ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 13. listopadu 2014
o systému včasného varování pro používání schvalujícími osobami Komise a výkonnými agenturami
(2014/792/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie a kterým se zrušuje nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (1), a zejména na čl. 56 odst. 1 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 215/2008 ze dne 18. února 2008 o finančním nařízení pro 10. Evropský rozvojový fond (2), a zejména na článek 17 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 ze dne 11. září 2013 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) a o zrušení nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 (3), a zejména na čl. 7 odst. 6 a článek 11 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Komise, která za náležitého dodržování zásad řádného finančního řízení upravených v článcích 30-33 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 odpovídá za plnění souhrnného rozpočtu Evropské unie a veškerých dalších fondů spravovaných Unií, má povinnost bojovat proti podvodům a jinému protiprávnímu jednání poškozujícímu finanční zájmy Unie. Má-li být zajištěno, aby schvalující osoby v Komisi a ve výkonných agenturách byly v plném rozsahu informovány o rizicích, jež finančním zájmům Unie hrozí, je nezbytné stanovit interní pravidla, jimiž bude doplněno rozhodnutí Komise C(2014) 2784 (4).
(2)
Za účelem boje proti podvodům a ochrany finančních zájmů Unie používá Komise ústřední databázi vyloučených zájemců a uchazečů podle článku 108 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a nařízení Komise (ES, Euratom) č. 1302/2008 ze dne 17. prosince 2008 o ústřední databázi pro vyloučení (5) a používá též systém včasného varování podle rozhodnutí 2008/969/ES, Euratom ze dne 16. prosince 2008 o systému včasného varování pro používání schvalujícími osobami Komise a výkonnými agenturami (6). Dokud legislativní orgán nepřijme návrh na změnu finančního nařízení (7), je nutno zajistit, aby zůstal systém včasného varování efektivní.
(3)
Do uvedené doby by účel systému včasného varování měl zůstat v zásadě zachován. Měl by zajišťovat, aby v Komisi a jejích výkonných agenturách byly k dispozici vyhrazené informace, za kterýmžto účelem budou v systému včasného varování registrovány výstrahy o osobách, které by mohly pro finanční zájmy a pověst Unie nebo pro některý z Unií spravovaných fondů představovat riziko.
(4)
Vzhledem k tomu, že ředitelé výkonných agentur mají postavení pověřených schvalujících osob Komise, pokud jde o využívání operačních prostředků, měli by mít k systému včasného varování stejný přístup jako útvary Komise při hospodaření se správními a operačními prostředky.
(5)
Vzhledem k tomu, že vedoucí delegací Unie jednající jako dále pověřené schvalující osoby Komise podle čl. 56 odst. 2 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 mají postavení pověřené schvalující osoby Komise, pokud jde o využívání operačních prostředků, měli by mít k systému včasného varování stejný přístup jako útvary Komise při hospodaření se správními a operačními prostředky.
(6)
Evropský úřad pro boj proti podvodům (úřad OLAF) má podle čl. 7 odst. 6 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 ze dne 11. září 2013 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) a o zrušení nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 a nařízení Rady (Euratom) č. 1074/1999 povinnost informovat neprodleně dotčené útvary Komise o probíhajícím vyšetřování, pokud se při tomto vyšetřování zjistí, že by mohlo být vhodné přijmout preventivní správní opatření k ochraně finančních zájmů Unie. Podle článku 11 nařízení (EU, Euratom) č. 883/2013 je tento úřad dále povinen po dokončení vyšetřování vypracovat zprávu, a případně vydat doporučení, zda je třeba přijmout opatření, zejména na straně orgánů. Má-li být příslušná schvalující osoba s to požádat o registraci výstrahy, je nezbytné stanovit údaje, které je úřad OLAF povinen Komisi předkládat.
(7)
Úřad OLAF by měl mít k systému včasného varování přístup, aby mohl plnit své regulatorní vyšetřovací funkce a vykonávat své zpravodajské činnosti a činnosti při boji proti podvodům podle nařízení (EU, Euratom) č. 883/2013.
(8)
Z důvodu zjednodušení by mělo být fungování systému včasného varování zjednodušeno, měl by být snížen počet kategorií výstrah, upřesněn jejich rozsah a z názvů výstrah by měl být na první pohled zřejmý jejich obsah.
(9)
Na základě údajů, které úřad OLAF předloží, by měla příslušná schvalující osoba po konzultaci s Generálním ředitelstvím pro rozpočet a s Právní službou a v těsné součinnosti s úřadem OLAF navrhnout výstrahu pro účely ověření.
(10)
Příslušná schvalující osoba by měla navrhnout výstrahu pro účely vyloučení, kterou by měly v náležitých případech vyhodnotit centralizovaným způsobem Generální ředitelství pro rozpočet a Právní služba. Je-li výstraha pro účely vyloučení navržena na základě údajů, které předloží úřad OLAF, měla by být v těsné součinnosti s úřadem OLAF vyhodnocena. Tentýž postup by se měl uplatnit, pokud by příslušná schvalující osoba měla v úmyslu přijmout akt, který by mohl nepříznivě ovlivnit práva dotčené osoby.
(11)
Příslušná schvalující osoba by měla v těsné součinnosti s úřadem OLAF rozhodnout o nutných důsledcích z hlediska ochrany finančních zájmů Unie a měla by o tomto rozhodnutí úřad OLAF vyrozumět.
(12)
Příslušná schvalující osoba by měla nést odpovědnost za žádost o zadání, změnu, výmaz nebo obnovu výstrahy. S cílem zachovat přiměřenou úroveň kontroly by tyto žádosti měly být podávány na příslušné hierarchické úrovni, kterou stanoví rozhodnutí Komise C(2014) 2784.
(13)
Účetní by měl zajistit náležitá technická opatření k tomu, aby byl systém včasného varování účinně používán prostřednictvím centrálního účetního systému Komise.
(14)
Prostřednictvím centrálního účetního systému Komise budou všem útvarům Komise a výkonným agenturám dány k dispozici podrobnosti o inkasních příkazech a příkazech k obstavení bankovního účtu. Výstrahy W3a (příkaz k obstavení bankovního účtu) a W4 (inkasní příkaz) podle rozhodnutí 2008/969/ES, Euratom by již neměly být používány. Pouhé tyto informace nejsou ze systematického hlediska důvodem k výstraze. Příslušná schvalující osoba musí analyzovat všechny zvláštní okolnosti případu a rozhodnout, je-li výstraha nutná, či nikoli.
(15)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (8) stanoví, že zpracování osobních údajů Komisí musí dodržovat zákonné požadavky na zpracování a požadavky vztahující se na předávání stanovených údajů a že toto zpracování podléhá předběžné kontrole evropského inspektora ochrany údajů na základě oznámení inspektora ochrany údajů v Komisi.
(16)
Ustanovení o ochraně osobních údajů by měla stanovit práva osob, jejichž údaje jsou nebo by mohly být zadány do systému včasného varování.
(17)
Na určitá práva na ochranu osobních údajů se vztahují výjimky stanovené v článku 20 nařízení (ES) č. 45/2001, které je nutno v každém jednotlivém případě analyzovat a uplatňovat dočasně. O uplatňování těchto výjimek by měl rozhodovat útvar odpovědný za žádost o zadání, změnu včetně opravy nebo výmaz relevantních informací.
(18)
Osoba, jíž se týká možná výstraha pro účely vyloučení, by měla mít příležitost se písemně vyjádřit předtím, než je ve spojitosti s ní podána žádost o registraci výstrahy v systému včasného varování. Tutéž příležitost by měla mít dotčená osoba v případě, že by příslušná schvalující osoba měla v úmyslu přijmout akt, který by mohl práva této dotčené osoby nepříznivě ovlivnit.
(19)
Ve výjimečných případech by mělo být s poskytnutím této příležitosti posečkáno v zájmu zachování důvěrnosti vyšetřování či vnitrostátního soudního řízení, jsou-li k takovému kroku dány naléhavé legitimní důvody.
(20)
Rozhodnutí 2008/969/ES, Euratom by mělo být nadále použitelné až do 1. července 2015, nakolik to bude nezbytné k zajištění toho, že budou dodržována nařízení Rady o restriktivních opatřeních přijatých na základě článku 215 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU), a to do doby, než bude systém akruálního účetnictví (ABAC) zohledňovat údaje obsažené v příslušné databázi útvaru odpovědného za nástroje zahraniční politiky. Za tímto účelem budou nadále registrovány výstrahy W5b podle rozhodnutí 2008/969/ES, Euratom.
(21)
Rozhodnutí 2008/969/ES, Euratom by se mělo až do 1. července 2015 použít na výstrahy W3a a W4, které by měly být do uvedeného termínu pro účely uplatňování oddílu 4 tohoto rozhodnutí pokládány za výstrahy pro účely ověření.
(22)
Za účelem uplatňování tohoto rozhodnutí je nutno pravidelně vyhodnocovat, jak systém včasného varování funguje a nakolik efektivně přispívá k ochraně finančních zájmů Unie,
ROZHODLA TAKTO:
ODDÍL 1
VŠEOBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět, oblast působnosti a cíl
1. Tímto rozhodnutím se zřizuje systém včasného varování („EWS“), který budou schvalující osoby Komise a výkonných agentur používat při plnění souhrnného rozpočtu Evropské unie a při hospodaření s dalšími Unií spravovanými fondy.
2. EWS přispívá k ochraně finančních zájmů Unie a zachování jejího obrazu, k boji proti podvodům a k řádnému finančnímu řízení.
3. Cílem EWS je:
a)
prostřednictvím registrace výstrah informovat odpovědné schvalující osoby Komise a výkonných agentur o tom, že by určitá osoba mohla představovat riziko pro finanční zájmy a obraz Unie nebo pro některý z Unií spravovaných fondů, a
b)
umožňovat příslušným schvalujícím osobám, aby na základě těchto výstrah prováděly ověřování nebo přijímaly vhodná opatření, včetně opatření podle oddílu 4.
4. Tyto informace přispívají k tomu, že bude zajištěno:
a)
předcházení rizikům, jehož je dosaženo ověřováním informací o určité osobě, jež byly včasně předány z důvodu podezření z některého níže uvedeného aktu nebo z důvodu zjištění ve spojitosti s takovýmto aktem:
-
závažné pochybení nebo nesrovnalost,
-
profesní pochybení,
-
závažné porušení smlouvy na veřejnou zakázku nebo
-
podvod, korupce nebo jiné protiprávní jednání poškozující finanční zájmy Unie podle článku 141 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (9);
b)
vyloučení osoby podle čl. 106 odst. 1 a čl. 109 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie a kterým se ruší nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 („finanční nařízení“).
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto rozhodnutí se použijí tyto definice:
a)
„účetním“ se rozumí účetní Komise nebo podřízený zaměstnanec, jeho účetní pověřil některými úkoly podle článku 69 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012;
b)
„příslušnou schvalující osobou“ se rozumí pověřená schvalující osoba Komise ve smyslu článku 65 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, která nese odpovědnost v souladu s vnitřními pravidly pro plnění souhrnného rozpočtu Evropské unie („rozpočet“), včetně ředitelů výkonných agentur, dále pověřené schvalující osoby ve smyslu článku 65 uvedeného nařízení, které vykonávají funkci ředitele, a vedoucí delegací Unie, kteří jednají jako dále pověřené schvalující osoby Komise podle čl. 56 odst. 2 uvedeného nařízení;
c)
„subjektem údajů“ se rozumí identifikovatelná osoba ve smyslu nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů;
d)
„zjištěním“ se rozumí zjištěné skutečnosti, jež byly odhaleny při plnění právního závazku nebo zaznamenány v kontextu auditu či vyšetřování, které provádí Účetní dvůr, Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) či Útvar interního auditu (IAS), nebo byly odhaleny v kontextu jiného auditu či kontroly, které jsou prováděny v rámci odpovědnosti příslušné schvalující osoby;
e)
„právním závazkem“ se rozumí závazek, jejž Komise přijala podle hlav V-VIII části první a podle části druhé nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012;
f)
„osobou“ se rozumí dále vyjmenované fyzické či právnické osoby nebo sdružení bez právní subjektivity:
-
příjemce finančních prostředků ve smyslu čl. 2 písm. i) nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012,
-
zájemce nebo uchazeč,
-
žadatel o grant,
-
účastník soutěže o cenu,
-
placený externí odborník ve smyslu článku 204 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012,
-
osoby oprávněné jednat za právnické osoby či tyto zastupovat, rozhodovat o nich nebo je ovládat podle čl. 106 odst. 1 písm. b) a e) nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012;
g)
„profesním pochybením“ se rozumí porušení právních či správních předpisů nebo deontologických norem povolání, ke kterému daná osoba patří, jakož i jiné zaviněné jednání, které má dopad na profesní důvěryhodnost dotčené osoby;
h)
„subdodavatelem“ se rozumí hospodářský subjekt, jehož navrhl zájemce, uchazeč, zhotovitel, dodavatel nebo poskytovatel na to, aby provedl část smlouvy na veřejnou zakázku, vůči němuž však sám veřejný zadavatel nemá přímý právní závazek;
i)
„závažným pochybením nebo nesrovnalostí“ se rozumí závažné pochybení nebo nesrovnalost ve smyslu čl. 166 odst. 2 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012;
j)
„kontaktní osobou pro výstrahu“ se rozumí osoba, jež působí při útvaru odpovědném za žádost a odpovídá za dokumentaci k výstraze až do výmazu výstrahy.
Článek 3
Fungování EWS
1. Účetní přijme náležitá technická opatření k tomu, aby EWS účinně fungoval a aby byl monitorován.
Účetní na základě žádosti příslušné schvalující osoby zadává, mění, obnovuje nebo provádí výmazy výstrah EWS.
2. K technickým aspektům přijme účetní prováděcí opatření a vymezí související postupy, mj. v oblasti zabezpečení.
Tato opatření účetní oznámí útvarům Komise a výkonným agenturám.
Článek 4
Pravomoci a postupy v oblasti registrace, změn, obnovy a výmazu výstrah
1. O registraci, změnu, obnovu či výmaz výstrahy je oprávněna požádat pouze příslušná schvalující osoba.
2. Žádost o registraci, změnu, obnovu či výmaz výstrahy předkládá příslušná schvalující osoba účetnímu. Použije k tomu formulář uvedený v příloze tohoto rozhodnutí.
3. Kontaktní osoba pro výstrahy podle článku 8 předtím, než postoupí žádost účetnímu, ověří, zda jsou splněny požadavky článků 11 či 12.
Článek 5
Přístup k EWS
K údajům obsaženým v EWS mají prostřednictvím centrálního účetního systému Komise přímý přístup útvary Komise a výkonné agentury.
Útvary Komise a výkonné agentury odpovědné za místní systém mohou prostřednictvím tohoto centrálního účetního systému získat přístup k údajům uloženým v EWS za předpokladu, že je zaručen soulad údajů mezi tímto místním a centrálním účetním systémem.
Článek 6
Používání EWS
Údaje uložené v EWS lze použít pouze pro účely plnění rozpočtu nebo hospodaření s jiným Unií spravovaným fondem. Tím nejsou dotčeny údaje v ústřední databázi pro vyloučení (dále jen „CED“) podle čl. 1 odst. 2 a 3 nařízení (ES, Euratom) č. 1302/2008 (10).
Údaje z EWS a CED je úřad OLAF oprávněn používat ke svým vyšetřováním podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 ze dne 11. září 2013 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) a o zrušení nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 („nařízení o úřadu OLAF“) a dále k činnostem na poli předcházení podvodům včetně analýz rizik.
Článek 7
Termíny nahlížení do EWS
Ověření, zda je v EWS zaznamenána k určité osobě výstraha, provádí příslušná schvalující osoba v těchto fázích:
a)
před přijetím individuálního rozpočtového závazku;
b)
před přijetím souhrnného rozpočtového závazku, je-li daná osoba v této fázi známa;
c)
v případě předběžných rozpočtových závazků předtím, než je přijat právní závazek, který zakládá nárok na následné platby, pokud se nejedná o úhrady ve prospěch zaměstnanců či náhrady cestovních výdajů na účast na schůzích a v konkursech;
d)
v případě zadávacích řízení a řízení o udělení grantu, soutěží o ceny a řízení s uveřejněním výzvy k projevení zájmu nejpozději předtím, než je vydáno rozhodnutí o zadání zakázky, udělení grantu či ceny;
e)
v případě zadávání veřejných zakázek, kde veřejný zadavatel omezí počet zájemců vyzvaných k podání nabídky, předtím, než je dokončen výběr zájemců;
f)
předtím, než je provedena libovolná platba, pokud se nejedná o úhrady ve prospěch zaměstnanců či náhrady cestovních výdajů na účast na schůzích a v konkursech.
Článek 8
Kontaktní osoba pro výstrahy
Kontaktní osoba pro výstrahy je povinna
a)
připravit žádost o registraci výstrahy;
b)
postoupit žádost a údaje související s výstrahou účetnímu;
c)
poskytnout dalším příslušným schvalujícím osobám údaje, které jim umožní provést ověření nebo rozhodnout o důsledcích podle oddílu 4.
ODDÍL 2
ÚDAJE ZADÁVANÉ DO EWS
Článek 9
Kategorie výstrah
1. Výstrahy EWS se člení do těchto dvou kategorií:
a)
„výstraha pro účely ověření“, jestliže je daná osoba podezřelá z podvodu, korupce nebo jiného protiprávního jednání poškozujícího finanční zájmy Unie podle článku 141 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012, ze závažného pochybení nebo nesrovnalosti, z profesního pochybení nebo ze závažného porušení smlouvy na veřejnou zakázku anebo jestliže o ní bylo zjištěno, že se vyjmenovaných způsobů jednání dopustila;
b)
„výstraha pro účely vyloučení“, jestliže je daná osoba vyloučena z řízení na základě důvodů pro vyloučení, které jsou upraveny v čl. 106 odst. 1 a čl. 109 odst. 1 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
2. K jedné osobě mohou být evidovány různé výstrahy, jež byly zaregistrovány z různých důvodů.
Článek 10
Údaje ve výstrahách EWS
Výstrahy EWS obsahují tyto údaje:
a)
identifikace dané osoby;
b)
druh výstrahy;
c)
doba trvání výstrahy;
d)
důvody, pro něž daná osoba představuje riziko pro finanční zájmy a obraz Unie či pro Unií spravované fondy;
e)
údaje k řízení o sporných otázkách;
f)
jméno příslušné schvalující osoby;
g)
jméno kontaktní osoby pro výstrahy podle článku 8 tohoto rozhodnutí.
Článek 11
Výstrahy pro účely ověření
1. O výstrahu pro účely ověření je příslušná schvalující osoba oprávněna požádat v případě, je-li splněna některá z těchto podmínek:
a)
úřad OLAF v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 883/2013 informuje příslušnou schvalující osobu, jestliže při vyšetřování zjistí, že by mohlo být vhodné přijmout opatření k ochraně finančních zájmů Unie;
b)
Evropský účetní dvůr předá informace Komisi nebo IAS předá informace příslušné schvalující osobě, z nichž vyplývá, že ve spojitosti s danou osobou došlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání poškozujícímu finanční zájmy Unie podle článku 141 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 nebo k závažnému pochybení či nesrovnalosti, k profesnímu pochybení nebo k závažnému porušení smlouvy na veřejnou zakázku;
c)
příslušná schvalující osoba provede kontrolu nebo audit, z nichž vyplývá, že ve spojitosti s danou osobou došlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání poškozujícímu finanční zájmy Unie podle článku 141 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012, k závažnému pochybení, nesrovnalosti, profesnímu pochybení nebo k závažnému porušení smlouvy na veřejnou zakázku anebo tato příslušná schvalující osoba získala o takovéto kontrole nebo auditu informace.
2. Doba trvání výstrahy pro účely ověření smí činit nejdéle jeden rok. Výstrahu pro účely ověření je nutno vymazat, je-li podána žádost o registraci výstrahy pro účely vyloučení nebo pomine-li potřeba provádět ověřování.
3. Na konci období podle odstavce 2 je výstraha pro účely ověření vymazána automaticky.
4. Příslušná schvalující osoba je oprávněna požádat o obnovu výstrahy pro účely ověření, jestliže ji úřad OLAF vyrozumí, že z vyšetřování podle odstavce 1 dosud nebyly vyvozeny závěry, avšak vyplývá z něj, že je důvodné výstrahu zachovat. O obnovu výstrahy pro účely ověření je příslušná schvalující osoba oprávněna požádat rovněž v případě, jsou-li nadále splněny podmínky odst. 1 písm. b) nebo c).
5. Příslušná schvalující osoba je povinna uvést důvody, pro něž je obnova výstrahy z hlediska ochrany finančních zájmů a obrazu Unie nezbytná.
6. Na obnovu se pohlíží jako na novou žádost o registraci výstrahy pro účely ověření.
Článek 12
Výstrahy pro účely vyloučení
1. O výstrahu pro účely vyloučení je příslušná schvalující osoba povinna požádat v případech podle čl. 106 odst. 1 nebo čl. 109 odst. 1 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
2. Na konci doby vyloučení je výstraha pro účely vyloučení vymazána.
3. Z EWS se výstraha pro účely vyloučení automaticky přebírá do CED.
Článek 13
Informace předávané úřadem OLAF
Úřad OLAF je při předávání informací podle čl. 7 odst. 6 nařízení (EU, Euratom) č. 883/2013, kterým je nápomocen příslušné schvalující osobě při rozhodování o tom, zda přijme preventivní opatření k ochraně finančních zájmů Unie, nebo při předávání informací podle článku 11 nařízení (EU, Euratom) č. 883/2013 povinen uvést tyto údaje:
a)
totožnost dané osoby;
b)
souhrn skutečností a rizik, jež byla při vyšetřování identifikována. Souhrn musí být dostatečný k tomu, aby bylo možno účinně provést slyšení dané osoby podle článku 16 tohoto rozhodnutí;
c)
veškerá doporučená zvláštní opatření na ochranu důvěrnosti, zejména v případech, které vyžadují použití vyšetřovacích opatření, která spadají do pravomoci vnitrostátního soudního orgánu, nebo - v případě vnějšího vyšetřování - do pravomoci vnitrostátního orgánu, v souladu s použitelnými vnitrostátními předpisy týkajícími se vyšetřování.
ODDÍL 3
PROCESNÍ USTANOVENÍ O REGISTRACI VÝSTRAH
Článek 14
Předchozí konzultace s centrálními útvary o výstrahách pro účely ověření
Příslušná schvalující osoba je předtím, než se na základě informací předaných úřadem OLAF podle čl. 7 odst. 6 nebo článku 11 nařízení (EU, Euratom) č. 883/2013 rozhodne požádat o registraci výstrahy pro účely ověření, povinna konzultovat s Generálním ředitelstvím pro rozpočet (centrální finanční službou), a případně též s Právní službou, a to v těsné součinnosti s úřadem OLAF v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 883/2013.
Článek 15
Vyhodnocení výstrah pro účely vyloučení v centrálních útvarech
Předtím, než je na návrh příslušné schvalující osoby podána žádost o registraci výstrahy pro účely vyloučení v případech podle čl. 106 odst. 1 písm. b), c) a e) a podle čl. 109 odst. 1, která má trvat po náležitou dobu, musí Generální ředitelství pro rozpočet a Právní služba provést centralizované vyhodnocení. Vychází-li výstraha pro účely vyloučení, kterou navrhla příslušná schvalující osoba, z informací, které této osobě předal úřad OLAF, musí toto vyhodnocení probíhat v těsné součinnosti s úřadem OLAF.
Článek 16
Právo na slyšení
1. Registrace výstrah podléhá těmto pravidlům:
a)
Má-li příslušná schvalující osoba v úmyslu požádat o registraci výstrahy pro účely vyloučení nebo přijmout akt, který by mohl nepříznivě ovlivnit práva dotčené osoby, je povinna dát této osobě nejprve příležitost se písemně vyjádřit. K písemnému vyjádření poskytne příslušná schvalující osoba dotčené osobě lhůtu v délce nejméně 14 kalendářních dnů. Příslušná schvalující osoba současně dotčenou osobu vyrozumí, že pokud tato vyjádření nepředloží, dojde k registraci výstrahy.
V náležitých případech je příslušná schvalující osoba povinna dát dotčené osobě příležitost se vyjádřit k informacím, jež předložil úřad OLAF.
b)
Jestliže dotčená osoba předloží vyjádření, které nic nemění na výsledku vyhodnocení provedeném odpovědnou schvalující osobou, požádá tato účetního, aby výstrahu aktivoval.
Jestliže dotčená osoba předloží vyjádření, které podle názoru příslušné schvalující osoby činí výstrahu nepřiměřenou či zbytečnou, k aktivaci výstrahy nedojde a dotčené osobě je tato skutečnost oznámena.
Účetní v náležitých případech potvrdí příslušné schvalující osobě, že výstraha byla v EWS registrována.
c)
Příslušná schvalující osoba oznámí dotčené osobě, že došlo k aktivaci výstrahy a na jak dlouho je výstraha aktivována. Oznámení však není nutné v případě, že dotčená osoba nereagovala na výzvu k písemnému vyjádření.
2. V případech podle čl. 106 odst. 1 písm. e) nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 je v době, kdy dosud nebylo rozhodnuto o době trvání vyloučení, příslušná schvalující osoba oprávněna požádat o registraci výstrahy pro účely vyloučení ještě předtím, než dá dotčené osobě příležitost se vyjádřit. Příslušná schvalující osoba je povinna dát dotčené osobě příležitost vyjádřit se k době trvání svého vyloučení.
3. V případech podle čl. 106 odst. 1 písm. a) nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 je příslušná schvalující osoba oprávněna požádat o registraci výstrahy pro účely vyloučení ještě předtím, než dá dotčené osobě příležitost se vyjádřit, jestliže má k dispozici oficiální dokument, který konstatuje skutkový stav/situaci. Registraci výstrahy příslušná schvalující osoba oznámí dotčené osobě.
4. Příslušná schvalující osoba je za výjimečných okolností oprávněna posečkat s tím, aby dotčené osobě poskytla příležitost písemně se vyjádřit předtím, nežli bude podána žádost o registraci výstrahy pro účely vyloučení nebo než bude přijat akt, který by mohl nepříznivě ovlivnit práva této dotčené osoby, jestliže jsou dány naléhavé legitimní důvody k zachování důvěrnosti vyšetřování či vnitrostátního soudního řízení, s tím, že je tato příslušná schvalující osoba oprávněna pokračovat v registraci výstrahy.
5. Vyrozumívá-li úřad OLAF příslušnou schvalující osobu v souladu s článkem 13, je povinen uvést, zda je nutno zachovat důvěrnost vyšetřování či vnitrostátního soudního řízení a zda je nutno posečkat s tím, aby byla dotčené osobě poskytnuta příležitost se vyjádřit.
6. Jakmile pominou důvody k ochraně vyšetřování či vnitrostátního soudního řízení, musí být dotčené osobě dána příležitost k vyjádření.
Článek 17
Ochrana osobních údajů a práva subjektů údajů
1. Příslušná schvalující osoba je povinna vyrozumět subjekty údajů o možnosti, že do EWS budou zadány údaje, které se jich týkají, a informovat je, kterým subjektům lze tyto údaje sdělovat. Tuto obecnou informaci je nutno sdělovat písemně zejména při uveřejňování veřejných zakázek, ve výzvách k podávání návrhů, při vyhlašování soutěží o ceny, a nejsou-li podobná uveřejnění prováděna, pak před zadáním veřejné zakázky nebo udělením grantu.
2. Příslušná schvalující osoba žádající o registraci výstrahy odpovídá za vztahy s osobou, jejíž údaje jsou do EWS zadávány. Příslušná schvalující osoba je povinna reagovat na žádosti dotčené osoby o opravu nepřesných či neúplných osobních údajů i na další žádosti či dotazy této osoby.
3. Dotčená osoba je též oprávněna požádat účetního písemně o informaci, zda je v EWS registrována.
Účetní je povinen jí tuto informaci poskytnout, jestliže příslušná schvalující osoba, případně po dohodě s úřadem OLAF, nerozhodne, že se použijí omezení čl. 20 odst. 1 nařízení č. 45/2001.
4. Vymazané výstrahy musí být přístupné pouze pro účely auditu a vyšetřování a nesmějí být pro uživatele EWS viditelné.
Osobní údaje obsažené ve výstrahách týkajících se fyzických osob však smějí být pro tyto účely nadále přístupné pouze po dobu pěti let od výmazu výstrahy.
Článek 18
Přezkum výstrahy
Jestliže osoba, ohledně níž je v EWS registrována výstraha, uvede nové skutečnosti prokazující, že pominuly důvody registrace, je příslušná schvalující osoba povinna požádat o výmaz výstrahy.
Osoba, ohledně níž je v EWS registrována výstraha pro účely vyloučení, je oprávněna podat stížnost k veřejnému ochránci práv a domáhat se soudního přezkumu.
ODDÍL 4
DŮSLEDKY VÝSTRAH
Článek 19
Obecná úprava důsledků
1. Příslušná schvalující osoba je povinna vyžádat si u kontaktní osoby pro výstrahy veškeré informace relevantní k tomu, aby byla s to rozhodnout o důsledcích výstrahy uvedených v tomto oddíle.
2. Jestliže příslušná schvalující osoba podá na základě informací, které jí předloží úřad OLAF, žádost o registraci výstrahy pro účely ověření podle článku 11, je povinna dodržet postup podle článku 14 nebo 15 tohoto rozhodnutí a rozhodnout o důsledcích výstrahy v těsné součinnosti s úřadem OLAF v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 883/2013.
3. Při rozhodování o důsledcích výstrahy je příslušná schvalující osoba povinna přihlédnout k dále uvedeným kritériím, která platí pro všechny výstrahy:
a)
rizika pro finanční zájmy a obraz Unie;
b)
objem a doba trvání právního závazku;
c)
naléhavost splnění právního závazku;
d)
povaha skutkového stavu;
e)
závažnost skutkového stavu a
f)
možné důsledky pro splnění právního závazku.
V případě výstrahy pro účely vyloučení je příslušná schvalující osoba povinna přihlédnout též k povaze a závažnosti důvodů pro vyloučení a k nezbytnosti zachovat kontinuitu činnosti.
4. Příslušná schvalující osoba je ve všech případech povinna své rozhodnutí o důsledcích výstrahy písemně odůvodnit.
Článek 20
Důsledek výstrah pro účely ověření
1. V případě zadávacího řízení, řízení o udělení grantu nebo soutěže o cenu lze ověření provést tímto způsobem:
a)
příslušná schvalující osoba si může vyžádat doplňující podklady uvedené v zadávacím řízení, řízení o udělení grantu nebo v soutěži o cenu;
b)
v případě řízení o udělení grantu lze provést analýzu rizika z předběžného financování.
2. V případě právního závazku lze ověření provést tímto způsobem:
a)
ověřit, zda je opatření v souladu s právním závazkem, včetně dodržení lhůt a požadavků na obsah plnění;
b)
u stávajících grantů lze před provedením platby ověřit způsobilost nákladů nebo provést audit či kontrolu na místě.
Článek 21
Právo na slyšení po výstraze pro účely ověření
Postup podle článku 15 tohoto rozhodnutí a právo na slyšení podle článku 16 tohoto rozhodnutí se použije též v případě, že má příslušná schvalující osoba na základě výstrahy pro účely ověření v úmyslu přijmout akt, který by mohl nepříznivě ovlivnit práva dotčené osoby.
Článek 22
Důsledky výstrah pro účely vyloučení na postupy a právní závazky
1. V případě zadávacího řízení, řízení o udělení grantu nebo soutěže o ceny je příslušná schvalující osoba povinna vyloučit osobu, které se týká výstraha pro účely vyloučení, z účasti v zadávacích řízeních a řízeních o udělení grantu, ledaže jsou splněny podmínky čl. 106 odst. 2 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a daná osoba se nachází v monopolním postavení.
2. V případě stávajícího právního závazku je příslušná schvalující osoba povinna rozhodnout o některém z těchto důsledků výstrahy:
a)
pokračovat s plněním smlouvy na veřejnou zakázku nebo grantu a provést náležité ověření;
b)
stavit platební lhůtu v souladu s čl. 92 odst. 2 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012;
c)
pozastavit platby v souladu s článkem 208 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012;
d)
pozastavit provádění veřejné zakázky nebo grantu v souladu s článkem 116 a s čl. 135 odst. 5 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012;
e)
ukončit právní závazek, jestliže související předpis předvídá možnost právní závazek ukončit na základě informace, na jejímž základě byla výstraha registrována.
3. Je-li dotčenou osobou subdodavatel, je příslušná schvalující osoba povinna požádat uchazeče, zájemce, zhotovitele, dodavatele nebo poskytovatele, aby tohoto subdodavatele nahradil.
Článek 23
Důsledky výstrah pro účely vyloučení z hlediska rozpočtových operací
1. V případě výstrahy pro účely vyloučení je příslušná schvalující osoba v náležitých případech povinna v účetním systému potvrdit, že by daná platba měla být provedena navzdory existenci výstrahy.
2. Je-li registrována výstraha pro účely vyloučení, nelze přijímat žádné individuální rozpočtové závazky, na rozpočtových účtech nelze evidovat žádné individuální právní závazky vycházející ze souhrnného závazku a nelze přijímat právní závazky vycházející z předběžného závazku, s výjimkou případů podle čl. 106 odst. 2 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, kdy se dotčená osoba nachází v monopolním postavení.
ODDÍL 5
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 24
Zrušení
Zrušuje se rozhodnutí 2008/969/ES, Euratom o systému včasného varování pro používání schvalujícími osobami Komise a výkonnými agenturami.
Článek 25
Přechodná ustanovení
1. Výstrahy týkající se vyloučení podle rozhodnutí 2008/969/ES, Euratom musí zůstat aktivní až do konce doby svého trvání v souladu s uvedeným rozhodnutím.
2. Výstrahy W1, W2 a W3b registrované podle rozhodnutí 2008/969/ES, Euratom se považují za výstrahy pro účely ověření podle tohoto rozhodnutí.
3. Výstrahy W3a a W4 lze nadále registrovat až do 1. července 2015, a to za podmínek rozhodnutí 2008/969/ES, Euratom. Pro účely použití oddílu 4 tohoto rozhodnutí se výstrahy W3a a W4 považují za výstrahy pro účely ověření podle tohoto rozhodnutí. Na výstrahy W5b se až do 1. července 2015 nadále použije rozhodnutí 2008/969/ES, Euratom.
Článek 26
Zveřejnění
Toto rozhodnutí se zveřejňuje v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 13. listopadu 2014.
A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2014. november 13.)
a Bizottság engedélyezésre jogosult tisztviselői és a végrehajtó ügynökségek által használandó korai előrejelző rendszerről
(2014/792/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 56. cikke (1) bekezdésére,
tekintettel a 10. Európai Fejlesztési Alapra alkalmazandó pénzügyi szabályzatról szóló, 2008. február 18-i 215/2008/EK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 17. cikkére,
tekintettel az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról, valamint az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. szeptember 11-i 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 7. cikke (6) bekezdésére és 11. cikkére,
mivel:
(1)
A Bizottság, amely felelős az Európai Unió általános költségvetésének, valamint az Unió által kezelt minden más forrásnak a 966/2012/EU, Euratom rendelet 30-33. cikkében meghatározott hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvét kellő mértékben figyelembe vevő végrehajtásáért, köteles küzdeni a csalás és az Unió pénzügyi érdekeit sértő minden más jogellenes tevékenység ellen. Annak érdekében, hogy a Bizottság és a végrehajtó ügynökségek engedélyezésre jogosult tisztviselői teljes mértékben tájékozottak legyenek az Unió pénzügyi érdekeit fenyegető veszélyekről, a C(2014)2784 bizottsági határozat (4) mellett belső szabályok megállapítása is szükséges.
(2)
A csalás elleni küzdelem és az Unió pénzügyi érdekeinek védelme érdekében alkalmazza a Bizottság a 966/2012/EU, Euratom rendelet 108. cikkében és a közbeszerzési eljárásban való részvételből kizárt pályázók központi adatbázisáról szóló, 2008. december 17-i 1302/2008/EK, Euratom bizottsági rendeletben (5) említett kizárt pályázók központi adatbázisát, valamint a Bizottság engedélyezésre jogosult tisztviselői és a végrehajtó ügynökségek által használandó korai előrejelző rendszerről szóló, 2008. december 16-i 2008/969/EK, Euratom bizottsági határozat (6) szerinti korai előrejelző rendszert. A költségvetési rendelet módosítására vonatkozó javaslatnak (7) a jogalkotó hatóság általi elfogadásáig biztosítani kell, hogy a korai előrejelző rendszer hatékony maradjon.
(3)
Az átmeneti időszakban a korai előrejelző rendszer célja érdemben nem változik. A korai előrejelző rendszernek az Unió pénzügyi érdekeire és jó hírére vagy az Unió által kezelt bármely más forrásra potenciális veszélyt jelentő személyekre vonatkozó, a korai előrejelző rendszerben rögzített figyelmezető jelzéseken keresztül korlátozott hozzáférésű információk Bizottságon és végrehajtó ügynökségein belüli terjesztését kell biztosítania.
(4)
Mivel a végrehajtó ügynökségek igazgatói a Bizottság megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselőinek státusát töltik be az operatív előirányzatok végrehajtása tekintetében, ugyanolyan hozzáféréssel kell rendelkezniük a korai előrejelző rendszerhez, mint amilyennel a bizottsági szolgálatok rendelkeznek az igazgatási és operatív előirányzatok kezelése tekintetében.
(5)
Mivel az uniós küldöttségeknek a 966/2012/EU, Euratom rendelet 56. cikke (2) bekezdése alapján a Bizottság közvetve megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselőjeként eljáró vezetői a Bizottság megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselőinek státusát töltik be az operatív előirányzatok végrehajtása tekintetében, ugyanolyan hozzáféréssel kell rendelkezniük a korai előrejelző rendszerhez, mint amilyennel a bizottsági szolgálatok rendelkeznek az igazgatási és operatív előirányzatok kezelése tekintetében.
(6)
Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról, valamint az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és az 1074/1999/Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. szeptember 11-i 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikkének (6) bekezdése értelmében az Európai Csalás Elleni Hivatalnak (OLAF) haladéktalanul tájékoztatnia kell az érintett bizottsági szolgálatokat a folyamatban lévő vizsgálatokról, amennyiben azok azt mutatják, hogy az Unió pénzügyi érdekeinek védelme céljából igazgatási óvintézkedések meghozatalára lehet szükség. Továbbá a 883/2013/EU, Euratom rendelet 11. cikke alapján a vizsgálat befejezését követően OLAF-nak jelentést kell készítene és ajánlásokat kell megfogalmaznia, amelyekben adott esetben fel kell tüntetni a meghozandó intézkedéseket, különösen az intézmények által meghozandó intézkedéseket. Annak érdekében, hogy az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő a figyelmeztető jelzés bejegyzését kérhesse, meg kell határozni, hogy az OLAF mely információkat nyújtsa be a Bizottsághoz.
(7)
Annak érdekében, hogy az OLAF el tudja végezni a 883/2013/EU, Euratom rendelet alapján előírt vizsgálati feladatait, valamint felderítési és csalásmegelőzési tevékenységeit, hozzáféréssel kell rendelkeznie a korai előrejelző rendszerhez.
(8)
Az egyszerűsítés érdekében egyszerűsíteni kell a korai előrejelző rendszer működését, csökkenteni kell a figyelmeztető jelzések kategóriáinak számát, pontosítani kell a kategóriák tartalmát és a figyelmeztető jelzéseknek magától értetődő elnevezéseket kell adni.
(9)
Az OLAF által továbbított információkon alapuló ellenőrzési figyelmeztető jelzésekre vonatkozó javaslatot az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselőnek a Költségvetési Főigazgatósággal és a Jogi Szolgálattal folytatott konzultációt követően, az OLAF-fal szoros együttműködésben kell megtennie.
(10)
A kizárási figyelmeztető jelzésekre vonatkozó javaslatokat az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselőnek a Bizottság felé kell megtennie, és e javaslatokat központosított módon a Költségvetési Főigazgatóságnak és indokolt esetben a Jogi Szolgálatnak kell megvizsgálnia. Amennyiben a kizárási figyelmezető jelzésre vonatkozó javaslatot az OLAF által továbbított információk alapján teszik meg, a javaslatot az OLAF-fal szoros együttműködésben kell megvizsgálni. Ugyanezt az eljárás kell alkalmazni akkor is, ha az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő az érintett személy jogait hátrányosan érintő intézkedés meghozatalát helyezi kilátásba.
(11)
Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselőnek az OLAF-fal szoros együttműködésben kell döntenie az Unió pénzügyi érdekei védelmének biztosítása érdekében szükséges következményekről, és döntéséről tájékoztatnia kell az OLAF-ot.
(12)
A figyelmeztető jelzések bejegyzésének, módosításának, törlésének vagy megújításának kérelmezéséért az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselőnek kell felelnie. A megfelelő szintű kontroll fenntartása érdekében ezen kérelmeket a C(2014)2784 bizottsági határozatban rögzített szervezeti szinten kell megtenni.
(13)
A számvitelért felelős tisztviselőnek a Bizottság központi számviteli rendszerén keresztül gondoskodnia kell a korai előrejelző rendszer hatékony alkalmazását lehetővé tévő megfelelő technikai feltételekről.
(14)
A visszafizetési felszólításokra és a zárolási rendelvényekre vonatkozó részletes információk az összes bizottsági szolgálat és végrehajtó ügynökség számára elérhetők lesznek a Bizottság központi számviteli rendszerén keresztül. A 2008/969/EK, Euratom határozat szerinti W3a (zárolási rendelvény) és a W4 (visszafizetési felszólítás) figyelmeztető jelzések alkalmazását meg kell szüntetni. Önmagukban ezek az információk rendszerszerűen nem teszik indokolttá a figyelmeztető jelzést. A figyelmeztetető jelzés szükségességének megítéléséhez az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselőnek az eset valamennyi egyedi jellemzőjét meg kell vizsgálnia.
(15)
A személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) előírja, hogy a személyes adatok Bizottság általi feldolgozása során be kell tartani a rendeletben rögzített, jogszerű feldolgozásra vonatkozó, valamint az adattovábbításhoz kapcsolódó követelményeket, továbbá hogy az európai adatvédelmi biztos előzetesen ellenőrizze az adatfeldolgozást a Bizottság adatvédelmi tisztviselőjétől kapott értesítés kézhezvételét követően.
(16)
Adatvédelmi rendelkezésekben kell rögzíteni azon személyek jogait, akiknek adatait beviszik vagy bevihetik a korai előrejelző rendszerbe.
(17)
Egyes adatvédelmi jogok a 45/2001/EK rendelet 20. cikkében rögzített, eseti alapon vizsgálandó és csak átmeneti időre alkalmazható kivételek hatálya alá tartoznak. Ezen kivételek alkalmazásáról a releváns információk bejegyzését, módosítását - ideértve helyesbítését is - vagy törlését kérelmező illetékes szolgálatnak kell döntenie.
(18)
Az adott személyre vonatkozó kizárási figyelmeztető jelzésnek a korai előrejelző rendszerben történő bejegyzése kérelmezése előtt a kilátásba helyezett figyelmeztetés tárgyát képező személy részére biztosítani kell a lehetőséget álláspontjának írásbeli kifejtésére. Ugyanezt a lehetőséget kell biztosítani akkor is, ha az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő az érintett személy jogait adott esetben hátrányosan érintő intézkedés meghozatalát helyezi kilátásba.
(19)
Az észrevételek megtételének lehetősége a vizsgálat vagy nemzeti jogi eljárás bizalmas jellegének megőrzését szolgáló kényszerítő erejű jogos indokok fennállta esetén kivételesen elhalasztható.
(20)
A 2008/969/EK, Euratom határozatnak 2015. július 1-jéig alkalmazásban kell maradnia az ahhoz szükséges mértékig, hogy mindaddig teljesüljenek az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 215. cikke alapján meghozott korlátozó intézkedésekről szóló tanácsi rendeletek, amíg a Külpolitikai Eszközökért Felelős Szolgálat megfelelő adatbázisában foglalt információkat figyelembe nem veszi az eredményszemléletű számviteli rendszer (ABAC). Ez a meghosszabbított alkalmazás a 2008/969/EK, Euratom határozatban említett W5b figyelmeztető jelzés bejegyzése formájában valósul meg.
(21)
A W3a és W4 figyelmeztető jelzések tekintetében a 2008/969/EK, Euratom határozatnak 2015. július 1-jéig alkalmazásban kell maradnia. Az említett időpontig ezeket a figyelmeztető jelzéseket e határozat 4. szakaszának alkalmazása céljából az ellenőrzési figyelmeztető jelzésekhez kell sorolni.
(22)
E határozat végrehajtása érdekében rendszeresen értékelni kell a korai előrejelző rendszer működését és az Unió pénzügyi érdekeinek védelméhez való tényleges hozzájárulását,
A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
1. SZAKASZ
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
1. cikk
Tárgy, hatály és cél
(1) E határozat létrehozza a korai előrejelző rendszert, amelyet a Bizottság és a végrehajtó ügynökségek engedélyezésre jogosult tisztviselői az Európai Unió általános költségvetésének vagy bármely más, az Unió által kezelt forrás végrehajtása során használnak.
(2) A korai előrejelző rendszer hozzájárul az Unió pénzügyi érdekeinek védelméhez és az Unióról kialakult kép megőrzéséhez, a csalás elleni küzdelemhez, valamint a hatékony és eredményes pénzgazdálkodáshoz.
(3) A korai előrejelző rendszer célja:
a)
figyelmezető jelzések bejegyzése útján tájékoztatni a Bizottság és a végrehajtó ügynökségek illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselőit arról, hogy adott személy veszélyt jelenthet az Unió pénzügyi érdekeire és az Unió jó hírére, illetve az Unió által kezelt bármely más forrásra nézve; valamint
b)
lehetővé tenni az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő részére, hogy a figyelmeztető jelzések alapján ellenőrzéseket végezhessen vagy megfelelő intézkedéseket tehessen, ideértve a 4. szakaszban említett intézkedéseket is.
(4) A tájékoztatás hozzájárul a következőköz:
a)
a kockázatok megelőzése olyan személyekre vonatkozó korai információk alapján végzett ellenőrzések útján, akik tekintetében felmerült az alábbi cselekményekkel összefüggő gyanú, vagy akik tekintetében az alábbi cselekményekkel összefüggő megállapítások születtek:
-
jelentős hiba vagy szabálytalanság,
-
szakmai kötelességszegés,
-
súlyos szerződésszegés, vagy
-
az 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelet (9) 141. cikkében említett, az Unió pénzügyi érdekeit sértő csalás, korrupció vagy más jogellenes cselekmény;
b)
adott személy kizárása az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: költségvetési rendelet) 106. cikkének (1) és 109. cikkének (1) bekezdése értelmében.
2. cikk
Fogalommeghatározások
E határozat alkalmazásában:
a) „a számvitelért felelős tisztviselő”: a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője vagy azon beosztottja, akire a számvitelért felelős tisztviselő a 966/2012/EU, Euratom rendelet 69. cikke értelmében bizonyos feladatokat átruházott;
b) „az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő”: a Bizottság a 966/2012/EU, Euratom rendelet 65. cikke szerinti, az Európai Unió általános költségvetésének (a továbbiakban: költségvetés) végrehajtásáért a belső szabályokkal összhangban felelős, megbízott, engedélyezésére jogosult tisztviselője, ideértve a végrehajtó ügynökségek igazgatóit, az említett rendelet 65. cikke értelmében közvetve megbízott, igazgatói jogköröket gyakoroló engedélyezésre jogosult tisztviselőket, valamint az uniós küldöttségeknek az említett rendelet 56. cikke (2) bekezdése alapján a Bizottság közvetve megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselőjeként eljáró vezetőit;
c) „érintett”: a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben említettek szerint azonosítható személy;
d) „megállapítás”: jogi kötelezettségvállalás végrehajtása során feltárt, vagy az Európai Számvevőszék, az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF), a Belső Ellenőrzési Szolgálat (IAS) által elvégzett ellenőrzéssel vagy vizsgálattal, vagy az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő felelősségi körébe tartozóan elvégzett bármely más ellenőrzéssel vagy kontrollal összefüggésben megállapított tény;
e) „jogi kötelezettségvállalás”: a Bizottság által a 966/2012/EU, Euratom rendelet 1. részének V-VIII. címe és 2. része alapján vállalt kötelezettségvállalás;
f) „személy”: bármely természetes személy vagy jogi személy vagy jogi személyiség nélküli társulás az alábbiak szerint:
-
a 966/2012/EU, Euratom rendelet 2. cikkének i) pontja szerinti végső kedvezményezett,
-
részvételre jelentkező vagy ajánlattevő,
-
vissza nem térítendő támogatás igénylője,
-
pénzdíjas verseny résztvevője,
-
a 966/2012/EU, Euratom rendelet 204. cikke szerinti javadalmazott külső szakértő,
-
a 966/2012/EU rendelet 106. cikke (1) bekezdésének b) és e) pontjában említett, más jogi személy felett képviseleti, döntéshozatali vagy ellenőrzési jogkörrel rendelkező személy;
g) „szakmai kötelességszegés”: az adott személy által gyakorolt szakmára vonatkozó törvények, rendeletek vagy etikai normák megsértése, valamint az adott személy bármely olyan felróható magatartása, amely kihatással van szakmai hitelességére;
h) „alvállalkozó”: a részvételre jelentkező, az ajánlattevő vagy a szerződő fél által a szerződés valamely részének teljesítésére javasolt gazdasági szereplő, akivel szemben az ajánlatkérő közvetlen jogi kötelezettségvállalással nem rendelkezik;
i) „jelentős hiba vagy szabálytalanság”: az 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 166. cikkének (2) bekezdésben meghatározottak szerinti jelentős hiba vagy szabálytalanság;
j) „figyelmeztető jelzésért felelős kapcsolattartó személy”: az adott kérelemért felelős szolgálaton belül az a személy, aki a figyelmeztető jelzéssel kapcsolatos aktáért a figyelmeztető jelzés törléséig felel.
3. cikk
A korai előrejelző rendszer működése
(1) A számvitelért felelős tisztviselő biztosítja a korai előrejelző rendszer hatékony működéséhez és nyomon követéséhez szükséges megfelelő technikai feltételeket.
A számvitelért felelős tisztviselő az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő kérelmére bejegyzi, módosítja, megújítja vagy törli a korai előrejelző rendszerben rögzített figyelmeztető jelzéseket.
(2) A számvitelért felelős tisztviselő a technikai szempontokra vonatkozó végrehajtási intézkedéseket fogad el, és meghatározza a kapcsolódó eljárásokat, többek között a biztonság terén.
A számvitelért felelős tisztviselő ezen intézkedésekről tájékoztatja a Bizottság szolgálatait és a végrehajtó ügynökségeket.
4. cikk
Figyelmeztető jelzés bejegyzésére, módosítására, megújítására vagy törlésére vonatkozó hatáskör és eljárás
(1) Kizárólag az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő kérheti a figyelmeztető jelzés bejegyzését, módosítását, megújítását vagy törlését.
(2) Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő a figyelmeztető jelzés bejegyzésére, módosítására, megújítására vagy törlésére vonatkozó kérelmét a számvitelért felelős tisztviselőhöz intézi. Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő kérelmét az e határozat mellékletében foglalt formanyomtatványon nyújtja be.
(3) A 8. cikkben említett, a figyelmeztető jelzésért felelős kapcsolattartó személy a kérelemnek a számvitelért felelős tisztviselőhöz történő továbbítását megelőzően ellenőrzi, hogy teljesülnek-e a 11. és 12. cikkben foglalt követelmények.
5. cikk
Hozzáférés a korai előrejelző rendszerhez
A bizottsági szolgálatok és a végrehajtó ügynökségek a Bizottság központi számviteli rendszerén keresztül közvetlen hozzáféréssel rendelkeznek a korai előrejelző rendszerben tárolt információkhoz.
A valamely helyi rendszerért felelős bizottsági szolgálatok vagy végrehajtó ügynökségek használhatják a központi számviteli rendszert a korai előrejelző rendszerben tárolt információkhoz való hozzáférés érdekében, feltéve, hogy a helyi rendszer és a központi számviteli rendszer közötti adatkonzisztencia biztosított.
6. cikk
A korai előrejelző rendszer használata
A korai előrejelző rendszerben tárolt információk kizárólag a költségvetés vagy az Unió által kezelt bármely más forrás végrehajtása céljából használhatók fel. Ez nem érinti a kizárt pályázók központi adatbázisában tárolt információknak az 1302/2008/EK, Euratom rendelet (10) 1. cikkének (2) és (3) bekezdése szerinti felhasználását.
Az OLAF a korai előrejelző rendszerben és a kizárások központi adatbázisában tárolt adatokat az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról, valamint az 1073/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 2013. szeptember 11-i 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet („OLAF-rendelet”) szerinti vizsgálataihoz, valamint csalásmegelőzési tevékenységeihez, többek között kockázatelemzés céljából használhatja fel.
7. cikk
A korai előrejelző rendszer lekérdezésének ideje
Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő a következő esetekben ellenőrzi, hogy a korai előrejelző rendszer tartalmaz-e adott személyre vonatkozó figyelmeztető jelzést:
a)
egyedi költségvetési kötelezettségvállalás rögzítése előtt;
b)
globális költségvetési kötelezettségvállalás rögzítése előtt, amennyiben a személy az adott szakaszban ismert;
c)
ideiglenes költségvetési kötelezettségvállalás esetében a későbbi kifizetésekre jogosultságot keletkeztető jogi kötelezettségvállalás vállalása előtt, kivéve, ha az személyzeti kiadásokhoz vagy tárgyalásokon, illetve versenyeken való részvételhez kapcsolódó utazási költségek megtérítésére vonatkozik;
d)
közbeszerzési vagy támogatás-odaítélési eljárások, pénzdíjas versenyek és pályázati felhívások esetében, legkésőbb az odaítélési döntés előtt;
e)
közbeszerzés esetén, ha az ajánlatkérő korlátozza az ajánlat benyújtására felkért pályázók számát, a pályázók kiválasztásának lezárása előtt;
f)
bármifajta kifizetés előtt, kivéve a személyzeti kiadásokhoz vagy tárgyalásokon, illetve versenyeken való részvételhez kapcsolódó utazási költségek megtérítésére vonatkozó kifizetéseket.
8. cikk
A figyelmeztető jelzésért felelős kapcsolattartó személy
A figyelmeztető jelzésért felelős kapcsolattartó személy:
a)
elkészíti a figyelmeztető jelzés bejegyzésére vonatkozó kérelmet;
b)
továbbítja a kérelmet és a figyelmeztető jelzéshez kapcsolódó egyéb információkat a számvitelért felelős tisztviselő részére;
c)
megadja az ahhoz szükséges információkat, hogy más illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselők ellenőrzéseket tudjanak lefolytatni, illetve dönteni tudjanak a 4. szakaszban említett következményekről.
2. SZAKASZ
A KORAI ELŐREJELZŐ RENDSZERBE BEVITT INFORMÁCIÓK
9. cikk
A figyelmeztető jelzések kategóriái
(1) A korai előrejelző rendszerbe bevitt figyelmeztető jelzések az alábbi két kategóriába sorolhatók:
a) „ellenőrzési figyelmeztető jelzések”: amennyiben az adott személy vonatkozásában az 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 141. cikkében említett, az Unió pénzügyi érdekeit sértő csalás, korrupció vagy más jogellenes cselekmény, jelentős hiba vagy szabálytalanság, szakmai kötelességszegés vagy súlyos szerződésszegés gyanúja merül fel vagy nyer megállapítást;
b) „kizárási figyelmeztető jelzések”: amennyiben az adott személyt a 966/2012/EU, Euratom rendelet 106. cikkének (1) bekezdésében vagy 109. cikkének (1) bekezdésében foglalt kizárási okok alapján kizárják.
(2) Adott személyre vonatkozóan különböző okok alapján bejegyzett, több figyelmeztető jelzés is érvényben lehet.
10. cikk
A korai előrejelző rendszerben tárolt információk
A korai előrejelző rendszer figyelmeztető jelzései az alábbi információkat tartalmazzák:
a)
a személy azonosítója;
b)
a figyelmeztető jelzés típusa;
c)
a figyelmeztető jelzés időtartama;
d)
az okok, amelyek miatt az adott személy veszélyt jelent az Unió pénzügyi érdekeire és jó hírére, illetve az Unió által kezelt bármely más forrásra nézve;
e)
a kontradiktórius eljárásra vonatkozó információk;
f)
az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő neve;
g)
az e határozat 8. cikkében említett, a figyelmeztető jelzésért felelős kapcsolattartó személy neve.
11. cikk
Ellenőrzési figyelmeztető jelzések
(1) Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő az alábbi feltételek bármelyikének teljesülése esetén ellenőrzési figyelmeztető jelzés bejegyzését kérheti:
a)
amennyiben az OLAF a 883/2013/EU, Euratom rendelettel összhangban tájékoztatta az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselőt arról, hogy vizsgálata alapján az Unió pénzügyi érdekeinek védelme érdekében helyénvaló lehet intézkedéseket hozni;
b)
amennyiben az Európai Számvevőszék a Bizottság részére vagy a Belső Ellenőrzési Szolgálat az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő részére valamely személlyel összefüggésben az 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 141. cikkében említett, az Unió pénzügyi érdekeit sértő csalás, korrupció vagy más jogellenes cselekményt, jelentős hibát vagy szabálytalanságot, szakmai kötelességszegést vagy súlyos szerződésszegést jelző információt továbbított;
c)
amennyiben az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő valamely személlyel összefüggésben az 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 141. cikkében említett, az Unió pénzügyi érdekeit sértő csalás, korrupció vagy más jogellenes cselekményt, jelentős hibát vagy szabálytalanságot, szakmai kötelességszegést vagy súlyos szerződésszegést jelző ellenőrzést, auditvizsgálatot vagy kontrollt végzett vagy ilyen ellenőrzéssel, auditvizsgálattal vagy kontrollal kapcsolatos információhoz jutott.
(2) Az ellenőrző figyelmezető jelzés legfeljebb egy éves időtartamra szól. Kizárási figyelmeztető jelzés kérelmezése esetén, vagy ha a továbbiakban nincs szükség ellenőrzésre, az ellenőrzési figyelmeztető jelzést törölni kell.
(3) A (2) bekezdésben említett időtartam lejártával az ellenőrzési figyelmeztető jelzést automatikusan törölni kell.
(4) Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő az ellenőrzési figyelmeztető jelzés megújítását kérheti, ha az OLAF arról tájékoztatja, hogy az (1) bekezdésben említett vizsgálatok megállapításait még nem véglegesítették, de a vizsgálatok alapján indokolt az ellenőrzési figyelmeztető jelzés fenntartása. Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő továbbá az ellenőrzési figyelmeztető jelzés megújítását kérheti, ha az (1) bekezdés b) és c) pontjában említett feltételek továbbra is teljesülnek.
(5) Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselőnek meg kell adnia az okokat, amelyek miatt a figyelmeztető jelzés megújítása az Unió pénzügyi érdekeinek és jó hírének védelme érdekében szükséges.
(6) A megújítás az ellenőrzési figyelmeztető jelzés bejegyzése iránti új kérelemként kezelendő.
12. cikk
Kizárási figyelmeztető jelzések
(1) A 966/2012/EU, Euratom rendelet 106. cikkének (1) bekezdésében vagy a 109. cikkének (1) bekezdésében említett esetekben az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő kizárási figyelmeztető jelzés bejegyzését kéri.
(2) A kizárási időszak lejártával a kizárási figyelmeztető jelzést törölni kell.
(3) A korai előrejelző rendszerbe bejegyzett kizárási figyelmeztető jelzést automatikusan be kell jegyezni a kizárások központi adatbázisában is.
13. cikk
Az OLAF által továbbított információk
Amennyiben az OLAF információkat továbbít akár a 883/2013/EU, Euratom rendelet 7. cikkének (6) bekezdésével összhangban abból a célból, hogy segítséget nyújtson az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselőnek az Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelme érdekében szükséges óvintézkedésekre vonatkozó döntéshozatalhoz, akár a 883/2013/EU, Euratom rendelet 11. cikkével összhangban, a továbbított információk a következőket tartalmazzák:
a)
az érintett személy azonosítója;
b)
a szóban forgó tények és a vizsgálat által feltárt kockázatok összefoglalója. Az összefoglalónak alkalmasnak kell lennie arra, hogy lehetővé tegye az adott személy e határozat 16. cikke szerinti érdemi meghallgatását;
c)
a bizalmas jelleg megőrzése céljából javasolt bármely különleges intézkedés, különösen azokban az esetekben, ahol az érintett vizsgálati intézkedések a vizsgálatokra alkalmazandó nemzeti szabályozásnak megfelelően egy nemzeti igazságügyi hatóság, illetve - külső vizsgálat esetén - egy nemzeti hatóság hatáskörébe tartoznak.
3. SZAKASZ
FIGYELMEZTETŐ JELZÉSEK BEJEGYZÉSRE VONATKOZÓ ELJÁRÁSI RENDELKEZÉSEK
14. cikk
A központi szolgálatokkal folytatott előzetes konzultáció az ellenőrzési figyelmeztető jelzésekkel kapcsolatban
Az OLAF által a 883/2013/EU, Euratom rendelet 7. cikkének (6) bekezdésével és 11. cikkével összhangban továbbított információkon alapuló ellenőrzési figyelmeztető jelzés bejegyzésére irányuló kérelem benyújtását megelőzően az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő a 883/2013/EU, Euratom rendeletnek megfelelően szoros együttműködésben az OLAF-fal konzultációt folytat a Költségvetési Főigazgatósággal (központi pénzügyi szolgálat) és indokolt esetben a Jogi Szolgálattal.
15. cikk
A kizárási figyelmeztető jelzések központi szolgálatok általi vizsgálata
A 106. cikk (1) bekezdésének b), c) és e) pontjában, illetve a 109. cikk (1) bekezdésében említett esetekre vonatkozóan az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő által javasolt kizárási figyelmeztető jelzés bejegyzésének kérelmezését és megfelelő időtartamának meghatározását megelőzően a Költségvetési Főigazgatóság és a Jogi Szolgálat központosított vizsgálatot végez. Amennyiben az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő által javasolt kizárási figyelmeztető jelzés az OLAF által továbbított információkon alapul, a vizsgálatot az OLAF-fal szoros együttműködésben kell elvégezni.
16. cikk
Meghallgatáshoz való jog
(1) A figyelmezető jelzések bejegyzésére a következő szabályok vonatkoznak:
a)
Amennyiben az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő kizárási figyelmeztető jelzés bejegyzésének kérelmezését vagy az érintett személy jogait adott esetben hátrányosan érintő intézkedés meghozatalát helyezte kilátásba, az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő előbb lehetőséget biztosít az érintett személy számára álláspontjának írásbeli kifejtésére. Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő legalább 14 naptári napot biztosít erre. Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő egyúttal tájékoztatja a személyt arról, hogy válaszadása elmulasztása esetén a figyelmeztető jelzés bejegyzésre kerül.
Indokolt esetben az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő lehetőséget biztosít a személy részére, hogy álláspontját az OLAF által közölt információk alapján fejtse ki.
b)
Amennyiben a személy által benyújtott észrevételek nem változtatják meg az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő vizsgálatának eredményeit, az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő felkéri a számvitelért felelős tisztviselőt a figyelmeztető jelzés aktiválására.
Amennyiben a személy által benyújtott észrevételek az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő véleménye szerint a figyelmeztető jelzés alkalmazását aránytalanná vagy szükségtelenné teszik, a figyelmeztető jelzés nem kerül aktiválásra és a személy ennek megfelelő tájékoztatást kap.
A számvitelért felelős tisztviselő az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő részére megfelelő módon megerősíti a figyelmeztető jelzésnek a korai előrejelző rendszerbe történt bejegyzését.
c)
Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő értesíti a személyt a figyelmeztető jelzés aktiválásáról és időtartamáról. Ugyanakkor, ha a személy nem válaszolt az írásbeli észrevételek benyújtására vonatkozó felhívásra, kiértesítése mellőzhető.
(2) A 966/2012/EU, Euratom rendelet 106. cikke (1) bekezdésének e) pontjában említett esetekben az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő a kizárás időtartamára vonatkozó döntés meghozataláig már azt megelőzően kérheti a kizárási figyelmeztető jelzés bejegyzését, hogy a személy részére lehetőséget adtak volna álláspontjának kifejtésére. Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő lehetőséget biztosít a személy részére, hogy kifejtse álláspontját a kizárás időtartamáról.
(3) A 966/2012/EU, Euratom rendelet 106. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett helyzetekben az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő a tényállást megállapító hivatalos dokumentum birtokában már azt megelőzően kérheti a kizárási figyelmeztető jelzés bejegyzését, hogy a személy részére lehetőséget adtak volna álláspontjának kifejtésére. Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő értesíti a személyt a kizárási figyelmeztető jelzés bejegyzéséről.
(4) Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő kivételes esetben - a figyelmeztető jelzés bejegyzésére irányuló eljárás továbbfolytatása mellett - elhalaszthatja a kizárási figyelmeztető jelzés bejegyzésének kérelmezése vagy az érintett személy jogait adott esetben hátrányosan érintő intézkedések megtétele előtt a személy álláspontjának írásbeli kifejtésére vonatkozó lehetőség biztosítását, feltéve, hogy a vizsgálat vagy nemzeti jogi eljárás bizalmas jellegének megőrzését szolgáló kényszerítő erejű jogos indokok állnak fenn.
(5) Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselőnek az OLAF által a 13. cikkel összhangban történő tájékoztatása esetén az OLAF jelzi, hogy a vizsgálat vagy nemzeti jogi eljárás bizalmas jellegének megőrzése, illetve a személynek az álláspontja kifejtésére biztosítandó lehetőség elhalasztása szükséges-e.
(6) Mihelyt a vizsgálat vagy nemzeti jogi eljárás védelmének indokai megszűntek, a személy részére biztosítani kell a lehetőséget álláspontjának kifejtésére.
17. cikk
Adatvédelem és az érintettek jogai
(1) Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő tájékoztatja az érintetteket arról, hogy a korai előrejelző rendszerben rájuk vonatkozó adatok kerülhetnek bejegyzésre, továbbá arról, hogy ezek az adatok kinek a részére adhatók ki. Ezt az általános jellegű tájékoztatást írásban kell közölni, mindenekelőtt az ajánlati felhívásban, a pályázati felhívásban, a versenykiírásban, illetve felhívás hiányában a szerződés vagy a támogatás odaítélése előtt.
(2) A figyelmeztető jelzés bejegyzését kérő illetékes engedélyezésére jogosult tisztviselő felelős a kapcsolattartásért azon személlyel, akire vonatkozó adatokat a korai előrejelző rendszerbe bevisznek. Az említett engedélyezésre jogosult tisztviselő válaszol az érintett személytől érkező, a pontatlan vagy hiányos személyes adatok helyesbítésére vonatkozó megkeresésre és minden más, ezen személytől érkező megkeresésre és kérdésre.
(3) Ezen túlmenően bármely személy kérhet írásban tájékoztatást a számvitelért felelős tisztviselőtől arról, hogy szerepel-e a korai előrejelző rendszerben.
A számvitelért felelős tisztviselő köteles megadni ezt a tájékoztatást, kivéve, ha az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő - indokolt esetben az OLAF-fal egyetértésben - úgy dönt, hogy a 45/2001/EK 20. cikkének (1) bekezdésében foglalt korlátozásokat alkalmazni kell.
(4) A törölt figyelmeztető jelzések csak ellenőrzési és vizsgálati célokra hozzáférhetők, és a korai előrejelző rendszer felhasználói számára nem láthatóak.
Mindazonáltal a természetes személyekre vonatkozó figyelmeztető jelzésekben szereplő személyi adatok ilyen célokra is csak a figyelmeztető jelzés törlését követő öt évig maradhatnak hozzáférhetők.
18. cikk
A figyelmeztető jelzés felülvizsgálata
Amennyiben a személy, akire vonatkozóan a korai előrejelző rendszerben figyelmeztető jelzés van bejegyezve, új bizonyítékokkal szolgál arra vonatkozóan, hogy a bejegyzés indokai már nem állnak fenn, az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő kérelmezi a figyelmeztető jelzés törlését.
A személy, akire vonatkozóan a korai előrejelző rendszerben kizárási figyelmeztető jelzés van bejegyezve, panasszal élhet az ombudsmannál és bírósági felülvizsgálatért folyamodhat.
4. SZAKASZ
A FIGYELMEZTETŐ JELZÉSEK KÖVETKEZMÉNYEI
19. cikk
A következményekre vonatkozó általános szabályok
(1) Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő a figyelmeztető jelzésért felelős kapcsolattartó személytől kikér minden olyan információt, amely alapján meghozhatja az e szakaszban megállapított következményekre vonatkozó döntését.
(2) Amennyiben az OLAF által közölt információk alapján az illetékes engedélyezésért felelős tisztviselő a 11. cikk szerinti ellenőrzési figyelmeztető jelzés bejegyzését kéri, az illetékes engedélyezésére jogosult tisztviselő az e határozat 14. és 15. cikkében meghatározott eljárás szerint jár el, a következményekről pedig a 883/2013/EU, Euratom rendelettel összhangban az OLAF-fal szoros együttműködésben dönt.
(3) A következményekre vonatkozó döntés meghozatalakor az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő valamennyi figyelmeztető jelzés tekintetében figyelembe veszi a következő kritériumokat:
a)
az Unió pénzügyi érdekeit és jó hírét veszélyeztető kockázatok;
b)
a jogi kötelezettségvállalás összege és időtartama;
c)
a jogi kötelezettségvállalás teljesítésének sürgőssége;
d)
a tények jellege;
e)
a tények súlyossága; valamint
f)
a jogi kötelezettségvállalás teljesítését érintő esetleges következmények.
A kizárási figyelmeztető jelzések esetében az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő figyelembe veszi emellett a kizárás indokainak jellegét és súlyosságát, továbbá a szolgáltatás folytonosságának szükségességét.
(4) Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő minden esetben írásban indokolja a következményekre vonatkozó döntését.
20. cikk
Az ellenőrzési figyelmeztető jelzések következményei
(1) Közbeszerzési vagy támogatás-odaítélési eljárások, illetve pénzdíjas versenyek esetében az említett ellenőrzés az alábbiakat foglalhatja magában:
a)
az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő a közbeszerzési vagy támogatás-odaítélési eljárásban, illetve pénzdíjas versenyek keretében meghatározott további igazoló dokumentumokat kérhet be;
b)
a támogatás-odaítélési eljárások esetében: az előfinanszírozással összefüggő kockázatok elemzése.
(2) Jogi kötelezettségvállalás esetében az említett ellenőrzés az alábbiakat foglalhatja magában:
a)
a tevékenység jogi kötelezettségvállalásnak való megfelelősége ellenőrzése, ideértve a határidők betartásának és az eredmények tartalmának ellenőrzését is;
b)
hatályos támogatási megállapodások esetében: a költségek elszámolhatóságának a kifizetést megelőző ellenőrzése, illetve auditvizsgálat vagy helyszíni ellenőrzés lefolytatása.
21. cikk
Meghallgatáshoz való jog az ellenőrzési figyelmeztető jelzést követően
Az e határozat 15. cikke szerinti eljárás és 16. cikke szerinti meghallgatáshoz való jog akkor is alkalmazandó, ha az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő egy ellenőrzési figyelmeztető jelzést követően az érintett személy jogait adott esetben hátrányosan érintő intézkedést helyez kilátásba.
22. cikk
A kizárási figyelmeztető jelzések eljárási és jogi kötelezettségvállalásokat érintő következményei
(1) Közbeszerzési vagy támogatás-odaítélési eljárások, illetve pénzdíjas versenyek esetében az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő kizárja a közbeszerzési vagy támogatás-odaítélési eljárásból a kizárási figyelmeztető jelzés hatálya alatt álló személyt, kivéve, ha a monopolhelyzetben lévő személy esetén teljesülnek a 966/2012/EK, Euratom rendelet 106. cikkének (2) bekezdésében meghatározott feltételek.
(2) Hatályos jogi kötelezettségvállalások esetében az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő dönt a következményekről, ideértve az alábbiak bármelyikét:
a)
a szerződés vagy támogatás végrehajtásának folytatása az esetlegesen indokolt ellenőrzések megtétele mellett;
b)
a fizetési határidő felfüggesztése a 966/2012/EU, Euratom rendelet 92. cikkének (2) bekezdésével összhangban;
c)
a kifizetések felfüggesztése a 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 208. cikkével összhangban;
d)
a szerződés vagy támogatás végrehajtásának felfüggesztése a 966/2012/EU, Euratom rendelet 116. cikkével és 135. cikkének (5) bekezdésével összhangban;
e)
a jogi kötelezettségvállalás megszüntetése, amennyiben a jogi kötelezettségvállalás rendelkezései lehetővé teszik a kötelezettségvállalás megszüntetését azon információk alapján, amelyek miatt a figyelmeztető jelzés bejegyzésre került.
(3) Amennyiben a személy alvállalkozó, az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő felszólítja az ajánlattevőt, részvételre jelentkezőt vagy szerződő felet, hogy az érintett alvállalkozó helyett más alvállalkozót bízzon meg.
23. cikk
A kizárási figyelmeztető jelzések hatása a költségvetési műveletekre
(1) Kizárási figyelmeztető jelzés esetén az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő indokolt esetben megerősíti a számviteli rendszerben, hogy a kifizetést az érvényes figyelmeztető jelzés ellenére végre kell hajtani.
(2) Amennyiben kizárási figyelmeztető jelzés van bejegyezve, nem tehető egyedi költségvetési kötelezettségvállalás, továbbá globális kötelezettségvállalás alapján a költségvetési számlákra egyedi jogi kötelezettségvállalás nem jegyezhető be, valamint ideiglenes kötelezettségvállalás alapján jogi kötelezettségvállalás nem vállalható, kivéve, ha a személy a 966/2012/EU, Euratom rendelet 106. cikkének (2) bekezdésében meghatározott feltételek szerinti monopolhelyzetben van.
5. SZAKASZ
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
24. cikk
Hatályon kívül helyezés
A Bizottság engedélyezésre jogosult tisztviselői és a végrehajtó ügynökségek által használandó korai előrejelző rendszerről szóló 2008/969/EK, Euratom határozat hatályát veszti.
25. cikk
Átmeneti rendelkezések
(1) A 2008/969/EK, Euratom határozat alapján bejegyzett kizárási figyelmeztető jelzések időtartamuk lejártáig az említett határozattal összhangban érvényben maradnak.
(2) A 2008/969/EK, Euratom határozat alapján bejegyzett W1, W2 és W3b figyelmeztető jelzések az e határozat szerinti ellenőrzési figyelmeztető jelzésnek tekintendők.
(3) A W3a és a W4 figyelmeztető jelzéseket 2015. július 1-jéig továbbra is a 2008/969/EK, Euratom határozatban rögzített feltételek szerint kell bejegyezni. E határozat 4. szakaszának alkalmazásában a W3a és a W4 figyelmeztető jelzések az e határozat szerinti ellenőrzési figyelmeztető jelzéseknek tekintendők. A W5b figyelmeztető jelzések tekintetében a 2008/969/EK, Euratom határozatot 2015. július 1-jéig továbbra is alkalmazni kell.
26. cikk
Kihirdetés
Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.
Kelt Brüsszelben, 2014. november 13-án.