PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/82
ze dne 21. ledna 2015,
kterým se na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 a částečných prozatímních přezkumů podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009 ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny citronové pocházející z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č.1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 3 a 5 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
1. ŘÍZENÍ
1.1 Platná opatření
(1)
Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila nařízením (ES) č. 1193/2008 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny citronové, v současnosti kódů KN 2918 14 00 a ex 2918 15 00, pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) (dále jen „původní opatření“). Opatření měla formu cla ad valorem v rozsahu mezi 6,6 % a 42,7 %.
(2)
Evropská komise (dále jen „Komise“) rozhodnutím 2008/899/ES (3) přijala cenové závazky nabídnuté šesti vyvážejícími čínskými výrobci (včetně skupiny vyvážejících vývozců) společně s čínskou obchodní komorou pro dovoz a vývoz kovů, minerálů a chemikálií.
(3)
Komise rozhodnutím 2012/501/EU (4) vypověděla závazek nabídnutý jedním vyvážejícím výrobcem, tj. společností Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd (dále jen „Laiwu“).
1.2 Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(4)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (5) původních opatření obdržela Komise dne 2. srpna 2013 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podala společnost SA Citrique Belge a Jungbunzlauer Austria AG („dále jen žadatelé“) jménem výrobců představujících 100 % výroby kyseliny citronové v Unii.
(5)
Žádost byla podána z toho důvodu, že pokud by opatření pozbyla platnosti, vedlo by to pravděpodobně k přetrvávání dumpingu a obnovení újmy způsobované výrobnímu odvětví Unie.
1.3 Žádost o částečný prozatímní přezkum
(6)
Žadatelé rovněž podali žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, který je omezen na posouzení dumpingu, pokud jde o společnost Laiwu. Žadatelé poskytli důkazy prima facie o tom, že od posledního období šetření společnost Laiwu zvýšila výrobní kapacitu a rozšířila sortiment výrobků.
(7)
Vzhledem k tomu, že společnosti Laiwu bylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, žadatelé poskytli výpočet dumpingového rozpětí založený na srovnání početně zjištěné běžné hodnoty (výrobní náklady, prodejní, správní a režijní náklady a zisk) v ČLR při údajné absenci reprezentativního domácího prodeje a cen společnosti Laiwu při vývozu do Unie. Výpočet ukázal, že dumpingové rozpětí je zjevně vyšší než současná úroveň opatření. Žadatelé proto tvrdili, že k vyrovnání účinků dumpingu působícího újmu by stávající úroveň opatření založená na dříve stanovené úrovni dumpingu byla nedostatečná. Žadatelé rovněž tvrdili, že společnost Laiwu již nemusí být způsobilá pro zacházení jako v tržním hospodářství.
1.4 Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti a prozatímních přezkumů
(8)
Dne 30. listopadu 2013 zahájila Komise antidumpingové šetření týkající se dovozu kyseliny citronové pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčená země“) a zveřejnila oznámení o zahájení v Úředním věstníku Evropské unie (6) (dále jen „oznámení o zahájení“). Zahájení sestávalo z:
-
přezkumu před pozbytím platnosti, který byl zahájen na základě čl. 11 odst. 2 základního nařízení,
-
částečného prozatímního přezkumu omezeného na zkoumání dumpingu společnosti Laiwu, který byl zahájen na základě čl. 11 odst. 3 základního nařízení,
-
částečného prozatímního přezkumu omezeného na zkoumání formy opatření, který byl zahájen na základě čl. 11 odst. 3 základního nařízení, a
-
částečného prozatímního přezkumu omezeného na újmu, který byl na podnět Komise zahájen na základě čl. 11 odst. 3 základního nařízení.
1.5 Zúčastněné strany
(9)
V oznámení o zahájení vyzvala Komise zúčastněné strany, aby se jí přihlásily a mohly se tak zúčastnit šetření. Navíc Komise výslovně informovala žadatele, známé vyvážející výrobce, čínské orgány, známé dovozce a uživatele o zahájení přezkumů a vyzvala je k participaci. V oznámení o zahájení Komise zúčastněné strany informovala, že uvažuje o Kanadě jako o třetí zemi s tržní ekonomikou („srovnatelná země“) ve smyslu čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. Proto Komise o zahájení rovněž informovala výrobce v Kanadě a vyzvala je k participaci.
(10)
Zúčastněné strany měly příležitost vyjádřit se k zahájení šetření a požádat o slyšení u Komise a/nebo u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.
1.6 Výběr vzorku
(11)
V oznámení o zahájení Komise uvedla, že možná bude nutné vybrat vzorek vyvážejících výrobců a dovozců v souladu s článkem 17 základního nařízení.
1.6.1 Výběr vzorku dovozců
(12)
Aby mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala Komise dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení.
(13)
Šest dovozců, kteří nejsou ve spojení, poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení Komise vybrala jako vzorek tři dovozce, kteří nejsou ve spojení, na základě největšího objemu dovozu do Unie. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení vedla konzultace se všemi známými dotčenými dovozci ohledně výběru vzorku. Žádná z nich nepředložila připomínky.
1.6.2 Výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR
(14)
Aby mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala Komise všechny vyvážející výrobce v ČLR, aby poskytli veškeré informace uvedené v oznámení o zahájení. Kromě toho Komise požádala stálou misi ČLR při Evropské unii, aby identifikovala a/nebo oslovila případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.
(15)
Devět vyvážejících výrobců v dotčené zemi, z nichž dva jsou vzájemně ve spojení, poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. Vzhledem ke složitosti věci a struktuře dotčeného odvětví Komise rozhodla, že výběr vzorku není nutný. Žádný z vyvážejících výrobců se k výběru vzorku nevyjádřil. Sedm z devíti vyvážejících výrobců poskytlo odpovědi na dotazník a dva svoji spolupráci ukončili.
1.7 Formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství
(16)
Pro účely čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení zaslala Komise společnosti Laiwu formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství.
1.8 Odpovědi na dotazník
(17)
Komise zaslala dotazníky sedmi spolupracujícím vyvážejícím výrobcům, aby posoudila pravděpodobnost přetrvání nebo obnovení dumpingu. Sedm vyvážejících výrobců odpovědělo. Komise zaslala dotazník společnosti Laiwu k posouzení trvalé povahy změněných okolností, pokud jde o dumping. Společnost odpověděla.
1.9 Inspekce na místě
(18)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné ke stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a) výrobci v Unii
-
S.A. Citrique Belge N.V., Tienen, Belgie,
-
Jungbunzlauer Austria AG, Vídeň, Rakousko,
-
Jungbunzlauer Ladenburg GmbH, Ladenburg, Německo;
b) dovozci
-
Azelis SA, Luxemburk, Lucembursko,
-
RFI Food Ingredients Handelsgesellschaft mbH, Düsseldorf, Německo;
c) uživatelé
-
Bristol-Myers Squibb France Sarl, Rueil Malmaison, Francie,
-
Procter & Gamble International Operations, Petit Lancy, Švýcarsko,
-
Reckitt Benckiser (ENA) BV, Schiphol, Nizozemsko;
d) vyvážející výrobci v ČLR
-
Cofco Biochemical (Anhui) Co., Ltd., Bengbu,
-
Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd., Laiwu,
-
RZBC Group, Rizhao,
-
Weifang Ensign Industry Co., Ltd., Changle, Weifang;
e) výrobci ve srovnatelné zemi
-
Jungbunzlauer Canada Inc., Port Colborne, Kanada.
1.10 Období přezkumného šetření a posuzované období
(19)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2012 do 30. září 2013 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů význačných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2010 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(20)
Dotčeným výrobkem je kyselina citronová (včetně látky trinatrium-citrát dihydrát) pocházející z ČLR, v současnosti kódů KN ex 2918 14 00 a ex 2918 15 00 (dále jen „dotčený výrobek“).
(21)
Kyselina citronová se používá jako okyselující prostředek a regulátor pH s širokou paletou použití, například v nápojích, potravinách, rozpouštědlech, kosmetických přípravcích a léčivech. Hlavními surovinami pro její výrobu jsou cukr/melasa, tapioka, kukuřice nebo glukóza (získaná z obilovin) a různá činidla používaná pro submerzní mikrobiální fermentaci sacharidů.
2.2 Obdobný výrobek
(22)
Šetření ukázalo, že tyto výrobky mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti, jakož i stejná základní užití:
1)
dotčený výrobek;
2)
dotčený výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR;
3)
dotčený výrobek vyráběný a prodávaný na tuzemském trhu Kanady, která posloužila jako srovnatelná země, a
4)
dotčený výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie.
(23)
Komise proto rozhodla, že tyto výrobky jsou obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. DUMPING
3.1 Pravděpodobnost pokračování dumpingu v rámci přezkumu před pozbytím platnosti
(24)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda v současné době dochází k dumpingu a zda je pravděpodobné, že dumping bude pokračovat nebo se obnoví, pokud by platná opatření vůči dovozu z ČLR případně pozbyla platnosti.
3.1.1 Běžná hodnota
- Srovnatelná země
(25)
Vzhledem k tomu, že ČLR je považována za zemi bez tržního hospodářství, byla běžná hodnota stanovena na základě ceny v třetí zemi s tržním hospodářstvím, a to v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. Pro tento účel bylo nutné vybrat srovnatelnou zemi (viz 9. bod odůvodnění výše).
(26)
V oznámení o zahájení Komise informovala zúčastněné strany, že jako o vhodné srovnatelné zemi uvažuje o Kanadě, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily. Žádná z nich nepředložila připomínky.
(27)
Při původním šetření posloužila jako srovnatelná země Kanada. Vzhledem k tomu, že kanadskou společností ochotnou spolupracovat byl jediný výrobce kyseliny citronové v Kanadě, ve spojení s jedním z výrobců, kteří podali podnět, zkoumala Komise možnosti spolupráce u ostatních známých vyrábějících zemí, jako jsou USA, Brazílie, Thajsko a Ukrajina. Ochotu spolupracovat projevila jedna brazilská a jedna thajská společnost, ale nakonec na dotazník neodpověděly. Požadované informace poskytl pouze jediný kanadský výrobce kyseliny citronové.
(28)
Na rozdíl od USA, Brazílie, Thajska a Ukrajiny se v Kanadě v současnosti nevztahují na dovoz kyseliny citronové žádná antidumpingová cla. Kromě toho činí smluvní celní sazba 0 % (7).
(29)
Jelikož na kanadském trhu panuje volná hospodářská soutěž, dospěla Komise k závěru, že Kanada je vhodnou srovnatelnou zemí v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. Komise stanovila běžnou hodnotu na základě prodeje na domácím trhu odběratelům kanadského výrobce, kteří nejsou ve spojení.
(30)
Jeden typ výrobku nebyl ve srovnatelné zemi vyráběn a prodáván, a nemohl tedy být srovnán s uvedeným typem výrobku vyráběným v ČLR a vyváženým do Unie. Proto musela být běžná hodnota pro tento typ výrobku zjištěna početně podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení na základě výrobních nákladů výrobce obdobného výrobku ve srovnatelné zemi s připočtením přiměřené částky za prodejní, správní a režijní náklady (dále jen „dodatečné náklady“) a za zisk.
3.1.2 Vývozní cena
(31)
Komise stanovila vývozní cenu na základě vývozní ceny skutečně zaplacené nebo splatné nezávislými odběrateli v Unii. Všichni spolupracující vyvážející výrobci kromě společnosti Laiwu vyváželi do Unie přímo nezávislým odběratelům za podmínek závazku.
3.1.3 Srovnání
(32)
Komise srovnala běžné hodnoty a vývozní ceny spolupracujících výrobců na základě ceny ze závodu.
(33)
Pokud to odůvodňovala potřeba zajistit spravedlivé srovnání, upravila Komise běžnou hodnotu a/nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na cenu a srovnatelnost ceny, v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Byly provedeny úpravy týkající se nákladů na dopravu, pojištění, manipulaci a nakládku a vedlejších nákladů, balení, úvěrů a provize
3.1.4 Dumpingové rozpětí
(34)
U spolupracujících vyvážejících výrobců Komise srovnávala váženou průměrnou běžnou hodnotu každého typu obdobného výrobku ve srovnatelné zemi s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(35)
Na základě toho se zjistilo, že se během OPŠ dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procento ceny CIF (zahrnující náklady, pojištění a přepravu zboží) na hranice Unie před proclením, pohybovalo ve výši až 38 %.
(36)
Úroveň spolupráce byla vysoká, protože vývoz spolupracujících vyvážejících výrobců představoval během OPŠ téměř celý celkový vývoz do Unie.
(37)
Tento výpočet prokázal dumping dokonce i v případě vyvážejících výrobců, na které se vztahují závazky. Je třeba připomenout, že minimální dovozní cena (dále jen „MDC“) v závazcích vycházela z ceny nepůsobící újmu (pravidlo nižšího cla), a proto závazky nedokázaly zcela odstranit dumping zjištěný při původním šetření.
3.2 Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
3.2.1 Pravděpodobnost pokračování dumpingu
(38)
Pokud jde o stanovení vývozních cen, současné šetření se snažilo zjistit, zda je pravděpodobné přetrvávání dumpingu. Stanovení vývozních cen nemůže být omezeno pouze na přezkum počínání vývozců v minulosti, alemusí též zkoumat pravděpodobný vývoj vývozních cen v budoucnosti. Jinými slovy, je třeba stanovit, zda jsou vývozní ceny z minulosti spolehlivým ukazatelem vývozních cen do budoucna. V této souvislosti je třeba připomenout, že pět společností vyváží do Unie v rámci závazků. Komise proto zkoumala, zda existence takových závazků ovlivnila výši minulých vývozních cen natolik, že by tyto ceny byly pro stanovení budoucího vývoje vývozu nespolehlivé.
(39)
Za účelem přezkoumání spolehlivosti vývozních cen do Unie vzhledem k existenci závazků byly analyzovány vývozní ceny do Unie v souvislosti s MDC stanovenou v rámci závazků. Prakticky bylo zapotřebí zjistit, zda byly vývozní ceny do Unie stanoveny na určité úrovni především kvůli MDC stanovené v závazcích, a zda jsou tedy udržitelné, či nikoli. V tomto ohledu Komise zkoumala, zda byly na základě váženého průměru na úrovni jednotlivých společností vývozní ceny do Unie podstatně vyšší než MDC, či nikoli. Komise rovněž zvažovala, jak tyto ceny souvisely s cenami za vývoz do třetích zemí.
(40)
V případě všech podnikajících společností byly vývozní ceny do Unie v průměru na úrovni minimální dovozní ceny. Kromě toho byly jejich vývozní ceny do Unie výrazně vyšší než vývozní ceny do třetích zemí. V důsledku toho je velmi pravděpodobné, že při neexistenci závazků by se vývozní ceny do Unie přiblížily úrovni vývozních cen do jiných třetích zemí.
(41)
Ceny podnikajících společností, na které se vztahují závazky, při vývozu do Unie během OPŠ se proto považovaly za ovlivněné cenovými závazky a tedy za nedostatečně spolehlivé, aby mohly být použity pro stanovení, zda dumping bude pokračovat, v souvislosti s přezkumem před pozbytím platnosti.
(42)
Vzhledem k neexistenci spolehlivé vývozní ceny těchto čínských vyvážejících výrobců, a to v tomto případě kvůli existenci závazků, Komise uvažovala o další možnosti stanovit vývozní cenu za účelem posouzení, zda je pravděpodobné, že bude dumping pokračovat. Vzhledem k tomu, že spolupracující vyvážející výrobci prodávali kyselinu citronovou na světovém trhu, zkoumala Komise, zda byly vývozní ceny skutečně zaplacené nebo splatné všemi třetími zeměmi během OPŠ dumpingové.
(43)
Komise porovnala tyto vývozní ceny s běžnou hodnotou stanovenou ve srovnatelné zemi (viz 26. bod odůvodnění a násl.). Takto stanovená dumpingová rozpětí se pohybují v rozmezí od 43 % do 85 %. Tato dumpingová rozpětí jsou vyšší než ta, která byla stanovena na základě cen při vývozu do Unie během OPŠ (viz 36. bod odůvodnění výše).
3.2.2 Výrobní kapacita a spotřeba v dotčené zemi
(44)
V žádosti o přezkum žadatelé odhadli, že nevyužitá kapacita na výrobu kyseliny citronové v ČLR je vyšší než celková roční poptávka EU po kyselině citronové. Celková kapacita na výrobu kyseliny citronové se odhadovala na 1 800 000 tun. Komise se domnívá, že žadatelé volnou kapacitu nadhodnotili.
(45)
Šetření nicméně ukázalo, že volná kapacita čínských vyvážejících výrobců je značná. Volná kapacita spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR dosahuje přibližně 192 000 tun, což odpovídá zhruba 41 % spotřeby EU.
(46)
Ve studii věnované tomuto odvětví - IHS Chemical Economics Handbook (8) -, na kterou se během šetření odvolávaly různé strany - se kromě toho odhaduje, že celková roční kapacita v ČLR se v roce 2012 pohybovala na úrovni několikrát přesahující celkovou spotřebu na trhu Unie. ČLR představovala „59 % světové výroby v roce 2012; zároveň v roce 2012 představovala 69 % světové kapacity, 74 % světového vývozu a 12 % světové spotřeby.“ (9) Z těchto údajů vyplývá, že ČLR má celkově významnou výrobní kapacitu.
(47)
Zatímco spotřeba v ČLR dle očekávání poroste, podle IHS Chemical Economics Handbook se odhaduje, že celková spotřeba Číny bude mnohem nižší než spotřeba na trhu Unie. Růst do roku 2018 nepřesáhne stávající spotřebu v Unii.
(48)
Tyto údaje potvrzují, že čínská výroba a kapacita jsou určeny především na vývoz.
3.2.3 Vztah mezi cenami v Unii a v dotčené zemi.
(49)
Podle údajů o cenách kyseliny citronové získaných v průběhu šetření byly ceny na čínském domácím trhu přibližně o 48 % nižší než ceny na celém trhu Unie.
(50)
Trh Unie je proto i nadále atraktivní pro vývoz čínských vyvážejících výrobců.
3.2.4 Vztah mezi cenami do třetích zemí a na trhu Unie
(51)
Během OPŠ byly ceny na trzích třetích zemí v průměru o 40 % nižší než ceny vývozu do Unie
(52)
Čínští vývozci mají silný cenový stimul k přesměrování svého vývozu do Unie v případě, že by se opatření zrušila.
(53)
Tento závěr dále potvrzuje úroveň cen vývozu do Unie ze strany společnosti Laiwu, jakož i rozdíl mezi cenami společnosti Laiwu účtovanými při vývozu do Unie a do třetích zemí.
(54)
Uvedený závěr podporují i nízké ceny vývozu do Unie uskutečňovaného v omezeném množství vyvážejícími výrobci, kteří při tomto šetření nespolupracovali.
3.2.5 Závěr týkající se pravděpodobnosti pokračování dumpingu
(55)
Celková výrobní kapacita (včetně volné kapacity) v ČLR ve srovnání s velikostí trhu Unie naznačuje, že vývoz do Unie by se pravděpodobně v případě zrušení opatření zvýšil. Tento vývoz by se pravděpodobně nadále uskutečňoval za výrazně dumpingové ceny.
(56)
Po poskytnutí informací zúčastněné strany zpochybnily zjištění, že ceny na trhu EU na úrovni MDC za poslední roky jsou neudržitelné, a proto by výrazně klesly nebo se dokonce přiblížily úrovni vývozních cen do třetích zemí. Rovněž zpochybnily, že by v případě neobnovení opatření čínský vývoz, který zůstává na stabilní úrovni, vzrostl, pokud jde o objem, a nadále probíhal za dumpingové ceny. Při šetření se však jednoznačně zjistilo, že dumping pokračuje i na základě vývozních cen, které se považují za nespolehlivé, neboť jsou zvýšeny MDC stanovenou v rámci závazků. Zjistilo se, že tyto ceny jsou v případě všech vyvážejících výrobců, na které se závazky vztahují, výrazně vyšší než vývozní ceny pro jiné trhy. Tito vyvážející výrobci obvykle vyvážejí za ceny nižší, než jsou ceny vývozu do EU. Kromě toho je třeba připomenout, že původní šetření stanovilo, že dovoz za dumpingové nízké ceny z ČLR do Unie mezi rokem 2004 a dvanáctiměsíčním obdobím šetření, které skončilo v červnu 2007 (dále jen „původní období šetření“) vzrostl o 37 % (10). Všechny tyto prvky společně se značnou nevyužitou kapacitou v ČLR, která nebyla zpochybněna, jasně hovoří pro závěr, že by v případě zrušení opatření vývoz do Unie pravděpodobně nadále pokračoval za dumpingové ceny a ve zvýšených objemech.
3.3 Částečný prozatímní přezkum omezený na dumping v případě společnosti Laiwu
3.3.1 Běžná hodnota
3.3.1.1 Zacházení jako v tržním hospodářství
(57)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení Komise určí, zda lze běžnou hodnotu stanovit v souladu s čl. 2 odst. 1 až 6 základního nařízení, pokud společnost Laiwu splnila kritéria uvedená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a může jí být proto přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.
(58)
Tato kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
-
obchodní rozhodnutí a náklady reagují na tržní podmínky, bez výrazných státních zásahů; náklady nejdůležitějších vstupů se v zásadě zakládají na tržní hodnotě,
-
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví ověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané pro všechny účely,
-
nedochází k žádným podstatným zkreslením způsobeným bývalým systémem netržního hospodářství,
-
právní jistota a stabilita jsou zaručeny právními předpisy o úpadku a vlastnickém právu a
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(59)
Za účelem určení, zda jsou kritéria v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení splněna, požádala Komise společnost Laiwu o vyplnění formuláře žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství. Společnost Laiwu odpověděla ve stanovené lhůtě. Komise předložené informace ověřila v prostorách společnosti.
(60)
Komise zjistila, že společnost Laiwu nesplňuje kritéria 2 a 3 podle čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(61)
Pokud jde o kritérium 2, společnost neprokázala, že vede úplný soubor účtů v souladu s mezinárodními účetními standardy. Kromě toho její záznamy neobsahují dostatečné průkazní doklady o přesnosti a úplnosti účetních závěrek. Společnosti chyběly doklady odůvodňující některé záznamy v jejích účtech. Kromě toho účetní závěrka neobsahovala výkaz změn vlastního kapitálu za určité období. Tyto nedostatky představují porušení zásady věrného obrazu účetních informací a finančních výkazů a, což je ještě důležitější, zůstaly bez povšimnutí auditora. Z toho vyplývá, že ani záznamy ani audit nebyly provedeny v souladu s mezinárodními účetními standardy.
(62)
Společnost Laiwu tvrdila, že její účetní záznamy jsou dostatečně jasné na to, aby splňovaly čínské obecně uznávané účetní zásady. Společnost dále tvrdila, že nesrovnalosti uvedené v dokumentu o zacházení jako v tržním hospodářství neovlivňují spolehlivost účetních závěrek. Společnost se domnívala, že účetní požadavky je třeba chápat s ohledem na jejich účel (například ochrana investorů).
(63)
Komise poznamenává, že čl. 2 odst. 7 písm. c) druhá odrážka základního nařízení stanoví, že společnosti by měly mít jeden jasný soubor základních účetních záznamů, které procházejí nezávislým auditem v souladu s mezinárodními účetními standardy. Jde o skutečně formální požadavek. Na rozdíl od toho, co tvrdí společnost, musí být účetní závěrky v souladu s mezinárodními účetními standardy, a to bez ohledu na postavení společnosti stanovené ve vnitrostátních právních předpisech v oblasti účetnictví.
(64)
Komise se dále domnívá, že účetnictví společnosti Laiwu nebylo vedeno v souladu s čínskými účetními předpisy, neboť se auditor nevyjádřil k jejich porušení uvedenému v 61. bodě odůvodnění.
(65)
Vzhledem k výše uvedenému musela být žádost zamítnuta.
(66)
Pokud jde o kritérium 3, společnost neprokázala, že nepodléhá podstatným zkreslením způsobeným bývalým systémem netržního hospodářství. Konkrétně společnost jakožto „podnik využívající nejnovější a špičkové technologie“ využívá preferenční režim daně z příjmů právnických osob, který významně ovlivňuje její finanční situaci.
(67)
Společnosti Laiwu tvrdila, že zvýhodněný daňový režim nemůže být předmětem kritéria 3, neboť je formou subvence.
(68)
Komise poznamenává, že cílem posouzení kritéria 3 je zjistit, zda jsou výrobci vystaveni podstatným zkreslením způsobeným bývalým systémem netržního hospodářství.
(69)
Pomoc od státu, které se společnosti Laiwu dostává formou preferenční sazby daně, představuje pomoc trvalého charakteru podle článku 28 zákona o dani z příjmů podniků přijatého v roce 2007. Tato pomoc byla stanovena podle preambule ústavy Čínské lidové republiky, podle které „strana musí zachovat a zlepšit základní hospodářský systém, přičemž veřejné vlastnictví hraje rozhodující roli a různá hospodářská odvětví se rozvíjejí vedle sebe...“.
(70)
Jedním z cílů této pomoci je přilákat kapitál za snížené sazby. Tato skutečnost způsobuje narušení kapitálových trhů. Systém daně z příjmu, který zvýhodňuje určité společnosti, jež vláda považuje za strategicky významné, ve skutečnosti naznačuje, že daňový systém není systémem v rámci tržního hospodářství, ale je nadále silně ovlivněn státním plánováním, což je charakteristické pro systém netržního hospodářství. Komise se domnívá, že zkreslení způsobená takovým snižováním daně jsou rovněž podstatná, neboť zcela mění výši zisků před zdaněním, jichž společnost musí dosáhnout, aby byla přitažlivá pro investory.
(71)
Vzhledem k výše uvedenému musela být žádost zamítnuta.
(72)
Komise sdělila výsledky šetření týkajícího se tržního zacházení společnosti Laiwu, orgánům ČLR a žadatelům. Komise je vyzvala, aby předložili své připomínky a požádali o slyšení. Došlé připomínky však nebyly takového charakteru, že by bylo zapotřebí změnit předběžná zjištění Komise.
(73)
Společnost Laiwu tvrdila, že Komise navrhuje zamítnout žádost o zacházení jako v tržním hospodářství z jiných důvodů, než jsou ty, které vedly k zahájení šetření. Podle názoru společnosti měla Komise omezit posouzení žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství na kritérium 1.
(74)
Zaprvé je třeba uvést, že v čl. 2 odst. 7 písm. c) se uvádí pět kumulativních kritérií, která musí být všechna splněna, aby mohlo být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství. Kromě toho, důkazní břemeno nese společnost žádající o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství.
(75)
V bodě 5.2 oznámení o zahájení řízení (11) se navíc uvádějí důvody pro zahájení řízení, které se týkají zvýšení výrobní kapacity společnosti Laiwu a rozšířené škály výrobků, které prodává. V oznámení o zahájení řízení se šetření v žádném případě neomezuje na posouzení kritéria 1 pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství. Kromě toho se důkazy prima facie posuzují samostatně s ohledem na specifické okolnosti odůvodňující zahájení šetření. Posouzení žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení znamená úplné přezkoumání toho, zda určitý výrobce působí v podmínkách tržního hospodářství, jak jsou stanoveny v bodě 6.1.1.2 oznámení o zahájení řízení.
(76)
Komise nakonec poznamenává, že společnost Laiwu předložila formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství, a přitom tvrdila, že splňuje všech pět kritérií pro přiznání statusu tržního hospodářství. V souladu s příslušnými ustanoveními základního nařízení musí společnost žádající o zacházení jako v tržním hospodářství úspěšně prokázat, že podniká v podmínkách tržního hospodářství, tj. důkazní břemeno náležitě odůvodňující žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nese společnost. Žádost společnosti Laiwu byla proto zamítnuta.
(77)
Komise po poskytnutí informací o své analýze žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství členským státům v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. c) informovala zúčastněné strany o konečném určení zacházení jako v tržním hospodářství.
3.3.1.2 Srovnatelná země
(78)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota pro společnost Laiwu stanovena na základě ceny v třetí zemi s tržním hospodářstvím. Za tímto účelem vybrala Komise Kanadu jako třetí zemi s tržním hospodářstvím (viz výše 26. bod odůvodnění a následující body).
(79)
Komise stanovila běžnou hodnotu na základě prodejů na domácím trhu odběratelům kanadského výrobce, kteří nejsou ve spojení.
3.3.2 Vývozní cena
(80)
V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení Komise stanovila vývozní cenu na základě vývozní ceny skutečně zaplacené nebo splatné nezávislými odběrateli v Unii.
3.3.3 Srovnání
(81)
Komise srovnala běžnou hodnotu a vývozní cenu na základě ceny ze závodu.
(82)
Pokud to odůvodňovala potřeba zajistit spravedlivé srovnání, upravila Komise běžnou hodnotu a/nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na cenu a srovnatelnost ceny, v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Byly provedeny úpravy týkající se nákladů na dopravu, pojištění, manipulaci a nakládku a vedlejších nákladů, balení, úvěrů a provize
3.3.4 Dumpingové rozpětí
(83)
Komise srovnávala váženou průměrnou běžnou hodnotu každého typu obdobného výrobku ve srovnatelné zemi s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(84)
Na tomto základě činí vážený průměr dumpingového rozpětí pro společnost Laiwu vyjádřený jako procentní podíl z ceny CIF na hranici Unie před proclením 37,8 %.
3.3.5 Trvalá povaha změny okolností
(85)
V souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení provedla Komisi analýzu s cílem určit, zda změnu okolností, pokud jde o dumping, lze považovat za trvalou.
(86)
Skutečnost, že se společnost Laiwu rozrostla z nejmenšího v největšího vyvážejícího výrobce EU, se považuje za změnu trvalé povahy. Uvedená společnost ve svých odpovědích na dotazník skutečně potvrdila, že zachová své objemy vývozů a nebude svůj model vývozu měnit.
4. ÚJMA
4.1 Definice výrobního odvětví Unie a výroba v Unii
(87)
Obdobný výrobek vyráběli během OPŠ dva výrobci v Unii. Tyto společnosti představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(88)
Jelikož výrobní odvětví Unie tvoří pouze dva výrobci, bylo nutné kvůli důvěrnosti údajů všechny číselné údaje týkající se citlivých informací indexovat nebo uvést v určitém rozmezí.
4.2 Spotřeba v Unii
(89)
Spotřebu v Unii Komise stanovila tak, že objem prodeje, jehož výrobní odvětví Unie dosáhlo na trhu Unie, připočítala k objemu dovozu z ČLR a dalších třetích zemí, stanovenému na základě údajů Eurostatu a odpovědí na dotazníky.
(90)
Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:
Tabulka 1
Spotřeba v Unii
2010
2011
2012
OPŠ
Spotřeba v tunách (rozpětí)
450 000-500 000
430 000-480 000
470 000-520 000
450 000-500 000
Index
100
95
105
101
Zdroj: Odpovědi na dotazník a Eurostat.
(91)
Spotřeba v Unii se v posuzovaném období pohybovala v rozmezí +/- 5 %. Avšak vývoj v průběhu posuzovaného období nevykazuje žádnou jednoznačnou tendenci.
4.3 Dovoz z dotčené země
4.3.1 Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu
(92)
Objem dovozu stanovila Komise na základě údajů Eurostatu. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě spotřeby v Unii způsobem uvedeným výše v 88. bodě odůvodnění a násl.
(93)
Dovoz z dotčené země do Unie se vyvíjel takto:
Tabulka 2
Objem dovozu a podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
Objem dovozu z dotčené země v tunách
202 391
176 451
206 222
183 026
Index
100
87
102
90
Podíl na trhu (rozpětí)
40 % - 45 %
36 % - 41 %
38 % - 43 %
35 % - 40 %
Podíl na trhu - index
100
92
97
90
Zdroj: Eurostat
(94)
Objem dovozu během posuzovaného období kolísal. Zdá se, že toto kolísání do určité míry kopírovalo tendence spotřeby v Unii. V roce 2011, kdy byla spotřeba nízká, byl čínský dovoz na nejnižší úrovni. V roce 2012, kdy spotřeba dosáhla vrcholu, dosahoval rovněž čínský dovoz nejvyšší úrovně.
(95)
Čínský dovoz nesledoval tuto tendenci jen během OPŠ, kdy byl navzdory srovnatelné spotřebě v Unii o 10 % nižší než v roce 2010. Navzdory tomuto poklesu si čínský dovoz nadále zachoval významný podíl ve výši 35 % - 45 % na trhu Unie během celého posuzovaného období.
4.3.2 Ceny dovozu z dotčené země a cenové podbízení
(96)
Ceny dovozu stanovila Komise na základě údajů Eurostatu. Průměrná cena dovozu z dotčené země do Unie se vyvíjela takto:
Tabulka 3
Dovozní ceny
(EUR/tuna)
2010
2011
2012
OPŠ
ČLR
806
938
1 000
933
Index
100
116
124
116
Zdroj: Eurostat
(97)
Dovozní ceny čínské kyseliny citronové se mezi lety 2010 a 2012 zvýšily o 24 % a následně mezi rokem 2012 a obdobím přezkumného šetření klesly o 8 procentních bodů. Během posuzovaného období tyto ceny kopírovaly vývoj cen surovin, jako je kukuřice.
(98)
Po poskytnutí informací jedna zúčastněná strana zpochybnila správnost údajů Eurostatu, aniž by předložila přesvědčivé důkazy na podporu svého tvrzení. Proto nemohl být argument přijat.
(99)
Cenové podbízení během OPŠ stanovila Komise srovnáním:
1)
váženého průměru prodejních cen podle typu výrobku výrobců Unie pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie, upraveného na úroveň ceny ze závodu a
2)
odpovídajících vážených průměrných cen jednotlivých typů výrobku z dovozu spolupracujících čínských vyvážejících výrobců prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovených na základě cen CIF (náklady, pojištění a přepravné) s příslušnou úpravou o smluvní clo a náklady dovozu.
(100)
V případě vyvážejících výrobců, na které se nevztahuje závazek uvedený výše v 2. bodě odůvodnění, se pro srovnání použila cena účtovaná prvnímu nezávislému odběrateli v Unii. V případě vyvážejících výrobců, na které se vztahuje závazek, nebylo možné použít ceny účtované prvnímu nezávislému odběrateli v Unii, neboť tyto byly ovlivněny podmínkami závazku. V případě těchto výrobců bylo cenové podbízení stanoveno na základě ceny účtované prvnímu nezávislému odběrateli ve třetích zemích.
(101)
Po poskytnutí informací zúčastněné strany tvrdily, že i v případě stran, na které se závazek nevztahuje, by měla být ke stanovení cenového podbízení použita cena účtovaná prvnímu nezávislému odběrateli ve třetích zemích. Šetření nicméně prokázalo, že strany, na které se závazek nevztahuje, účtovaly podstatně nižší ceny, než byly ceny účtované stranami, na které se závazek vztahuje. To naznačuje, že jejich ceny nejsou ovlivněny závazkem, a proto je lze použít ke stanovení podbízení.
102)
Cenové srovnání se provedlo podle jednotlivých druhů výrobků pro transakce na stejné úrovni obchodní činnosti, v případě potřeby s náležitou úpravou pro případné provize a odstraňování hrudek.
(103)
Po poskytnutí informací zúčastněné strany tvrdily, že úprava týkající se odstraňování hrudek již není odůvodněná, a to vzhledem k tomu, že u čínské kyseliny citronové již není zapotřebí odstraňovat hrudky. Při šetření však bylo zjištěno, že ačkoli odstraňování hrudek není vždy nezbytné, stále existují případy, kdy tomu tak je, což odůvodňuje tuto úpravu.
(104)
V případě nespolupracujících vyvážejících výrobců nemohlo být cenové podbízení stanoveno na základě cen příslušného typu výrobku, jelikož tyto informace nebyly k dispozici. V případě výrobců z Unie a nespolupracujících čínských vyvážejících výrobců se proto cenové podbízení stanovilo porovnáním celkových vážených průměrných prodejních cen.
(105)
Výsledek srovnání se vyjádřil jako procentní podíl obratu výrobců Unie během OPŠ. Prokázalo se celkové vážené průměrné rozpětí cenového podbízení mezi 20 % a 45 %.
4.4 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.4.1 Všeobecná poznámka
(106)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie během posuzovaného období.
4.4.2 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(107)
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 4
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2010
2011
2012
OPŠ
Objem výroby v tunách (rozpětí)
270 000-300 000
290 000-320 000
300 000-330 000
300 000-330 000
Index
100
106
108
107
Výrobní kapacita v tunách (rozpětí)
300 000-350 000
300 000-350 000
300 000-350 000
300 000-350 000
Index
100
101
101
101
Využití kapacity - index
100
105
106
106
Zdroj: Odpovědi na dotazník
(108)
Objem výroby se během posuzovaného období vyvíjel pozitivně. V letech 2010 a 2011 vzrostl o 6 % s drobnými změnami v následujících obdobích.
(109)
Jelikož výrobní kapacita zůstala téměř nezměněna, odrážela míra využití kapacity vývoj objemu výroby. V letech 2010 a 2011 využití kapacity výrazně vzrostlo o 5 % a v následujících obdobích zůstalo téměř beze změn.
4.4.3 Objem prodeje a podíl na trhu
(110)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 5
Objem prodeje a podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
Celkový objem prodeje na trhu Unie - index
100
108
108
108
Podíl na trhu - index
100
111
102
107
Zdroj: Odpovědi na dotazník
(111)
Výrobnímu odvětví Unie se v letech 2010 a 2011 podařilo zvýšit objem prodeje o 8 %. Následně zůstal objem prodeje na stejné úrovni až do OPŠ.
(112)
Podíl na trhu se vyvíjel podobným způsobem, kdy se během posuzovaného období zvýšil o 7 %. V letech 2011 a 2012 byl podíl na trhu rovněž poznamenán kolísáním spotřeby v Unii popsaným v 91. bodě odůvodnění.
4.4.4 Růst
(113)
Výrobnímu odvětví Unie se podařilo zvýšit objem prodeje o 8 % a podíl na trhu o 7 %. Ve stejném období podobným způsobem vzrostl objem výroby. Výrobní odvětví Unie proto mohlo využít příležitostí k růstu zvýšením podílu na poměrně stabilním trhu.
4.4.5 Zaměstnanost a produktivita
(114)
Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 6
Zaměstnanost a produktivita
2010
2011
2012
OPŠ
Počet zaměstnanců - index
100
101
105
106
Produktivita (tuna/zaměstnanec) - index
100
105
102
101
Zdroj: Odpovědi na dotazník
(115)
Zaměstnanost se během posuzovaného období vyvíjela příznivě, došlo ke zvýšení o 6 %. Současně zůstala po celé posuzované období stabilní produktivita na jednoho zaměstnance.
4.4.6 Velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(116)
Zjištěné dumpingové rozpětí bylo výrazně nad úrovní de minimis. Dopad rozsahu skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie byl však omezený, neboť úroveň cen u řady čínských vyvážejících výrobců ovlivňoval závazek. U ostatních vyvážejících výrobců byl poškozující účinek vyvážen vlivem cel. Proto lze konstatovat, že se výrobní odvětví Unie zotavilo z újmy způsobené dřívějším dumpingem ze strany čínských vyvážejících výrobců.
4.4.7 Ceny a faktory ovlivňující ceny
(117)
Vážené průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 7
Prodejní ceny v Unii
2010
2011
2012
OPŠ
Jednotková prodejní cena v Unii (v EUR za tunu) - rozpětí
1 000-1 150
1 050-1 200
1 150-1 300
1 150-1 300
Index
100
103
113
115
Jednotkové výrobní náklady (v EUR za tunu) - rozpětí
750-900
850-1 000
850-1 000
850-1 000
Index
100
113
111
115
Zdroj: Odpovědi na dotazník
(118)
Vážené průměrné jednotkové výrobní náklady se v letech 2010 a 2011 zvýšily o 13 % a následně do OPŠ vzrostly o další 2 procentní body.
(119)
Prodejní ceny se vyvíjely podobným způsobem, ale se zpožděním asi jednoho roku. Výrobní odvětví Unie však bylo schopno plně přenést zvýšení nákladů vynaložených v roce 2011 na své zákazníky až v roce 2012. To vedlo k nižší ziskovosti v roce 2011, jak je uvedeno níže ve 120. bodě odůvodnění a násl.
4.4.8 Náklady práce
(120)
Průměrné náklady práce se v posuzovaném období u výrobců v Unii vyvíjely takto:
Tabulka 8
Průměrné náklady práce na zaměstnance
2010
2011
2012
OPŠ
Průměrná mzda na jednoho zaměstnance - index
100
103
114
118
Zdroj: Odpovědi na dotazník
(121)
Průměrné náklady práce na zaměstnance se zvýšily celkem o 18 %, a to především z důvodu značného zvýšení, o 11 procentních bodů mezi lety 2011 a 2012.
4.4.9 Zásoby
(122)
Úroveň zásob u výrobců v Unii se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka 9
Zásoby
2010
2011
2012
OPŠ
Konečný stav zásob v tunách (rozpětí)
14 000-16 000
14 000-16 000
17 000-19 000
22 000-24 000
Index
100
101
121
155
Zdroj: Odpovědi na dotazník
(123)
Konečný stav zásob u výrobců v Unii se během posuzovaného období výrazně zvýšil. Vyšší úroveň zásob na konci OPŠ zásadním způsobem ovlivňují sezónní faktory. Zatímco v případě ostatních období se konečný stav zásob zohledňuje na konci prosince, konec OPŠ se zohledňuje koncem června, těsně před uplynutím období poměrně vysoké poptávky v důsledku zvýšené spotřeby nápojů a poměrně nízké produkce z důvodu blížících se letních prázdnin. Proto běžně bývá v tomto období úroveň zásob poněkud vyšší.
4.4.10 Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(124)
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se u výrobců v Unii v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 10
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic
2010
2011
2012
OPŠ
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (rozpětí)
12 % - 17 %
7 % - 12 %
12 % - 17 %
12 % - 17 %
Index
100
69
103
103
Peněžní tok - index
100
50
86
80
Investice - index
100
162
123
106
Návratnost investic (rozpětí)
30 % - 40 %
15 % - 25 %
25 % - 35 %
25 % - 35 %
Index
100
59
93
90
Zdroj: Odpovědi na dotazník
(125)
Ziskovost výrobců v Unii stanovila Komise tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku před zdaněním odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl obratu z tohoto prodeje. Téměř po celé posuzované období zůstávala na stabilní úrovni. Ziskovost výrobního odvětví Unie po celé posuzované období přesahovala cílový zisk stanovený v původním šetření.
(126)
Čistý peněžní tok je schopnost výrobního odvětví Unie samofinancovat svoji činnost. Po celé posuzované období se vyvíjel uspokojivě.
(127)
Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě investic. Její rozvoj z velké části odrážel vývoj ziskovosti a zůstával na uspokojivé úrovni téměř po celé posuzované období.
(128)
Žádný z výrobců v Unii nehlásil í potíže se získáváním kapitálu během posuzovaného obdob.
4.4.11 Závěr týkající se újmy
(129)
Většina ukazatelů újmy, jako je výroba, využití kapacity, objem prodeje, zaměstnanost, náklady práce a prodejní ceny, se vyvíjela pozitivně. Zatímco vývoj finančních ukazatelů, jako je ziskovost, peněžní tok a návratnost investic, vykazoval neurčitou tendenci, absolutní čísla jsou uspokojivá a nevykazují žádný znak újmy.
(130)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že se výrobní odvětví Unie zotavilo z újmy způsobené minulým dumpingem a není vystaveno podstatné újmě ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
4.5 Pravděpodobnost obnovení újmy
(131)
Výše uvedené tendence týkající se cen a objemu dovozu dotčeného výrobku z Číny ukazují, že ačkoli si čínští vývozci zachovali významnou přítomnost na trhu Unie, platná opatření (cla a závazky) vedla ke zvýšení cen a snížení objemu. Největší prospěch z tohoto vývoje mělo výrobní odvětví Unie, neboť přítomnost ostatních třetích zemí na trhu zůstala spíše omezená. To svědčí o tom, že k odstranění újmy přispěla zejména platná opatření.
(132)
Jak je uvedeno ve 45. bodě odůvodnění, vyvážející výrobci v ČLR disponují volnou kapacitou, díky níž mohou velmi rychle navýšit vývoz. Navíc, vzhledem k lukrativnějším cenám na trhu EU ve srovnání s trhy většiny třetích zemí je pravděpodobné, že kdyby antidumpingová opatření pozbyla platnosti, mohla by být významná množství, v současnosti vyvážená do těchto třetích zemí, přesměrována na trh EU.
(133)
Významné mezinárodní trhy, jako např. USA, Brazílie, Thajsko a Ukrajina, navíc uložily na čínskou kyselinu citronovou antidumpingová cla. Z tohoto důvodu bude pro čínské vyvážející výrobce obtížnější prodávat na těchto trzích než na nechráněném trhu EU, pozbydou-li antidumpingová opatření platnosti.
(134)
Úroveň cen čínských vyvážejících výrobců, kteří nepodléhají závazkům, je navíc výrazně nižší než ceny výrobního odvětví Unie, a to o 20 % - 45 %. Stejně tak jsou ceny účtované vyvážejícími výrobci, na něž se vztahují závazky, na trzích třetích zemí nižší než ceny výrobního odvětví Unie, a to o 20 % - 39 %. Z toho vyplývají úrovně cen, s nimiž by čínští vyvážející výrobci v případě zrušení opatření pravděpodobně vstoupili na trh Unie.
(135)
Pravděpodobnost levného čínského vývozu při neexistenci opatření potvrzuje řada antidumpingových šetření týkajících se čínské kyseliny citronové v jiných zemích uvedených výše ve 133. bodě odůvodnění.
(136)
Čínští vyvážející výrobci mají možnost výrazně zvýšit na úkor výrobního odvětví Unie svůj již beztak značný podíl na trhu při cenách, které budou výrazně nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(137)
Po poskytnutí informací zúčastněné strany tvrdily, že není pravděpodobné, že by čínští vyvážející výrobci své ceny snížili na úroveň cen převládající na trzích jiných třetích zemí. Tento argument však není doložen skutečnostmi zjištěnými při šetření. Jak je naznačeno výše ve 134. bodě odůvodnění, rozpětí cenového podbízení stanovené pro čínské vyvážející výrobce, na které se nevztahují závazky, na trhu Unie (20 % - 45 %) jsou velmi podobná těm, která byla stanovena pro čínské vyvážející výrobce, na které se vztahují závazky, v souvislosti s trhy třetích zemí (20 % - 39 %). Je proto pravděpodobné, že by se v případě neexistence opatření čínské ceny na trhu Unie přiblížily cenám účtovaným čínskými vyvážejícími výrobci jinde.
(138)
Proto lze dospět k závěru, že v případě skončení platnosti opatření by pravděpodobně došlo k obnovení újmy.
5. ZÁJEM UNIE
(139)
Komise v souladu s článkem 21 základního nařízení zkoumala, zda by zavedení antidumpingových opatření na dovoz kyseliny citrónové pocházející z ČLR na základě závěrů přezkumu před pozbytím platnosti bylo proti zájmu Unie jako celku. Určení zájmu Unie vycházelo z posouzení všech zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska, podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
5.1 Zájem výrobního odvětví Unie
(140)
Při tomto šetření spolupracovali oba výrobci v Unii, kteří společně představují 100 % její výroby. Jak je uvedeno výše ve 130. bodě odůvodnění, výrobní odvětví Unie se zotavilo z újmy způsobené minulým dumpingem.
(141)
Zotavit se z minulé újmy umožnila výrobnímu odvětví Unie platná opatření. Současně výrobní odvětví Unie prokázalo, že jeho činnosti jsou životaschopné, pokud nejsou vystaveny nekalé konkurenci v podobě dumpingového dovozu.
(142)
Zrušení opatření by současně s velkou pravděpodobností vedlo k nárůstu nekalé soutěže v podobě dumpingového čínského dovozu, který by ohrozil pokračování provozu zbývajících výrobců v jinak životaschopném výrobním odvětví. Dlužno připomenout, že před uložením opatření proti čínskému dovozu museli ukončit činnost tři výrobci v Unii.
(143)
Z toho tedy vyplývá, že je v zájmu výrobního odvětví Unie platná opatření zachovat.
5.2 Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení
(144)
Jak je uvedeno výše ve 13. bodě odůvodnění, šest dovozců, kteří nejsou ve spojení, předložilo odpověď na výběr vzorku. Do vzorku byli zařazeni tři největší dovozci, ale jeden dovozce nakonec neposkytl smysluplnou odpověď na dotazník. Konečný vzorek sestával ze dvou zbývajících dovozců.
(145)
Oba dovozci obchodují s širokou škálou výrobků. Význam kyseliny citronové se z hlediska jejich celkového obratu značně liší. Pro jednoho dovozce představuje kyselina citronová zanedbatelnou část celkového obratu, zatímco pro druhého dovozce je jedním z nejdůležitějších produktů.
(146)
Ani jeden z dovozců zařazených do vzorku není striktně proti platným opatřením, oba ale poukázali na skutečnost, že stávající úroveň minimální dovozní ceny je příliš vysoká, což vede ke značným ziskům pro výrobní odvětví Unie. Tito dovozci proto požadují snížení minimální ceny.
5.3 Zájem uživatelů
(147)
Komise obdržela šest úplných odpovědí od uživatelů, a to zejména z chemického a farmaceutického průmyslu. Ačkoli je zdaleka největším uživatelem kyseliny citronové, (představujícím přinejmenším 50 % celkové spotřeby) odvětví potravin a nápojů, žádný uživatel z tohoto odvětví plně nespolupracoval.
(148)
Uživatelé vyjádřili obavy ohledně bezpečnosti dodávek. Jedna z obav se týkala neschopností výrobního odvětví Unie plně zásobovat trh Unie. Platná opatření ovšem nezabránila tomu, aby čínský dovoz vstupoval na trh Unie ve značném množství, a umožňují tak dodávky do těch částí trhu, které nemohou být zásobeny výrobním odvětvím Unie.
(149)
Velká skupina uživatelů, jako je odvětví potravin a nápojů a farmaceutický průmysl, potřebuje kyselinu citronovou pro své výrobky pouze okrajově. Podle jejich názoru nelze kyselinu citronovou snadno nahradit, a proto má zabezpečení dodávek často vyšší význam než cena. Finanční účinek opatření na tyto uživatele je bezvýznamný, a to z důvodu velmi nízkého významu kyseliny citronové v rámci jejich nákladové struktury.
(150)
Pro uživatele vyrábějící chemické výrobky, kteří představují přibližně 25 % celkové spotřeby EU, má kyselina citronová druhořadý význam, přičemž tvoří přibližně 5 % nákladů na suroviny. Podle nich by antidumpingová opatření neměla být zachována. Někteří uživatelé rovněž upozornili na dobrou finanční situaci výrobců v EU. Účinek opatření na tyto uživatele je významnější než v odvětví potravin a nápojů a ve farmaceutickém průmyslu. Nicméně informace poskytnuté spolupracujícími uživateli vyrábějícími chemické výrobky dokazují, že se jim podařilo dosáhnout solidního zisku i navzdory platným opatřením. Účinek opatření na tyto uživatele je proto považován za omezený.
(151)
Po poskytnutí informací zúčastněné strany v rámci výrobního odvětví detergentů tvrdily, že v případě některých výrobků představuje kyselina citronová vyšší podíl nákladů než průměrná hodnota 5 % uvedená výše. Zároveň tyto zúčastněné strany neposkytly žádné důkazy pro to, že se průměr konkrétně v případě výrobního odvětví detergentů liší od hodnoty 5 % uvedené pro chemický průmysl obecně. Proto se má za to, že závěry pro chemický průmysl obecně platí i konkrétně pro výrobní odvětví detergentů.
(152)
Po poskytnutí informací zúčastněné strany dále tvrdily, že budoucí zákaz fosforečnanů v detergentech určených pro automatické myčky nádobí povede v Unii od roku 2017 k větší spotřebě kyseliny citronové. Ačkoli je zřejmé, že fosforečnany budou muset být do té doby nahrazeny jinými látkami, není dosud zcela jasné, zda budou nahrazeny kyselinou citronovou či jinými látkami. Kromě toho strany neposkytly žádné údaje týkající se celkového dopadu této změny.
(153)
Z pečlivého zvážení vyplývá, že pozitivní účinek opatření na výrobní odvětví Unie zdaleka převažuje nad omezeným nebo zanedbatelným negativním dopadem opatření na uživatele.
5.4 Zdroje dodávek na trhu Unie
(154)
Zúčastněné strany si stěžovaly na údajně nedostatečnou hospodářskou soutěž na trhu Unie. EU opravdu disponuje pouze dvěma výrobci v Unii. Mají-li být splněny požadavky uživatelů v EU, potřebuje trh Unie dovoz, který převážně pochází z ČLR.
(155)
Skutečnost, že v Unii zůstali pouze dva výrobci, je však důsledkem dumpingových praktik čínských vyvážejících výrobců, které vedly k opatřením, jež jsou předmětem přezkumu. V roce 2004, na počátku posuzovaného období původního šetření, ještě stále v Unii existovalo pět výrobců, kteří konkurovali značnému množství dumpingového čínského dovozu. V následujících letech (2004-2007), kdy byla Unie vystavena velmi vysokému množství vysoce dumpingového vývozu z ČLR, museli tři výrobci v Unii odejít z trhu, což vedlo ke stávající situaci pouhých dvou výrobců.
(156)
Od uložení platných opatření se podařilo klesající tendenci, pokud jde o počet výrobců v Unii, zastavit. Pokud by se čínským vyvážejícím výrobcům umožnilo obnovit dumping v neomezeném množství, výrobní odvětví Unie by znovu pocítilo újmu, kdy by mimo jiné ztratilo podíl na trhu ve prospěch čínského dovozu.
(157)
Výrobci v Unii nejsou schopni plně uspokojit poptávku na trhu Unie (viz 107. bod odůvodnění výše). Navzdory existenci platných opatření čínský dovoz i nadále vstupuje na trh Unie ve značném množství, s podílem na trhu mezi 35 % a 45 % po celé posuzované období, jak je vysvětleno v 93. bodě odůvodnění výše.
(158)
Pokud by opatření neexistovala, mohli by být jediní dva stávající výrobci v EU rovněž donuceni opustit trh EU. V takovém případě by byli uživatelé v EU ještě více závislí na jediném zdroji dovozu - ČLR - což by vzhledem k výše uvedenému významu bezpečnosti dodávek nebylo v zájmu Unie.
5.5 Závěr týkající se zájmu Unie
(159)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody, že by nebylo v zájmu Unie zachovat opatření na dovoz kyseliny citronové pocházející z ČLR.
6. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
6.1 Prozatímní přezkum omezený na posouzení újmy
(160)
Na většinu spolupracujících čínských vyvážejících výrobců se vztahují závazky uvedené ve 2. bodě odůvodnění výše. Šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti ve 41. bodě odůvodnění výše prokázalo, že jejich vývozní ceny do EU byly určovány těmito cenovými závazky, které stanoví minimální dovozní ceny (dále jen „MDC“). Jejich vývozní ceny tudíž nebyly považovány za dostatečně spolehlivé, aby mohly být použity pro analýzu pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu za specifických okolností tohoto šetření. Podobně, jak je vysvětleno výše ve 100. bodě odůvodnění, nelze tyto vývozní ceny považovat za spolehlivý ukazatel pro spolehlivý a smysluplný výpočet cenového podbízení. Ze stejného důvodu nejsou tyto ceny dostatečně spolehlivé ani pro výpočet nové úrovně pro odstranění újmy.
(161)
V případě čínského vyvážejícího vývozce, na kterého se nevztahují závazky, společnost Laiwu, nebyly vývozní ceny ovlivněny závazky a nemohly být proto využity ke stanovení nové úrovně pro odstranění újmy.
6.2 Úroveň pro odstranění újmy
(162)
Za účelem stanovení úrovně těchto opatření určila Komise nejprve výši cla potřebnou k zabránění opětovnému výskytu újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
(163)
Újma by se neopakovala v případě, že by výrobní odvětví Unie mělo možnost pokrýt své výrobní náklady a dosáhnout takového zisku před zdaněním, jakého lze v tomto výrobním odvětví přiměřeně dosáhnout z prodeje obdobného výrobku na trhu Unie za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu. Ziskové rozpětí stanovené pro tento účel v původním šetření činilo 6 %.
(164)
Na tomto základě Komise vypočítala cenu obdobného výrobku, která nepůsobí újmu výrobnímu odvětví Unie tak, že od prodejních cen v Unii odečetla skutečné ziskové rozpětí dosažené během OPŠ a nahradila jej výše uvedeným ziskovým rozpětím ve výši 6 %.
(165)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že rozpětí zisku před zdaněním ve výši 6 % je příliš nízké, neboť výsledný čistý zisk z důvodu značné daňové sazby neposkytuje potřebné zdroje.
(166)
V tomto ohledu ziskové rozpětí použité pro stanovení úrovně pro odstranění újmy odráží ziskové rozpětí při neexistenci dumpingového dovozu. Zúčastněná strana neposkytla žádné argumenty, jimiž by prokázala, že ziskové rozpětí ve výši 6 %, které je skutečným ziskovým rozpětím, jehož výrobní odvětví Unie dosáhlo při neexistenci dumpingového dovozu, zjištěným v původním šetření, není vhodné pro tento účel.
(167)
Úroveň odstranění újmy pak Komise určila na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny společnosti Laiwu, jež byla stanovena pro účely výpočtu v souvislosti s cenovým podbízením, s váženou průměrnou cenou nezpůsobující újmu u obdobného výrobku prodávaného během OPŠ na trhu Unie výrobci v Unii. Případný rozdíl vyplývající z tohoto porovnání se vyjádřil jako procento vážené průměrné dovozní hodnoty CIF.
6.3 Konečná antidumpingová opatření
(168)
V případě společnosti Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd. by měla být konečná antidumpingová opatření na dovoz dotčeného výrobku uložena v souladu s pravidlem nižšího cla podle čl. 9 odst. 4 základního nařízení. Komise srovnala rozpětí pro odstranění újmy a rozpětí dumpingu. Sazba cla by měla být stanovena na úrovni dumpingu nebo na úrovni rozpětí pro odstranění újmy, podle toho, která z těchto úrovní je nižší.
(169)
Na základě uvedených skutečností by sazba konečného antidumpingového cla, vyjádřená jako cena CIF na hranici Unie před proclením, měla být následující:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Úroveň pro odstranění újmy
Konečné antidumpingové clo
Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd.
37,8 %
15,3 %
15,3 %
(170)
V rámci přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení by měla být antidumpingová opatření uložená na dovoz kyseliny citronové pocházející z ČLR zachována. Připomíná se, že tato opatření mají formu valorických cel různých sazeb a závazků pro některé společnosti.
(171)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí proto situaci zjištěnou během tohoto šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto celní sazby jsou výlučně použitelné na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země a vyráběného uvedenými právnickými osobami. Na dovážený dotčený výrobek vyrobený jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, by měla být uvalena celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“. Neměla by se na ně vztahovat žádná z uvedených antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti.
(172)
Pokud společnost změní název nebo adresu svého subjektu, může požádat o uplatnění těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti. Tato žádost musí být předložena Komisi (12). Žádost musí obsahovat veškeré relevantní informace s cílem prokázat, že změna neovlivňuje právo společnosti využívat celní sazby, které se na ni vztahují. Pokud změna jména nebo adresy společnosti neovlivňuje její právo využívat celních sazeb, které se na ni vztahují, bude oznámení informující o změně názvu nebo adresy zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
(173)
Dva vyvážející výrobci oznámili Komisi změnu své adresy. Jeden z nich Komisi také oznámil změnu svého názvu. Tyto změny nemají vliv na jejich činnost, pokud jde o dotčený výrobek.
(174)
Jiný vyvážející výrobce by již neměl být oprávněn využívat individuální celní sazbu, neboť zanikl.
(175)
Zjištění uvedená výše ve 173. a 174. bodě odůvodnění byla zveřejněna a nebyly obdrženy žádné připomínky.
7. FORMA OPATŘENÍ
(176)
V rámci přezkumu formy opatření Komise zvažovala zavedení MDC v rámci závazků. Komise zejména zkoumala mechanismus indexace.
(177)
Minimální dovozní cena byla původně indexována na základě kolísání cen kukuřice ve Spojených státech. Když byla uložena původní opatření, vyvážející výrobci, kteří nabízeli závazky, nemohli nalézt veřejný referenční zdroj cen kukuřice pro EU. Takový zdroj je nyní k dispozici a považuje se za vhodnější vzhledem k tomu, že minimální dovozní cena je založena na ceně, která nepůsobí újmu výrobnímu odvětví Unie.
(178)
Komise přezkoumala i proměnnou indexace spotřeby surovin na tunu kyseliny citronové a dospěla k závěru, že je správná.
(179)
Po poskytnutí informací zúčastněné strany tvrdily, že místo provedení výše popsané indexace MDC by měla být použita pevná minimální cena nebo indexace na základě cen jiných surovin, než je kukuřice, neboť ne všichni výrobci v Unii používají jako surovinu pro výrobu kyseliny citronové kukuřici. Avšak vzhledem ke značnému kolísání výrobních nákladů a cen kyseliny citronové může pevná minimální cena rychle pozbýt na aktuálnosti a být nepřiměřeně vysoká nebo nízká. Rovněž indexace v případě surovin se spíše stabilními cenami, zatímco ceny kyseliny citronové výrazně kolísají a neexistuje pro ně žádný spolehlivý veřejný zdroj, se nepovažuje za vhodnou.
(180)
Proto se má za to, že stanovení minimální ceny nebo indexace na základě různých surovin není rozumnější než indexace podle cen kukuřice. Jelikož však kukuřice není základní surovinou pro všechny výrobce v Unii, považovalo se za vhodné přezkoumat proměnnou indexace v případě spotřeby surovin tak, aby lépe odrážela vážený průměr spotřeby kukuřice výrobního odvětví Unie a vývoj ceny, která nepůsobí újmu, výrobního odvětví Unie jako celku.
(181)
V rámci částečného prozatímního přezkumu omezeného na posouzení újmy stanovila Komise pro výrobní odvětví Unie novou cenu, která nepůsobí újmu. Na tomto základě by se MDC měla revidovat a aktualizovat, aby závazky zůstaly v platnosti.
(182)
Po poskytnutí konečných informací pět spolupracujících vyvážejících výrobců, včetně skupiny vyvážejících výrobců, na které se v současnosti vztahují závazky, s čínskou obchodní komorou pro dovoz a vývoz kovů, minerálů a chemikálií (viz výše 2. a 3. bod odůvodnění) nabídlo nové přijatelné cenové závazky.
(183)
Komise prováděcím rozhodnutím (EU) 2015/87 (13) přijala tyto nabídky nových závazků, kterými se nahrazují závazky stávající. Nabídky nových závazků odstraňují poškozující účinek dumpingu a dostatečným způsobem omezují riziko obcházení.
(184)
Aby mohla Komise a celní orgány dále účinně monitorovat, jak společnosti závazky dodržují, při předložení žádosti o propuštění do volného oběhu příslušnému celnímu orgánu, je osvobození od antidumpingového cla podmíněno:
i)
předložením závazkové faktury, což je obchodní faktura obsahující alespoň prvky a prohlášení uvedené v příloze,
ii)
skutečností, že dovážené zboží je vyráběno, dodáváno a fakturováno uvedenými společnostmi přímo prvnímu nezávislému odběrateli v Unii a
iii)
skutečností, že zboží deklarované a předložené celním orgánům přesně odpovídá popisu uvedenému v závazkové faktuře.
Pokud nejsou tyto podmínky splněny, bude k okamžiku přijetí prohlášení k propuštění zboží do volného oběhu uloženo příslušné antidumpingové clo.
(185)
Pokud Komise zruší podle čl. 8 odst. 9 základního nařízení přijetí závazku v důsledku jeho porušení, a to odkazem na konkrétní transakci, a prohlásí příslušné závazkové faktury za neplatné, vznikne k okamžiku přijetí prohlášení k propuštění zboží do volného oběhu z těchto transakcí celní dluh.
(186)
Dovozci by si měli být vědomi, že jako běžné obchodní riziko může k okamžiku přijetí prohlášení k propuštění zboží do volného oběhu vzniknout celní dluh, jak je popsáno výše ve 184. a 185. bodě odůvodnění, a to i pokud byl závazek nabídnutý výrobcem, od kterého přímo nebo nepřímo nakupovali, Komisí přijat.
(187)
Výboru zřízený čl. 15 odst. 1 základního nařízení nevydal stanovisko,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Na dovoz kyseliny citronové a trinatrium-citrát dihydrátu v současnosti kódů 2918 14 00 a ex 2918 15 00 (kód TARIC 2918150010) pocházejících z Čínské lidové republiky se ukládá konečné antidumpingové clo.
2. Sazby konečného antidumpingového cla použitelné na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením jsou pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanoveny takto:
Společnost
Konečné antidumpingové clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
COFCO Biochemical (Anhui) Co., Ltd. - No 1 COFCO Avenue, Bengbu City 233010, Anhui Province, ČLR
35,7
A874
Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd. - No 106 Luzhong Large East Street, Laiwu City, Shandong Province, ČLR
15,3
A880
RZBC Co., Ltd. - No 9 Xinghai West Road, Rizhao City, Shandong Province, ČLR
36,8
A876
RZBC (Juxian) Co., Ltd. - No 209 Laiyang Road (West Side of North Chengyang Road), Juxian Economic Development Zone, Rizhao City, Shandong Province, ČLR
36,8
A877
TTCA Co., Ltd. - West, Wenhe Bridge North, Anqiu City, Shandong Province, ČLR
42,7
A878
Weifang Ensign Industry Co., Ltd. - No 1567 Changsheng Street, Changle, Weifang, Shandong Province, ČLR
33,8
A882
Jiangsu Guoxin Union Energy Co., Ltd. - No 1 Redian Road, Yixing Economic Development Zone, Jiangsu Province, ČLR
32,6
A879
Všechny ostatní společnosti
42,7
A999
3. Bez ohledu na odstavec 1 se konečné antidumpingové clo nepoužije na dovezené výrobky propuštěné do volného oběhu podle článku 2.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se příslušná platná ustanovení o clech.
Článek 2
1 Dovoz zboží, u něhož bylo předloženo prohlášení o propuštění do volného oběhu a na něž jsou vystaveny faktury společnostmi, od kterých Komise přijala závazky a jejichž názvy jsou uvedeny v prováděcím rozhodnutí (EU) 2015/87, je osvobozen od antidumpingových cel uložených článkem 1 za těchto podmínek:
a)
je vyráběno, dodáváno a fakturováno přímo uvedenými společnostmi prvnímu nezávislému odběrateli v Unii;
b)
k tomuto dovozu je přiložena závazková faktura, což je obchodní faktura obsahující alespoň prvky a prohlášení uvedené v příloze tohoto nařízení, a
c)
zboží deklarované a předložené celním orgánům přesně odpovídá popisu uvedenému v závazkové faktuře.
2 Přijetím prohlášení o propuštění do volného oběhu vzniká celní dluh:
a)
pokud je u dovozu popsaného v odstavci 1 zjištěno, že není splněna jedna nebo více podmínek stanovených v uvedeném odstavci, nebo
b)
pokud Komise zruší přijetí závazku podle čl. 8 odst. 9 nařízení Komise (ES) č. 1225/2009 prostřednictvím nařízení nebo rozhodnutí, které odkazuje na konkrétní transakce, a prohlásí příslušné závazkové faktury za neplatné.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 21. ledna 2015.
A BIZOTTSÁG (EU) 2015/82 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2015. január 21.)
az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálat nyomán a Kínai Népköztársaságból származó citromsav behozatalára vonatkozóan végleges dömpingellenes vám kivetéséről és az 1225/2009/EK rendelet 11. cikke (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálatokról
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére, valamint 11. cikke (2), (3) és (5) bekezdésére,
mivel:
1. ELJÁRÁS
1.1. Hatályos intézkedések
(1)
Dömpingellenes vizsgálat (a továbbiakban: az eredeti vizsgálat) lefolytatását követően a Tanács az 1193/2008/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a jelenleg a 2918 14 00 és az ex 2918 15 00 KN-kód alá tartozó, a Kínai Népköztársaságból származó citromsav behozatalaira (a továbbiakban: az eredeti intézkedések). Az intézkedések 6,6 % és 42,7 % közötti mértékű értékvám formáját öltötték.
(2)
A 2008/899/EK határozattal (3) az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) elfogadta hat kínai exportáló gyártó (köztük az exportáló gyártók egy csoportja) és a Kínai Fém-, Ásvány- és Vegyianyag-Importőrök és -Exportőrök Kereskedelmi Kamarája által együttesen az árra vonatkozóan felajánlott kötelezettségvállalásokat.
(3)
A 2012/501/EU határozattal (4) a Bizottság visszavonta az exportáló gyártók egyike - nevezetesen a Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd (a továbbiakban: Laiwu) - által felajánlott kötelezettségvállalás elfogadását.
1.2. Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem
(4)
Az eredeti intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (5) közzétételét követően a Bizottsághoz 2013. augusztus 2-án kérelem érkezett az intézkedéseknek a rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálata iránt. A kérelmet az SA Citrique Belge és a Jungbunzlauer Austria AG (a továbbiakban: kérelmezők) nyújtották be a citromsav uniós termelésének 100 %-át képviselő gyártók nevében.
(5)
A kérelem alapjául az szolgált, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping és az európai uniós gazdasági ágazatot érő kár folytatódását vagy megismétlődését eredményezné.
1.3. Részleges időközi felülvizsgálat iránti kérelem
(6)
A kérelmezők az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti, a dömping vizsgálatát a Laiwu-ra korlátozó részleges időközi felülvizsgálat iránti kérelmet is benyújtottak. A kérelmezők meggyőző bizonyítékot szolgáltattak arra vonatkozóan, hogy a legutóbbi vizsgálati időszak óta a Laiwu megnövelte gyártási kapacitását, és bővítette termékválasztékát.
(7)
Tekintettel arra, hogy a Laiwu az eredeti vizsgálatban piacgazdasági elbánásban részesült, a kérelmezők a dömpingkülönbözet kiszámítását - a reprezentatív belföldi értékesítés állítólagos hiánya miatt - a Kínára vonatkozó, számtanilag képzett rendes érték (gyártási, értékesítési, általános és igazgatási költségek, illetve nyereség) és a Laiwu uniós exportárainak összehasonlítására alapozták. Számításuk alapján a dömpingkülönbözet nagyobbnak tűnt, mint a hatályos intézkedések mértéke. Ez alapján a kérelmezők azt állították, hogy az intézkedéseknek a jelenlegi, a korábban megállapított dömping mértékén alapuló szinten történő folytatólagos alkalmazása nem lenne elegendő a dömping káros hatásainak ellentételezéséhez. A kérelmezők azt állították továbbá, hogy a Laiwu feltehetőleg már nem jogosult a piacgazdasági elbánásra.
1.4. Hatályvesztési felülvizsgálat és időközi felülvizsgálatok megindítása
(8)
2013. november 30-án a Bizottság dömpingellenes vizsgálatot indított a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: az érintett ország vagy Kína) származó citromsav Unióba irányuló behozatala tekintetében, és az eljárás megindításáról szóló értesítést tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában (6) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés). Az eljárás a következőket foglalta magában:
-
az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján indított hatályvesztési felülvizsgálat,
-
az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján indított, a Laiwu által megvalósított dömping vizsgálatára korlátozódó részleges időközi felülvizsgálat,
-
az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján a Bizottság kezdeményezésére indított, az intézkedések formájának vizsgálatára korlátozódó részleges időközi felülvizsgálat, valamint
-
az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján a Bizottság kezdeményezésére indított, a kár vizsgálatára korlátozódó részleges időközi felülvizsgálat.
1.5. Érdekelt felek
(9)
Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság arra kérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság emellett külön tájékoztatta a kérelmezőket, az ismert exportáló gyártókat, a kínai hatóságokat, az ismert importőröket és felhasználókat a felülvizsgálatok megindításáról, és felkérte őket az azokban való részvételre. Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket arról, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerinti, piacgazdasággal rendelkező harmadik országként (a továbbiakban: analóg ország) Kanadát tervezi figyelembe venni. Ennek megfelelően a Bizottság kanadai gyártókat is tájékoztatott az eljárás megindításáról, és felkérte őket a részvételre.
(10)
Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt a vizsgálat megindításával kapcsolatos észrevételeik megtételére, valamint a Bizottsággal és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselővel tartandó meghallgatás kérelmezésére.
1.6. Mintavétel
(11)
A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban az exportáló gyártók és az importőrök körében mintavételt végezhet.
1.6.1. Mintavétel az importőrök körében
(12)
A mintavétel szükségességének eldöntéséhez, szükséges esetben pedig a minta kiválasztásához a Bizottság arra kérte a független importőröket, hogy közöljék az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat.
(13)
Hat független importőr nyújtotta be a kért információkat és egyezett bele abba, hogy felvegyék a mintába. Az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság az Unióba irányuló import legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján három független importőrt vett fel a mintába. Az alaprendelet 17. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság valamennyi érintett és ismert importőr véleményét kikérte a minta kiválasztásáról. Egyikük sem nyújtott be észrevételeket.
1.6.2. Mintavétel a kínai exportáló gyártók körében
(14)
A mintavétel szükségességének eldöntéséhez, szükséges esetben pedig a minta kiválasztásához a Bizottság valamennyi kínai exportáló gyártót arra kért, hogy közölje az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat. A Bizottság ezenkívül arra kérte a Kínai Népköztársaság Európai Unió melletti képviseletét, hogy amennyiben vannak a vizsgálatban való részvétel iránt esetlegesen érdeklődő más exportáló gyártók, nevezze meg azokat és/vagy vegye fel velük a kapcsolatot.
(15)
Az érintett ország kilenc exportáló gyártója - amelyek közül kettő kapcsolatban áll egymással - nyújtotta be a kért információkat és egyezett bele abba, hogy felvegyék a mintába. Tekintettel az eset összetettségére és az érintett ágazat szerkezetére, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy nem volt szükség mintavételre. Az exportáló gyártók egyike sem tett észrevételt a mintavétellel kapcsolatban. A kilenc exportáló gyártó közül hét nyújtotta be válaszait a kérdőívre, kettő pedig visszavonta együttműködési szándékát.
1.7. Piacgazdasági elbánás kérelmezése
(16)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontjával összhangban a Bizottság elküldte a Laiwu-nak a piacgazdasági elbánás kérelmezésére szolgáló igénylőlapot.
1.8. A kérdőívre adott válaszok
(17)
A dömping folytatódása, illetve megismétlődése valószínűségének felmérése céljából a Bizottság kérdőíveket küldött a hét együttműködő exportáló gyártónak. A hét exportáló gyártó elküldte válaszait. A Bizottság külön kérdőívet küldött a Laiwu-nak, hogy felmérje a dömpinget érintően megváltozott körülmények tartósságát. A vállalat elküldte válaszát.
1.9. Ellenőrző látogatások
(18)
A Bizottság beszerezte és ellenőrizte mindazon információkat, melyeket a dömping, az abból eredő kár és az uniós érdek meghatározása szempontjából szükségesnek tartott. A következő vállalatok telephelyén került sor az alaprendelet 16. cikke szerinti ellenőrző látogatásra:
a) uniós gyártók:
-
S.A. Citrique Belge N.V., Tienen, Belgium,
-
Jungbunzlauer Austria AG, Bécs, Ausztria,
-
Jungbunzlauer Ladenburg GmbH, Ladenburg, Németország.
b) importőrök:
-
Azelis SA, Luxembourg, Luxemburg,
-
RFI Food Ingredients Handelsgesellschaft mbH, Düsseldorf, Németország.
c) felhasználók:
-
Bristol-Myers Squibb France Sarl, Rueil Malmaison, Franciaország,
-
Procter & Gamble International Operations, Petit Lancy, Svájc,
-
Reckitt Benckiser (ENA) BV, Schiphol, Hollandia.
d) kínai exportáló gyártók:
-
Cofco Biochemical (Anhui) Co., Ltd., Bengbu,
-
Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd., Laiwu,
-
RZBC Group, Rizhao,
-
Weifang Ensign Industry Co., Ltd., Changle, Weifang.
e) az analóg országban működő gyártók:
-
Jungbunzlauer Canada Inc., Port Colborne, Kanada.
1.10. Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak
(19)
A dömpingre és a kárra vonatkozó vizsgálat a 2012. október 1. és 2013. szeptember 30. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2010. január 1. és a felülvizsgálati időszak vége közötti időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.
2. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK
2.1. Az érintett termék
(20)
Az érintett termék a jelenleg a 2918 14 00 és az ex 2918 15 00 KN-kód alá tartozó, Kínai Népköztársaságból származó citromsav (ideértve a trinátrium-citrát dihidrátot is).
(21)
A citromsavat széles körben, például italokban, ételekben, tisztítószerekben, kozmetikumokban és gyógyszerekben használják savanyítószerként és pH-szabályozóként. Fő nyersanyagai a következők: cukor/melasz, tápióka, kukorica vagy (gabonafélékből nyert) glükóz, valamint a szénhidrátok merítéses, mikrobiális fermentációjához szükséges különböző anyagok.
2.2. A hasonló termék
(22)
A vizsgálat azt mutatta, hogy a következő termékek ugyanazon fizikai, kémiai és műszaki alaptulajdonságokkal rendelkeznek, továbbá alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:
1.
az érintett termék;
2.
a Kínai Népköztársaságban gyártott és a kínai belföldi piacon értékesített termék;
3.
az analóg ország Kanadában gyártott és a kanadai belföldi piacon értékesített termék; valamint
4.
az uniós gazdasági ágazat által gyártott és az uniós piacon értékesített termék.
(23)
A Bizottság döntése értelmében ezért az említett termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében vett hasonló termékek.
3. DÖMPING
3.1. A dömping folytatódásának a hatályvesztési felülvizsgálat keretében megállapított valószínűsége
(24)
Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy folyamatban van-e dömping, illetve hogy a Kínából származó behozatalra vonatkozó hatályos intézkedések esetleges hatályvesztése után valószínűsíthető-e a dömping folytatódása vagy megismétlődése.
3.1.1. Rendes érték
- Analóg ország
(25)
Mivel Kína nem minősül piacgazdasággal rendelkező országnak, a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontjával összhangban egy piacgazdasággal rendelkező harmadik országra vonatkozó árak alapján állapították meg. E célból egy analóg országot kellett kiválasztani (lásd a fenti (9) preambulumbekezdést).
(26)
Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy megfelelő analóg országként Kanadát tervezi figyelembe venni, és felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket erre vonatkozóan. Egyikük sem nyújtott be észrevételeket.
(27)
Az eredeti vizsgálat során Kanada volt az analóg ország. Mivel az együttműködésre hajlandó kanadai vállalat volt a citromsav egyetlen kanadai gyártója, és kapcsolatban állt a panaszos gyártók egyikével, a Bizottság megvizsgálta az együttműködés további lehetőségeit más ismert gyártó országok, így például az Egyesült Államok, Brazília, Thaiföld és Ukrajna tekintetében. Egy brazil és egy thaiföldi vállalat hajlandónak mutatkozott ugyan együttműködni, de végül nem küldték el válaszaikat a kérdőívre. Kizárólag a citromsav egyetlen kanadai gyártója közölte a kért információkat.
(28)
Az Egyesült Államokkal, Brazíliával, Thaifölddel és Ukrajnával ellentétben Kanadában semmilyen dömpingellenes vám nincs hatályban a citromsavra vonatkozóan. Másrészről a szerződéses vámtétel mértéke 0 % (7).
(29)
A Bizottság megállapította, hogy mivel a kanadai piacon szabad verseny van, Kanada az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerinti megfelelő analóg országnak minősül. A Bizottság a rendes értéket a kanadai gyártó független vevők részére történő belföldi értékesítései alapján állapította meg.
(30)
Az egyik terméktípust nem gyártották és nem értékesítették az analóg országban, következésképp ezen terméktípus tekintetében nem lehet összehasonlítást végezni a Kínában gyártott és az Unióba exportált termékkel. Ebből kifolyólag ezen terméktípus rendes árát az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdésével összhangban, az analóg országbeli gyártónak a hasonló termékre vonatkozó, értékesítési, általános és igazgatási költségekkel valamint nyereséggel növelt gyártási költségei alapján kellett kiszámítani.
3.1.2. Exportár
(31)
Az exportárat a Bizottság a független uniós vevők által ténylegesen kifizetett vagy fizetendő ár alapján határozta meg. A Laiwu kivételével az együttműködő exportáló gyártók mindegyike közvetlenül exportált az Unióba a kötelezettségvállalás feltételeinek megfelelően.
3.1.3. Összehasonlítás
(32)
A Bizottság a rendes értéket és az együttműködő exportáló gyártók exportárát gyártelepi paritáson hasonlította össze.
(33)
Amennyiben a tisztességes összehasonlítás érdekében szükséges volt, a Bizottság a rendes értéket és/vagy az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban kiigazította az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek tekintetében. Kiigazításokat végeztek a szállítás, a biztosítás, a kezelés, a rakodás és a járulékos költségek, a csomagolás, a hitelek és a jutalékok tekintetében.
3.1.4. Dömpingkülönbözet
(34)
A Bizottság az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésével összhangban az együttműködő exportáló gyártók esetében a hasonló termék minden egyes típusára vonatkozó, analóg országbeli rendes értékének súlyozott átlagát összehasonlította az érintett termék megfelelő típusára vonatkozó exportár súlyozott átlagával.
(35)
Ez alapján a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezett dömpingkülönbözet a felülvizsgálati időszakban akár 38 %-ot is elérhetett.
(36)
Az együttműködés magas szintű volt, mivel a felülvizsgálati időszakban az együttműködő exportáló gyártók kivitele tette ki az Unióba irányuló export szinte egészét.
(37)
A számítás dömpinget mutatott még a kötelezettségvállalások hatálya alatt álló exportáló gyártók esetében is. Meg kell említeni, hogy a kötelezettségvállalásokban rögzített minimális importárat a kárt nem okozó ár (az alacsonyabb vám szabálya) alapján állapították meg, így a kötelezettségvállalások nem szüntették meg teljesen az eredeti vizsgálatban megállapított dömpinget.
3.2. A behozatal alakulása az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén
3.2.1. A dömping folytatódásának valószínűsége
(38)
Az exportárak megállapításával összefüggésben a mostani vizsgálat annak megállapítására irányult, hogy fennáll-e a dömping folytatódásának valószínűsége. Az exportárak megállapítása nem korlátozódhat az exportőrök múltbeli magatartásának vizsgálatára, hanem vizsgálni kell az exportárak valószínűsíthető jövőbeni alakulását is. Más szóval meg kell határozni, hogy a múltbeli exportárak szolgálhatnak-e a jövőbeni valószínű exportárak megbízható jelzésére. Ezzel összefüggésben a Bizottság emlékeztetni kíván arra, hogy öt vállalat exportál az Unióba kötelezettségvállalások feltételei szerint. A Bizottság így megvizsgálta, hogy ezen kötelezettségvállalások megléte befolyásolta-e a múltbeli exportárakat, és ezáltal nem váltak-e azok megbízhatatlanná a jövőbeli exportőri magatartás megállapítása szempontjából.
(39)
Annak megvizsgálása érdekében, hogy az Unióba irányuló export árai megbízhatók-e, illetve a hatályos kötelezettségvállalásokra való tekintettel az Unióba irányuló export árait a kötelezettségvállalások szerinti minimális importárhoz viszonyítva vizsgálták meg. Valójában arról kellett megbizonyosodni, hogy az Unióba irányuló export árait elsősorban a kötelezettségvállalásokban rögzített minimális importár miatt határozták-e meg egy bizonyos szinten, illetve hogy ebből kifolyólag az exportárak fenntarthatók voltak-e vagy sem. Ennek megállapításához a Bizottság azt mérlegelte, hogy az egyes vállalatok szintjén a súlyozott átlagot alapul véve az Unióba irányuló export árai jelentősen meghaladták-e a minimális importárat vagy sem. A Bizottság azt is számításba vette, hogy ezek az árak miként viszonyultak a harmadik országokba irányuló export áraihoz.
(40)
Az Unióba irányuló export átlagárai a kötelezettségvállalás hatálya alá tartozó vállalatok mindegyike esetében a minimális importár szintjén voltak. Ezenfelül az Unióba irányuló exportra alkalmazott áraik jelentősen meghaladták a harmadik országokba irányuló export árait. Következésképp nagyon valószínű, hogy kötelezettségvállalások hiányában az Unióba irányuló export árai a más harmadik országokba irányuló export áraihoz közelítenének.
(41)
A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a kötelezettségvállalás hatálya alatt álló vállalatok által a felülvizsgálati időszakban az Unióba irányuló exportra alkalmazott árakat a kötelezettségvállalások befolyásolták, így a hatályvesztési felülvizsgálat keretében ezek az exportárak nem tekinthetők elég megbízhatónak annak eldöntéséhez, hogy a dömping folytatódni fog-e.
(42)
A kínai exportáló gyártókra vonatkozó megbízható exportár hiányában a kötelezettségvállalások megléte miatt ebben az esetben a Bizottság egy másik lehetőséget is számításba vett az exportár megállapítására annak érdekében, hogy megvizsgálja, valószínűsíthető-e a dömping folytatódása. Tekintettel arra, hogy az együttműködő exportáló gyártók a világpiacon értékesítettek citromsavat, a Bizottság megvizsgálta, hogy az összes többi harmadik ország által a felülvizsgálati időszakban fizetett vagy fizetendő exportárak dömpingárak voltak-e.
(43)
A Bizottság ezeket az exportárakat az analóg országra vonatkozóan megállapított rendes értékkel hasonlította össze (lásd a fenti (26) és az azt követő preambulumbekezdéseket). Az így megállapított dömpingkülönbözetek 43 % és 85 % között vannak. Ezek a dömpingkülönbözetek magasabbak, mint a felülvizsgálati időszakban az Unióba irányuló export árai alapján megállapítottak (lásd a fenti (36) preambulumbekezdést).
3.2.2. Gyártási kapacitás és fogyasztás az érintett országban
(44)
A felülvizsgálati kérelemben a kérelmezők úgy becsülték, hogy a Kínai Népköztársaságban a citromsav tekintetében fennálló kihasználatlan gyártási kapacitás nagyobb, mint a citromsav iránti éves uniós összkereslet. A gyártási kapacitást 1 800 000 tonnára becsülték. A Bizottság véleménye szerint a kérelmezők túlbecsülték a kapacitásfelesleget.
(45)
Mindazonáltal a vizsgálat azt mutatta, hogy a kínai exportáló gyártók jelentős szabad kapacitással rendelkeznek. Az együttműködő kínai exportáló gyártók kapacitásfeleslege körülbelül 192 000 tonnát tesz ki, ami az uniós fogyasztás mintegy 41 %-ának felel meg.
(46)
Emellett egy, a vizsgálat során különböző felek által hivatkozott ágazati tanulmány - IHS Vegyipari Gazdasági Kézikönyv (8) - becslése szerint a Kínában meglévő teljes éves kapacitás 2012-ben sokszorosan meghaladta az uniós piacra jellemző összfogyasztást. A Kínai Népköztársaság „2012-ben a világpiaci termelés 59 %-át, a világpiaci kapacitás 69 %-át, a világpiaci export 74 %-át és a világpiaci fogyasztás 12 %-át adta” (9). Ezek az adatok arra utalnak, hogy Kína összességében jelentős gyártási kapacitással rendelkezik.
(47)
Jóllehet a kínai fogyasztás várhatóan növekedni fog, az IHS Vegyipari Gazdasági Kézikönyvének becslése szerint az éves teljes kínai fogyasztás messze elmarad az uniós piacra jellemző fogyasztástól. A 2018-ig várható növekedés nem fogja meghaladni az uniós fogyasztás jelenlegi szintjét.
(48)
Ezek az adatok megerősítik, hogy a kínai termelés és gyártási kapacitás elsősorban exportpiaci igények kielégítésére irányul.
3.2.3. Az uniós árak és az érintett ország árai közötti kapcsolat
(49)
A vizsgálat során a citromsav árára vonatkozóan begyűjtött adatok szerint a kínai belföldi árak körülbelül 48 %-kal voltak alacsonyabbak az uniós piac egészére vonatkozó áraknál.
(50)
Az uniós piac így vonzó exportpiac marad a kínai exportáló gyártók számára.
3.2.4. A harmadik országokra és az uniós piacra érvényes árak közötti kapcsolat
(51)
A felülvizsgálati időszak folyamán a harmadik országokra érvényes árak átlagosan 40 %-kal alacsonyabbak voltak az uniós áraknál.
(52)
Az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a kínai exportőrök az árakon keresztül erősen ösztönözve lennének arra, hogy kivitelüket áttereljék az Unió felé.
(53)
Ezt a következtetést megerősíti továbbá a Laiwu által az Unióba irányuló exportra alkalmazott árak szintje, valamint a Laiwu által az Unióba irányuló, illetve a harmadik országokba irányuló exportra alkalmazott árak közötti különbség is.
(54)
A vizsgálatban nem együttműködő exportáló gyártók Unióba irányuló, korlátozott mennyiségű exportjának alacsony árai szintén alátámasztják a fenti következtetést.
3.2.5. Következtetés a dömping folytatódásának valószínűségéről
(55)
A teljes (a kihasználatlan kapacitást is magában foglaló) kínai gyártási kapacitásnak az uniós piachoz viszonyított mérete arra enged következtetni, hogy az Unióba irányuló export valószínűleg növekedne az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén. Az export valószínűleg továbbra is jelentősen dömpingelt árakon valósulna meg.
(56)
A nyilvánosságra hozatalt követően érdekelt felek megkérdőjelezték azon megállapításokat, melyek szerint az elmúlt években a minimális importár alapján az uniós piacon alkalmazott árak fenntarthatatlanok, és ebből következően jelentősen esnének, sőt megközelítenék a harmadik országok tekintetében alkalmazott exportárak szintjét. Azt is megkérdőjelezték, hogy az intézkedések megújítása nélkül az egyébként stabil kínai export mennyisége valószínűleg megnőne és dömpingelt árakon folytatódna. A vizsgálat ugyanakkor egyértelműen megállapította, hogy a dömping még a kötelezettségvállalásokban szereplő minimális importárak árnövelő hatása miatt nem megbízhatónak tekintett exportárak alapján is folytatódna. Ezekről az árakról megállapítást nyert, hogy a kötelezettségvállalás hatálya alatt álló exportáló gyártók mindegyike esetében jelentősen meghaladják a más piacok tekintetében alkalmazott exportárakat. A szóban forgó exportáló gyártók jellemzően az EU tekintetében alkalmazott áraknál alacsonyabb árakon exportálnak. Meg kell említeni továbbá, hogy az eredeti vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a Kínából származó, alacsony árú, dömpingelt uniós import 2004 és a 2007 júniusában záródó 12 hónapos időszak között (az eredeti vizsgálati időszak) 37 %-kal nőtt (10). Mindezen tények, továbbá a Kínában - nem vitatottan - rendelkezésre álló jelentős kapacitásfelesleg egyértelműen alátámasztják azt a megállapítást, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az Unióba irányuló export valószínűleg továbbra is dömpingelt árakon és megnövekedett mennyiségekben folytatódna.
3.3. Részleges időközi felülvizsgálat a Laiwu által megvalósított dömping tekintetében
3.3.1. Rendes érték
3.3.1.1. Piacgazdasági elbánás
(57)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontjának megfelelően a Bizottság megállapította, hogy meghatározható-e a rendes érték az alaprendelet 2. cikkének (1)-(6) bekezdése alapján, ha a Laiwu eleget tesz az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában előírt kritériumoknak, és így piacgazdasági elbánásban részesíthető.
(58)
Ezeket a feltételeket a tájékozódás megkönnyítése érdekében az alábbiakban foglaljuk össze:
-
az üzleti döntések és a költségek a piaci jelzésekhez igazodnak, jelentősebb állami beavatkozás nélkül; valamint a fontosabb ráfordítások alapjában véve a piaci értékeket tükrözik,
-
a vállalkozások egyetlen, átlátható, számviteli alapnyilvántartást vezetnek, melyet a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően független könyvvizsgálatnak vetnek alá, és minden célra azt alkalmazzák,
-
nincsenek a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulások,
-
a csődre és a tulajdonra vonatkozó jogszabályok jogbiztonságot és stabilitást biztosítanak, valamint
-
a valutaváltásokat piaci árfolyamon végzik.
(59)
Annak megállapítása céljából, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában foglalt kritériumok teljesülnek-e, a Bizottság felkérte a Laiwu-t a piacgazdasági elbánás kérelmezésére szolgáló igénylőlap kitöltésére. Válaszait a Laiwu a határidő lejárta előtt megküldte. A Laiwu által közölt információkat a Bizottság a Laiwu telephelyén ellenőrizte.
(60)
A Bizottság megállapította, hogy a Laiwu nem tesz eleget a piacgazdasági elbánáshoz szükséges, az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontja szerinti 2. és 3. kritériumnak.
(61)
A 2. kritérium tekintetében a vállalat nem tudta bizonyítani, hogy a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelő teljes körű számviteli nyilvántartást vezet. Emellett a vállalat által vezetett nyilvántartásokat nem támasztották alá olyan dokumentumalapú bizonyítékokkal, amelyek bizonyíthatnák a számviteli nyilvántartások pontosságát és teljességét. A vállalat nem rendelkezett dokumentumalapú bizonyítékokkal a nyilvántartásaiban szereplő bizonyos könyvelési tételek alátámasztására. Ezenfelül pénzügyi beszámolói bizonyos időszakokra vonatkozóan nem tartalmaztak kimutatást a saját tőke változásaira vonatkozóan. Ezek a hiányosságok sértették a számviteli információk és a pénzügyi beszámolók hitelességének elvét, de ennél is fontosabb, hogy mindezen hiányosságokat a könyvvizsgáló sem jelezte. Következésképp sem a könyvvitel, sem a könyvvizsgálat nem felelt meg a nemzetközi számviteli standardoknak.
(62)
A Laiwu azt állította, hogy számviteli nyilvántartásai kellőképpen átláthatók ahhoz, hogy megfeleljenek a Kínában általánosan elfogadott számviteli alapelveknek. A vállalat továbbá azzal érvelt, hogy a piacgazdasági elbánásra vonatkozó dokumentumban említett következetlenségek nem befolyásolták nyilvántartásainak megbízhatóságát. A vállalat vélekedése szerint a számviteli előírásokat a céljuk (pl. a befektetők védelme) tükrében kell értelmezni.
(63)
A Bizottság emlékezetni kíván arra, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése c) pontjának második francia bekezdése értelmében a vállalkozásoknak egyetlen, átlátható, számviteli alapnyilvántartást kell vezetniük, melyet a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően független könyvvizsgálatnak vetnek alá. Ez tehát jogszabályi kötelezettség. A vállalat állításával ellentétben a nyilvántartásoknak összhangban kell állniuk a nemzetközi számviteli standardokkal, függetlenül a vállalatnak a számvitelre vonatkozó nemzeti jogszabályok által meghatározott státusától.
(64)
A Bizottság továbbá úgy véli, hogy a Laiwu számviteli nyilvántartásai nem feleltek meg a kínai számviteli törvénynek sem, mivel a könyvvizsgáló nem tett észrevételt a kínai számviteli törvénynek a (61) preambulumbekezdésben jelzett megsértésével kapcsolatban.
(65)
A fentiekből következően a Bizottság ezeket az állításokat elutasította.
(66)
A 3. kritériummal kapcsolatban a vállalat nem tudta bizonyítani, hogy nem hatnak rá a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulások. Konkrétabban az „új és csúcstechnológiai” minősítéssel rendelkező vállalat társaságiadó-kedvezményben részesül, amely jelentős mértékben kihat a pénzügyi helyzetére.
(67)
A Laiwu érvelése szerint az adókedvezmény nem tartozik a piacgazdasági elbánáshoz szükséges 3. kritérium alá, mivel ez egy támogatási forma.
(68)
A Bizottság meg kívánja jegyezni, hogy a piacgazdasági elbánás vizsgálatának 3. kritériuma annak eldöntésére irányul, hogy fennállnak-e a gyártókra ható, a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulások.
(69)
A Laiwu-nak juttatott állami támogatás kedvezményes adómérték formáját ölti, amely a vállalkozások társasági adójáról szóló, 2007-ben elfogadott törvény 28. cikke alapján nyújtott állandó jellegű támogatás. A támogatást a Kínai Népköztársaság Alkotmányának preambuluma alapján nyújtják, amelynek értelmében: „A Pártnak fenn kell tartania és javítania kell az alapvető gazdasági rendszert, amelyben az állami tulajdon meghatározó szerepet tölt be, és a különböző gazdasági ágazatok egymás mellett fejlődnek…”.
(70)
A kedvezmény egyik célja, hogy elősegítse az alacsonyabb megtérülési ráta melletti tőkebevonást. Ez torzulást okoz a tőkepiacokon. Tény, hogy egy bizonyos, az állam által stratégiainak tartott vállalatokat kedvező elbírálásban részesítő adórendszer azt jelzi, hogy az adórendszer nem piacgazdasági elven működik, hanem azt jelentős mértékben befolyásolja az állami tervezés, ami a nem piacgazdasággal rendelkező rendszerek jellemzője. A Bizottság úgy véli, hogy az ilyen adócsökkentéssel okozott torzulások jelentősek is, mivel módosítják a vonzó befektetési célponttá váláshoz a vállalat által elérendő adózás előtti eredményt.
(71)
A fentiekből következően a Bizottság ezeket az állításokat elutasította.
(72)
A piacgazdasági elbánással kapcsolatos vizsgálat eredményét a Bizottság közölte a Laiwu-val, a kínai hatóságokkal és a kérelmezőkkel. és felkérte őket arra, hogy tegyenek észrevételeket, illetve kérjenek meghallgatást. A benyújtott észrevételek nem változtattak a Bizottság előzetes megállapításain.
(73)
A Laiwu azt állította, hogy a Bizottság a vizsgálat megindítását eredményező indokoktól eltérő indokok alapján javasolta a piacgazdasági elbánás iránti kérelem elutasítását. A vállalat álláspontja szerint a Bizottságnak a piacgazdasági elbánás iránti kérelem vizsgálatát a piacgazdasági elbánásra vonatkozó 1. kritériumra kellett volna korlátoznia.
(74)
Először is meg kell jegyezni, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontja öt, együttesen teljesítendő kritériumot sorol fel, amelyek mindegyikét teljesíteni kell ahhoz, hogy a piacgazdasági elbánás megadható legyen. Ezenfelül a bizonyítási teher a piacgazdasági elbánást kérelmező vállalatra hárul.
(75)
Másrészt az eljárás megindításáról szóló értesítés (11) 5.2. pontja konkrétan meghatározza az eljárás megindításának okait, amelyek a Laiwu gyártási kapacitásának megnövekedésével és az általa forgalmazott termékek körének kibővítésével függnek össze. Az eljárás megindításáról szóló értesítés semmi esetre sem szűkíti a vizsgálatot a piacgazdasági elbánásra vonatkozó 1. kritérium értékelésére. Továbbá a benyújtott meggyőző bizonyítékokról megállapítást nyert, hogy önmagukban is indokolják a vizsgálat megindítását. A piacgazdasági elbánással kapcsolatos, az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése szerinti vizsgálat keretében az eljárás megindításáról szóló értesítés 6.1.1.2. pontjának megfelelően teljes körűen megvizsgálják, hogy egy adott gyártó piacgazdasági feltételek szerint működik-e.
(76)
Végezetül a Bizottság meg kívánja jegyezni, hogy a piacgazdasági elbánás iránti kérelmében a Laiwu azt állította, hogy a piacgazdasági elbánáshoz szükséges öt kritérium mindegyikének eleget tesz. Az alaprendelet vonatkozó rendelkezései értelmében a piacgazdasági elbánást kérelmező vállalatnak sikeresen bizonyítania kell, hogy piacgazdasági feltételek szerint működik, azaz a piacgazdasági elbánás iránti kérelem kellő bizonyítékokkal való alátámasztásával kapcsolatos bizonyítási teher a vállalatra hárul. Ezért a Bizottság a Laiwu állítását elutasította.
(77)
A Bizottság, miután az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjával összhangban tájékoztatta a tagállamokat a piacgazdasági elbánás iránti kérelemre vonatkozó vizsgálatáról, tájékoztatta az érdekelt feleket a piacgazdasági elbánásra vonatkozó végső döntéséről.
3.3.1.2. Analóg ország
(78)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően a rendes értéket a Laiwu esetében egy piacgazdasággal rendelkező harmadik országban érvényes ár alapján határozták meg. Ebből a célból a Bizottság Kanadát választotta ki piacgazdasággal rendelkező harmadik országként (lásd a fenti (26) és az azt követő preambulumbekezdéseket).
(79)
A Bizottság a rendes értéket a kanadai gyártó független vevők részére történő belföldi értékesítései alapján állapította meg.
3.3.2. Exportár
(80)
Az exportárat a Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban a független uniós vevők által ténylegesen kifizetett vagy fizetendő ár alapján határozta meg.
3.3.3. Összehasonlítás
(81)
A Bizottság a rendes értéket és az exportárat gyártelepi alapon hasonlította össze.
(82)
Amennyiben a tisztességes összehasonlítás érdekében szükséges volt, a Bizottság a rendes értéket és/vagy az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban kiigazította az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek tekintetében. Kiigazításokat végeztek a szállítás, a biztosítás, a kezelés, a rakodás és a járulékos költségek, a csomagolás, a hitelek és a jutalékok tekintetében.
3.3.4. Dömpingkülönbözet
(83)
A Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével összhangban a hasonló termék minden egyes típusára vonatkozó, analóg országbeli rendes érték súlyozott átlagát összehasonlította az érintett termék megfelelő típusára vonatkozó exportár súlyozott átlagával.
(84)
Ez alapján a Laiwu-ra vonatkozó dömpingkülönbözet súlyozott átlaga a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve 37,8 %.
3.3.5. A megváltozott körülmények tartós jellege
(85)
Az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a dömping vonatkozásában a körülmények megváltozása ésszerűen tartósnak mondható-e.
(86)
A Bizottság tartósnak tekinti azt a tényt, hogy a Laiwu az Unióba exportáló legkisebb gyártóból a legnagyobbá nőtte ki magát. Tény, hogy a kérdőívre adott válaszában a vállalat megerősítette, hogy fenn fogja tartani az export mennyiségét és nem fogja megváltoztatni az exporttevékenységének jellemzőit.
4. KÁR
4.1. Az uniós gazdasági ágazat és az uniós gyártás meghatározása
(87)
A vizsgálati időszakban két gyártó állított elő hasonló terméket az Unióban. Az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében ezek a vállalatok alkotják az uniós gazdasági ágazatot.
(88)
Minthogy az uniós gazdasági ágazat mindössze két gyártóból áll, az érzékeny adatokra vonatkozó számadatokat titoktartási céllal indexálni kellett, vagy értéktartományok között kellett megadni.
4.2. Uniós felhasználás
(89)
A Bizottság - az Eurostat és a kitöltött kérdőívek adataira támaszkodva - az uniós felhasználást az uniós gazdasági ágazat uniós piaci értékesítésének és a Kínából, illetve egyéb harmadik országokból származó behozatalnak az összesítésével határozta meg.
(90)
Az uniós felhasználás a következőképpen alakult:
1. táblázat
Uniós felhasználás (tonna)
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Felhasználás tonnában (értéktartományok)
450 000-500 000
430 000-480 000
470 000-520 000
450 000-500 000
Index
100
95
105
101
Forrás: a kérdőívre adott válaszok és az Eurostat adatai.
(91)
A figyelembe vett időszak alatt az uniós felhasználás +/- 5 %-kal ingadozott. Ugyanakkor a figyelembe vett időszakra vonatkozóan egyértelmű tendencia nem rajzolódik ki.
4.3. Az érintett országból származó behozatal
4.3.1. Az érintett országból származó behozatal mennyisége és piaci részesedése
(92)
A Bizottság a behozatal volumenét az Eurostat adatai alapján határozta meg. A behozatal piaci részesedésének meghatározásához a fenti (88) és az azt követő preambulumbekezdésekben megállapított uniós felhasználás szolgált alapul.
(93)
Az érintett országból származó, Unióba irányuló behozatal a következőképpen alakult:
2. táblázat
A behozatal mennyisége és piaci részesedés
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Az érintett országból származó behozatal mennyisége (tonna)
202 391
176 451
206 222
183 026
Index
100
87
102
90
Piaci részesedés (értéktartományok)
40 %-45 %
36 %-41 %
38 %-43 %
35 %-40 %
Piaci részesedés (index)
100
92
97
90
Forrás: Eurostat.
(94)
A behozatal mennyisége a figyelembe vett időszakban ingadozott. Az ingadozás bizonyos mértékig láthatóan az uniós felhasználás tendenciáját követi. A kínai behozatal 2011-ben volt a legalacsonyabb, amikor a felhasználás is alacsony volt. A kínai behozatal 2012-ben volt a legmagasabb, amikor a felhasználás is a csúcsán volt.
(95)
A kínai behozatal csupán a felülvizsgálati időszakban nem követte ezt a tendenciát: akkor 10 %-kal elmaradt a 2010-es szinttől, jóllehet az uniós felhasználás hasonló szinten volt. E csökkenés ellenére a kínai import a figyelembe vett időszak egésze alatt megőrizte jelentős, 35-45 %-os piaci részesedését az uniós piacon.
4.3.2. Az érintett országból származó behozatal árai és az áralákínálás
(96)
A Bizottság az importárakat az Eurostat adatai alapján határozta meg. Az érintett országból származó, Unióba irányuló behozatal átlagárai a következőképpen alakultak:
3. táblázat
Importár
(EUR/tonna)
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Kína
806
938
1 000
933
Index
100
116
124
116
Forrás: Eurostat.
(97)
A kínai citromsav importára 2010 és 2012 között 24 %-kal emelkedett, majd ezt követően, 2012 és a felülvizsgálati időszak között 8 százalékponttal csökkent. A figyelembe vett időszak alatt az importárak a nyersanyagok, például a kukorica árának alakulását követték.
(98)
A nyilvánosságra hozatalt követően az érdekelt felek egyike megkérdőjelezte az Eurostat által közölt adatok pontosságát, állítását azonban semmilyen érdemi bizonyítékkal nem támasztotta alá, így ezt az érvet nem lehetett elfogadni.
(99)
A felülvizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározásához a Bizottság az alábbi tényezőket hasonlította össze:
1.
az uniós gyártók által az Unió piacán független vevők számára történő értékesítés során alkalmazott, terméktípusonkénti eladási árak gyártelepi szintre igazított súlyozott átlaga; valamint
2.
az együttműködő kínai exportáló gyártók uniós piacon, az első független vevő számára értékesített behozatalainak terméktípusonkénti, megfelelő súlyozott átlagára, amelyet költség, biztosítás, fuvardíj figyelembevételével (CIF-paritás alapján) állapítottak meg és megfelelőképpen kiigazítottak a fennálló vámok és a behozatali költségek tekintetében.
(100)
A fenti (2) preambulumbekezdésben említett kötelezettségvállalásban részes félként nem érintett exportáló gyártók esetében az első független uniós vevőnek felszámított árat vették alapul az összehasonlításhoz. A kötelezettségvállalásban részes félként érintett exportáló gyártók esetében az első független uniós vevőnek felszámított árakat nem lehetett figyelembe venni, mivel az árakat a kötelezettségvállalás feltételei befolyásolták. Ezen exportőrök esetében az áralákínálás mértékét az első harmadik országbeli független vevőnek felszámított ár alapján határozták meg.
(101)
A nyilvánosságra hozatalt követően érdekelt felek azt állították, hogy az áralákínálás mértékének megállapításához a kötelezettségvállalás hatálya alatt nem álló felek esetében is azt az árat kellett volna figyelembe venni, amelyet a harmadik országbeli első független vevőnek felszámítanak. A vizsgálat ugyanakkor rámutatott, hogy a kötelezettségvállalás hatálya alá nem tartozó felek jóval alacsonyabb árakat számítottak fel, mint a kötelezettségvállalás hatálya alá tartozó felek. Ez azt jelzi, hogy az áraikra nem hat a kötelezettségvállalás, következésképp az áraik felhasználhatók az áralákínálás mértékének megállapításához.
(102)
Az árakat típusonként hasonlították össze, a kereskedelem azonos szintjén lezajló ügyleteket vizsgálva és az adatokat a jutalékok és az árszerkezet figyelembevételével szükség esetén kiigazítva.
(103)
A nyilvánosságra hozatalt követően érdekelt felek azt állították, hogy az árszerkezetnek megfelelő kiigazítás többé már nem indokolt, mivel már nincs szükség a kínai citromsav árának szétbontására. A vizsgálat ugyanakkor megállapította, hogy bár a szétbontás nem mindig szükséges, még mindig előfordulnak esetek, amelyekben szükség van rá, következésképp indokolt ez a kiigazítás.
(104)
A nem együttműködő exportáló gyártók esetében az áralákínálás mértékét nem lehetett megállapítani a terméktípusonkénti ár alapján, mivel ilyen információ nem állt rendelkezésre. Következésképp az áralákínálás mértékét az uniós gyártók, illetve a kínai exportáló gyártók összesített értékesítési áraiból képzett súlyozott átlagok összehasonlítása útján állapították meg.
(105)
Az összehasonlítás eredményét az uniós gyártók felülvizsgálati időszak alatt lebonyolított forgalmának százalékában fejezték ki. Az összehasonlítás eredményeképp az összesített áralákínálási különbözet súlyozott átlaga 20 % és 45 % közötti értéket mutatott.
4.4. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete
4.4.1. Általános észrevételek
(106)
A dömpingelt import uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően magában foglalta valamennyi olyan gazdasági mutató értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére.
4.4.2. Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználtság
(107)
A figyelembe vett időszak során az uniós össztermelés, gyártási kapacitás és kapacitáskihasználtság a következőképpen alakult:
4. táblázat
Termelés, gyártási kapacitás és kapacitáskihasználtság
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Termelési volumen tonnában (értéktartomány)
270 000-300 000
290 000-320 000
300 000-330 000
300 000-330 000
Index
100
106
108
107
Gyártási kapacitás (értéktartományok)
300 000-350 000
300 000- 50 000
300 000-350 000
300 000-350 000
Index
100
101
101
101
Kapacitáskihasználtság (index)
100
105
106
106
Forrás: kitöltött kérdőívek.
(108)
A figyelembe vett időszak alatt a termelés volumene nőtt. A termelés 2010 és 2011 között 6 %-kal nőtt, a rákövetkező időszakokban kis mértékben változott.
(109)
Mivel a gyártási kapacitás szinte változatlan maradt, a kapacitáskihasználtság a termelési volumen alakulását követte. A termelés 2010 és 2011 között 5 %-kal nőtt, a rákövetkező időszakokban szinte változatlan maradt.
4.4.3. Értékesítési volumen és piaci részesedés
(110)
A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult:
5. táblázat
Értékesítési volumen és piaci részesedés
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Értékesítési összvolumen az uniós piacon (index)
100
108
108
108
Piaci részesedés (index)
100
111
102
107
Forrás: kitöltött kérdőívek.
(111)
Az uniós gazdasági ágazat 2010 és 2011 között 8 %-kal növelte értékesítési volumenét. Ezt követően az értékesítési volumen a felülvizsgálati időszakig ugyanezen a szinten maradt.
(112)
A piaci részesedés ehhez hasonlóan alakult: a figyelembe vett időszak alatt 7 %-kal nőtt. 2011 és 2012 között a piaci részesedésre kihatottak az uniós felhasználásban bekövetkezett, a fenti (91) preambulumbekezdésben részletezett ingadozások is.
4.4.4. Növekedés
(113)
Az uniós gazdasági ágazatnak sikerült 8 %-kal növelnie az értékesítési volumenét, 7 %-kal pedig a piaci részesedését is. Ezzel egyidejűleg a termelési volumenek is hasonló mértékben növekedtek. Az uniós gazdasági ágazat tehát a piaci részesedésének növelése útján képes volt kihasználni a kínálkozó növekedési lehetőségeket egy alapvetően stagnáló piacon.
4.4.5. Foglalkoztatás és termelékenység
(114)
A figyelembe vett időszak alatt a foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult:
6. táblázat
Foglalkoztatás és termelékenység
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Az alkalmazottak száma (index)
100
101
105
106
Termelékenység (tonna/alkalmazott, index)
100
105
102
101
Forrás: kitöltött kérdőívek.
(115)
A foglalkoztatás a figyelembe vett időszakban kedvezően alakult: 6 %-kal emelkedett. Ugyanakkor az egy alkalmazottra vetített termelékenység a figyelembe vett időszak egésze alatt jórészt változatlan maradt.
4.4.6. A dömpingkülönbözet nagysága és felépülés a korábbi dömping hatása alól
(116)
A megállapított dömpingkülönbözetek jelentős mértékben meghaladták a csekély mértékű (de minimis) szintet. Ugyanakkor a tényleges dömpingkülönbözet nagyságának az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatását csillapította az, hogy számos kínai exportáló gyártó árszintjét befolyásolta a kötelezettségvállalás. A többi exportáló gyártó esetében a káros hatást a vámok hatása ellensúlyozta. Következéseképp megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazat felépült a kínai exportáló gyártók által folytatott korábbi dömping káros hatásaiból.
4.4.7. Árak és az árakat befolyásoló tényezők
(117)
Az uniós gyártók által független uniós vevőknek felszámított eladási árak súlyozott átlaga a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult:
7. táblázat
Értékesítési árak az Unióban
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Értékesítési egységárak az Unióban (EUR/tonna, értéktartományok)
1 000-1 150
1 050-1 200
1 150-1 300
1 150-1 300
Index
100
103
113
115
Termelési egységköltség (EUR/tonna, értéktartományok)
750-900
850-1 000
850-1 000
850-1 000
Index
100
113
111
115
Forrás: kitöltött kérdőívek.
(118)
A termelési egységköltség súlyozott átlaga 2010 és 2011 között 13 %-kal nőtt, ezt követően pedig a felülvizsgálati időszakig további 2 százalékponttal növekedett.
(119)
Az értékesítési árak is hasonló módon alakultak, de körülbelül egyéves csúszással. A 2011-ben jelentkező költségnövekedést az uniós gazdasági ágazat csak 2012-ben tudta teljes mértékben áthárítani a vevőkre. Ebből kifolyólag 2011-ben alacsonyabb volt a nyereségesség, miként az kirajzolódik az alábbi (120) és azt követő preambulumbekezdésekből.
4.4.8. Munkaerőköltségek
(120)
Az uniós gyártók átlagos munkaerőköltsége a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:
8. táblázat
Munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Egy alkalmazottra jutó átlagbér (index)
100
103
114
118
Forrás: kitöltött kérdőívek.
(121)
Az alkalmazottankénti átlagbér összességében 18 %-kal nőtt, ami leginkább a 2011 és 2012 között bekövetkezett jelentős, 11 százalékpontos növekedésnek tudható be.
4.4.9. Készletek
(122)
Az uniós gyártók készletszintje a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:
9. táblázat
Készletek
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Zárókészlet (tonna, értéktartományok)
14 000-16 000
14 000-16 000
17 000-19 000
22 000-24 000
Index
100
101
121
155
Forrás: kitöltött kérdőívek.
(123)
Az uniós gyártók zárókészletei jelentős mértékben nőttek a figyelembe vett időszakban. A felülvizsgálati időszak végén mutatkozó magasabb készletszintekre szezonális tényezők is hatnak. Míg a többi időszak tekintetében a december végi zárókészletet vették figyelembe, a felülvizsgálati időszak esetében a június végi készleteket vették figyelembe, amit a közelgő nyári szabadságokra visszavezethetően jellemzően magasabb italfogyasztás és emiatt megugró kereslet és inkább alacsonyabb termelési szint jellemez. Emiatt normálisnak tekinthető, hogy az év ezen szakaszában valamivel nagyobb készletek állnak rendelkezésre.
4.4.10. Nyereségesség, cash flow, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség
(124)
Az uniós gyártók nyereségessége, cash flow-ja, beruházásai és a beruházásaik megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:
10. táblázat
Nyereségesség, cash flow, beruházások és a beruházások megtérülése
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
A független vevőknek történő, Unión belüli értékesítések nyereségessége (értéktartományok)
12 %-17 %
7 %-12 %
12 %-17 %
12 %-17 %
Index
100
69
103
103
Cash flow (index)
100
50
86
80
Beruházások (index)
100
162
123
106
Beruházások megtérülése (értéktartományok)
30 %-40 %
15 %-25 %
25 %-35 %
25 %-35 %
Index
100
59
93
90
Forrás: kitöltött kérdőívek.
(125)
A Bizottság az uniós gyártók nyereségességét oly módon állapította meg, hogy a hasonló termék független uniós vevőknek történő értékesítéséből származó adózás előtti nettó nyereséget az értékesítési árbevétel százalékos arányában fejezte ki. A nyereségesség a figyelembe vett időszak szinte egészében állandó volt. Az uniós gazdasági ágazat által elért nyereségesség a figyelembe vett időszakban végig meghaladta az eredeti vizsgálat során célként meghatározott nyereségességi szintet.
(126)
A nettó cash flow az uniós gyártók képessége a tevékenységeik önfinanszírozására. A cash flow alakulása kielégítő szinten maradt a figyelembe vett időszak egésze alatt.
(127)
A beruházások megtérülése a beruházások nettó könyv szerinti értékének százalékos arányában kifejezett nyereség. A beruházások megtérülése jórészt a nyereségesség alakulását követte, és kielégítő szinten maradt a figyelembe vett időszak majdnem teljes egésze alatt.
(128)
A figyelembe vett időszakban az uniós gyártók egyike sem számolt be a tőkebevonással kapcsolatos nehézségekről.
4.4.11. A kárra vonatkozó következtetés
(129)
A legtöbb kármutató, így a termelésre, kapacitáskihasználtságra, értékesítési volumenre, foglalkoztatásra, munkaerőköltségre és az értékesítési árakra vonatkozó mutatók kedvezően alakultak. Miközben az olyan pénzügyi mutatók, mint a nyereségesség, a cash flow és a beruházások megtérülése változó tendenciát mutat, az abszolút értékek kielégítő szintűek és nem utalnak kárra.
(130)
A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazat felépült a korábbi dömping káros hatásaiból, és nem éri jelentős kár az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében.
4.5. A kár megismétlődésének valószínűsége
(131)
Az érintett termék árára és Kínából behozott volumenére vonatkozó fenti tendenciák azt mutatják, hogy míg a kínai exportőrök fenntartották számottevő részesedésüket az uniós piacon, a hatályos intézkedések (azaz a vám és a kötelezettségvállalások) nyomán az árak emelkedtek, a behozott mennyiségek pedig csökkentek. A tendenciák legfőbb haszonélvezője az uniós gazdasági ágazat volt, hiszen a többi harmadik ország piaci részesedése meglehetősen korlátozott maradt. Ez azt mutatja, hogy a kár megszüntetése elsősorban a hatályban lévő intézkedéseknek köszönhető.
(132)
A fenti (45) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően a kínai exportáló gyártók rendelkeznek a kivitelük rendkívül gyors megnöveléséhez szükséges kapacitásfelesleggel. Másrészt, mivel az uniós piaci árak a legtöbb harmadik ország piacához képest jövedelmezőbbek, valószínű, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetén a szóban forgó országokba exportált jelentős mennyiségeket átirányítanák az uniós piacra.
(133)
Ugyanakkor az olyan meghatározó nemzetközi piacok, mint az Egyesült Államok, Brazília, Thaiföld és Ukrajna dömpingellenes vámokat vetettek ki a kínai citromsav behozatalára. Emiatt a kínai exportáló gyártóknak nehezebb lesz értékesíteni terméküket ezeken a piacokon, mint a dömpingellenes intézkedések hatályon kívül helyezése esetén védtelen uniós piacon.
(134)
Ezenfelül a kötelezettségvállalások hatálya alá nem tartozó kínai exportáló gyártók árszínvonala jelentős mértékben, 20-45 %-kal alatta marad az uniós gazdasági ágazat árainak. Ehhez hasonlóan a kötelezettségvállalások hatálya alá tartozó exportáló gyártók által a harmadik országok piacain felszámított ára 20-39 %-kal alatta maradnak az uniós gazdasági ágazat árainak. Ebből kirajzolódnak azok az árak, amelyekkel a kínai exportáló gyártók az intézkedések hiányában valószínűsíthetően megjelennének az uniós piacon.
(135)
Az alacsony árú kínai exportnak - az intézkedések hiányában feltételezett - valószínűségét a kínai citromsavra vonatkozó, a fenti (133) preambulumbekezdésben említett más országokban elvégezett számos dömpingellenes vizsgálat alátámasztja.
(136)
A kínai exportáló gyártók az uniós gazdasági ágazat kárára képesek jelentősen megnövelni a már most is számottevő piaci részesedésüket olyan árakon, amelyek jelentősen alatta maradnak az uniós gazdasági ágazat árainak.
(137)
A nyilvánosságra hozatalt követően érdekelt felek azt állították, hogy nem valószínű, hogy a kínai exportáló gyártók az áraikat más harmadik országokban érvényes piaci árak szintjére csökkentenék. Ezt az állítást azonban a vizsgálat eredményei nem támasztják alá. A fenti (134) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a kötelezettségvállalás hatálya alatt nem álló kínai exportáló gyártók vonatkozásában az uniós piac tekintetében megállapított áralákínálási különbözetek (20-45 %) nagyon hasonlók a kötelezettségvállalás hatálya alatt álló kínai exportáló gyártók vonatkozásában a harmadik országok piacai tekintetében megállapított áralákínálási különbözetekhez (20-39 %). Ebből kifolyólag valószínű, hogy intézkedések hiányában a kínai export uniós piaci árai közelítenének a kínai exportáló gyártók által más piacokon alkalmazott árakhoz.
(138)
Következésképp megállapítható, hogy valószínűsíthető a kár megismétlődése az intézkedések megszűnése esetén.
5. AZ UNIÓS ÉRDEK
(139)
Az alaprendelet 21. cikkének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy a Kínából származó citromsav importjára a jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálat megállapításai nyomán esetlegesen kivetendő dömpingellenes intézkedések összességükben az Unió érdekével ellentétesek-e. Az uniós érdek meghatározása az összes érintett érdek - többek között az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekei - felmérésével történt. Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt félnek lehetőséget biztosítottak álláspontja ismertetésére.
5.1. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
(140)
Az együttesen az uniós termelés 100 %-át adó mindkét uniós gyártó együttműködött ebben a vizsgálatban. A fenti (130) preambulumbekezdésben megállapítottaknak megfelelően az uniós gazdasági ágazat felépült a korábbi dömping okozta károkból.
(141)
A hatályos intézkedések lehetővé tették az uniós gazdasági ágazat számára, hogy felépüljön a korábbi károkból. Ezzel párhuzamosan az uniós gazdasági ágazat bebizonyította, hogy tevékenysége életképes, ha nincs kitéve a dömpingelt behozatal által támasztott tisztességtelen versenynek.
(142)
Ugyanakkor nagyon valószínű, hogy az intézkedések megszüntetése a dömpingelt kínai behozatal által támasztott tisztességtelen verseny fokozódásához vezetne, ami veszélyeztetné az egyébként életképes ágazatban még fennmaradt gyártók működését. A Bizottság emlékeztetni kíván arra, hogy a kínai importtal szembeni intézkedések bevezetését megelőzően három uniós gyártó hagyott fel a tevékenységével.
(143)
Megállapítható tehát, hogy az uniós gazdasági ágazatnak érdekében áll fenntartani a hatályos intézkedéseket.
5.2. A független importőrök érdeke
(144)
A fenti (13) preambulumbekezdésben megállapítottak szerint hat független importőr nyújtotta be a mintavételezéssel kapcsolatos válaszait. A három legnagyobb importőrt vették fel a mintába, de az importőrök egyike végül nem adott értékelhető választ a kérdőívre. A végső minta a másik két importőrt tartalmazta.
(145)
Mindkét importőr széles termékskálával kereskedik. A citromsavnak az összárbevételükhöz viszonyított jelentősége nagy mértékben eltér. Az importőrök egyike esetében a citromsav jelentéktelen hányadot tesz ki az összforgalomban, míg a másik importőr esetében a citromsav az egyik legfontosabb termék.
(146)
A mintába felvett importőrök egyike sem ellenzi különösebben a hatályban lévő intézkedéseket, de rámutattak arra, hogy a minimális importár jelenlegi szintje túl magas, aminek köszönhetően az uniós gazdasági ágazatnak jelentős nyeresége képződik. Ezek az importőrök ezért a minimális importár szintjének csökkentését kérték.
5.3. A felhasználók érdeke
(147)
Az elsősorban a vegyipari és gyógyszeripari ágazatokhoz tartozó felhasználóktól a Bizottság hat teljes körű választ kapott. Jóllehet az italgyártó és élelmiszer-ipari ágazat a teljes fogyasztás legalább 50 %-ával messze a legnagyobb felhasználója a citromsavnak, ebből az ágazatból egyetlen felhasználó sem működött együtt teljes körűen.
(148)
A felhasználók aggályokat fogalmaztak meg az ellátás biztonságával kapcsolatban. Többek között felmerült, hogy az uniós gazdasági ágazat nem képes teljes körűen kielégíteni az uniós piac igényeit. Ugyanakkor a hatályos intézkedések nem zárták ki azt, hogy jelentős mennyiségű kínai import érkezzen az uniós piacra, ily módon adott a lehetősége annak, hogy a kínai importból lássák el azon piaci igényeket, amelyeket az uniós gazdasági ágazat nem tud lefedni.
(149)
A felhasználók egy jelentős csoportja - így például az italgyártó és élelmiszer-ipari ágazat - részére a citromsav csak érintőlegesen szükséges a termékeik előállításához. Az ő véleményük szerint a citromsav nehezen helyettesíthető, így számukra az ellátásbiztonság gyakorta fontosabb szempont, mint az ár. Az intézkedéseknek ezen felhasználókra kifejtett végső hatása jelentéktelen, mivel a költségszerkezetük szempontjából a citromsav igen csekély jelentőséggel bír.
(150)
A vegyipari termékeket előállító, a citromsav uniós fogyasztásának 25 %-át adó felhasználók számára a citromsav csekély jelentőséggel bír: nyersanyagköltségeiknek mintegy 5 %-át teszi ki. Véleményük szerint a dömpingellenes intézkedéseket nem kellene fenntartani. Néhány felhasználó rámutatott az uniós gyártók kedvező pénzügyi helyzetére is. Az intézkedések ezen felhasználókra jelentősebb hatást fejtenek ki, mint az élelmiszer-ipari és italgyártói ágazatban tevékenykedő felhasználókra. Mindazonáltal a vegyipari termékeket előállító együttműködő felhasználók által közölt információk azt mutatják, hogy a hatályos intézkedések ellenére sikerült nekik megfelelő szintű nyereséget elérniük. Az intézkedések e felhasználókra gyakorolt hatását ezért korlátozottnak lehet tekinteni.
(151)
A nyilvánosságra hozatalt követően a tisztítószerek gyártásában részt vevő érdekelt felek azt állították, hogy bizonyos termékek esetében a citromsav a fent említett 5 %-nál nagyobb súllyal bír a költségszerkezetben. Ugyanakkor ezek a felek nem támasztották alá bizonyítékokkal, hogy kifejezetten a tisztítószerek ágazatában a citromsav a vegyipar egészére megállapított 5 %-nál nagyobb átlagos súllyal bírna a költségek között. A Bizottság ebből kifolyólag úgy tekinti, hogy a vegyiparra általában megfogalmazott megállapítások a tisztítószerek ágazatára is alkalmazandók.
(152)
A nyilvánosságra hozatalt követően érdekelt felek azzal érveltek továbbá, hogy a foszfát automatikus mosogatógépekben alkalmazott tisztítószerekben történő használatának jövőbeli betiltása miatt 2017-től meg fog nőni a citromsav fogyasztása az Unióban. Jóllehet egyértelmű, hogy a foszfátot a jelzett időpontig más anyagokkal kell majd kiváltani, egyelőre nem látszik tisztán, hogy a foszfátot valóban citromsavval vagy esetleg más anyagokkal fogják-e kiváltani. Másrészről a felek semmilyen tényszerű bizonyítékkal nem szolgáltak ezen változás átfogó hatására nézve.
(153)
Összességében tehát az intézkedéseknek az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt pozitív hatása sokkal jelentősebb, mint a hatályos intézkedéseknek a felhasználókra kifejtett korlátozott vagy jelentéktelen mértékű negatív hatása.
5.4. Az uniós piac ellátási forrásai
(154)
Az érdekelt felek egy része az uniós piaci verseny állítólagos hiánya miatt emelt panaszt. Tény, hogy az Európai Unióban mindössze két uniós gyártó van. Az uniós fogyasztók igényeinek kielégítése érdekében az uniós piac behozatalra szorul, amelynek elsődleges forrása a Kínai Népköztársaság.
(155)
Annak azonban, hogy az Unióban mindössze két gyártó maradt, éppen a kínai exportáló gyártók által megvalósított és a mostani felülvizsgálat tárgyát képező intézkedéseket eredményező dömping az oka. 2004-ben - az eredeti vizsgálat figyelembe vett időszakának kezdetén - még öt uniós gyártó versenyzett a jelentős mennyiségű dömpingelt kínai behozatallal. A rákövetkező években (2004-2007 között), amikor az Unió ki volt téve a Kínából származó jelentős mennyiségű, nagy mértékben dömpingelt behozatalnak, három uniós gyártó a piac elhagyására kényszerült, és ennek eredményeként jött létre a jelenlegi duopolisztikus helyzet.
(156)
A hatályos intézkedések bevezetésével sikerült megállítani az uniós gyártók számának csökkenését. Amennyiben a kínai exportáló gyártók számára ismét lehetővé tennék a korlátlan mennyiségű dömpinget, az uniós gazdasági ágazat újból elkezdene kárt szenvedni, és ennek részeként piaci részesedést veszítene a kínai behozatal javára.
(157)
Az uniós gyártók nem rendelkeznek az uniós piaci kereslet teljes körű kielégítéséhez szükséges kapacitással (lásd a fenti (107) preambulumbekezdést). A hatályos intézkedések ellenére a kínai import továbbra is jelentős mennyiségben áramlott be az uniós piacra: a figyelembe vett időszakban 35 %-45 % közötti piaci részesedéssel rendelkezett a fenti (93) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint.
(158)
Az intézkedések hiányában előfordulhat, hogy a még meglévő két uniós gyártó is az uniós piac elhagyására kényszerül. Ilyen forgatókönyv esetén még inkább növekedne az uniós felhasználók függősége az egyedüli importforrásuktól, azaz Kínától, ami az ellátásbiztonság fent említett fontosságára való tekintettel nem szolgálná az Unió érdekét.
5.5. Az uniós érdekre vonatkozó következtetés
(159)
A fentiek alapján a Bizottság megállapította, hogy nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek miatt a Kínából származó citromsav-behozatalra vonatkozó intézkedések fenntartása ne szolgálná az Unió érdekét.
6. DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
6.1. A kárra korlátozódó időközi felülvizsgálat
(160)
Az együttműködő kínai gyártók legtöbbje részes fele a fenti (2) preambulumbekezdésben említett kötelezettségvállalásoknak. A hatályvesztési felülvizsgálat kapcsán elvégzett vizsgálat a fenti (41) preambulumbekezdésben rámutatott, hogy ezen gyártók uniós piaci exportárait a minimális importárakat rögzítő kötelezettségvállalások alapján állapították meg. Következéseképp ezen vizsgálat sajátos körülményei között az exportáraikat nem lehetett elég megbízhatónak tekintetni a dömping folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének mérlegeléséhez. Ugyanígy, a fenti (100) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint ezek az exportárak nem tekinthetők megbízható mutatónak az alákínálás megbízható és érdemi számításához. Ugyanezen okból kifolyólag ezek az árak nem megbízhatók a kár megszüntetéséhez szükséges új szint kiszámításához sem.
(161)
A kötelezettségvállalások hatálya alá nem tartozó együttműködő kínai exportáló gyártó Laiwu esetében az exportárakat nem befolyásolta a kötelezettségvállalás, ezért azok az árak figyelembe vehetők a kár megszüntetéséhez szükséges új szint megállapításánál.
6.2. A kár megszüntetéséhez szükséges szint
(162)
Az intézkedések szintjének megállapításához a Bizottság először az uniós gazdasági ágazatot ért kár megismétlődésének megelőzéséhez szükséges vám összegét állapította meg.
(163)
A kár abban az esetben nem ismétlődne meg, ha az uniós gazdasági ágazat fedezni tudná termelési költségeit, és a hasonló termék uniós piacon történő értékesítése révén olyan adózás előtti nyereségre tudna szert tenni, amelyet egy ilyen típusú iparág az ágazatban szokásos versenyfeltételek mellett, vagyis dömpingelt behozatal nélkül ésszerűen elérhet. Az e célból az eredeti vizsgálatban megállapított haszonkulcs 6 % volt.
(164)
Ez alapján a Bizottság az uniós értékesítési árakból a felülvizsgálati időszakban ténylegesen elért haszonkulcsot levonva, és azt a fent említett 6 %-os haszonkulccsal helyettesítve kiszámította a hasonló termék uniós gazdasági ágazatnak kárt nem okozó árát.
(165)
Az érdekelt felek egyike azt állította, hogy az adózás előtti 6 %-os haszonkulcs túl alacsony, mivel a jelentős adóteher miatt az adózás utáni eredmény nem biztosítja a szükséges erőforrásokat.
(166)
Ezzel összefüggésben meg kell említeni, hogy a kár megszüntetéséhez szükséges szint meghatározásához alkalmazott haszonkulcs a dömpingelt import nélküli haszonkulcsnak felel meg. Az érdekelt fél semmilyen bizonyító érvvel nem szolgált arra vonatkozóan, hogy a 6 %-os haszonkulcs - amely az uniós gazdasági ágazat által a dömpingelt import nélkül ténylegesen elért, az eredeti vizsgálatban megállapított haszonkulcs - ne lenne alkalmas erre e célra.
(167)
A Bizottság ezt követően a Laiwu-nak az áralákínálás kiszámításához megállapított súlyozott átlagos importára, valamint az uniós gyártók által az uniós piacon a felülvizsgálati időszakban értékesített hasonló termék kárt nem okozó, súlyozott átlagos ára összehasonlításával meghatározta a kár megszüntetéséhez szükséges szintet. Az ebből az összehasonlításból származó különbözetet a súlyozott átlagos CIF-importérték százalékában fejezték ki.
6.3. Végleges dömpingellenes intézkedések
(168)
A Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd. vállalat esetében az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdése szerinti alacsonyabb vám szabályának megfelelő végleges dömpingellenes intézkedéseket kell bevezetni az érintett termék behozatalai tekintetében. A Bizottság elvégezte a kárkülönbözet és a dömpingkülönbözet összehasonlítását. A vám mértékét a dömpingkülönbözet, illetve kár megszüntetéséhez szükséges szint közül az alacsonyabb szintjén kell rögzíteni.
(169)
A fentiek alapján a végleges dömpingellenes vámtételek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:
Vállalat
Dömpingkülönbözet
A kár megszüntetésé-hez szükséges szint
Végleges dömpingellenes vám
Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd.
37,8 %
15,3 %
15,3 %
(170)
A hatályvesztési felülvizsgálat keretében az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Kínából származó citromsav behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani. Emlékeztetni kell arra, hogy ezen intézkedések különböző mértékű értékvámokból és bizonyos vállalatokra vonatkozó kötelezettségvállalásokból állnak.
(171)
Az ebben a rendeletben meghatározott, egyes vállalatokra alkalmazandó egyedi dömpingellenes vámtételeket e vizsgálat eredményei alapján állapították meg. Ennek megfelelően a vámok az e vizsgálat során az e vállalatok tekintetében feltárt helyzetet tükrözik. E vámtételek kizárólag az érintett országból származó és a megnevezett jogi személyek által előállított érintett termék behozatalára vonatkoznak. Az e rendelet rendelkező részében külön nem említett vállalatok - köztük a konkrétan említett vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok - által gyártott érintett termékek importjaira a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtétel alkalmazandó. Esetükben az egyedi dömpingellenes vámtételek egyike sem alkalmazandó.
(172)
Amennyiben egy vállalat módosítja cégjegyzék szerinti nevét vagy címét, kérelmezheti a szóban forgó egyedi dömpingellenes vámtételek alkalmazását. A kérelmet a Bizottsághoz kell intézni (12). A kérelemnek tartalmaznia kell az összes releváns információt, amely alapján bizonyítható, hogy a változtatás nem érinti a vállalatnak a rá vonatkozó kedvezményes vámtételre való jogosultságát. Amennyiben a vállalat nevének vagy címének megváltozatása nem érinti a vállalatnak a rá vonatkozó kedvezményes vámtételre való jogosultságát, név- és címváltoztatással kapcsolatos tájékoztató értesítést tesznek közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában.
(173)
Két exportáló gyártó a címük változásáról értesítette a Bizottságot. Ezek egyike a nevét érintő változásról is értesítést küldött a Bizottságnak. Ezek a változások az érintett termékkel összefüggésben nem érintik az exportáló gyártók működését.
(174)
Egy másik exportáló gyártó a továbbiakban nem jogosult az egyedi vámtételre, mivel a gyártó megszűnt.
(175)
A fenti (173) és (174) preambulumbekezdés megállapításait nyilvánosságra hozták, azokkal kapcsolatban észrevétel nem érkezett.
7. AZ INTÉZKEDÉSEK FORMÁI
(176)
Az intézkedések formájának felülvizsgálata keretében a Bizottság megvizsgálta a kötelezettségvállalásokban szereplő minimális importárak szerkezetét, különös tekintettel az indexálási mechanizmusra.
(177)
A minimális importárakat eredetileg a kukorica egyesült államokbeli árainak ingadozásai alapján indexálták. Az eredeti intézkedések bevezetésekor a kötelezettségvállalásokat felajánló exportáló gyártók nem találtak nyilvánosan hozzáférhető referenciaforrást a kukorica uniós árára vonatkozóan. Ilyen forrás ma már rendelkezésre áll, és az annak fényében megfelelőbbnek tekinthető, hogy a minimális importárakat az uniós gazdasági ágazat számára kárt nem okozó ár alapján állapították meg.
(178)
A Bizottság megvizsgálta továbbá a citromsav tonnányi egységére vetített nyersanyag-fogyasztási indexálási változót, és helyesnek találta azt.
(179)
A nyilvánosságra hozatalt követően érdekelt felek azzal érveltek, hogy a minimális importár fent leírtak szerinti indexálása helyett egy rögzített küszöbárat kellene alkalmazni, vagy a kukoricán felül más nyersanyagok árát is figyelembe kellene venni az indexáláshoz, mivel nem minden gyártó használja a kukoricát a citromsav-gyártás alapanyagaként. Tekintettel azonban arra, hogy a citromsavnak mind a gyártási költsége, mind az ára jelentősen ingadozik, egy rögzített küszöbár gyorsan idejétmúlttá, illetve ésszerűtlenül magassá vagy alacsonnyá válhat. Nem tekinthető helyes megoldásnak az sem, ha egy meglehetősen stabil árakkal rendelkező és az áraira vonatkozóan nyilvánosan elérhető és megbízható forrással nem rendelkező nyersanyaghoz kötik az indexálást, miközben a citromsav ára jelentősen ingadozik.
(180)
A Bizottság következésképp úgy véli, hogy egy rögzített küszöbár vagy a más nyersanyagokra alapozott indexálás nem célravezetőbb megoldás, mint a kukorica árai alapján történő indexálás. Ugyanakkor mivel a kukorica nem az egyetlen alapanyag az uniós gyártók mindegyike esetében, a Bizottság helyesnek találta a nyersanyag-fogyasztási indexálási változó felülvizsgálatát annak érdekében, hogy az jobban visszatükrözze az uniós gazdasági ágazat súlyozott átlagos kukorica-felhasználását, valamint az uniós gazdasági ágazat egészére vonatkozó, kárt nem okozó ár alakulását.
(181)
A kárra korlátozódó részleges időközi felülvizsgálat keretében a Bizottság megállapította az uniós gazdasági ágazat számára kárt nem okozó új árat. Mindezek alapján a minimális importár módosítása és frissítése szükséges annak érdekében, hogy a kötelezettségvállalások hatályban maradhassanak.
(182)
A nyilvánosságra hozatalt követően azon öt együttműködő exportáló gyártó - köztük az exportáló gyártók egy csoportja -, amelyekre vonatkozóan jelenleg kötelezettségvállalások vannak hatályban és a Kínai Fém-, Ásvány- és Vegyianyag-Importőrök és -Exportőrök Kereskedelmi Kamarája együttesen (lásd a fenti (2) és (3) preambulumbekezdést) az árra vonatkozóan új, elfogadható kötelezettségvállalásokat ajánlottak fel.
(183)
A Bizottság az (EU) 2015/87 végrehajtási határozattal (13) elfogadta ezeket az új, a hatályban lévő kötelezettségvállalások helyébe lépő kötelezettségvállalási felajánlásokat. Az új kötelezettségvállalási felajánlás megszünteti a dömping káros hatásait, és elegendő mértékben korlátozza a megkerülés kockázatát.
(184)
Annak érdekében, hogy a Bizottság és a vámhatóságok hatékonyan ellenőrizhessék, hogy a vállalatok betartják-e a kötelezettségvállalásokat, amikor a szabad forgalomba bocsátásra irányuló kérelmet az illetékes vámhatósághoz benyújtják, a dömpingellenes vámmentesség biztosításának feltétele:
i.
kötelezettségvállalási számlát kell bemutatni, amely a legalább a mellékletben felsorolt elemeket és a mellékletben megadott nyilatkozatot tartalmazó kereskedelmi számla;
ii.
az importált termékeket az említett vállalatok gyártották és szállították, valamint az első független uniós vevő részére közvetlenül számlázták, valamint
iii.
a vámhatóságnak bejelentett és bemutatott árunak pontosan meg kell felelnie a kötelezettségvállalási számlán szereplő termékleírásnak.
Ha a fenti feltételek nem teljesülnek, a szabad forgalomba helyezési nyilatkozat elfogadásakor megfelelő dömpingellenes vámot kell beszedni.
(185)
Ha a Bizottság az alaprendelet 8. cikkének (9) bekezdése alapján meghatározott ügyletekre hivatkozva visszavonja a kötelezettségvállalás elfogadását annak megszegését követően, és érvénytelennek nyilvánítja a vonatkozó kötelezettségvállalási számlákat, vámtartozás keletkezik az ezen ügyletekre vonatkozó szabad forgalomba bocsátásra vonatkozó nyilatkozat elfogadásakor.
(186)
Az importőröknek tisztában kell lenniük azzal, hogy a szabad forgalomba bocsátásra vonatkozó nyilatkozat elfogadásakor szokásos kereskedelmi kockázatként a (184) és (185) preambulumbekezdésben foglaltak szerint még akkor is vámtartozás keletkezhet, ha a Bizottság elfogadta az azon gyártó által felajánlott kötelezettségvállalást, akitől közvetlenül vagy közvetve vásárolnak.
(187)
Az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdése értelmében létrehozott bizottság nem nyilvánított véleményt,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) A jelenleg a 2918 14 00 és az ex 2918 15 00 (2918150010 TARIC-kód) alá tartozó, a Kínai Népköztársaságból származó citromsav és trinátrium-citrát dihidrát behozatalára végleges dömpingellenes vám kerül kivetésre.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott, az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékek vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson számított árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:
Vállalat
Végleges dömpingellenes vám (%)
TARIC-kiegészítő kód
COFCO Biochemical (Anhui) Co., Ltd. - No 1 COFCO Avenue, Bengbu City 233010, Anhui tartomány, Kínai Népköztársaság
35,7
A874
Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd. - No 106 Luzhong Large East Street, Laiwu City, Shandong tartomány, Kínai Népköztársaság
15,3
A880
RZBC Co., Ltd. - No 9 Xinghai West Road, Rizhao City, Shandong tartomány, Kínai Népköztársaság
36,8
A876
RZBC (Juxian) Co., Ltd. - No 209 Laiyang Road (West Side of North Chengyang Road), Juxian Economic Development Zone, Rizhao City, Shandong tartomány, Kínai Népköztársaság
36,8
A877
TTCA Co., Ltd. - West, Wenhe Bridge North, Anqiu City, Shandong tartomány, Kínai Népköztársaság
42,7
A878
Weifang Ensign Industry Co., Ltd. - No 1567 Changsheng Street, Changle, Weifang, Shandong tartomány, Kínai Népköztársaság
33,8
A882
Jiangsu Guoxin Union Energy Co., Ltd. - No 1 Redian Road, Yixing Economic Development Zone, Jiangsu tartomány, Kínai Népköztársaság
32,6
A879
Minden más vállalat
42,7
A999
(3) Az (1) bekezdés rendelkezései ellenére a végleges dömpingellenes vámot nem kell alkalmazni a 2. cikk szerint szabad forgalomba hozott importra.
(4) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó megfelelő hatályos rendelkezések alkalmazandók.
2. cikk
(1) A szabad forgalomba bocsátásra bejelentett azon behozatal, amelyet olyan vállalatok számláztak, amelyeknek kötelezettségvállalásait a Bizottság elfogadta, és amelyek neve szerepel az (EU) 2015/87 végrehajtási határozatban, mentesül az 1. cikk által kivetett dömpingellenes vám fizetése alól, amennyiben:
a)
közvetlenül azt az említett vállalatok gyártották és az első független uniós vásárlónak ők szállították és számlázták ki; valamint
b)
a behozatalt kötelezettségvállalási számla kíséri, amely legalább az e rendelet mellékletében felsorolt elemeket és a benne meghatározott nyilatkozatot tartalmazó kereskedelmi számla; valamint
c)
az elvámolásra bejelentett és bemutatott áru pontosan megfelel a kötelezettségvállalási számlán szereplő megnevezésnek.
(2) Vámtartozás keletkezik a szabad kereskedelmi forgalomba bocsátásra vonatkozó nyilatkozat elfogadásakor:
a)
ha megállapítást nyer, hogy az (1) bekezdésben ismertetett behozatal tekintetében az említett bekezdés egy vagy több feltétele nem teljesül; vagy
b)
ha a Bizottság az 1225/2009/EK rendelet 8. cikkének (9) bekezdése szerint a kötelezettségvállalás elfogadását rendeletben vagy határozatban visszavonja, amelyben konkrét ügyletekre hivatkozik, és a vonatkozó kötelezettségvállalási számlákat érvénytelennek nyilvánítja.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2015. január 21-én.