NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 66/2014
ze dne 14. ledna 2014,
kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign trub, varných desek a sporákových odsavačů par pro domácnost
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES ze dne 21. října 2009 o stanovení rámce pro určení požadavků na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie (1), a zejména na čl. 15 odst. 1 uvedené směrnice,
po konzultaci s konzultačním fórem uvedeným v článku 18 směrnice 2009/125/ES,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Směrnice 2009/125/ES vyžaduje, aby Komise stanovila požadavky na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie, které mají významný objem prodeje, významný dopad na životní prostředí a významný potenciál ke zlepšení dopadu na životní prostředí prostřednictvím lepšího konstrukčního návrhu bez nepřiměřeně vysokých nákladů.
(2)
Ustanovení čl. 16 odst. 2 písm. a) směrnice 2009/125/ES stanoví, že v souladu s postupem podle čl. 19 odst. 3, s kritérii stanovenými v čl. 15 odst. 2 a po poradě s konzultačním fórem má Komise ve vhodných případech zavést prováděcí opatření pro výrobky s vysokým potenciálem pro nákladově efektivní snížení emisí skleníkových plynů, jako jsou spotřebiče pro domácnost, mezi něž patří trouby, varné desky a sporákové odsavače par.
(3)
Komise provedla přípravné studie s cílem analyzovat technické, environmentální a hospodářské aspekty kuchyňských spotřebičů pro domácnost, jako jsou trouby, varné desky a sporákové odsavače par. K vypracování studií přispěly zúčastněné a zainteresované strany z Unie i třetích zemí a výsledky byly zveřejněny.
(4)
Hlavním environmentálním aspektem uvedených výrobků, který je považován za významný pro účely tohoto nařízení, je spotřeba energie při jejich používání.
(5)
Na celkové spotřebě energie kuchyňských spotřebičů pro domácnost, jako jsou trouby, varné desky a sporákové odsavače par, se mohou významně podílet funkce pohotovostního režimu a vypnutého stavu. U těchto spotřebičů je spotřeba energie uvedených funkcí součástí minimálních požadavků na energetickou účinnost. Požadavky na pohotovostní režim a vypnutý stav pro trouby a varné desky pro domácnost jsou stanoveny na základě požadavků na ekodesign podle nařízení Komise (ES) č. 1275/2008 ze dne 17. prosince 2008, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/32/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign z hlediska spotřeby elektrické energie elektrických a elektronických zařízení určených pro domácnosti a kanceláře v pohotovostním režimu a ve vypnutém stavu (2).
(6)
Roční spotřeba energie trub, varných desek a sporákových odsavačů par pro domácnost v EU v roce 2010 byla odhadnuta na 755 PJ (spotřeba primární energie). Pokud nebudou přijata zvláštní opatření, předpokládá se, že v roce 2020 bude roční spotřeba energie činit 779 PJ. Z přípravných studií vyplývá, že spotřebu energie těchto výrobků lze výrazně snížit.
(7)
Očekává se, že výsledkem požadavků na ekodesign stanovených v tomto nařízení společně s požadavky na označování podle nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 65/2014 (3) budou roční úspory primární energie v roce 2020 ve výši 27 PJ/rok, které se do roku 2030 zvýší na 60 PJ/rok.
(8)
Z přípravných studií vyplývá, že požadavky týkající se dalších parametrů ekodesignu uvedených v příloze I části 1 bodě 1.3 směrnice 2009/125/ES nejsou potřebné, protože spotřeba elektrické energie a plynu u kuchyňských spotřebičů pro domácnost, jako jsou trouby, varné desky a sporákové odsavače par, při jejich používání představuje nejvýznamnější environmentální aspekt.
(9)
Energetická účinnost výrobků podléhajících tomuto nařízení by měla být zvýšena použitím stávajících nechráněných nákladově efektivních technologií, které mohou snížit celkové náklady na nákup a provoz těchto výrobků.
(10)
Požadavky na ekodesign by neměly mít negativní dopad na funkčnost výrobku z hlediska konečného uživatele ani nepříznivě ovlivňovat zdraví, bezpečnost a životní prostředí. Zejména by pak přínosy ze snížení spotřeby energie při používání výrobku měly převýšit případné další dopady na životní prostředí během jeho výroby a likvidace.
(11)
Požadavky na ekodesign by měly být zaváděny postupně ve třech fázích, aby výrobci měli dostatek času na potřebné změny konstrukce výrobků podléhajících tomuto nařízení. Časový rámec by měl být takový, aby se zabránilo nepříznivým dopadům na funkčnost zařízení, která jsou již na trhu, aby byly zohledněny náklady vzniklé konečným uživatelům a výrobcům, zejména pak malým a středním podnikům, a současně aby bylo zajištěno včasné dosažení cílů tohoto nařízení.
(12)
Parametry výrobků by měly být měřeny a počítány pomocí spolehlivých, přesných a reprodukovatelných metod, které zohledňují uznávané nejmodernější metody měření a výpočtů včetně - pokud jsou k dispozici - harmonizovaných norem přijatých evropskými normalizačními organizacemi uvedenými v příloze I nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1025/2012 ze dne 25. října 2012 o evropské normalizaci (4).
(13)
V souladu s článkem 8 směrnice 2009/125/ES určuje toto nařízení postupy použitelné pro posuzování shody.
(14)
Pro usnadnění kontrol shody by výrobci měli poskytovat informace v technické dokumentaci podle příloh IV a V směrnice 2009/125/ES, pokud se tyto informace týkají požadavků stanovených tímto nařízením.
(15)
Pro zajištění korektní hospodářské soutěže, dosažení zamýšlených úspor energie a přesné informování spotřebitelů o energetické náročnosti výrobků by v tomto nařízení mělo být jasně uvedeno, že tolerance předepsané pro vnitrostátní orgány dohledu nad trhem při provádění fyzických zkoušek, jejichž cílem je zjistit, zda konkrétní model výrobku spojeného se spotřebou energie je v souladu s tímto nařízením, by výrobci neměli používat k získání prostoru pro deklarování příznivějších vlastností modelu, než jaké lze doložit na základě měření a výpočtů uvedených v technické dokumentaci výrobku.
(16)
Kromě právně závazných požadavků stanovených tímto nařízením by měly být určeny orientační referenční hodnoty nejlepších spotřebičů na trhu, aby byla zajištěna široká dostupnost a snadná přístupnost informací o nejvýznamnějších dopadech výrobků podléhajících tomuto nařízení na životní prostředí během jejich celého životního cyklu.
(17)
Je vhodné stanovit přezkum ustanovení tohoto nařízení s ohledem na technický pokrok, a zejména na účinnost a vhodnost přístupu použitého pro určení energetické účinnosti trub.
(18)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 19 odst. 1 směrnice 2009/125/ES,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto nařízení stanoví požadavky na ekodesign pro uvádění na trh a uvádění do provozu trub pro domácnost (též zabudovaných do sporáků), varných desek pro domácnost a elektrických sporákových odsavačů par pro domácnost, též pokud se prodávají za jiným účelem než pro využití v domácnosti.
2. Toto nařízení se nepoužije na:
a)
spotřebiče, které používají jiné zdroje energie než elektřinu nebo plyn;
b)
spotřebiče, které nabízejí funkci „mikrovlnného ohřevu“;
c)
malé trouby;
d)
přenosné trouby;
e)
trouby s akumulací tepla;
f)
trouby ohřívané párou jako primární funkcí ohřevu;
g)
zakryté plynové hořáky ve varných deskách;
h)
kuchyňské spotřebiče pro venkovní použití;
i)
spotřebiče určené k použití pouze s plyny „třetí skupiny“ (propanem a butanem);
j)
grily.
Článek 2
Definice
Kromě definic stanovených v článku 2 směrnice 2009/125/EC se pro účely tohoto nařízení použijí tyto definice:
1)
„troubou“ se rozumí spotřebič nebo část spotřebiče, který má jeden nebo více pečicích prostorů využívajících elektřinu a/nebo plyn, ve kterém se připravují pokrmy v režimu přirozené nebo nucené konvekce;
2)
„pečicím prostorem“ se rozumí uzavřený prostor, v němž lze regulovat teplotu pro přípravu pokrmů;
3)
„troubou s více pečicími prostory“ se rozumí trouba se dvěma nebo více pečicími prostory, přičemž každý z nich je ohříván samostatně;
4)
„malou troubou“ se rozumí trouba, jejíž všechny pečicí prostory mají šířku a hloubku menší než 250 mm nebo výšku menší než 120 mm;
5)
„přenosnou troubou“ se rozumí trouba o hmotnosti menší než 18 kg za předpokladu, že není určena k zabudování do jiných zařízení;
6)
„mikrovlnným ohřevem“ se rozumí ohřev potravin pomocí elektromagnetické energie;
7)
„režimem s přirozenou konvekcí“ se rozumí provozní režim trouby využívající pro oběh ohřátého vzduchu v pečicím prostoru trouby pouze přirozené konvekce;
8)
„režimem s nucenou konvekcí“ se rozumí režim, kdy je oběhu ohřátého vzduchu v pečicím prostoru trouby dosaženo zabudovaným ventilátorem;
9)
„cyklem“ se rozumí doba ohřevu normalizované náplně v pečicím prostoru trouby za stanovených podmínek;
10)
„sporákem“ se rozumí spotřebič využívající plyn nebo elektřinu, který se skládá z trouby a varné desky;
11)
„provozním režimem“ se rozumí stav trouby nebo varné desky během používání;
12)
„zdrojem tepla“ se rozumí hlavní forma energie pro ohřev trouby nebo varné desky;
13)
„elektrickou varnou deskou“ se rozumí spotřebič nebo část spotřebiče, které mají jednu nebo více varných zón a/nebo varných ploch, včetně řídicí jednotky, a jsou ohřívány elektrickou energií;
14)
„plynovou varnou deskou“ se rozumí spotřebič nebo část spotřebiče, které mají jednu nebo více varných zón, včetně řídicí jednotky, a jsou ohřívány plynovými hořáky o minimálním výkonu 1,16 kW;
15)
„varnou deskou“ se rozumí „elektrická varná deska“, „plynová varná deska“ nebo „kombinovaná varná deska“;
16)
„zakrytými plynovými hořáky“ se rozumí uzavřené sporákové hořáky zakryté těžkou skleněnou nebo keramickou deskou, která vytváří hladký, souvislý varný povrch;
17)
„kombinovanou varnou deskou“ se rozumí spotřebič s jednou nebo několika elektricky ohřívanými varnými zónami nebo plochami a jednou nebo několika varnými zónami ohřívanými plynovými hořáky;
18)
„varnou zónou“ se rozumí část varné desky o průměru nejméně 100 mm, na kterou se pokládá nádobí a kde se ohřívá, přičemž najednou se může ohřívat nejvýše jeden kus nádobí; plocha varné zóny může být na povrchu varné desky viditelně vyznačena;
19)
„varnou plochou“ se rozumí část prostoru elektrické varné desky ohřívaná indukovaným magnetickým polem, kam se pokládá ohřívané nádobí, kde není viditelně vyznačeno umístění nádobí a kde lze najednou používat více než jeden kus nádobí;
20)
„sporákovým odsavačem par“ se rozumí spotřebič poháněný jím ovládaným motorem, který je určen k odsávání znečištěného vzduchu nad varnou deskou, nebo který obsahuje systém se spodním odtahem určený k montáži v blízkosti sporáků, varných desek a podobných varných výrobků, který odsává páry do vnitřního odsávacího potrubí;
21)
„automatickým režimem při vaření“ se rozumí stav, při kterém je průtok vzduchu sporákovým odsavačem par po dobu vaření automaticky řízen pomocí čidla nebo čidel, včetně vlhkosti, teploty apod.;
22)
„plně automatickým sporákovým odsavačem par“ se rozumí sporákový odsavač par, v němž jsou po dobu 24 hodin včetně doby vaření průtok vzduchu a/nebo další funkce automaticky řízeny pomocí čidla nebo čidel;
23)
„bodem nejvyšší účinnosti“ (BEP) se rozumí provozní bod sporákového odsavače par s maximální účinností proudění tekutin (FDEhood);
24)
„průměrným osvětlením“ (Emiddle) se rozumí průměrná hodnota osvětlení varného povrchu osvětlovacím systémem sporákového odsavače par měřená v luxech;
25)
„vypnutým stavem“ se rozumí stav, kdy je zařízení připojeno k síťovému zdroji napájení, ale nevykonává žádnou funkci, nebo pouze udává indikaci vypnutého stavu, nebo vykonává pouze funkce, které mají zabezpečit elektromagnetickou kompatibilitu podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/108/ES (5);
26)
„pohotovostním režimem“ se rozumí stav, v němž je zařízení připojeno k síťovému zdroji napájení, je závislé na příkonu ze síťového zdroje napájení, aby fungovalo určeným způsobem, a poskytuje pouze funkci opětovné aktivace, nebo funkci opětovné aktivace a pouze indikaci aktivované funkce opětovné aktivace a/nebo zobrazování informací nebo indikaci stavu; tento stav může trvat po neomezenou dobu;
27)
„funkcí opětovné aktivace“ se rozumí funkce, která umožňuje aktivaci dalších režimů včetně aktivního režimu, a to pomocí dálkového spínače, včetně dálkového ovládání, vnitřního čidla nebo časového spínače, do stavu zajišťujícího další funkce včetně funkce hlavní;
28)
„zobrazováním informací nebo indikací stavu“ se rozumí stálá funkce, která na displeji zobrazuje informace nebo indikuje stav zařízení, včetně hodin;
29)
„konečným uživatelem“ se rozumí spotřebitel, který výrobek kupuje nebo u kterého se očekává, že jej koupí;
30)
„ekvivalentním modelem“ se rozumí model uvedený na trh se stejnými technickými parametry jako jiný model uvedený na trh stejným výrobcem nebo dovozcem pod jiným obchodním kódovým číslem.
Článek 3
Požadavky na ekodesign a harmonogram
1. Požadavky na ekodesign trub, varných desek a sporákových odsavačů par pro domácnost, včetně časových lhůt, jsou stanoveny v příloze I.
2. Splnění požadavků na ekodesign se měří a vypočte v souladu s metodami stanovenými v příloze II.
Článek 4
Posuzování shody
1. Postupem posuzování shody uvedeným v článku 8 směrnice 2009/125/ES je systém interní kontroly návrhu stanovený přílohou IV uvedené směrnice nebo systém řízení stanovený přílohou V uvedené směrnice.
2. Pro účely posouzení shody podle článku 8 směrnice 2009/125/ES musí technická dokumentace obsahovat kopii výpočtů uvedených v příloze II tohoto nařízení.
3. Jestliže informace uvedené v technické dokumentaci k některému modelu byly získány výpočtem na základě konstrukčního návrhu nebo extrapolací údajů z jiných ekvivalentních spotřebičů, případně oběma těmito metodami, musí technická dokumentace obsahovat podrobnosti o těchto výpočtech nebo extrapolacích či obou těchto metodách a o zkouškách provedených výrobci za účelem ověření přesnosti provedených výpočtů. V takových případech musí technická dokumentace obsahovat také seznam všech dalších ekvivalentních modelů, u kterých byly informace uvedené v technické dokumentaci získány stejným způsobem.
4. Jestliže výrobce nebo dovozce umístí na trh ekvivalentní modely, výrobce nebo dovozce musí přiložit seznam všech ostatních ekvivalentních modelů.
Článek 5
Postup ověřování pro účely dohledu nad trhem
Orgány členských států použijí za účelem splnění požadavků stanovených v příloze I tohoto nařízení při provádění kontrol v rámci dohledu nad trhem podle čl. 3 odst. 2 směrnice 2009/125/ES postup ověřování popsaný v příloze III tohoto nařízení.
Článek 6
Orientační referenční hodnoty
Orientační referenční hodnoty pro spotřebiče s nejlepšími výkonnostními parametry dostupné na trhu v době vstupu toto nařízení v platnost jsou uvedeny v příloze IV.
Článek 7
Přezkum
Komise přezkoumá toto nařízení s ohledem na technický pokrok a výsledek tohoto přezkumu předloží konzultačnímu fóru nejpozději sedm let po vstupu tohoto nařízení v platnost. Přezkum mimo jiné posoudí proveditelnost: případných požadavků na zvýšení míry využití a recyklace spotřebičů, požadavků na trvanlivost a životnost, zahrnutí profesionálních a komerčních spotřebičů a požadavků na odstraňování kouře a zápachu.
Článek 8
Vstup v platnost a použitelnost
1. Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské Unie.
2. Použije se po jednom roce od vstupu v platnost.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 14. ledna 2014.
A BIZOTTSÁG 66/2014/EU RENDELETE
(2014. január 14.)
a 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a háztartási sütők, tűzhelyek és páraelszívók környezettudatos tervezésére vonatkozó követelmények tekintetében történő végrehajtásáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az energiával kapcsolatos termékek környezetbarát tervezésére vonatkozó követelmények megállapítási kereteinek létrehozásáról szóló, 2009. október 21-i 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 15. cikke (1) bekezdésére,
a 2009/125/EK irányelv 18. cikke szerinti konzultációs fórummal lefolytatott konzultációt követően,
mivel:
(1)
A 2009/125/EK irányelv értelmében a Bizottság köteles megállapítani azon energiával kapcsolatos termékek környezettudatos tervezésének követelményeit, amelyek az eladások száma és a kereskedelem volumene szempontjából jelentősek, amelyek nagy hatást gyakorolnak a környezetre, és amelyek környezetre gyakorolt hatása túlzott költségek nélkül nagymértékben javítható.
(2)
A 2009/125/EK irányelv 16. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében a Bizottság - a 19. cikk (3) bekezdésében előírt eljárással, a 15. cikk (2) bekezdésében meghatározott kritériumoknak megfelelően, a konzultációs fórummal folytatott konzultációt követően, az indokoltnak ítélt körben - köteles végrehajtási intézkedéseket elfogadni az üvegházhatású gázok kibocsátásának költséghatékony csökkentése szempontjából igen nagy jelentőségű termékekre, köztük a sütőket, a tűzhelyeket és a páraelszívókat is magukban foglaló háztartási készülékekre vonatkozóan.
(3)
A Bizottság előkészítő vizsgálatok keretében elemezte a háztartási konyhai készülékek, köztük a sütők, a tűzhelyek és a páraelszívók műszaki, környezetvédelmi és gazdasági jellemzőit. Ezekben a vizsgálatokban érdekeltek és más - uniós és harmadik országbeli - érdeklődők is részt vettek, és a Bizottság a vizsgálatok végeztével közzétette azok eredményeit.
(4)
E rendelet szempontjából az e rendelet hatálya alá tartozó termékek környezetvédelmi jellemzői közül elsősorban a használat közbeni energiafogyasztást indokolt lényeges paraméternek tekinteni.
(5)
A háztartási konyhai készülékek, köztük a sütők, a tűzhelyek és a páraelszívók teljes energiafogyasztásának egy jelentős része gyakran a készenléti és a kikapcsolt üzemmódhoz kötődik. E készülékek esetében az említett üzemmódokban elfogyasztott energia mennyisége az energiahatékonysági minimumkövetelmények hatálya alá tartozik. A háztartási sütők és tűzhelyek készenléti és kikapcsolt üzemmódjára vonatkozó követelmények megállapítása a 2005/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az elektromos és elektronikus háztartási és irodai berendezések készenléti és kikapcsolt üzemmódban fellépő elektromosáram-fogyasztására vonatkozó környezetbarát tervezési követelmények tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2008. december 17-i 1275/2008/EK bizottsági rendeletben (2) a környezettudatos tervezés vonatkozásában előírt követelmények alapján történt.
(6)
Az Európai Unióban a háztartási sütők, tűzhelyek és páraelszívók éves energiafogyasztása 2010-ben becslések szerint 755 PJ volt (primerenergia-fogyasztás). Külön beavatkozás nélkül az előrejelzések szerint az éves energiafogyasztás 2020-ig 779 PJ-ra nőhet. Az előkészítő vizsgálatok azt mutatták, hogy e termékek energiafogyasztása lényegesen csökkenthető.
(7)
Az e rendeletben a környezettudatos tervezés vonatkozásában előírt követelmények és a 65/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletben (3) előírt címkézési követelmények együttesen 2020-ig várhatóan éves szinten 27 PJ megtakarítást fognak eredményezni a primerenergia-felhasználásban, ami 2030-ig évi 60 PJ-ra növekszik.
(8)
Az előkészítő vizsgálatok azt mutatták, hogy a 2009/125/EK irányelv I. melléklete 1. részének 1.3. pontjában a környezettudatos tervezés kapcsán meghatározott további paraméterekkel nem szükséges foglalkozni, mert a háztartási konyhai készülékeknek, köztük a sütőknek, a tűzhelyeknek és a páraelszívóknak a használat közbeni villamosenergia- és gázfogyasztás a legfontosabb környezetvédelmi jellemzője.
(9)
Az e rendelet hatálya alá tartozó termékeket olyan meglévő, költséghatékony, nem gyártófüggő technológiák alkalmazásával célszerű energiahatékonyabbá tenni, amelyek csökkenthetik e termékek megvásárlásának és üzemeltetésének együttes költségét.
(10)
A környezettudatos tervezésre vonatkozó követelmények a végfelhasználó szempontjából nem befolyásolhatják az érintett berendezések funkcionalitását, és nem fejthetnek ki kedvezőtlen hatást az egészségre, a biztonságra és a környezetre. Különösen fontos, hogy a használat közbeni energiafogyasztás csökkentéséből származó előnyök nagyobbak legyenek, mint az előállítás során és ártalmatlanításkor felmerülő további lehetséges környezeti hatások.
(11)
A környezettudatos tervezésre vonatkozó követelményeket fokozatosan, három szakaszban indokolt bevezetni, hogy a gyártóknak elegendő idejük legyen termékeik e rendelet követelményeihez való hozzáigazítására. Az időütemezésnek biztosítania kell a már piaci forgalomban lévő berendezések funkcionalitását érintő kedvezőtlen hatások elkerülését, és figyelembe kell vennie a végfelhasználóknál és a gyártóknál, különösen pedig a kis- és középvállalkozásoknál jelentkező költségvonzatokat, miközben biztosítania kell e rendelet célkitűzéseinek megfelelő időben történő teljesülését is.
(12)
A termékparaméterek mérésére és számítására olyan megbízható, pontos és megismételhető módszereket indokolt alkalmazni, amelyek figyelembe veszik a legkorszerűbbnek tekintett mérési és számítási módszertant és különösen - ha rendelkezésre állnak - az európai szabványosításról szóló, 2012. október 25-i 1025/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) I. mellékletében felsorolt európai szabványügyi szervezetek által elfogadott harmonizált szabványokat.
(13)
A 2009/125/EK irányelv 8. cikke értelmében ebben a rendeletben meg kell határozni az alkalmazandó megfelelőségértékelési eljárásokat.
(14)
A megfelelőség ellenőrzésének megkönnyítése érdekében indokolt megkövetelni, hogy a gyártók a 2009/125/EK irányelv IV. és V. melléklete szerinti műszaki dokumentációban bizonyos olyan információkat megadjanak, amelyek kapcsolatosak az e rendeletben meghatározott követelményekkel.
(15)
A tisztességes verseny biztosítása, a megcélzott potenciális energiamegtakarítás elérése és a termékek energiahatékonyságáról a fogyasztók számára nyújtandó tájékoztatás pontossága érdekében e rendeletben világossá kell tenni, hogy a nemzeti piacfelügyeleti hatóságok számára az egyes energiával kapcsolatos termékek modelljein az e rendeletben rögzített követelmények teljesülésének ellenőrzése céljából végzett kísérleti vizsgálatokhoz előírt tűrések nem adhatnak okot a gyártók számára arra, hogy a modell működési jellemzőit kedvezőbb színben tüntessék fel, mint amit a termék műszaki dokumentációjában megjelölt mérések és számítások indokolnak.
(16)
Az e rendeletben megállapított, jogilag kötelező követelmények mellett - az e rendelet hatálya alá tartozó termékek teljes életciklusára vonatkozó legfontosabb környezetvédelmi információk széles körű rendelkezésre állásának és könnyű hozzáférhetőségének biztosítása érdekében - meg kell határozni a piacon beszerezhető, legjobban teljesítő készülékekre vonatkozó indikatív referenciaértékeket.
(17)
Indokolt úgy rendelkezni, hogy e rendelet rendelkezéseit - és különösen a sütők energiahatékonyságának meghatározása céljából alkalmazott megközelítés hatékonyságát és alkalmasságát - a technológiai haladásra való tekintettel egy későbbi időpontban felül kell vizsgálni.
(18)
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a 2009/125/EK irányelv 19. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Tárgy és hatály
(1) Ez a rendelet a háztartási sütők (ideértve a sütő-főző berendezésbe beépített ilyen sütőket is), a háztartási tűzhelyek és az elektromos háztartási páraelszívók környezettudatos tervezésére vonatkozó forgalombahozatali és használatbavételi követelményeket állapítja meg, ideértve azt az esetet is, amikor a felsorolt készülékeket nem háztartási célokra értékesítik.
(2) Ez a rendelet nem alkalmazandó:
a)
a villamos energiától és a gáztól különböző energiaforrással működő készülékekre;
b)
a „mikrohullámú sütés” funkciót tartalmazó készülékekre;
c)
a kisméretű sütőkre;
d)
a hordozható sütőkre;
e)
a hőtárolós sütőkre;
f)
az elsődlegesen gőzzel működő sütőkre;
g)
a tűzhelyek fedett gázégőire;
h)
a kültéri konyhai készülékekre;
i)
a kizárólag a harmadik gázcsaládba tartozó gázokkal (propán és bután) való működésre szánt készülékekre;
j)
a grillsütőkre.
2. cikk
Fogalommeghatározások
A 2009/125/EK irányelv 2. cikkében található fogalommeghatározásokon túlmenően e rendelet alkalmazásában:
1. „sütő”: olyan készülék vagy készülék olyan része, amelyben egy vagy több, villamos energiával működő és/vagy egy vagy több, gázzal működő sütőtérben, hagyományos vagy légkeveréses üzemmódban étel készíthető;
2. „sütőtér”: az a lehatárolt térrész, amelyben az étel elkészítése céljából a hőmérséklet szabályozható;
3. „több sütőterű sütő”: legalább két, egymástól függetlenül melegíthető sütőtérrel rendelkező sütő;
4. „kisméretű sütő”: olyan sütő, amelyben mindegyik sütőtér szélessége és mélysége egyaránt kisebb 250 mm-nél, vagy magassága kisebb 120 mm-nél;
5. „hordozható sütő”: olyan, nem beépítésre tervezett sütő, amelynek terméktömege 18 kilogrammnál kisebb;
6. „mikrohullámú sütés”: étel melegítése elektromágneses energia segítségével;
7. „hagyományos üzemmód”: a sütő azon működtetési módja, amelyben a sütő sütőterében a légmozgásról kizárólag a természetes hőáramlás gondoskodik;
8. „légkeveréses üzemmód”: olyan üzemmód, amelyben a sütő sütőterében a légmozgásról beépített ventilátor gondoskodik;
9. „üzemciklus”: a standard terhelésnek a sütő sütőterében történő melegítéséhez igénybe vett időtartam;
10. „sütő-főző berendezés”: sütőből és tűzhelyből álló, gázzal vagy villamos energiával működő készülék;
11. „működtetési mód”: a sütő vagy tűzhely használat közbeni állapota;
12. „hőforrás”: a sütő vagy tűzhely melegítésére szolgáló fő energiahordozó;
13. „elektromos tűzhely”: olyan készülék vagy készülék olyan része, amelyben egy vagy több, villamos energiával fűtött főzőfelület és/vagy főzőlap, valamint szabályozóegység található;
14. „gáztűzhely”: olyan készülék vagy készülék olyan része, amelyben egy vagy több, legalább 1,16 kW-os teljesítményű gázégővel fűtött főzőfelület, valamint szabályozóegység található;
15. „tűzhely”: elektromos tűzhely, gáztűzhely vagy vegyes üzemű tűzhely;
16. „fedett gázégő”: sima főzőfelületet adó edzett üveglappal vagy kerámialappal fedett, zárt térben működő gázégő;
17. „vegyes üzemű tűzhely”: egy vagy több, villamos energiával fűtött főzőfelületet vagy főzőlapot, valamint egy vagy több, gázégővel fűtött főzőfelületet tartalmazó készülék;
18. „főzőfelület”: a tűzhely legalább 100 mm átmérőjű, azon része, amelyre az edényt a melegítés céljából helyezni kell, és amelyen egyszerre csak egy edény melegíthető; a főzőfelület kiterjedése a tűzhely felületén esetenként láthatóan meg van jelölve;
19. „főzőlap”: az elektromágneses indukció elvén működő elektromos tűzhely felületének az a része, amelyre az edényt melegítés céljából helyezni kell; a főzőlapon az edény elhelyezésére szolgáló felületrész nincs külön megjelölve, és egyszerre több edény is melegíthető rajta;
20. „páraelszívó”: olyan, motorral működtetett, és azt szabályozó készülék, amely a szennyezett levegő tűzhely feletti összegyűjtésére szolgál, vagy olyan, sütő-fűtő berendezések, tűzhelyek és hasonló konyhai termékek mellé való beépítésre szánt, lefelé irányuló légáramú rendszert tartalmaz, amely a keletkező gőzt belső vezetőcsövön keresztül, lefelé távolítja el;
21. „főzés közben automatikusan vezérelt üzemmód”: az az állapot, amelyben a páraelszívó légárama (ezen belül nedvességtartalma, hőmérséklete stb.) főzés közben egy vagy több érzékelő segítségével automatikusan van szabályozva;
22. „teljesen automatikus páraelszívó”: olyan páraelszívó, amelyben a légáram és/vagy más funkciók szabályozása a nap 24 órájában - így főzés közben is - egy vagy több érzékelő segítségével, automatikusan történik;
23. „legjobb hatásfokú pont”, „BEP”:: a páraelszívó jelleggörbéjének azon pontja, amelyhez a legnagyobb hidrodinamikai hatékonyság (FDEhood) tartozik;
24. „átlagos megvilágítás”, „Emiddle”: a páraelszívó világítórendszere által a főzési felületen nyújtott, luxban meghatározott átlagos megvilágítás;
25. „kikapcsolt üzemmód”: az az állapot, amelyben a berendezés a villamos hálózatra van kapcsolva, de nem lát el semmilyen funkciót, vagy kizárólag a kikapcsolt üzemmódra utaló jelzést ad vagy a 2004/108/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) szerinti elektromágneses összeférhetőség biztosítását célzó funkciókat látja el;
26. „készenléti üzemmód”: az az állapot, amelyben a berendezés a villamos hálózathoz csatlakozik, rendeltetésszerű üzeme a villamos hálózatról felvett energiától függ, és kizárólag a következő, tetszőleges ideig fenntartható funkciókat látja el: reaktiválási funkció vagy reaktiválási funkció és kizárólag a reaktiválási funkció bekapcsolt állapotának jelzése, és/vagy információ- vagy állapotkijelzés;
27. „reaktiválási funkció”: olyan funkció, amely további funkciók (ideértve az elsődleges funkciót is) igénybevételét lehetővé tévő állapot távkapcsolás útján történő aktiválásával (ideértve a távirányító, belső érzékelő, időzítő működésbe lépését is) lehetővé teszi más üzemmódok (köztük a főfunkció üzemmód) aktiválását;
28. „információ- vagy állapotkijelzés”: tájékoztatást - ideértve az időkijelzést is - nyújtó vagy a berendezés állapotát a kijelzőn megjelenítő folyamatos funkció;
29. „végfelhasználó”: az a fogyasztó, aki egy terméket ténylegesen megvásárol vagy várhatóan meg fog vásárolni;
30. „egyenértékű modell”: olyan forgalomba hozott modell, amelynek műszaki paraméterei megegyeznek egy, ugyanazon gyártó vagy importőr által másik kereskedelmi kódszámmal forgalomba hozott modellével.
3. cikk
A környezettudatos tervezésre vonatkozó követelmények és alkalmazásuk ütemezése
(1) A háztartási sütők, tűzhelyek és páraelszívók környezettudatos tervezésére vonatkozó követelményeket és azok alkalmazásának ütemezését az I. melléklet tartalmazza.
(2) A környezettudatos tervezésre vonatkozó követelmények teljesülését a II. mellékletben megállapított módszereknek megfelelő mérések és számítások alapján kell ellenőrizni.
4. cikk
A megfelelőség értékelése
(1) A 2009/125/EK irányelv 8. cikke alkalmazásában megfelelőségértékelési eljárásként az említett irányelv IV. mellékletében meghatározott belső tervezés-ellenőrzési rendszert vagy az említett irányelv V. mellékletében meghatározott irányítási rendszert kell alkalmazni.
(2) A 2009/125/EK irányelv 8. cikke szerinti megfelelőségértékelés alkalmazásában a műszaki dokumentációnak tartalmaznia kell az e rendelet II. mellékletében meghatározott számítás egy példányát.
(3) Ha egy adott modellre vonatkozóan a műszaki dokumentációban megadott információk számításos úton és/vagy más hasonló készülékek adataiból való extrapoláció segítségével kerültek meghatározásra, akkor a műszaki dokumentációnak részletesen tartalmaznia kell az elvégzett számításokat és/vagy extrapolációt, valamint az elvégzett számítások pontosságának ellenőrzése érdekében a gyártók által elvégzett kísérleti vizsgálatok adatait. Ilyenkor a műszaki dokumentációban fel kell sorolni mindazokat az egyenértékű modelleket, amelyekre vonatkozóan a műszaki dokumentációban megadott információk előállítása ugyanígy történt.
(4) Ha a gyártó vagy az importőr egyenértékű modelleket is forgalomba hoz, a műszaki dokumentációban fel kell sorolnia az összes egyéb egyenértékű modellt.
5. cikk
Piacfelügyeleti célú vizsgálatok
A 2009/125/EK irányelv 3. cikkének (2) bekezdése szerinti piacfelügyeleti célú vizsgálatoknak az e rendelet I. mellékletében megállapított követelmények teljesülése tekintetében történő elvégzésekor a tagállamok hatóságai az e rendelet III. mellékletében előírt ellenőrzési eljárást alkalmazzák.
6. cikk
Indikatív referenciaértékek
A piacon e rendelet hatálybalépésekor beszerezhető, legkedvezőbb működési jellemzőkkel rendelkező készülékekre vonatkozó indikatív referenciaértékeket a IV. melléklet határozza meg.
7. cikk
Felülvizsgálat
A Bizottság ezt a rendeletet a technológiai haladás fényében felülvizsgálja, és e felülvizsgálat eredményeit legkésőbb e rendelet hatálybalépését követően hét évvel a konzultációs fórum elé tárja. A felülvizsgálat során meg kell vizsgálni egyebek mellett az alábbi szabályozási lehetőségeket: az érintett készülékek hasznosítását és újrafeldolgozását elősegítő követelmények bevezetése; a tartósságra és az élettartamra vonatkozó követelmények bevezetése; a hatály kiterjesztése az üzemi és kereskedelmi készülékekre; a füst és szagmentesítésre vonatkozó követelmények bevezetése.
8. cikk
Hatálybalépés és alkalmazás
(1) Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
(2) Rendelkezéseit a hatálybalépését követő 1 évvel kezdődően kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2014. január 14-én.