a CeDo kárkülönbözetének kiszámítására használt módszertan felülvizsgálatának igénye.
(60)
A független importőrök (a (23) preambulumbekezdésben részletezett okokból módosított) haszonkulcsának felülvizsgálata azonban hatást gyakorolt a CeDo kárkülönbözetére, mivel az levonásra kerül a viszonteladói árból. Végül valamennyi áralákínálási különbözetet érintett az ideiglenes szakaszban az elérendő nyereség alkalmazásában vétett kisebb elírási hiba javítása.
(61)
A fentiek alapján a végleges kárkülönbözetek a következőképpen alakulnak:
Vállalat neve
Áron aluli értékesítés
CeDo (Shanghai) Ltd.
14,2 %
Ningbo Favored Commodity Co. Ltd.
14,6 %
Ningbo Times Aluminium Foil Technology Co., Ltd
15,6 %
Súlyozott átlag egyéb együttműködők esetében
14,6 %
Fennmaradó különbözet
35,6 %
8.2. Végleges intézkedések
(62)
A dömpinggel, a kárral, az okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban fent levont következtetéseket figyelembe véve és az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdésével összhangban egyes alumíniumfólia-tekercsek Kínából származó behozatalára végleges dömpingellenes vámot kell kivetni, a megállapított dömping- és kárkülönbözet szintje közül az alacsonyabbat figyelembe véve - a kisebb vámtétel szabályával összhangban. Ebben az esetben a vámtételt ennek megfelelően a megállapított kárkülönbözet szintjén kell meghatározni.
(63)
A fentiek alapján e vámok mértékének kiszabása a következőképpen alakul:
Vállalat neve
Dömping-különbözet
A kár megszüntetéséhez szükséges különbözet
Dömpingellenes vám
CeDo (Shanghai) Ltd.
37,4 %
14,2 %
14,2 %
Ningbo Favored Commodity Co. Ltd.
30,6 %
14,6 %
14,6 %
Ningbo Times Aluminium Foil Technology Co. Ltd.
32,9 %
15,6 %
15,6 %
Egyéb együttműködő vállalatok
34,9 %
14,6 %
14,6 %
Országos dömpingkülönbözet
45,6 %
35,6 %
35,6 %
(64)
Az ebben a rendeletben meghatározott, egyes vállalatokra alkalmazandó egyéni dömpingellenes vámtételeket a vizsgálat eredményei alapján állapították meg. Így ezek az értékek a vizsgálat során a vállalatokkal kapcsolatban feltárt helyzetet tükrözik. Ezeket a vámtételeket (ellentétben a minden más vállalkozásra alkalmazandó országos vámmal) kizárólag a Kínából származó, az említett vállalatok, mint egyedi jogi személyek által előállított termékek behozatalára kell alkalmazni. Az e rendelet rendelkező részében névvel és címmel nem említett vállalatok - beleértve a névvel és címmel felsorolt vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatokat - által előállított importált termékekre nem vonatkozhatnak ezek a vámtételek; ezekre a termékekre a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételeket kell alkalmazni.
(65)
Annak érdekében, hogy a lehető legalacsonyabb szintre csökkentsék az intézkedések megkerülésének a vámtételek közötti nagy különbségekből adódó kockázatát, úgy ítélték meg, hogy ebben az esetben a dömpingellenes vámok megfelelő alkalmazásának biztosítására különleges intézkedésekre van szükség. Ezek közé a különleges intézkedések közé tartozik az e rendelet mellékletében megállapított követelményeknek megfelelő, érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságainak. Az ilyen számlával nem kísért behozatalra a „minden más vállalatra” alkalmazandó dömpingellenes vám vonatkozik.
(66)
Amennyiben az érintett dömpingellenes intézkedések bevezetését követően az alacsonyabb egyedi vámtételekben részesülő vállalatok kivitelének mennyisége jelentősen megnő, ez a mennyiségi növekedés önmagában is az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése szerinti, a kereskedelem szerkezetében az intézkedések bevezetése nyomán bekövetkezett változásnak tekinthető. Ilyen körülmények között, és amennyiben a feltételek teljesülnek, a kijátszások feltárására vizsgálatot lehet indítani. E vizsgálat többek között irányulhat annak megállapítására, hogy szükség van-e az egyedi vámtételek eltörlésére és ebből következően országos vám kivetésére.
(67)
A vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek alkalmazására irányuló kérelmeket (például a jogalany nevében bekövetkezett változást követően, illetve új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) a Bizottsághoz (6) kell benyújtani, és mellékelni kell hozzá minden vonatkozó információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, a belföldi értékesítéshez és az exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függenek össze. Adott esetben a rendeletet ennek megfelelően módosítják az egyedi dömpingellenes vámtételekben részesülő vállalatok listájának aktualizálásával.
(68)
A dömpingellenes vám megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében az országos vámszintet nem csupán az együtt nem működő exportáló gyártókra kell alkalmazni, hanem azokra a gyártókra is, akik a vizsgálati időszak alatt egyáltalán nem exportáltak az Unióba.
(69)
Az új exportőrök és az 1. cikk (2) bekezdésében lévő táblázatban szereplő mintába fel nem vett együttműködő vállalatok egyenlő bánásmódban való részesítése érdekében biztosítani kell, hogy az utóbbi vállalatokra kivetett súlyozott 14,6 %-os átlagvámot az olyan új exportőrökre is alkalmazzák, amelyek egyébként az alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdése alapján felülvizsgálatra lennének jogosultak, mivel az említett cikk nem alkalmazandó, ha mintavételhez folyamodtak.
(70)
Valamennyi fél tájékoztatást kapott azokról a főbb tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság a Kínából származó egyes alumíniumfólia-tekercsek behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetését és az ideiglenes vám révén biztosított összegek végleges beszedését kívánta javasolni (a továbbiakban: végleges nyilvánosságra hozatal). Egyúttal a feleknek meghatározott időszakot biztosítottak arra, hogy e végleges nyilvánosságra hozatal kapcsán ismertessék észrevételeiket.
(71)
Az érdekelt felek által benyújtott szóbeli és írásbeli észrevételeket a Bizottság megvizsgálta és adott esetben figyelembe vette.
9. AZ IDEIGLENES VÁM VÉGLEGES BESZEDÉSE
(72)
Tekintettel a megállapított dömpingkülönbözetek nagyságára, és figyelembe véve az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár mértékét, szükségesnek tekinthető, hogy az ideiglenes rendelettel kivetett ideiglenes dömpingellenes vámok formájában biztosított összegeket véglegesen beszedjék.
(73)
Azokban az esetekben, amikor a végleges vámok magasabbak, mint az ideiglenes vámok, csak az ideiglenes vámok formájában biztosított összegeket kell véglegesen beszedni, míg az ideiglenesen biztosított összegeknek a végleges dömpingellenes vámokon kívüli részét el kell engedni,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a Kínai Népköztársaságból származó, legalább 0,007 mm, de kevesebb, mint 0,021 mm vastagságú, alátét nélküli, hengerelt, de tovább nem megmunkált, domborított vagy nem domborított, kis súlyú, legfeljebb 10 kg tömegű tekercsben kiszerelt alumíniumfólia jelenleg az ex 7607 11 11 és ex 7607 19 10 KN-kóddal bejelentett (TARIC-kódok: 7607111110 és 7607191010) behozatalára.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott, az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékek vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson számított árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:
Vállalatok
Vám
TARIC-kiegészítő kód
CeDo (Shanghai) Ltd., Shanghai
14,2 %
B299
Ningbo Favored Commodity Co. Ltd., Yuyao City
14,6 %
B301
Ningbo Times Aluminium Foil Technology Co. Ltd., Ningbo
15,6 %
B300
Able Packaging Co.,Ltd., Shanghai
14,6 %
B302
Guangzhou Chuanlong Aluminium Foil Product Co.,Ltd., Guangzhou
14,6 %
B303
Ningbo Ashburn Aluminium Foil Products Co.,Ltd., Yuyao City
14,6 %
B304
Shanghai Blue Diamond Aluminium Foil Manufacturing Co.,Ltd., Shanghai
14,6 %
B305
Weifang Quanxin Aluminum Foil Co.,Ltd., Linqu
14,6 %
B306
Zhengzhou Zhuoshi Tech Co. Ltd., Zhengzhou City
14,6 %
B307
Zhuozhou Haoyuan Foil Industry Co.,Ltd., Zhouzhou City
14,6 %
B308
Zibo Hengzhou Aluminium Plastic Packing Material Co.,Ltd., Zibo
14,6 %
B309
Yuyao Caelurn Aluminium Foil Products Co.,Ltd., Yuyao
14,6 %
B310
Minden más vállalat
35,6 %
B999
(3) A (2) bekezdésben említett vállalatok számára meghatározott egyedi vámtételek alkalmazásának feltétele az e rendelet mellékletében megállapított követelményeknek megfelelő, érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságai számára. Amennyiben ilyen számla nem kerül bemutatásra, úgy a minden más vállalatra érvényes vámot kell alkalmazni.
(4) Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
A 833/2012/EU rendelet szerinti ideiglenes dömpingellenes vám formájában biztosított összegeket véglegesen be kell szedni. A biztosított összegeknek a végleges dömpingellenes vámokat meghaladó részét el kell engedni.
3. cikk
Amennyiben a Kínai Népköztársaság bármely új exportáló gyártója kielégítő bizonyítékot szolgáltat a Bizottságnak arra nézve, hogy:
-
nem exportálta az Unióba az 1. cikk (1) bekezdésében meghatározott terméket a vizsgálati időszak során (2010. október 1-jétől2011. szeptember 30-ig),
-
nem áll kapcsolatban a Kínai Népköztársaság azon exportőreivel vagy gyártóival, amelyekre az e rendelettel életbe léptetett intézkedéseket alkalmazni kell,
-
az érintett terméket az Unióba ténylegesen csak az intézkedések alapjául szolgáló vizsgálati időszak után exportálta, vagy visszavonhatatlan szerződéses kötelezettséget vállalt jelentős mennyiségnek az Unióba történő exportálására,
a Tanács a Bizottság javaslata alapján és a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően egyszerű többséggel eljárva módosíthatja az 1. cikk (2) bekezdését, és a mintába fel nem vett együttműködő vállalatok jegyzékébe felveheti az új exportáló gyártót, amelyre így a 14,6 %-os súlyozott átlagvámot kell alkalmazni.
4. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2013. március 11-én.