NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 807/2014
ze dne 11. března 2014,
kterým se doplňují některá ustanovení nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1305/2013 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) a kterým se zavádějí přechodná ustanovení
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1305/2013 ze dne 17. prosince 2013 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 (1), a zejména na čl. 2 odst. 3, čl. 14 odst. 5, čl. 16 odst. 5, čl. 19 odst. 8, čl. 22 odst. 3, čl. 28 odst. 10, čl. 28 odst. 11, čl. 29 odst. 6, čl. 30 odst. 8, čl. 33 odst. 4, čl. 34 odst. 5, čl. 35 odst. 10, čl. 36 odst. 5, čl. 45 odst. 6, čl. 47 odst. 6 a článek 89 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (EU) č. 1305/2013 stanoví obecná pravidla podpory, kterou Unie poskytuje na rozvoj venkova prostřednictvím financování z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV), čímž doplňuje obecná ustanovení o evropských strukturálních a investičních fondech obsažená v části II nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (2). Měla by být přijata doplňující pravidla.
(2)
Členské státy by měly zavést a používat konkrétní podmínky pro přístup k podpoře v případě mladých zemědělců, kteří nezačínají působit jako jediný vedoucí zemědělského podniku. Pro zajištění rovného zacházení s příjemci bez ohledu na právní formu, již si zvolí pro zřízení svého zemědělského podniku, by mělo být stanoveno, že podmínky, za nichž lze právnickou osobu nebo jinou formu partnerství považovat za „mladého zemědělce“, by měly být rovnocenné podmínkám platným pro fyzickou osobu. Měla by být stanovena dostatečně dlouhá doba odkladu, která by mladým zemědělcům umožnila získat potřebnou kvalifikaci.
(3)
S cílem zajistit, že programy výměn pracovníků zemědělských a lesnických podniků a návštěv těchto podniků podporované z EZFRV budou jasně vymezeny a odlišeny od podobných opatření v rámci jiných režimů Unie, a zároveň s cílem přihlédnout k rozmanitosti vnitrostátních situací by členské státy měly ve svých programech rozvoje venkova vymezit dobu trvání a obsah takových programů a návštěv. Obsah by měl být zaměřen na určité oblasti, které úzce souvisejí s plněním prioritních cílů Unie v oblasti rozvoje venkova.
(4)
Měla by být stanovena pravidla, která by upřesnila charakteristické prvky seskupení producentů a typů akcí, na něž lze získat podporu v rámci propagační složky opatření týkajícího se režimů jakosti, podmínky bránící narušení hospodářské soutěže a diskriminaci některých produktů a podmínky vyloučení obchodních značek ze získání podpory.
(5)
Podnikatelské plány podle čl. 19 odst. 4 nařízení (EU) č. 1305/2013 by měly obsahovat prvky, které budou dostačovat k posouzení splnění cílů vybrané operace. S cílem zajistit rovné zacházení s příjemci v celé Unii a usnadnit monitorování by měl být jako kritérium pro stanovení prahových hodnot podle čl. 19 odst. 4 uvedeného nařízení použit produkční potenciál zemědělského podniku.
(6)
Měly by být stanoveny minimální environmentální požadavky, které musí být splněny při zalesňování zemědělské půdy, aby se zajistilo, že nedojde k nežádoucímu zalesňování citlivých stanovišť, včetně oblastí se zemědělstvím vysoké přírodní hodnoty, a že bude zohledněna odolnost vůči změně klimatu. Na stanovištích Natura 2000 by zalesňování mělo být v souladu s cíli správy daného místa. Zvláštní pozornost by měla být věnována zvláštní potřebám ochrany životního prostředí v určitých lokalitách, např. prevenci eroze půdy. Měla by být stanovena přísnější opatření pro případy zalesňování vedoucího k vytvoření rozlehlejších lesů, aby se zohlednil dopad rozsahu takových operací na ekosystémy a zajistilo se, že budou splňovat cíle strategie zelené infrastruktury (3) a nové strategie EU v oblasti lesnictví (4).
(7)
Podmínky, které se vztahují k závazkům extenzifikace chovu hospodářských zvířat nebo chovu místních plemen, jejichž hospodářské využívání je ohroženo, a k ochraně rostlinných genetických zdrojů ohrožených genetickou erozí, by měly zajistit vymezení závazků v souladu s prioritami Unie v oblasti rozvoje venkova, zejména s potřebou zajistit ochranu krajiny a jejích prvků, přírodních zdrojů, včetně vody, půdy a genetické rozmanitosti.
(8)
Měly by být definovány činnosti, které mohou být způsobilé k získání podpory na ochranu a udržitelné využívání a rozvoj genetických zdrojů v zemědělství a na zachování a podporu genetických zdrojů v lesnictví.
(9)
S cílem zabránit dvojímu financování zemědělských postupů příznivých pro klima a životní prostředí a rovnocenných opatření uvedených v článku 43 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1307/2013 (5) a s cílem zabránit narušení hospodářské soutěže mezi zemědělci a zajistit řádné finanční řízení prostředků z EZFRV by mělo být stanoveno, že se od příslušných plateb odečtou dodatečné náklady a ušlé příjmy související s těmito postupy.
(10)
Měly by být vymezeny oblasti, v nichž by závazky v oblasti dobrých životních podmínek zvířat zajistily vyšší standardy produkčních metod. Při tom by mělo být zajištěno, že se tyto závazky v oblasti dobrých životních podmínek zvířat nebudou překrývat s běžnými zemědělskými postupy, zejména s očkováním za účelem prevence onemocnění.
(11)
Mělo by být upřesněno, na jaké krátké dodavatelské řetězce a místní trhy lze poskytovat podporu. S cílem umožnit jasné rozlišení krátkého dodavatelského řetězce od místního trhu by se jako kritérium pro vymezení krátkého dodavatelského řetězce měl používat počet zprostředkovatelů, zatímco pro vymezení místního trhu by se jako kritérium měla použít vzdálenost od zemědělského podniku stanovená v kilometrech s ohledem na konkrétní geografickou situaci dané oblasti, není-li stanoveno jiné přesvědčivé kritérium. Spolupráce malých hospodářských subjektů by měla být jasně zaměřena na překonání obecných nevýhod způsobených roztříštěností ve venkovských oblastech. Měla by proto být omezena na mikropodniky a na fyzické osoby, které se v době podání žádosti o podporu chystají založit mikropodnik. S cílem zajistit koherentní přístup k provádění opatření spolupráce by se v rámci tohoto opatření měla podporovat pouze propagační činnost související s krátkými dodavatelskými řetězci a místními trhy.
(12)
S cílem zajistit zachování příspěvků souvisejících s úroky z komerčních půjček sjednaných vzájemnými fondy podle čl. 38 odst. 3 písm. b) a čl. 39 odst. 4 písm. b) nařízení (EU) č. 1305/2013 na přiměřené úrovni by měly tyto komerční půjčky trvat minimálně jeden rok a maximálně pět let.
(13)
S cílem zajistit účinné využívání prostředků z EZFRV by měly být z podpory vyňaty některé druhy výdajů souvisejících s leasingovými smlouvami, například obchodní marže pronajímatele, náklady na refinancování, režijní náklady a náklady na pojištění. Aby se přihlédlo k různým podmínkám financování a rozvoje zemědělského sektoru v jednotlivých členských státech a zároveň byla zajištěna řádná finanční správa prostředků z EZFRV, členské státy by měly být povinny stanovit ve svých programech rozvoje venkova podmínky, za nichž může být pro podporu způsobilé použité zařízení. V souladu s prioritami Unie v oblasti rozvoje venkova by měla být podpora z EZFRV poskytována pouze na investice do obnovitelných energií s vysokou mírou energetické účinnosti a vysokou úrovní environmentální výkonnosti. Členské státy by pro tento účel měly stanovit minimální kritéria energetické účinnosti. Členské státy by měly zajistit, aby byla splněna platná kritéria udržitelnosti pro bioenergii. Členské státy by měly rovněž podpořit přechod z první generace biopaliv na druhou a měly by podporovat větší produkci moderních biopaliv, které ve velké míře snižují emise skleníkových plynů a u nichž existuje nízké riziko nepřímé změny ve využívání půdy a které zároveň přímo nekonkurují zemědělské půdě určené pro trhy s potravinami a krmivy.
(14)
Měly by být stanoveny podmínky pro změnu nebo úpravu závazků v rámci opatření podle článků 28, 29, 33 a 34 nařízení (EU) č. 1305/2013 a měly by být vymezeny situace, za nichž nelze požadovat vrácení podpory. Mělo by být zajištěno, že změna nebo úprava závazků bude možná pouze v případě, že budou zachovány nebo posíleny environmentální cíle závazku.
(15)
Měla by být přijata opatření pro přechod z podpory na rozvoj venkova poskytované podle nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 (6) nebo, v případě Chorvatska, nařízení Rady (ES) č. 1085/2006 (7) na podporu poskytovanou podle nařízení (EU) č. 1305/2013. S ohledem na skutečnost, že řada přechodných opatření pro rozvoj venkova již byla zavedena nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1310/2013 (8), mělo by toto nařízení stanovit podmínky, za nichž se výdaje související s opatřeními podle článků 52 a 63 nařízení (ES) č. 1698/2005 stávají způsobilými podle nařízení (EU) č. 1305/2013. Toto nařízení by mělo rovněž upravit termíny pro předkládání hodnocení ex post programů a jejich přehledu, aby se zohlednila přechodná ustanovení týkající se provádění programů z programového období 2007-2013 v roce 2014 zavedená článkem 1 nařízení (EU) č. 1310/2013.
(16)
Vzhledem k tomu, že nařízení (EU) č. 1305/2013 nahrazuje nařízení (ES) č. 1698/2005, je vhodné zrušit prováděcí pravidla k nařízení (ES) č. 1698/2005 stanovená v nařízení Komise (ES) č. 1974/2006 (9). Nařízení (ES) č. 1974/2006 by proto mělo být zrušeno.
(17)
S ohledem na skutečnost, že v době zveřejnění tohoto nařízení v Úředním věstníku Evropské unie již bude programové období 2014-2020 probíhat, je nezbytné stanovit co nejbližší lhůtu pro jeho vstup v platnost. Mělo by proto vstoupit v platnost dnem svého vyhlášení a být použitelné od prvního dne programového období 2014-2020, tedy od 1. ledna 2014,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBLAST PŮSOBNOSTI
Článek 1
Oblast působnosti
Toto nařízení stanoví:
1)
ustanovení, jimiž se doplňuje nařízení (EU) č. 1305/2013, pokud jde o:
a)
mladé zemědělce;
b)
výměny pracovníků zemědělských a lesnických podniků a návštěvy těchto podniků;
c)
režimy jakosti - propagaci;
d)
rozvoj zemědělských podniků a podnikatelské činnosti;
e)
zalesňování a zakládání lesů;
f)
agroenvironmentálně-klimatické opatření;
g)
zachování genetických zdrojů v zemědělství a lesnictví;
h)
zamezení dvojímu financování;
i)
dobré životní podmínky zvířat;
j)
spolupráci;
k)
komerční půjčky vzájemným fondům;
l)
investice;
m)
změnu nebo úpravu závazků;
n)
rozšířené nebo nové závazky;
2)
zvláštní přechodná pravidla upravující podmínky, za nichž podpora schválená Komisí na základě nařízení (ES) č. 1698/2005 nebo, v případě Chorvatska, nařízení (ES) č. 1085/2006, může být začleněna do podpory poskytované podle nařízení (EU) č. 1305/2013, a to v případě Chorvatska včetně technické pomoci.
KAPITOLA II
USTANOVENÍ DOPLŇUJÍCÍ PRAVIDLA TÝKAJÍCÍ SE OPATŘENÍ PRO ROZVOJ VENKOVA
Článek 2
Mladý zemědělec
1. Členské státy zavedou a uplatňují zvláštní podmínky pro přístup k podpoře v případě, že mladý zemědělec podle definice v čl. 2 odst. 1 písm. n) nařízení (EU) č. 1305/2013 nezačíná působit jako jediný vedoucí podniku bez ohledu na jeho právní formu. Tyto podmínky jsou rovnocenné podmínkám, které platí pro mladého zemědělce začínajícího působit jako jediný vedoucí podniku. Ve všech případech musí mladí zemědělci zemědělský podnik řídit.
2. Pokud se žádost o podporu týká podniku, který vlastní právnická osoba, mladý zemědělec ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. n) nařízení (EU) č. 1305/2013 vykonává účinnou a dlouhodobou kontrolu nad právnickou osobou, pokud jde o rozhodování související s řízením, zisky a finančními riziky. Pokud se na kapitálu nebo řízení této právnické osoby podílí několik fyzických osob, včetně osob, které nejsou mladým zemědělcem, musí být mladý zemědělec schopen vykonávat tuto účinnou a dlouhodobou kontrolu buď sám, nebo společně s jinými zemědělci.
Pokud má nad právnickou osobou výhradní nebo společnou kontrolu jiná právnická osoba, uplatní se požadavky stanovené v prvním pododstavci na veškeré fyzické osoby, které mají nad touto jinou právnickou osobou kontrolu.
3. Všechny prvky definice mladého zemědělce stanovené v čl. 2 odst. 1 písm. n) nařízení (EU) č. 1305/2013 musí být splněny v okamžiku podání žádosti o podporu podle uvedeného nařízení. Příjemci však může být poskytnuta doba odkladu, která není delší než 36 měsíců od data individuálního rozhodnutí o udělení podpory, pro splnění podmínek souvisejících se získáním profesních dovedností stanovených v programu rozvoje venkova.
Článek 3
Výměny pracovníků zemědělských a lesnických podniků a návštěvy těchto podniků
Členské státy ve svých programech rozvoje venkova vymezí dobu trvání a obsah krátkodobých programů výměn pracovníků zemědělských a lesnických podniků a návštěv těchto podniků podle čl. 14 odst. 1 nařízení (EU) č. 1305/2013. Tyto programy a návštěvy se zaměří zejména na metody nebo technologie udržitelného zemědělství a lesnictví, diverzifikaci zemědělských podniků, zemědělské podniky zapojené do krátkých dodavatelských řetězců, rozvoj nových podnikatelských příležitostí a nových technologií a na zlepšení odolnosti lesů.
Článek 4
Režimy jakosti - propagace
1. Seskupeními producentů, která získávají podporu podle čl. 16 odst. 2 nařízení (EU) č. 1305/2013, jsou bez ohledu na jejich právní formu subjekty, které sdružují hospodářské subjekty zapojené do režimů jakosti zemědělských produktů, bavlny nebo potravin podle čl. 16 odst. 1 uvedeného nařízení, pokud jde o konkrétní produkt, na nějž se vztahuje jeden z těchto režimů.
2. Druhy akcí, které jsou způsobilé pro poskytnutí podpory podle čl. 16 odst. 2 nařízení (EU) č. 1305/2013, mají tyto charakteristiky:
a)
jejich cílem je motivovat spotřebitele ke koupi produktů, na něž se vztahuje režim jakosti zemědělských produktů, bavlny nebo potravin podle čl. 16 odst. 1 nařízení (EU) č. 1305/2013, přičemž je účast v tomto režimu podporována z programu rozvoje venkova, a
b)
upozorňují na specifické znaky nebo výhody daných produktů, zejména na jejich jakost, zvláštní metody produkce, vysokou úroveň životních podmínek zvířat a ohled na životní prostředí související s danými režimy jakosti.
3. Způsobilé akce nepobízejí spotřebitele ke koupi produktu z důvodu jeho konkrétního původu, s výjimkou produktů, na něž se vztahují režimy jakosti zavedené hlavou II nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 (10), kapitolou III nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 110/2008 (11), kapitolou III nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 251/2014 (12) a oddílem 2 kapitoly I hlavy II části II nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 (13), pokud jde o víno. Původ produktu může být uveden, pokud je zmínka o původu ve vztahu k hlavnímu sdělení podřadná.
4. Podporu podle čl. 16 odst. 2 nařízení (EU) č. 1305/2013 nelze poskytnout na informační a propagační akce týkající se obchodních značek.
Článek 5
Rozvoj zemědělských podniků a podnikatelské činnosti
1. Podnikatelský plán podle čl. 19 odst. 4 nařízení (EU) č. 1305/2013 popisuje přinejmenším:
a)
v případě podpory na zahájení podnikatelské činnosti mladých zemědělců:
i)
počáteční situaci zemědělského podniku,
ii)
průběžné a celkové cíle rozvoje činností zemědělského podniku,
iii)
podrobné informace o akcích, včetně akcí souvisejících s environmentální udržitelností a účinným využíváním zdrojů, které jsou potřebné pro rozvoj činností zemědělského podniku, jako jsou například investice, vzdělávání či poradenství;
b)
v případě podpory na zahájení nezemědělských činností ve venkovských oblastech:
i)
počáteční ekonomickou situaci fyzické osoby, mikropodnik, nebo malého podniku žádajícího o podporu,
ii)
průběžné a celkové cíle rozvoje nových činností dané osoby nebo zemědělského podniku, mikropodniku nebo malého podniku,
iii)
podrobné informace o akcích, které jsou potřebné pro rozvoj činností dané osoby nebo zemědělského podniku, mikropodniku nebo malého podniku, jako jsou například podrobné informace o investicích, vzdělávání či poradenství;
c)
v případě podpory na zahájení činnosti pro rozvoj malých zemědělských podniků:
i)
počáteční situaci zemědělského podniku a
ii)
podrobné informace o akcích, včetně akcí souvisejících s environmentální udržitelností a účinným využíváním zdrojů, které by mohly napomoci dosažení hospodářské životaschopnosti, jako jsou například investice, vzdělávání či spolupráce.
2. Členské státy vymezí prahové hodnoty podle čl. 19 odst. 4 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 1305/2013 z hlediska produkčního potenciálu zemědělského podniku, měřeného jako standardní produkce podle definice v článku 5 nařízení Komise (ES) č. 1242/2008 (14) nebo rovnocenným způsobem.
Článek 6
Zalesňování a zakládání lesů
V souvislosti se zalesňováním a zakládáním lesů podle článku 22 nařízení (EU) č. 1305/2013 platí tyto minimální environmentální požadavky:
a)
výběr vysazovaných druhů, zalesňovaných ploch a metod zalesňování zabrání nežádoucímu zalesňování citlivých stanovišť, například rašelinišť a mokřadů, a negativním dopadům na oblasti s vysokou ekologickou hodnotou, včetně oblastí se zemědělstvím vysoké přírodní hodnoty. V lokalitách sítě Natura 2000 podle směrnice Rady 92/43/EHS (15) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/147/ES (16) je povoleno pouze zalesňování, které je v souladu s cíli správy dané lokality a schválí ho příslušný orgán členského státu pověřený prováděním sítě Natura 2000;
b)
při výběru druhů, odrůd, ekotypů a původu stromů se přihlíží k potřebě odolnosti vůči změně klimatu a přírodním katastrofám a k biotickým, půdním a hydrologickým podmínkám dané oblasti a zároveň k potenciální invazní povaze druhů v místních podmínkách, jak jsou stanoveny členskými státy. Příjemce má povinnost chránit les a pečovat o něj přinejmenším po dobu, po niž je vyplácena prémie za ušlý příjem ze zemědělství a náklady na údržbu. Péče zahrnuje výchovu, případně probírku či pastvu v zájmu budoucího vývoje lesa, regulaci soutěže s bylinnou vegetací a prevenci nahromadění hořlavého podrostu. V případě rychle rostoucích druhů stanoví členské státy minimální a maximální dobu před pokácením. Minimální doba nesmí být kratší než 8 let a maximální doba nesmí být delší než 20 let;
c)
v případech, kdy v důsledku obtížných environmentálních nebo klimatických podmínek, včetně degradace životního prostředí, nelze očekávat, že výsadba víceletých druhů dřevin povede k vytvoření lesního porostu podle definice uvedené v příslušných vnitrostátních právních předpisech, může členský stát příjemci povolit, aby zajistil a zachovával jiný dřevinný vegetační pokryv. Příjemce zajistí stejnou úroveň péče a ochrany jako v případě lesů;
d)
pokud zalesňování vede ke vzniku lesů, jejichž velikost překročí určitou prahovou hodnotu vymezenou členským státem, spočívá toto zalesnění:
i)
buď ve výlučné výsadbě ekologicky přizpůsobených druhů nebo druhů odolných vůči změně klimatu v dané biogeografické oblasti, které podle posouzení dopadů neohrožují biologickou rozmanitost a ekosystémové služby ani nemají nepříznivý vliv na lidské zdraví; nebo
ii)
v kombinaci druhů stromů zahrnující:
-
alespoň 10 % listnatých stromů na oblast;
-
nebo alespoň tři druhy nebo odrůdy, z nichž nejméně zastoupený/zastoupená pokryje alespoň 10 % oblasti.
Článek 7
Agroenvironmentálně-klimatické opatření
1. Závazky v rámci agroenvironmentálně-klimatického opatření podle článku 28 nařízení (EU) č. 1305/2013, jež se týkají extenzifikace chovu hospodářských zvířat, splňují alespoň tyto podmínky:
a)
celá pastevní plocha zemědělského podniku je spravována a obhospodařována tak, aby se předešlo nadměrnému či nedostatečnému spásání;
b)
intenzita chovu se vymezí s ohledem na všechna pasoucí se hospodářská zvířata v zemědělském podniku nebo, v případě závazku omezit výluh živin, na všechna zvířata chovaná v zemědělském podniku, která jsou pro daný závazek relevantní.
2. Závazky v rámci agroenvironmentálně-klimatického opatření podle článku 28 nařízení (EU) č. 1305/2013, jež se týkají chovu místních plemen, jejichž hospodářské využívání je ohroženo, nebo ochrany rostlinných genetických zdrojů ohrožených genetickou erozí, začleňují požadavek:
a)
chovat hospodářská zvířata místních plemen, která jsou geneticky přizpůsobená jednomu nebo několika tradičním produkčním systémům nebo životnímu prostředí v zemi a jejichž hospodářské využívání je ohroženo, nebo
b)
chránit rostlinné genetické zdroje, které jsou přirozeně přizpůsobené místním a regionálním podmínkám a které jsou ohroženy genetickou erozí.
Pro podporu jsou způsobilé tyto druhy hospodářských zvířat:
a)
skot;
b)
ovce;
c)
kozy;
d)
koňovití;
e)
prasata;
f)
ptáci.
3. Má se za to, že hospodářské využívání místních plemen je ohroženo, pokud jsou splněny tyto podmínky:
a)
je prokázán počet chovných samic na vnitrostátní úrovni;
b)
počet a status ohrožení daných plemen je osvědčen řádně uznanou příslušnou vědeckou institucí;
c)
řádně uznaná příslušná technická instituce vede a aktualizuje plemennou knihu daného plemene;
d)
dotčené instituce mají nezbytné odborné a praktické znalosti k identifikaci zvířat ohrožených plemen.
Program pro rozvoj venkova obsahuje informace o způsobu plnění těchto podmínek.
4. Má se za to, že rostlinné genetické zdroje jsou ohroženy genetickou erozí, pokud program pro rozvoj venkova obsahuje dostatečné důkazy genetické eroze založené na vědeckých výsledcích a ukazatelích snížení výskytu krajových forem či původních místních odrůd, rozmanitosti jejich populace a případně změn zemědělských postupů převládajících na místní úrovni.
5. Činnosti, na něž se vztahuje druh agroenvironmentálně-klimatických závazků uvedený v odstavcích 1 až 4 tohoto článku, nejsou způsobilé k poskytnutí podpory podle čl. 28 odst. 9 nařízení (EU) č. 1305/2013.
Článek 8
Zachování genetických zdrojů v zemědělství a lesnictví
1. Pro účely tohoto článku se použijí tyto definice:
a)
„zachováním in situ“ v zemědělství se rozumí zachování genetického materiálu v ekosystémech a na přirozených stanovištích a uchování a obnova životaschopných populací volně žijících druhů nebo plemen v jejich přirozeném prostředí a v případě domestikovaných živočišných plemen nebo vyšlechtěných rostlinných druhů v zemědělsky využívaném prostředí, kde se vyvinuly jejich charakteristické vlastnosti;
b)
„zachováním in situ“ v lesnictví se rozumí zachování genetického materiálu v ekosystémech a na přirozených stanovištích a uchování a obnova životaschopných populací druhů v jejich přirozeném prostředí;
c)
„zachováním v zemědělském nebo lesnickém podniku“ se rozumí zachování a rozvoj in situ na úrovni zemědělského nebo lesnického podniku;
d)
„zachováním ex situ“ se rozumí zachování genetického materiálu pro zemědělství nebo lesnictví mimo jeho přírodní stanoviště;
e)
„sbírkou ex situ“ se rozumí sbírka genetického materiálu pro zemědělství nebo lesnictví uchovávaného mimo jeho přírodní stanoviště.
2. Činnosti na zachování genetických zdrojů v zemědělství a lesnictví způsobilé pro podporu podle čl. 28 odst. 9 a čl. 34 odst. 4 nařízení (EU) č. 1305/2013 zahrnují:
a)
cílené akce: akce propagující zachování ex situ a in situ, charakterizaci, sběr a využití genetických zdrojů v zemědělství a lesnictví, včetně internetových inventářů genetických zdrojů v současnosti zachovávaných in situ, včetně zachování v zemědělském nebo lesnickém podniku, sbírek ex situ a databází;
b)
koordinované akce: akce propagující výměnu informací o zachování, charakterizaci, sběru a využití genetických zdrojů v zemědělství a lesnictví Unie mezi příslušnými organizacemi v členských státech;
c)
doprovodné akce: informační, naučné a poradenské akce zahrnující nevládní organizace a jiné příslušné zainteresované strany, vzdělávací kurzy a přípravu technických zpráv.
Článek 9
Zamezení dvojímu financování zemědělských postupů příznivých pro klima a životní prostředí a rovnocenných postupů
1. Pro účely podpory podle čl. 28 odst. 6, čl. 29 odst. 4 a čl. 30 odst. 1 nařízení (EU) č. 1305/2013 se při výpočtu takových plateb přihlíží pouze k dodatečným nákladům nebo ušlým příjmům souvisejícím se závazky, které překračují rozsah příslušných povinných postupů podle článku 43 nařízení (EU) č. 1307/2013.
2. Je-li agroenvironmentálně-klimatický závazek podle článku 28 nařízení (EU) č. 1305/2013 týkající se postupů uvedených v příloze IX oddíle I bodech 3 a 4 a v příloze IX oddíle III bodu 7 nařízení (EU) č. 1307/2013 a veškerých jiných postupů připojených k uvedené příloze oznámen podle pravidel čl. 43 odst. 8 nařízení (EU) č. 1307/2013 jako závazek, který je rovnocenný jednomu nebo několika postupům uvedeným v čl. 43 odst. 2 daného nařízení, pak se platba za agroenvironmentálně-klimatický závazek podle čl. 28 odst. 6 nařízení (EU) č. 1305/2013 sníží o paušální částku odpovídající části ekologické platby v členském státě nebo regionu u každého ekologizačního postupu podle čl. 43 odst. 12 písm. c) nařízení (EU) č. 1307/2013.
Článek 10
Dobré životní podmínky zvířat
Závazky týkající se dobrých životních podmínek zvířat, které jsou způsobilé k získání podpory podle článku 33 nařízení (EU) č. 1305/2013, zajistí vyšší úroveň produkčních metod v jedné z následujících oblastí:
a)
poskytování vody, krmiva a péče o zvířata v souladu s přirozenými potřebami chovu hospodářských zvířat;
b)
podmínky ustájení, například větší přidělený prostor, podlažní povrch, materiály používané k obohacení prostředí, přirozené světlo;
c)
přístup do venkovních prostor;
d)
postupy, které se vyhýbají mrzačení nebo kastraci zvířat, nebo ve zvláštních případech, kdy je mrzačení nebo kastrace považována za nutnou, postupy, při nichž se používají anestetika, analgetika a protizánětlivé léky či imunokastrace.
Článek 11
Spolupráce
1. Podpora na vytvoření a rozvoj krátkých dodavatelských řetězců podle čl. 35 odst. 2 písm. d) nařízení (EU) č. 1305/2013 se týká pouze dodavatelských řetězců, které zahrnují nejvýš jednoho zprostředkovatele mezi zemědělcem a spotřebitelem.
2. Podpora na vytvoření a rozvoj místních trhů podle čl. 35 odst. 2 písm. d) nařízení (EU) č. 1305/2013 se týká trhů, u nichž:
a)
je v programu pro rozvoj venkova stanoveno, v okruhu kolika kilometrů kolem zemědělského podniku, z něhož produkt pochází, musí proběhnout činnosti zpracování a prodeje konečnému spotřebiteli, nebo
b)
je v programu pro rozvoj venkova uvedena přesvědčivá alternativní definice.
3. Pro účely činností podporovaných podle čl. 35 odst. 2 písm. c) nařízení (EU) č. 1305/2013 se „malým hospodářským subjektem“ rozumí mikropodnik podle definice v doporučení Komise 2003/361/ES (17) nebo fyzická osoba nezapojená do hospodářské činnosti v okamžiku uplatňování podpory.
4. Propagační činnosti podle čl. 35 odst. 2 písm. e) nařízení (EU) č. 1305/2013 jsou způsobilé k poskytnutí podpory pouze ve vztahu ke krátkému dodavatelskému řetězci a místním trhům splňujícím specifikace stanovené v odstavcích 1 a 2 tohoto článku.
Článek 12
Komerční půjčky vzájemným fondům
Jestliže je zdrojem prostředků pro finanční kompenzaci placenou ze vzájemných fondů podle článků 38 a 39 nařízení (EU) č. 1305/2013 komerční půjčka, je doba trvání půjčky od jednoho roku do pěti let.
Článek 13
Investice
Pro účely článku 45 nařízení (EU) č. 1305/2013:
a)
v případě leasingu nejsou další náklady spojené s leasingovou smlouvou, jako např. obchodní marže pronajímatele, náklady na refinancování úroků, režijní a pojistné náklady, způsobilými výdaji;
b)
členské státy stanoví ve svých programech rozvoje venkova podmínky, za nichž lze nákup použitého zařízení považovat za způsobilé výdaje;
c)
členské státy vyžadují dodržování minimálních norem energetické účinnosti u podporovaných investic do infrastruktury pro energii z obnovitelných zdrojů, při nichž dochází ke spotřebě nebo produkci energie, pokud takové normy existují na vnitrostátní úrovni;
d)
investice do zařízení, jejichž primárním účelem je produkce elektrické energie z biomasy, nejsou způsobilé k získání podpory, není-li využito určité minimální procento tepelné energie stanovené členským státem;
e)
členské státy stanoví pro různé typy zařízení prahové hodnoty maximální míry obilovin a ostatních plodin s vysokým obsahem škrobu, cukru nebo oleje využívaných k produkci bioenergie, včetně biopaliv. Podpora projektům na výrobu bioenergie je omezena na bioenergii, která splňuje platná kritéria udržitelnosti stanovená v právních předpisech Unie, včetně čl. 17 odst. 2 až 6 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES (18). Celkové posouzení této problematiky je zahrnuto do strategického posouzení vlivů na životní prostředí programu pro rozvoj venkova.
Článek 14
Změna nebo úprava závazků
1. Členské státy mohou povolit změnu jednoho závazku podle článků 28, 29, 33 nebo 34 nařízení (EU) č. 1305/2013 na jiný závazek během doby jeho platnosti, jsou-li splněny všechny tyto podmínky:
a)
změna má významný přínos pro životní prostředí nebo dobré životní podmínky zvířat;
b)
změna výrazně posiluje stávající závazek;
c)
schválený program pro rozvoj venkova obsahuje dané závazky.
Nový závazek je přijat na celé období stanovené v příslušném opatření bez ohledu na dobu, po kterou již byl prováděn původní závazek.
2. Členské státy mohou povolit úpravu závazků podle článků 28, 29, 33 a 34 nařízení (EU) č. 1305/2013 během doby jejich platnosti, jestliže schválený program pro rozvoj venkova poskytuje možnost takové úpravy a jestliže je taková úprava řádně odůvodněná z hlediska dosažení cílů původního závazku.
Příjemce plní upravený závazek po zbývající dobu trvání původního závazku.
Úprava může mít rovněž podobu prodloužení doby trvání závazku.
Článek 15
Situace, v nichž se nevyžaduje vrácení podpory
1. Jestliže příjemce zvýší plochu zemědělského podniku během doby trvání závazku, který je podmínkou pro udělení podpory, mohou členské státy zajistit rozšíření závazku tak, aby se po zbytek období vztahoval na dodatečnou plochu, nebo mohou původní závazek nahradit novým. Totéž platí v případě, že se plocha, jíž se závazek týká, zvýší v rámci zemědělského podniku.
2. Závazek lze rozšířit na dodatečné plochy podle odstavce 1, pouze pokud:
a)
je to přínosné k dosažení cíle v oblasti životního prostředí, jehož se závazek týká;
b)
je to oprávněné vzhledem k povaze závazku, délce zbývajícího období a velikosti dodatečné plochy;
c)
nedojde ke snížení účinnosti kontrol zajišťujících dodržování podmínek pro udělení podpory.
Musí být dodrženo původní trvání závazku.
3. Nový závazek k náhradě původního závazku podle odstavce 1 lze přijmout za podmínky, že se týká celé dotčené plochy a že jeho podmínky nejsou méně náročné než podmínky původního závazku.
V případě nahrazení původního závazku novým se nový závazek přijímá na celé období uvedené v příslušném opatření bez ohledu na dobu, po kterou již byl původní závazek prováděn.
KAPITOLA III
PŘECHODNÁ USTANOVENÍ
Článek 16
Způsobilost výdajů
1. Výdaje související s právními závazky příjemců přijatými během programového období 2007-2013 v rámci opatření podle článků 52 a 63 nařízení (ES) č. 1698/2005 jsou způsobilé pro poskytnutí příspěvku z EZFRV v programovém období 2014-2020, pokud jde o platby provedené:
a)
mezi 1. lednem 2014 a 31. prosincem 2015, pokud již byl vyčerpán finanční příděl na dané opatření příslušného programu přijatého podle nařízení (ES) č. 1698/2005;
b)
po 31. prosinci 2015.
2. Výdaje uvedené v odstavci 1 jsou způsobilé pro příspěvek z EZFRV v programovém období 2014-2020 za těchto podmínek:
a)
tyto výdaje jsou stanoveny v příslušném programu pro rozvoj venkova na programové období 2014-2020;
b)
použije se míra příspěvku z EZFRV na odpovídající opatření podle nařízení (EU) č. 1305/2013 stanovená v příloze I tohoto nařízení;
c)
členské státy zajistí jasnou identifikaci příslušných přechodných operací ve svých řídicích a kontrolních systémech.
Článek 17
Chorvatsko
1. Výdaje související s právními závazky Chorvatska vůči příjemcům, které byly přijaty v rámci nástroje předvstupní pomoci v oblasti zemědělství a rozvoje venkova (IPARD) u operací v rámci opatření uvedených v čl. 171 odst. 3 písm. b) a odst. 4 písm. a) a b) nařízení Komise (ES) č. 718/2007 (19), jsou způsobilé pro poskytnutí příspěvku z EZFRV v programovém období 2014-2020, pokud jde o platby provedené:
a)
mezi 1. lednem 2014 a 31. prosincem 2016, pokud již byl vyčerpán finanční příděl na dané opatření příslušného programu přijatého podle nařízení (ES) č. 718/2007;
b)
po 31. prosinci 2016.
2. Výdaje uvedené v odstavci 1 jsou způsobilé pro příspěvek z EZFRV v programovém období 2014-2020 za těchto podmínek:
a)
tyto výdaje jsou stanoveny v příslušném programu pro rozvoj venkova na programové období 2014-2020;
b)
použije se míra příspěvku z EZFRV na odpovídající opatření podle nařízení (EU) č. 1305/2013 stanovená v příloze II tohoto nařízení;
c)
Chorvatsko zajistí jasnou identifikaci příslušných přechodných operací ve svých řídicích a kontrolních systémech.
3. Výdaje vzniklé po 31. prosinci 2013 ve vztahu k operacím, které jsou nutné pro uzavření programu IPARD a hodnocení ex post podle článku 191 nařízení (ES) č. 718/2007, jsou v programovém období 2014-2020 způsobilé pro poskytnutí příspěvku z EZFRV ze složky technická pomoc, jestliže program obsahuje ustanovení o takových výdajích.
Článek 18
Hodnocení ex post
1. Zpráva o hodnocení ex post uvedená v čl. 86 odst. 5 nařízení (ES) č. 1698/2005 se Komisi předloží do 31. prosince 2016.
2. Přehled hodnocení ex post uvedený v článku 87 nařízení (ES) č. 1698/2005 se dokončí nejpozději do 31. prosince 2017.
KAPITOLA IV
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 19
Zrušení
Nařízení (ES) č. 1974/2006 se zrušuje.
Nadále se použije na operace prováděné na základě programů schválených Komisí podle nařízení (ES) č. 1698/2005 před dnem 1. ledna 2014.
Článek 20
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 11. března 2014.
A BIZOTTSÁG 807/2014/EU FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE
(2014. március 11.)
az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló, 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet kiegészítéséről, valamint átmeneti rendelkezések bevezetéséről
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról és az 1698/2005/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 2. cikke (3) bekezdésére, 14. cikke (5) bekezdésére, 16. cikke (5) bekezdésére, 19. cikke (8) bekezdésére, 22. cikke (3) bekezdésére, 28. cikke (10) bekezdésére, 28. cikke (11) bekezdésére, 29. cikke (6) bekezdésére, 30. cikke (8) bekezdésére, 33. cikke (4) bekezdésére, 34. cikke (5) bekezdésére, 35. cikke (10) bekezdésére, 36. cikke (5) bekezdésére, 45. cikke (6) bekezdésére, 47. cikke (6) bekezdésére és 89. cikkére,
mivel:
(1)
Az 1305/2013/EU rendelet általános szabályokat állapít meg az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtott uniós vidékfejlesztési támogatásra vonatkozóan, kiegészítve az európai strukturális és beruházási alapokra vonatkozó, az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) II. részében megállapított közös rendelkezéseket. Ezekhez bizonyos kiegészítő szabályokat kell megállapítani.
(2)
A tagállamoknak egyedi feltételeket kell megállapítaniuk és alkalmazniuk a fiatal mezőgazdasági termelők támogatása tekintetében, amennyiben azok nem egyedüli vezetői a mezőgazdasági üzemnek. A kedvezményezettekkel való - a mezőgazdasági vállalkozás jogi formájától függetlenül megvalósított - egyenlő bánásmód biztosítása érdekében rendelkezni kell arról, hogy a jogi személy vagy egyéb partnerségi forma a természetes személlyel egyenrangú feltételek mellett minősüljön „fiatal mezőgazdasági termelőnek”. Megfelelően hosszú türelmi időszakot kell biztosítani, amely a fiatal mezőgazdasági termelők számára lehetővé teszi a szükséges képesítések megszerzését.
(3)
Az EMVA által támogatott üzemvezetési és erdőgazdálkodási csereprogramok, illetve üzem- és erdőlátogatások egyértelmű meghatározása és az uniós támogatási rendszerekben megvalósított hasonló intézkedésektől való megkülönböztetése érdekében, valamint a különböző nemzeti körülményekre való tekintettel a tagállamoknak vidékfejlesztési programjaikban meg kell határozniuk e programok és látogatások időtartamát és tartalmát. E programok tartalmi részének egyes, az uniós vidékfejlesztési prioritások megvalósításához szorosan kapcsolódó területekre kell összpontosítania.
(4)
Meg kell határozni azokat a szabályokat, amelyek leírják a termelői csoportok sajátosságait és a minőségrendszerekre irányuló intézkedés promóciós fejezete keretében támogatható intézkedéstípusokat, megelőzik a versenytorzulást és az egyes termékekkel szembeni megkülönböztetést, és kizárják a kereskedelmi márkaneveket a támogatásból.
(5)
Az 1305/2013/EU rendelet 19. cikkének (4) bekezdésében említett üzleti terveknek elegendő támpontot kell nyújtaniuk ahhoz, hogy lehetővé tegyék az adott intézkedés által kitűzött célok teljesülésének értékelését. A kedvezményezettekkel szemben az egész Unióban érvényesülő egyenlő bánásmód biztosítása és a nyomon követés megkönnyítése érdekében az említett rendelet 19. cikkének (4) bekezdésében előírt küszöbérték meghatározásához a mezőgazdasági üzem termelési potenciálját kell meghatározó kritériumként figyelembe venni.
(6)
Meg kell határozni a mezőgazdasági földek erdősítése során teljesítendő környezetvédelmi minimumfeltételeket egyrészről az érzékeny élőhelyek - köztük a jelentős természeti értéket képviselő gazdálkodás által érintett területek is - nem megfelelő erdősítésének elkerülése, másrészről az éghajlatváltozással szembeni ellenállóképesség igényének figyelembevétele érdekében. A kijelölt Natura 2000-területeken az erdősítésnek összhangban kell lennie az érintett területek gazdálkodási célkitűzéseivel. Külön figyelmet kell fordítani az egyes helyszínek egyedi környezeti igényeire, például a talajerózió megelőzésére. A nagyobb erdőterületek kialakulásához vezető erdősítésekre szigorúbb követelményeket kell alkalmazni az érintett művelet ökoszisztémákra gyakorolt jelentős hatásának figyelembevétele, valamint a környezetbarát infrastruktúrára irányuló stratégia (3) és az új uniós erdőgazdálkodási stratégia (4) célkitűzéseivel való összhangjának biztosítása érdekében.
(7)
Az állattartás külterjesítésére, a gazdálkodásból való eltűnéssel fenyegetett helyi fajták tartására és a növénygenetikai erőforrások megőrzésére vonatkozó kötelezettségvállalások kapcsán rendelkezni kell arról, hogy ezek az uniós vidékfejlesztési prioritásokkal, különösen a táj és a tájelemek, valamint a természetes erőforrások, így a víz, a talaj és a genetikai sokféleség védelmével összeegyeztethető módon kerüljenek meghatározásra.
(8)
Meg kell határozni, hogy a mezőgazdasági genetikai erőforrások megőrzését, fenntartható használatát és fejlesztését szolgáló műveletek és az erdészeti genetikai erőforrások megőrzésére és fejlesztésére irányuló műveletek közül melyek támogathatóak.
(9)
Az éghajlat és a környezet védelme szempontjából kedvező mezőgazdasági gyakorlatok és az azokkal egyenértékű, az Európai Parlament és a Tanács 1307/2013/EU rendeletének (5) 43. cikkében említett gyakorlatok kettős finanszírozásának elkerülése, a gazdálkodók közötti verseny torzulásának elkerülése és az EMVA forrásainak megfelelő pénzügyi kezelése érdekében rendelkezni kell arról, hogy az említett gyakorlatokból adódó többletköltségek és jövedelemkiesések a megfelelő kifizetésekből levonásra kerüljenek.
(10)
Meg kell határozni azokat a területeket, amelyeken az állatjóléti kötelezettségvállalásoknak a termelési módszerek tekintetében magasabb szintű előírásokat kell biztosítaniuk. Gondoskodni kell arról, hogy az állatjóléti kötelezettségvállalások ne legyenek átfedésben a bevett mezőgazdasági gyakorlatokkal, különös tekintettel a betegségek megelőzését célzó védőoltásokra.
(11)
Pontosan meg kell határozni, hogy melyek a támogatásra jogosult rövid ellátási láncok és helyi piacok. A kettő egyértelmű megkülönböztetése érdekében a rövid ellátási lánc meghatározásánál a köztes szereplők számát kell figyelembe venni, míg a helyi piacot a mezőgazdasági üzemtől való, kilométerekben mért távolsága és a terület földrajzi adottságai alapján kell meghatározni, hacsak fel nem merül egyéb meggyőző lehetőség. A kis piaci szereplők közötti együttműködésnek kifejezetten a vidéki térségek széttagoltságából fakadó hátrányok kiküszöbölésére kell irányulnia. Ennek megfelelően az együttműködés mikrovállalkozásokra és a támogatás igénylése idején mikrovállalkozás beindítására készülő természetes személyekre terjedhet ki. Az együttműködési intézkedés végrehajtásának egységessége érdekében elő kell írni, hogy annak keretében csak a rövid ellátási láncokhoz és helyi piacokhoz kapcsolódó promóciós tevékenységek támogathatóak.
(12)
Annak érdekében, hogy az 1305/2013/EU rendelet 38. cikke (3) bekezdésének b) pontjában és 39. cikke (4) bekezdésének b) pontjában említett kölcsönös kockázatkezelési alapok számára piaci feltételekkel nyújtott kölcsönök esetében a kamatokhoz való hozzájárulás szintje megfelelő maradjon, rendelkezni kell arról, hogy e kölcsönök futamideje legalább egy és legfeljebb öt év lehet.
(13)
Az EMVA forrásainak hatékony felhasználása érdekében a lízingszerződésekhez kapcsolódó egyes kiadásokat, például a lízingbe adó hasznát, a kamat-újrafinanszírozási költségeket és a biztosítási díjakat ki kell zárni a támogatásból. A tagállami mezőgazdasági ágazatok eltérő pénzügyi feltételeinek és fejlettségi fokának figyelembevétele, valamint az EMVA-források hatékony felhasználásának biztosítása érdekében a tagállamoknak a vidékfejlesztési programokban meg kell határozniuk a használt berendezések támogathatóságának feltételeit. Az uniós vidékfejlesztési prioritásokkal összhangban csak a nagy energiahatékonyságú és kiváló környezeti teljesítményű megújuló energiaforrásokba való beruházások támogathatók az EMVA-ból. Az energiahatékonyság tekintetében a tagállamoknak minimumkövetelményeket kell megállapítaniuk. A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy teljesüljenek a bioenergiára vonatkozó fenntarthatósági kritériumok. A tagállamoknak támogatniuk kell továbbá az elsőről a második generációs bioüzemanyagokra való átállást, és ösztönözniük kell az újszerű bioüzemanyagok termelésének fokozását; az ilyen bioüzemanyagok segítségével - amelyek esetében alacsony a földhasználat közvetett megváltozásának kockázata, és amelyek közvetlenül nem versengenek élelmiszer- és takarmánypiaci termőterületért - nagy mennyiségű üvegházhatásúgáz-kibocsátás előzhető meg.
(14)
Meg kell állapítani az 1305/2013/EU rendelet 28., 29., 33. és 34. cikkében előírt intézkedések keretében tett kötelezettségvállalások átalakítására vagy kiigazítására vonatkozó feltételeket, továbbá meg kell határozni azokat az eseteket, amikor a támogatást nem kell visszafizetni. Gondoskodni kell arról, hogy kötelezettségvállalások átalakítására vagy kiigazítására csak akkor kerülhessen sor, ha biztosított a vállalás környezetvédelmi céljainak teljesülése vagy túlteljesítése.
(15)
El kell fogadni az 1698/2005/EK tanácsi rendelet (6), illetve Horvátország esetében az 1085/2006/EK tanácsi rendelet (7) értelmében nyújtott vidékfejlesztési támogatásról az 1305/2013/EU rendelet alapján nyújtott támogatásra való áttérésre vonatkozó szabályokat. Mivel az 1310/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) már számos átmeneti rendelkezést megállapított, e rendeletnek azt kell meghatároznia, hogy az 1698/2005/EK rendelet 52. és 63. cikkében említett intézkedések költségei milyen feltételek mellett támogathatók az 1305/2013/EU rendelet értelmében. E rendeletnek egyúttal ki kell igazítania a programok utólagos értékelésére és összegző jelentésére vonatkozó határidőket, figyelembe véve a 2007-2013-as programozási időszak programjainak 2014-ben történő végrehajtására vonatkozóan az 1310/2013/EU rendelet 1. cikke által bevezetett átmeneti rendelkezéseket.
(16)
Mivel az 1305/2013/EU rendelet az 1698/2005/EK rendelet helyébe lép, helyénvaló hatályon kívül helyezni annak végrehajtási szabályait, amelyeket az 1974/2006/EK bizottsági rendelet (9) állapított meg. Ezért az 1974/2006/EK rendeletet hatályon kívül kell helyezni.
(17)
Mivel e rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésére már a 2014-2020-as programozási időszakban kerül sor, hatálybalépésére mielőbb sort kell keríteni. Ezért indokolt előírni, hogy ez a rendelet kihirdetésének napján lépjen hatályba, és a 2014-2020-as programozási időszak első napjától, vagyis 2014. január 1-jétől legyen alkalmazandó,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. FEJEZET
HATÁLY
1. cikk
Hatály
Ez a rendelet megállapítja:
1.
az 1305/2013/EU rendelethez szükséges kiegészítő rendelkezéseket a következők tekintetében:
a)
fiatal mezőgazdasági termelők;
b)
üzemvezetési és erdőgazdálkodási csereprogramok, üzem- és erdőlátogatások;
c)
minőségrendszerek promóciója;
d)
mezőgazdasági üzemek és vállalkozások fejlesztése;
e)
erdősítés és fásítás;
f)
agrár-környezetvédelmi és az éghajlattal kapcsolatos intézkedések;
g)
a mezőgazdasági és erdészeti genetikai erőforrások megőrzése;
h)
a kettős támogatás kiküszöbölése;
i)
állatjólét;
j)
együttműködés;
k)
a kölcsönös kockázatkezelési alapok számára nyújtott kereskedelmi hitelek;
l)
beruházások;
m)
kötelezettségvállalások átalakítása és kiigazítása;
n)
kibővített vagy új kötelezettségvállalások;
2.
az 1698/2005/EK rendelet, illetve Horvátország esetében az 1085/2006/EK rendelet alapján jóváhagyott támogatásoknak az 1305/2013/EU rendelet keretében nyújtott támogatásokkal való összevonásához szükséges feltételeket rögzítő egyedi átmeneti rendelkezéseket, Horvátország esetében ideértve a technikai segítségnyújtást is.
II. FEJEZET
A VIDÉKFEJLESZTÉSI INTÉZKEDÉSEK SZABÁLYAIT KIEGÉSZÍTŐ RENDELKEZÉSEK
2. cikk
Fiatal mezőgazdasági termelő
(1) A tagállamok egyedi feltételeket állapítanak meg és alkalmaznak az 1305/2013/EU rendelet 2. cikke (1) bekezdésének n) pontja szerinti fiatal mezőgazdasági termelők támogatása tekintetében, amennyiben a szóban forgó mezőgazdasági termelők - a mezőgazdasági vállalkozás jogi formájától függetlenül - nem egyedüli vezetői a mezőgazdasági üzemnek. E feltételeknek egyenértékűeknek kell lenniük a tevékenységét a mezőgazdasági üzem egyedüli vezetőjeként megkezdő fiatal mezőgazdasági termelő esetében megkövetelt feltételekkel. A mezőgazdasági üzem vezetését minden esetben fiatal mezőgazdasági termelőknek kell ellátnia.
(2) Amennyiben a támogatási kérelem jogi személy tulajdonában lévő mezőgazdasági üzemre vonatkozik, az irányítás, a haszon és a pénzügyi kockázatok tekintetében ténylegesen és hosszú távon egy, az 1305/2013/EU rendelet 2. cikke (1) bekezdésének n) pontja szerinti fiatal mezőgazdasági termelőnek kell ellenőrzést gyakorolnia a jogi személy felett. Amennyiben a jogi személy tőkéjében vagy irányításában több természetes személy - köztük egy vagy több fiatal mezőgazdasági termelőnek nem minősülő személy - is részt vesz, a fiatal mezőgazdasági termelőnek egyedül vagy más mezőgazdasági termelőkkel közösen képesnek kell lennie tényleges és hosszú távú ellenőrzést gyakorolni a jogi személy felett.
Amennyiben a jogi személy felett egy másik jogi személy gyakorol - egyedül vagy közösen - ellenőrzést, az első albekezdésben megállapított követelmények minden olyan természetes személyre vonatkoznak, aki a másik jogi személy felett ellenőrzést gyakorol.
(3) A fiatal mezőgazdasági termelőről az 1305/2013/EU rendelet 2. cikke (1) bekezdésének n) pontjában adott fogalommeghatározás valamennyi elemének teljesülnie kell az említett rendelet szerinti támogatás iránti kérelem benyújtásának pillanatában. A kedvezményezett azonban a támogatás odaítéléséről szóló konkrét döntés időpontjától számított legfeljebb 36 hónapos türelmi időszakot kaphat arra, hogy teljesítse a vidékfejlesztési programban előírt szakmai készségek megszerzéséhez kapcsolódó feltételeket.
3. cikk
Üzemvezetési és erdőgazdálkodási csereprogramok, üzem- és erdőlátogatások
A tagállamok vidékfejlesztési programjaikban meghatározzák az 1305/2013/EU rendelet 14. cikkének (1) bekezdésében említett rövidtávú üzemvezetési és erdőgazdálkodási csereprogramok, illetve üzem- és erdőlátogatások időtartamát és tartalmát. E csereprogramoknak és látogatásoknak elsősorban a fenntartható üzemvezetési és erdőgazdálkodási módszerekre és/vagy technológiákra, a gazdálkodási tevékenységek diverzifikációjára, a rövid ellátási láncokban résztvevő gazdaságokra, az új üzleti lehetőségek és új technológiák kidolgozására, valamint az erdők ellenálló képességének javítására kell összpontosítaniuk.
4. cikk
Minőségrendszerek és promóció
(1) Az 1305/2013/EU rendelet 16. cikke (2) bekezdésének alapján támogatásban részesülő termelői csoportok jogi formától függetlenül olyan jogalanyok, amelyek a mezőgazdasági termékek, a gyapot vagy az élelmiszerek - a szóban forgó rendelet 16. cikkének (1) bekezdése szerinti - élelmiszer-minőségi rendszereiben egy olyan meghatározott termék vonatkozásában részt vevő piaci szereplőket tömörítik, amely az említett rendszerek egyikének hatálya alá tartozik.
(2) Az 1305/2013/EU rendelet 16. cikkének (2) bekezdése alapján támogatható intézkedéstípusok a következő tulajdonságokkal rendelkeznek:
a)
céljuk, hogy a fogyasztókat az 1305/2013/EU rendelet 16. cikkének (1) bekezdésében említett minőségrendszerek alá tartozó mezőgazdasági termékek, gyapot vagy élelmiszerek vásárlására ösztönözzék, amihez a vidékfejlesztési programból támogatásban részesülnek; és
b)
felhívják a figyelmet az érintett termékek különleges tulajdonságaira vagy előnyeire, nevezetesen az érintett minőségrendszerrel összefüggő minőség, meghatározott termelési módszerek, szigorú állatjóléti előírások és környezetkímélő magatartás tekintetében.
(3) A támogatható tevékenységek nem ösztönözhetik a fogyasztókat arra, hogy egy terméket annak meghatározott eredete miatt vásároljanak meg, kivéve az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) II. címe, a 110/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (11) III. fejezete, a 251/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (12) III. fejezete, valamint a borok tekintetében az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (13) II. része II. címe I. fejezetének 2. szakasza által bevezetett minőségrendszerek hatálya alá tartozó termékek esetében. A termék eredete feltüntethető, feltéve, hogy az eredetre vonatkozó bejegyzés a fő üzenethez képest másodlagos.
(4) Az 1305/2013/EU rendelet 16. cikkének (2) bekezdése értelmében a kereskedelmi márkákra vonatkozó tájékoztatási és promóciós tevékenységekre nem nyújtható támogatás.
5. cikk
A mezőgazdasági üzemek és vállalkozások fejlesztése
(1) Az 1305/2013/EU rendelet 19. cikkének (4) bekezdésében említett üzleti tervben legalább a következőket kell ismertetni:
a)
A fiatal mezőgazdasági termelőknek tevékenységük megkezdéséhez nyújtott támogatás esetében:
i.
a mezőgazdasági üzem kezdeti helyzete;
ii.
a mezőgazdasági üzem tevékenységeinek fejlesztésével kapcsolatos mérföldkövek és célok;
iii.
a mezőgazdasági üzem tevékenységeinek fejlesztéséhez szükséges intézkedések, például beruházások, képzések, tanácsadás vagy egyéb tevékenységek részletes ismertetése, beleértve a környezeti fenntarthatósághoz és az erőforrás-hatékonysághoz kapcsolódó intézkedéseket is;
b)
A vidéki térségekben az induló vállalkozásoknak nem mezőgazdasági tevékenységekhez nyújtott támogatás esetében:
i.
a támogatást igénylő személy, illetve mikro- vagy kisvállalkozás kezdeti gazdasági helyzete;
ii.
a személy, a mezőgazdasági üzem, illetve mikro- vagy kisvállalkozás új tevékenységeinek fejlesztésével kapcsolatos mérföldkövek és célok;
iii.
a személy, a mezőgazdasági üzem, illetve mikro- vagy kisvállalkozás tevékenységeinek fejlesztéséhez szükséges intézkedések, például beruházások, képzések vagy tanácsadási tevékenységek részletes ismertetése;
c)
Vállalkozási tevékenység megkezdéséhez nyújtott, mezőgazdasági kisüzemek fejlesztését célzó támogatás esetében:
i.
a mezőgazdasági üzem kezdeti helyzete; és
ii.
a gazdasági életképesség megvalósításához szükséges intézkedések, például beruházások, képzések, együttműködések részletes ismertetése, beleértve a környezeti fenntarthatósághoz és az erőforrás-hatékonysághoz kapcsolódó intézkedéseket is.
(2) A tagállamok az 1305/2013/EU rendelet 19. cikke (4) bekezdésének harmadik albekezdésében említett küszöbértékeket a mezőgazdasági üzem termelési potenciáljában határozzák meg, az 1242/2008/EK bizottsági rendelet (14) 5. cikke szerinti standard termelési értékben vagy azzal egyenértékű mértékegységben kifejezve.
6. cikk
Erdősítés és fásítás
Az 1305/2013/EU rendelet 22. cikkében említett erdősítés és fásítás keretében a következő minimális környezetvédelmi előírásokat kell alkalmazni:
a)
az ültetendő növényfajok, a beültetendő területek és az ültetési módszerek kiválasztása során kerülni kell az érzékeny élőhelyek, például tőzeges területek vagy vizes élőhelyek nem megfelelő erdősítését, illetve az intézkedés esetleges negatív hatásait a nagy ökológiai értékű területekre, ideértve a jelentős természeti értéket képviselő gazdálkodás alá vont területeket is. A 92/43/EGK tanácsi irányelv (15) és a 2009/147/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (16) értelmében kijelölt Natura 2000-területeken kizárólag az érintett terület gazdálkodási célkitűzéseivel összhangban lévő és a Natura 2000-szabályozás végrehajtásában illetékes tagállami hatóság által jóváhagyott erdősítésre kerülhet sor;
b)
a beültetett fák fajainak, változatainak, ökotípusainak és eredetének kiválasztásakor figyelembe kell venni az éghajlatváltozás hatásaival és a természeti katasztrófákkal szembeni ellenállóképesség szempontját, az érintett terület biotikus, talajtani és vízrajzi adottságait, valamint az érintett fajok helyi körülmények között megmutatkozó esetleges invazív jellegét, a tagállamok meghatározásának megfelelően. A kedvezményezettnek legalább addig gondoskodnia kell az erdő védelméről és fenntartásáról, amíg az elmaradó mezőgazdasági jövedelem és a fenntartás költségei címén támogatásban részesül. Ez a tevékenység magába foglalja adott estben az erdő egészséges fejlődése érdekében szükséges erdőgondozást, gyérítést és lelegeltetést, valamint a fűfélékkel való versengés szabályozását, továbbá a tűzveszélyes aljnövényzet kialakulásának megakadályozását. A gyors növésű fajok esetében a tagállamok meghatározzák a kivágásig számított minimális és maximális időtartamot. A minimális időtartam nem lehet rövidebb 8 évnél, a maximális időtartam pedig nem haladhatja meg a 20 évet;
c)
azokban az esetekben, amikor a nehéz környezeti vagy éghajlati körülmények - ideértve a környezetkárosodás eseteit - következtében a tartós erdősítésre alkalmas fajok ültetésétől nem várható az alkalmazandó nemzeti jogszabályok szerinti erdővel borított területek kialakulása, a tagállam engedélyezheti a kedvezményezettnek egyéb fás szárú növénytakaró létesítését és fenntartását. A kedvezményezett ez esetben köteles az erdőkével azonos szintű gondozó és növényvédő tevékenységet biztosítani;
d)
amennyiben az erdősítési intézkedések a tagállamok által meghatározott küszöbértéknél nagyobb méretű erdők kialakulását eredményezik, az erdősítési műveletek a következőkből állhatnak:
i.
kizárólag ökológiai szempontból megfelelő és/vagy az éghajlatváltozási hatásokkal szemben ellenálló fajok telepítése az érintett bioföldrajzi területen, amelyekről hatásvizsgálat megállapította, hogy nem fenyegetik a biológiai sokféleséget és az ökoszisztéma-szolgáltatásokat, illetve nincsenek negatív hatással az emberi egészségre; vagy
ii.
három faj vegyes telepítése, amelyből:
-
a lombos fák aránya területenként minimum 10 %, vagy
-
a minimum három faj vagy változat mindegyike legalább a terület 10 %-át borítja.
7. cikk
Agrár-környezetvédelmi és éghajlattal kapcsolatos intézkedések
(1) Az 1305/2013/EU rendelet 28. cikkében említett, az állattartás külterjesítésére vonatkozó kötelezettségvállalásoknak teljesíteniük kell legalább a következő feltételeket:
a)
a mezőgazdasági üzem teljes legelőterületének gazdálkodása és fenntartása során ki kell küszöbölni a túl- vagy az alullegeltetést;
b)
az állománysűrűség kiszámítása a mezőgazdasági üzem területén tartott összes legelő állat figyelembevételével, illetve a tápanyag-kimosódás korlátozására tett kötelezettségvállalás esetén a mezőgazdasági üzem területén tartott összes, a kérdéses kötelezettségvállalás által érintett állat figyelembevételével történik.
(2) Az 1305/2013/EU rendelet 28. cikkében említett, a gazdálkodásból való eltűnéssel fenyegetett helyi fajták tartására, illetve a génerózió veszélyének kitett növénygenetikai erőforrások megőrzésére vonatkozó agrár-környezetvédelmi és éghajlattal kapcsolatos kötelezettségvállalásoknak tartalmazniuk kell a következőket:
a)
az ország egy vagy több hagyományos tenyésztési rendszeréhez, illetve környezetéhez genetikailag alkalmazkodott, a gazdálkodásból való eltűnéssel fenyegetett helyi fajtákból származó állatok tenyésztése; vagy
b)
olyan, a helyi és a regionális körülményekhez természetes módon alkalmazkodott növénygenetikai erőforrások megőrzése, amelyeket a génerózió veszélye fenyeget.
A következő háziállat-fajok jogosultak támogatásra:
a)
szarvasmarha;
b)
juh;
c)
kecske;
d)
lófélék;
e)
sertés;
f)
madarak.
(3) A helyi állatfajok a következő feltételek teljesülése esetén tekinthetők a gazdálkodásból való eltűnéssel fenyegetett fajoknak:
a)
a nőstény tenyészállatok számáról nemzeti szinten nyilvántartást vezetnek;
b)
az érintett tenyészállatok számát és veszélyeztetett helyzetét megfelelően elismert, illetékes tudományos szerv tanúsította;
c)
a fajtáról vezetett törzskönyv vagy tenyésztési főkönyv vezetését és naprakészen tartását megfelelően elismert szakmai szerv biztosítja;
d)
az érintett szerv rendelkezik a veszélyeztetett fajtába tartozó állatok azonosításához szükséges szakértelemmel és tudással.
A fenti feltételek teljesítésével kapcsolatos információkat bele kell foglalni a vidékfejlesztési programba.
(4) A növénygenetikai erőforrások abban az esetben tekinthetők a génerózió veszélyének kitett forrásoknak, ha a vidékfejlesztési program elegendő - tudományos eredményekre, illetve a honos/őshonos fajták előfordulására, populációinak sokféleségére és adott esetben a helyi szinten jellemző mezőgazdasági gyakorlatra vonatkozó mutatókra alapozott - bizonyítékot tartalmaz a génerózió veszélyére nézve.
(5) Az e cikk (1)-(4) bekezdésében említett agrár-környezetvédelmi kötelezettségvállalásokkal kapcsolatos tevékenységek az 1305/2013/EU rendelet 28. cikkének (9) bekezdése alapján nem részesülhetnek támogatásban.
8. cikk
A mezőgazdasági és erdészeti genetikai erőforrások megőrzése
(1) E cikk alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:
a) „in situ megőrzés” a mezőgazdaságban: a genetikai anyagok megőrzése az ökoszisztémákban és a természetes élőhelyeken, valamint a fajok vagy vadon élő fajták életképes populációinak fenntartása és regenerációja természetes környezetükben, illetve háziasított állatfajták vagy termesztett növényfajok tekintetében a gazdaság nyújtotta környezetben, ahol megkülönböztető tulajdonságaik kialakultak;
b) „in situ megőrzés” az erdészetben: a genetikai anyagok megőrzése az ökoszisztémákban és a természetes élőhelyeken, valamint a fajok életképes populációinak fenntartása és regenerációja természetes környezetükben;
c) „a fajták gazdaságokban vagy erdőgazdaságban történő megőrzése”: a gazdaság vagy erdőgazdaság szintjén folytatott in situ megőrzési és fejlesztési tevékenység;
d) „ex situ megőrzés”: genetikai anyag mezőgazdasági vagy erdészeti célra történő megőrzése a természetes élőhelyen kívül;
e) „ex situ begyűjtés”: a természetes élőhelyen kívül megőrzött genetikai anyag mezőgazdasági vagy erdészeti célra történő begyűjtése.
(2) A mezőgazdasági és erdészeti genetikai erőforrások megőrzésére irányuló, az 1305/2013/EU rendelet 28. cikkének (9) bekezdése és 34. cikkének (4) bekezdése alapján támogatható műveleteknek a következőket kell tartalmazniuk:
a)
célzott intézkedések: a mezőgazdasági és erdészeti genetikai erőforrások in situ és ex situ megőrzését, jellemzését, begyűjtését és hasznosítását elősegítő intézkedések, beleértve a jelenleg in situ megőrzött genetikai erőforrások - ideérve a gazdaságban és erdőgazdaságban történő megőrzést - és ex situ gyűjtemények (génbankok) internetalapú nyilvántartását és adatbázisait;
b)
együttes fellépések: a tagállamok hatáskörrel rendelkező szervezetei között az uniós mezőgazdasági és erdészeti genetikai erőforrások megőrzésére, jellemzésére és felhasználására vonatkozó információk cseréjét elősegítő intézkedések;
c)
kísérő intézkedések: tájékoztatás, ismeretterjesztés és tanácsadói tevékenységek, beleértve tanfolyamok szervezését és technikai jelentések készítését nem kormányzati szervezetek és más, jelentős érdekeltséggel bíró szereplők részvételével.
9. cikk
Az éghajlatra és a környezetre kedvező hatással lévő mezőgazdasági gyakorlatok és a velük egyenértékű gyakorlatok kettős támogatásának elkerülése
(1) Az 1305/2013/EU rendelet 28. cikke (6) bekezdésének, 29. cikke (4) bekezdésének és 30. cikke (1) bekezdésének címén nyújtott támogatások esetében a kifizetések kiszámításakor kizárólag az 1307/2013/EU rendelet 43. cikke által kötelezően előírt tevékenységeken túlmenően felmerülő többletköltségeket és/vagy elmaradt jövedelmeket kell figyelembe venni.
(2) Az 1305/2013/EU rendelet 28. cikke szerinti, az 1307/2013/EU rendelet IX. melléklete I. szakaszának 3. és 4. pontjában és III. szakaszának 7. pontjában említett gyakorlatokra, valamint bármely egyéb, a szóban forgó mellékletbe illesztett egyenértékű gyakorlatra vonatkozó agrár-környezetvédelmi és éghajlattal kapcsolatos kötelezettségvállalások bejelentésekor az 1307/2013/EU rendelet 43. cikkének (8) bekezdésében megállapított szabályokkal összhangban az 1305/2013/EU rendelet 28. cikkének (6) bekezdése szerinti agrár-környezetvédelmi és éghajlattal kapcsolatos kötelezettségvállalás címén járó kifizetést - mint az 1307/2013/EU rendelet 43. cikkének (2) bekezdésében felsorolt egy vagy több gyakorlattal egyenértékű intézkedést - a tagállamban vagy régióban a környezetbaráttá tételért járó kifizetések érintett részének megfelelő átalányösszeggel csökkenteni kell minden egyes, az 1307/2013/EU rendelet 43. cikke (12) bekezdésének c) pontjával összhangban kialakított környezetbaráttá tételi gyakorlatra vonatkozóan.
10. cikk
Állatjólét
Az 1305/2013/EU rendelet 33. cikke alapján támogatható állatjóléti kötelezettségvállalásoknak a termelési módszerek tekintetében magasabb szintű előírásokat kell magukban foglalniuk az alábbi területek egyikén:
a)
az állattartás természetes igényeivel összhangban lévő víz- és takarmányellátás, valamint állatgondozás;
b)
állatelhelyezési feltételek, mint például nagyobb férőhelyszükséglet, padozatfelületek, környezetgazdagító anyagok, természetes fény;
c)
kijárás a szabadba;
d)
az állatok megcsonkítását és/vagy kasztrálását elkerülő állattartási gyakorlatok, illetve amennyiben az állatok csonkítása vagy kasztrálása elkerülhetetlennek bizonyul, érzéstelenítő, fájdalomcsillapító és gyulladáscsökkentő gyógyszerek vagy immunalapú ivartalanítás alkalmazása.
11. cikk
Együttműködés
(1) A rövid ellátási láncok létrehozásához és fejlesztéséhez nyújtott, az 1305/2013/EU rendelet 35. cikke (2) bekezdésének d) pontjában említett támogatás kizárólag olyan ellátási láncokat érinthet, ahol legfeljebb egy közvetítő helyezkedik el a mezőgazdasági termelő és a fogyasztó között.
(2) A helyi piacok létrehozásához és fejlesztéséhez nyújtott, az 1305/2013/EU rendelet 35. cikke (2) bekezdésének d) pontjában említett támogatás olyan piacokra vonatkozhat, ahol:
a)
a vidékfejlesztési program meghatározza, hogy a termék származási gazdaságától számított hány kilométeres körzetben kell a feldolgozást és a végső fogyasztónak való értékesítést megvalósítani; vagy
b)
a vidékfejlesztési program megfelelően indokolt alternatív meghatározást vezet be.
(3) Az 1305/2013/EU rendelet 35. cikke (2) bekezdésének c) pontja címén nyújtott támogatások alkalmazásában a „kis piaci szereplő” a 2003/361/EK bizottsági ajánlás (17) meghatározása szerinti mikrovállalkozás vagy a támogatási kérelem benyújtásakor gazdasági tevékenységet nem végző természetes személy.
(4) Az 1305/2013/EU rendelet 35. cikke (2) bekezdésének e) pontjában említett promóciós tevékenységek kizárólag olyan rövid ellátási láncok és helyi piacok vonatkozásában támogathatók, amelyek teljesítik az e cikk (1) és (2) bekezdésében előírt feltételeket.
12. cikk
A kölcsönös kockázatkezelési alapoknak nyújtott kereskedelmi hitelek
Amennyiben az 1305/2013/EU rendelet 38. és 39. cikkében említett kölcsönös kockázatkezelési alapokból kifizetendő pénzügyi kompenzáció kereskedelmi hitelekből valósul meg, a hitel futamideje egy és öt év között lehet.
13. cikk
Beruházások
Az 1305/2013/EU rendelet 45. cikke alkalmazásában:
a)
lízing esetén a lízingszerződéssel kapcsolatos egyéb költségek (például a lízingbe adó haszna, a kamat-refinanszírozási költségek, az általános költségek, a biztosítási díjak stb.) nem minősülnek támogatható kiadásnak;
b)
a tagállamok vidékfejlesztési programjukban meghatározzák, milyen feltételek mellett minősülhet a használt berendezés vásárlása támogatható kiadásnak;
c)
a tagállamoknak előírják, hogy az energiát fogyasztó vagy termelő, megújulóenergia-infrastruktúrába irányuló támogatott beruházásoknak meg kell felelniük bizonyos minimális energiahatékonysági szabványoknak, ha nemzeti szinten léteznek ilyen szabványok;
d)
az olyan berendezésekbe történő beruházások, amelyek elsődleges célja villamos energia biomasszából történő előállítása, csak abban az esetben támogathatók, ha a keletkező hőenergia legalább a tagállam által meghatározott minimális mértékben hasznosításra kerül;
e)
A tagállamok meghatározzák a bioenergia-termelésre felhasználható gabonafélék és más, magas keményítőtartalmú növények, cukornövények és olajnövények maximális arányát - a bioüzemanyagokat is ideértve - a különböző típusú berendezések esetében. Bioenergia-projekteknek kizárólag az uniós jogszabályokban - ideértve a 2009/28/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (18) 17. cikkének (2)-(6) bekezdését is - előírt fenntarthatósági kritériumoknak megfelelő bioenergia után nyújtható támogatás. Ebben az összefüggésben a vidékfejlesztési program stratégiai környezeti hatásvizsgálatának tartalmaznia kell egy erre vonatkozó általános értékelést.
14. cikk
Kötelezettségek átalakítása vagy kiigazítása
(1) A tagállamok abban az esetben engedélyezhetik az 1305/2013/EU rendelet 28., 29., 33. vagy 34. cikke szerinti kötelezettségvállalásnak egy másik kötelezettségvállalássá történő átalakítását a művelet időtartama alatt, ha teljesülnek a következő feltételek:
a)
az átalakítás kiemelkedően előnyös a környezet vagy az állatjólét szempontjából;
b)
a már meglévő kötelezettségvállalás jelentős megerősítését jelenti, és
c)
a jóváhagyott vidékfejlesztési program tartalmazza az érintett kötelezettségvállalásokat.
Az új kötelezettségvállalásnak az érintett intézkedés teljes időtartamára kell vonatkoznia, függetlenül attól, hogy az eredeti kötelezettségvállalás milyen hosszú időszak során valósult meg.
(2) A tagállamok abban az esetben engedélyezhetik az 1305/2013/EU rendelet 28., 29., 33. vagy 34. cikke szerinti kötelezettségvállalás kiigazítását annak végrehajtási időszaka során, ha a jóváhagyott vidékfejlesztési program biztosítja a kiigazítás lehetőségét, és a kiigazítás megfelelően indokolt az eredeti kötelezettségvállalás céljainak teljesítése szempontjából.
A kedvezményezettnek az eredeti kötelezettségvállalás fennmaradó időtartama alatt kell teljesítenie kiigazított kötelezettségvállalását.
A kiigazítás a kötelezettségvállalási időtartam meghosszabbításának formáját is öltheti.
15. cikk
A támogatás visszafizettetését nem igénylő helyzetek
(1) Amennyiben a kedvezményezett egy folyamatban lévő, valamely támogatás feltételét képező kötelezettségvállalás időszaka során növeli üzeme területét, a tagállam a kötelezettségvállalást a fennmaradó időszak tekintetében kiterjesztheti az újonnan csatolt területre is, vagy új kötelezettségvállalással helyettesítheti az eredetit. Ugyanez a szabály alkalmazandó abban az esetben is, amikor az üzemen belül nő a kötelezettségvállalás alá eső terület nagysága.
(2) A kötelezettségvállalás kizárólag a következő feltételek teljesülése esetén terjeszthető ki az (1) bekezdésben említett módon további területekre:
a)
az intézkedés a kötelezettségvállalás környezetvédelmi célját szolgálja;
b)
a kötelezettségvállalás jellege, a hátralévő időszak hossza és a hozzáadott terület mérete alapján kellően indokolt;
c)
nem veszélyezteti a támogatás feltételeinek való megfelelés ellenőrzésének hatékonyságát.
A kötelezettségvállalás eredeti időtartamát be kell tartani.
(3) Új kötelezettségvállalás abban az esetben léphet a meglévő helyébe az (1) bekezdésben leírt módon, ha az egész érintett területre vonatkozik, illetve ha annak feltételei nem kevésbé szigorúak az eredeti kötelezettségvállalásénál.
Ha az eredeti kötelezettségvállalás helyébe új kötelezettségvállalás lép, az újnak az érintett intézkedés teljes időtartamára kell vonatkoznia, függetlenül attól, hogy az eredeti kötelezettségvállalás milyen hosszú időtartam során valósult meg.
III. FEJEZET
ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK
16. cikk
A kiadások támogathatósága
(1) A kedvezményezettek javára a 2007-2013-as programozási időszakban az 1698/2005/EK rendelet 52. és 63. cikkében előírt rendelkezések alapján tett jogi kötelezettségvállalásokhoz kapcsolódó kiadások a 2014-2020-as programozási időszakban a következő esetekben támogathatók az EMVA-ból nyújtott hozzájárulással:
a)
a 2014. január 1. és 2015. december 31. között teljesítendő kifizetések esetében, ha az 1698/2005/EK rendelet alapján elfogadott adott program érintett intézkedésére szánt keretösszeget már felhasználták;
b)
2015. december 31. után.
(2) Az (1) bekezdésben említett kiadások a 2014-2020-as programozási időszakban a következő feltételek mellett támogathatók az EMVA-ból nyújtott hozzájárulással:
a)
az ilyen kiadásokról rendelkezik a 2014-2020-as programozási időszakra vonatkozó adott vidékfejlesztési program;
b)
az EMVA-hozzájárulásnak az 1305/2013/EU rendelet szerinti megfelelő intézkedésre vonatkozó, e rendelet I. mellékletében meghatározott mértékét alkalmazzák;
c)
a tagállamok biztosítják, hogy a vonatkozó átmeneti intézkedések az irányítási és ellenőrzési rendszereik révén egyértelműen azonosítottak.
17. cikk
Horvátország
(1) A kedvezményezettek javára Horvátország által a 2007-2013-as programozási időszakban az 718/2007/EK bizottsági rendelet (19) 171. cikke (3) bekezdésének b) pontjában és (4) bekezdésének a) és b) pontjában szereplő rendelkezések alapján tett jogi kötelezettségvállalásokhoz kapcsolódó kiadások a 2014-2020-as programozási időszakban a következő esetekben támogathatók az EMVA-ból nyújtott hozzájárulással:
a)
a 2014. január 1. és 2016. december 31. között teljesítendő kifizetések esetében, ha az 718/2007/EK rendelet alapján elfogadott adott program érintett intézkedésére szánt keretösszeget már felhasználták;
b)
2016. december 31. után.
(2) Az (1) bekezdésben említett kiadások a 2014-2020-as programozási időszakban a következő feltételek mellett támogathatók az EMVA-ból nyújtott hozzájárulással:
a)
az ilyen kiadásokról rendelkezik a 2014-2020-as programozási időszakra vonatkozó vidékfejlesztési program;
b)
az EMVA-hozzájárulásnak az 1305/2013/EU rendelet szerinti megfelelő intézkedésre vonatkozó, e rendelet I. mellékletében meghatározott mértékét alkalmazzák;
c)
Horvátország biztosítja, hogy a vonatkozó átmeneti intézkedések az irányítási és ellenőrzési rendszerei révén egyértelműen azonosítottak legyenek.
(3) A 2013. december 31. után felmerült és az IPARD program lezárásához, valamint a 718/2007/EK rendelet 191. cikkében említett utólagos értékeléshez szükséges kiadások a 2014-2020-as programozási időszakban a program technikai segítségnyújtási fejezete címén támogathatók az EMVA-ból nyújtott hozzájárulással, amennyiben a program rendelkezik ilyen kiadásról.
18. cikk
Utólagos értékelés
(1) Az 1698/2005/EK rendelet 86. cikkének (5) bekezdésében említett utólagos értékelő jelentést 2016. december 31-ig kell benyújtani a Bizottságnak.
(2) Az utólagos értékeléseknek az 1698/2005/EK rendelet 87. cikkében említett összegzését legkésőbb 2017. december 31-ig kell elkészíteni.
IV. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
19. cikk
Hatályon kívül helyezés
Az 1974/2006/EK rendelet hatályát veszti.
A rendelet azonban továbbra is alkalmazandó a Bizottság által az 1698/2005/EK rendelet értelmében 2014. január 1. előtt jóváhagyott programok keretében végrehajtott műveletekre.
20. cikk
Hatálybalépés és alkalmazás
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.
Ezt a rendeletet 2014. január 1-jétől kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2014. március 11-én.