NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 502/2013
ze dne 29. května 2013,
kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 990/2011 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky na základě prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 3, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Nařízením (EHS) č. 2474/93 (2) uložila Rada konečné antidumpingové clo ve výši 30,6 % z dovozu jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky („ČLR“ nebo „dotčená země“) (dále jen „původní šetření“). Na základě šetření obcházení podle článku 13 základního nařízení bylo toto clo nařízením Rady (ES) č. 71/97 (3) rozšířeno na dovoz některých součástí jízdních kol pocházejících z ČLR. Mimoto bylo rozhodnuto o vytvoření „režimu osvobození od cla“ na základě čl. 13 odst. 2 základního nařízení. Podrobné údaje o tomto režimu byly uvedeny v nařízení Komise (ES) č. 88/97 (4). Aby jim bylo přiznáno osvobození od rozšířeného cla, musí výrobci jízdních kol v Unii dodržovat podmínky stanovené v čl. 13 odst. 2 základního nařízení, a sice používat při montáži méně než 60 % čínských součástí jízdních kol nebo zajistit, aby přidaná hodnota všech součástí použitých při montáži přesáhla 25 %. Doposud bylo osvobození od cla přiznáno ve více než 250 případech.
(2)
Na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení Rada nařízením (ES) č. 1524/2000 (5) rozhodla, že by výše uvedená opatření měla zůstat zachována.
(3)
Na základě prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení (dále jen „pozměňující prozatímní přezkum“) Rada nařízením (ES) č. 1095/2005 (6) rozhodla o zvýšení platného antidumpingového cla na 48,5 %.
(4)
V návaznosti na přezkum opatření proti obcházení podle čl. 13 odst. 4 a čl. 11 odst. 3 základního nařízení Rada nařízením (ES) č. 171/2008 (7) rozhodla zachovat rozšíření antidumpingového cla uloženého na dovoz jízdních kol pocházejících z ČLR na dovoz některých součástí jízdních kol z ČLR.
(5)
Na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení Rada prováděcím nařízením (EU) č. 990/2011 (8) (dále jen „předchozí šetření“) rozhodla, že by výše uvedená opatření měla být zachována.
2. Zahájení šetření z moci úřední
(6)
Na základě přezkumu před pozbytím platnosti, který skončil v říjnu 2011, měla Komise k dispozici důkazy, které ukazovaly, že pokud jde o dumping a újmu, okolnosti, na jejichž základě byla stávající opatření uložena, se zřejmě změnily a že tyto změny mohou být trvalé povahy.
(7)
Z důkazů prima facie, které měla Komise k dispozici, vyplývalo, že v lednu 2011 byl zrušen systém vývozních kvót, který se vztahoval na výrobce jízdních kol v ČLR a který bránil vyvážejícím výrobcům v tom, aby jim v rámci pozměňujícího prozatímního přezkumu bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.
(8)
Navíc došlo k určitým změnám struktury výrobního odvětví Unie. Konkrétně několik výrobců v Unii přešlo od kompletního výrobního cyklu k (částečnému) montování s použitím dovážených dílů.
(9)
V důsledku rozšíření Evropské unie v letech 2004 a 2007 se odvětví jízdních kol v Unii rozrostlo o značný počet výrobců. Několik výrobců, kteří byli součástí výrobního odvětví Unie před těmito dvěma rozšířeními, navíc přesunulo své výrobní kapacity do nových členských států nebo v nich zřídilo nové výrobní závody. V důsledku toho se mohly změnit i náklady výrobního odvětví Unie.
(10)
A nakonec, při výpočtu současné úrovně pro odstranění újmy byla brána v úvahu jízdní kola vyrobená z oceli, zatímco většina jízdních kol se v současné době zřejmě vyrábí ze slitin hliníku.
(11)
Všechny tyto skutečnosti byly zřejmě dlouhodobé povahy, a proto opodstatňovaly potřebu přehodnotit zjištění o újmě a dumpingu.
(12)
Kromě toho rychle roste počet společností, které využívají systém osvobození od cla, přičemž tento systém od svého zavedení v roce 1997 nedoznal žádných úprav. Navíc systém sledování dovozu součástí osvobozených od antidumpingových opatření se stal velmi složitým a zatěžujícím, což by mohlo snižovat jeho efektivitu.
(13)
Poté, co bylo po konzultaci s poradním výborem shledáno, že existují dostatečné důkazy prima facie pro zahájení šetření podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, Komise prostřednictvím oznámení (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) (9), zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie dne 9. března 2012, ohlásila zahájení z moci úřední prozatímního přezkumu antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz jízdních kol pocházejících z ČLR.
3. Souběžné šetření obcházení uložených opatření
(14)
Dne 25. září 2012 nařízením (EU) č. 875/2012 (10) zahájila Komise šetření možného obcházení antidumpingových opatření uložených prováděcím nařízením (EU) č. 990/2011 na dovoz jízdních kol pocházejících z ČLR dovozem jízdních kol zasílaných z Indonésie, Malajsie, Šrí Lanky a Tuniska, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Indonésie, Malajsie, Šrí Lanky a Tuniska, a o zavedení celní evidence tohoto dovozu („šetření obcházení opatření“).
(15)
V květnu 2013 Rada nařízením (EU) č. 501/2013 (11) („nařízení o obcházení“) rozšířila platná antidumpingová opatření uložená na dovoz jízdních kol pocházejících z ČLR na dovoz jízdních kol dovážených z Indonésie, Malajsie, Šrí Lanky a Tuniska, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Indonésie, Malajsie, Šrí Lanky a Tuniska, neboť bylo zjištěno, že tento dovoz obchází opatření prostřednictvím překládky anebo montáže ve smyslu čl. 13 odst. 1 a 2 základního nařízení.
4. Souběžné antisubvenční šetření
(16)
Dne 27. dubna 2012 Komise prostřednictvím oznámení zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie (12) informovala o zahájení antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu jízdních kol pocházejících z ČLR do Unie (dále jen „antisubvenční šetření“).
(17)
V listopadu 2012 informovala Komise oznámením v Úředním věstníku Evropské unie (13), že závěry ze šetření obcházení lze použít v antisubvenčním šetření uvedeném v 14. a 15. bodě odůvodnění výše.
(18)
V květnu 2013 Komise rozhodnutím 2013/227/EU (14) zastavila antisubvenční šetření bez uložení opatření.
5. Strany dotčené šetřením
(19)
Komise oficiálně informovala o zahájení šetření známé výrobce v Unii, známé sdružení výrobců v Unii, známé vyvážející výrobce v ČLR a sdružení čínských výrobců, zástupce dotčené země, známé dovozce a sdružení dovozců, známé výrobce součástí jízdních kol v Unii a jejich sdružení a známé sdružení uživatelů. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení předložily svá písemná stanoviska a požádaly o slyšení.
(20)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců, výrobců v Unii a dovozců, kteří nejsou ve spojení, se v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorky vybrat, byli všichni vyvážející výrobci a jejich známé sdružení, všichni výrobci v Unii a dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu s oznámením o zahájení řízení uvedli za období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011 základní informace o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem.
(21)
Vzhledem k tomu, že zástupci dotčené země se Komisi při zahájení řízení nepřihlásili, obrátila se Komise přibližně na 70 čínských společností, které byly útvarům Komise známy již z předchozího šetření. V pozdější fázi, kdy bylo zahájeno antisubvenční šetření uvedené v 16. bodu odůvodnění, určila Komise zhruba 300 dalších čínských vyvážejících výrobců, kteří byli také kontaktováni v souvislosti s tímto prozatímním přezkumem.
(22)
Navzdory úsilí Komise o navázání spolupráce se přihlásilo pouze osm čínských skupin vyvážejících výrobců, z nichž pouze čtyři nahlásily údaje o vývozu do Unie v období přezkumného šetření (dále jen „období přezkumného šetření“), které je definováno v 37. bodě odůvodnění níže, a tyto údaje představovaly méně než 4 % celkového dovozu jízdních kol z ČLR v období přezkumného šetření.
(23)
Na základě výše uvedených skutečností bylo rozhodnuto, že výběr vzorku není u vyvážejících výrobců v ČLR nutný.
(24)
Jak je uvedeno v 63., 64. a 131. bodě odůvodnění níže, u jedné skupiny čínských vývozců, Giant China, bylo opodstatněné použití čl. 18 odst. 1 základního nařízení. Spolupráce čínských vyvážejících výrobců poklesla následně ještě více.
(25)
Jak je vysvětleno v 32. až 35. bodě odůvodnění níže, vzorek výrobců v Unii byl vybrán.
(26)
Jak je vysvětleno v 36. bodě odůvodnění, bylo rozhodnuto, že u dovozců, kteří nejsou ve spojení, není výběr vzorku nutný.
(27)
Komise rozeslala dotazníky všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich šetření týká, a všem ostatním stranám, které o to požádaly ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení šetření, jmenovitě výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, spolupracujícím vyvážejícím výrobcům v ČLR, dovozcům, kteří nejsou ve spojení a kteří se sami přihlásili, jak je uvedeno v 36. bodě odůvodnění níže, a známým výrobcům jízdních kol v Unii.
(28)
Odpovědi na dotazníky a další podání došly od čtyř skupin čínských vyvážejících výrobců a jejich zástupce, osmi výrobců v Unii zařazených do vzorku, jednoho sdružení uživatelů a osmi sdružení výrobců v Unii, 53 výrobců součástí jízdních kol a jednoho sdružení výrobců součástí jízdních kol. Žádný z oslovených dovozců, kteří nejsou ve spojení, neposkytl odpověď na dotazník.
(29)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, jež považovala za nezbytné za účelem stanovení dumpingu, výsledné újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie, a provedla inspekci v prostorách následujících společností:
a)
Výrobci jízdních kol v Unii
-
Accell Hunland, Maďarsko
-
Decathlon RGVS, Portugalsko
-
Denver srl, Itálie
-
SC Eurosport DHS, Rumunsko
-
Koninklijke Gazelle, Nizozemsko
-
Maxcom Ltd, Bulharsko
-
MIFA, Německo
-
Sprick Rowery, Polsko
b)
Výrobci součástí jízdních kol v Unii
-
Chimsport, Rumunsko
-
Telai Olagnero, Itálie
c)
Vyvážející výrobci v ČLR
-
Ideal (Dong Guan) Bike Co.,
-
Oyama Bicycles (Taicang) Co.,
-
Zhejiang Baoguilai Vehicle Co.
(30)
S ohledem na potřebu stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v ČLR, kterým by nemuselo být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, proběhla za účelem stanovení běžné hodnoty na základě údajů ze srovnatelné země inspekce v prostorách následujících společností:
-
Distribuidora de Bicicletas Benotto, S.A. DE C.V., Mexico City, Mexiko
-
Bicicletas Magistroni, Mexico City, Mexiko
-
Bicicletas Mercurio SA DE CV, San Luis Potosi, Mexico.
(31)
Po poskytnutí základních údajů a úvah („poskytnutí informací“) některé strany tvrdily, že nedostaly dostatek času na vyjádření. V této souvislosti je třeba uvést, že stranám byl poskytnut dostatek času k připomínkám v souladu s čl. 20 odst. 5 základního nařízení. Toto tvrzení se proto zamítá.
6. Výběr vzorku výrobců v Unii
(32)
Komise v oznámení o zahájení šetření uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek sestával z osmi společností známých ještě před zahájením šetření a vybraných z více než 380 výrobců v Unii zejména na základě největšího reprezentativního objemu výroby a prodeje, který může být přiměřeně přezkoumán v čase, který je k dispozici, přičemž se zohledňuje jejich zeměpisné rozložení. Vzorek pokrýval země s největším objemem výroby. U každé z těchto zemí patřily společnosti zařazené do vzorku k největším reprezentativním spolupracujícím výrobcům. Ve vzorku figurovaly také subjekty z největších spolupracujících skupin. Zvláštní pozornost byla v tomto případě věnována tomu, aby ve vzorku byl stejný počet společností ze starých a nových členských států.
(33)
Vzorek představoval kolem 25 % celkové odhadované výroby a prodeje v Unii v období přezkumného šetření. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby se seznámily s dokumentací a vyjádřily se ke vhodnosti výběru do 15 dnů od zveřejnění oznámení o zahájení šetření. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(34)
Některé zúčastněné strany vznesly námitky k výběru vzorku výrobců v Unii. Tvrdily, že: i) tento předběžný vzorek zahrnuje pouze určité právnické osoby, které patří do skupin společností ve spojení, a nikoli všechny právnické osoby, které tvoří úplný hospodářský subjekt vyrábějící výrobek, který je předmětem šetření, a ii) návrh obsahuje společnost, která byla nedávno ve ztrátě, zatímco výrobci v Unii v tomto období prosperovali. Mimoto tvrdily, že tyto ztráty nesouvisely s dotčeným výrobkem.
(35)
Tyto argumenty byly zamítnuty z těchto důvodů: i) subjekty, jež patří do větších skupin a které vykonávaly činnost nezávisle na ostatních dceřiných společnostech téže skupiny, byly považovány za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie, a proto nebylo nutné zkoumat celou skupinou na konsolidovaném základě, ii) dotyčná zúčastněná strana nedoložila své tvrzení, že společnost vybraná do vzorku, která údajně vykázala ztrátu, není reprezentativní pro výrobní odvětví Unie. A konečně, ačkoli by vybraný vzorek měl být reprezentativní pro výrobní odvětví Unie, vybrané společnosti nutně nemusí být stejnorodé. Tvrzení této strany bylo tudíž nutno zamítnout.
7. Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(36)
Oznámení o zahájení šetření se zmiňovalo také o výběru vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení. Při zahájení šetření byli kontaktováni všichni známí dovozci, kteří nejsou ve spojení. Vzorek nebyl vybrán vzhledem k nízkému počtu odpovědí došlých v rámci postupu pro výběr vzorku. Všichni dovozci, kteří nejsou ve spojení a kteří se přihlásili, byli vyzváni ke spolupráci a obdrželi dotazník. Žádný z dovozců, kteří nejsou ve spojení, na dotazník neopověděl ani dále v tomto šetření nespolupracoval.
8. Období šetření
(37)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011 (dále jen „období přezkumného šetření“). Zkoumání trendů v souvislosti s analýzou újmy se týkalo období od ledna 2008 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(38)
Výrobkem, který je předmětem tohoto přezkumného šetření, jsou jízdní a jiná kola (včetně dodávkových tříkolek, avšak s výjimkou jednokolek), bez motoru (dále jen „výrobek, který je předmětem přezkumu“) pocházející z ČLR, v současnosti kódů KN 8712 00 30 a ex 8712 00 70.
(39)
Stejně jako v předchozím šetření byla jízdní kola rozdělena do těchto kategorií:
-
A) kola ATB (terénní jízdní kola, včetně horských kol, s průměrem kol 24″ nebo 26″),
-
B) kola pro trekking, městská jízdní kola, hybridní kola, kola VTC a cestovní kola s průměrem kol 26″ nebo 28″,
-
C) sportovní kola pro mládež (BMX) a dětská kola s průměrem kol 16″ nebo 20″,
-
D) ostatní jízdní kola a jiná kola (s výjimkou jednokolek).
(40)
Všechny výše vymezené typy jízdních kol mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti. Mimoto se na trhu Unie prodávají prostřednictvím obdobných distribučních kanálů, jako jsou specializovaní maloobchodníci, řetězce obchodů se sportovním zbožím a velké obchodní domy. Základní používání a využití jízdních kol je stejné, jízdní kola jsou do značné míry zaměnitelná, a modely různých kategorií si proto navzájem konkurují. Na tomto základě byl vyvozen závěr, že všechny kategorie představují jediný výrobek.
(41)
Jedna strana tvrdila, že různé typy jízdních kol mají značně odlišné vlastnosti a zamýšlená použití a rovněž výrazně odlišné ceny a z hlediska spotřebitelů nejsou tyto různé typy jízdních kol vzájemně zaměnitelné. Kromě toho bylo argumentováno tím, že ocelová a hliníková jízdní kola se nepovažují za zaměnitelná a že jejich ceny se rovněž liší.
(42)
Na podporu toho argumentu tato zúčastněná strana předložila studii o základních fyzických a technických vlastnostech a užití pěti různých typů výrobků, jakož i o jejich zaměnitelnosti. Je třeba poznamenat, že studie údajně vycházela z odpovědí 36 osob, avšak není jasné, jak byli tito respondenti vybráni. Dále se zdá, že byla zpracována zvlášť pro účely tohoto šetření. Studie neobsahuje žádné kvantifikovatelné údaje. Konstatuje se, že obsah této studie zjevně vychází z prohlášení zákazníků anebo výrobců jízdních kol, a nikoli z ověřitelných důkazů. Proto je reprezentativnost výsledků této studie diskutabilní.
(43)
Uvedená zúčastněná strana nepředložila na podporu svého tvrzení žádné další důkazy.
(44)
Šetření potvrdilo, že všechny výše vymezené typy jízdních kol mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti. Zejména bylo zjištěno, že použití různých surovin nemělo vliv na základní vlastnosti kola. Ačkoli má ocel a hliník některé odlišné technické vlastnosti, jako je hmotnost, základní vlastnosti jízdních kol vyrobených z oceli a hliníku jsou podobné.
(45)
Dotyčná strana podobně nepodala žádný konkrétní důkaz, že jízdní kola z oceli na jedné straně a jízdní kola z hliníku na straně druhé měla skutečně odlišné základní fyzické a technické vlastnosti.
(46)
Pokud jde o zvláštní uplatnění, použití a vnímání spotřebitelů, toto šetření potvrdilo, že všechna jízdní kola mají stejné základní uplatnění a plní v podstatě stejnou funkci. I když je pravda, že různé kategorie jsou v zásadě určeny pro uspokojování různých požadavků koncových uživatelů, koncoví uživatelé obvykle využívají jízdní kolo v určité kategorii na různá použití.
(47)
Proto neexistuje žádná zřetelná dělicí čára mezi tím, jak koncoví uživatelé používají různé kategorie, a tím, jak je vnímají spotřebitelé.
(48)
Kromě toho sami výrobci v Unii často nerozlišují mezi koly v různých kategoriích z hlediska výroby, distribuce a účetnictví. Vlastně se všechny kategorie jízdních kol často vyrábí podobně.
(49)
Různé typy jízdních kol se prodávají na trhu Unie prostřednictvím podobných distribučních kanálů, jako jsou specializovaní maloobchodníci, řetězce obchodů se sportovním zbožím a velké obchodní domy.
(50)
Na tomto základě byl vyvozen závěr, že všechny kategorie představují jediný výrobek.
(51)
Jedna strana upozornila na skutečnost, že toto šetření zahrnuje dva kódy KN, jak je uvedeno ve 38. bodě odůvodnění, zatímco předchozí šetření uvedené v 5. bodě odůvodnění se týkalo tří kódů KN, tj. ex 8712 00 10, 8712 00 30 a ex 8712 00 80. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že ke změně kódů došlo kvůli změnám v kombinované nomenklatuře, jež vyplynuly z nařízení Komise (EU) č. 1006/2011 (15) s účinností od 1. ledna 2012.
(52)
V této souvislosti stejná strana tvrdila, že jízdní kola bez kuličkových ložisek a jízdní kola s kuličkovými ložisky by neměla být považována za jediný výrobek. Šetření však prokázalo, že jízdní kola s kuličkovými ložisky a jízdní kola bez kuličkových ložisek mají stejné technické vlastnosti a použití. Tato strana navíc nedoložila své tvrzení žádnými důkazy, a proto se toto tvrzení zamítá.
(53)
Tato strana mimoto tvrdila, že existuje významný rozdíl v průměrných dovozních cenách, jak je zaznamenal Eurostat, mezi oběma kódy KN, pod které spadá dotčený výrobek. V tomto ohledu je třeba zdůraznit, že jak je uvedeno v 157. bodě odůvodnění níže, vzhledem k sortimentní skladbě může průměrná cena zaznamenaná Eurostatem sloužit pouze jako ukazatel cenových trendů, avšak není použitelná, když se porovnávají prodejní ceny mezi různými zeměmi a Unií.
(54)
Po poskytnutí informací jedna strana zopakovala své tvrzení, že různé typy jízdních kol, jichž se týká toto šetření, nejsou obdobnými výrobky, a tvrdila, že předložila jednoznačné důkazy dokládající rozdíly v surovinách, fyzických vlastnostech, technických vlastnostech a konečném použití, které údajně existují mezi různými typy jízdních kol.
(55)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že jednoznačný důkaz, který tato strana podle ní předložila, je ve skutečnosti studie, kterou Komise zhodnotila v 42. bodě odůvodnění. Po řádném posouzení dospěla Komise k závěru, že reprezentativnost výsledků této studie je z důvodů uvedených v 42. bodě odůvodnění sporná.
(56)
Strany tvrdily, že dětská jízdní kola vymezená touto stranou jako jízdní kola s velikostí kol menší než 16 palců včetně by měla být vyloučena z definice výrobku v rámci tohoto šetření. Tato tvrzení byla založena na předpokladu, že zejména délka používání a jednoduchost vlastností jasně odlišují tato kola od jiných typů kol, která jsou předmětem tohoto šetření.
(57)
Tato tvrzení však nebyla považována za dostatečná pro vyloučení jízdních kol s velikostí kola menší než 16 palců včetně z definice dotčeného výrobku, jelikož nebyla doložena dostatečnými důkazy prokazujícími, že v tomto šetření lze vést jasnou dělicí čáru mezi jízdními koly s velikostí kola menší než 16 palců včetně a jinými typy jízdních kol, jichž se toto šetření týká. Naopak, bylo zjištěno, že základní fyzické a technické vlastnosti jízdních kol s velikostí kola menší než 16 palců včetně, které jsou běžné u dotčeného výrobku - šlapacího dopravního prostředku poháněného lidskou silou s více než jedním kolem připojeným k rámu - jsou mnohem důležitější než případné rozdíly (tj. v podstatě velikost kola). Dále se zdálo, že výroba, prodejní kanály a služby spotřebitelům se zásadně neliší od jiných typů jízdních kol, které jsou předmětem šetření. Pouhá skutečnost, že jízdní kola s velikostí kola menší než 16 palců včetně tvoří zvláštní podskupinu v rámci dotčeného výrobku, neodůvodňuje jejich vyloučení z definice výrobku. Bylo zjištěno, že neexistuje jasná dělicí čára mezi jízdními koly s velikostí kola menší než 16 palců včetně a dotčeným výrobkem, ale že se spíše velmi překrývají, pokud jde o definici dotčeného výrobku, především v tom, že se jedná o šlapací dopravní prostředek na lidský pohon, který má více než jedno kolo a používá se především k dopravě a sportu. V tomto ohledu šetření ukázalo, že jeden ze spolupracujících čínských vyvážejících výrobců skutečně vyvážel do Unie jízdní kola s rozměrem kol 12 palců, která nebyla nutně považována za kola pro děti, ale byla to ve skutečnosti skládací kola pro dospělé, u nichž byla skladnost důležitou vlastností.
(58)
Žádost o vyloučení jízdních kol s velikostí kola menší než 16 palců včetně z definice výrobku v rámci tohoto šetření se proto zamítá.
2. Obdobný výrobek
(59)
Jízdní kola vyráběná a prodávaná výrobci Unie na trhu Unie, jízdní kola vyráběná a prodávaná na trhu ve srovnatelné zemi a jízdní kola dovážená na trh Unie a pocházející z ČLR mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti a stejné použití, a proto jsou považována za obdobná ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství
1.1 Posouzení zacházení jako v tržním hospodářství
(60)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR stanoví v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Zmíněná kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
-
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních signálů, bez zásadních zásahů státu a náklady se zakládají na tržní hodnotě,
-
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy (dále jen „IAS“) a používané ve všech oblastech,
-
nedochází k žádným podstatným zkreslením způsobeným bývalým systémem netržního hospodářství,
-
právní předpisy o úpadku a vlastnictví zaručují právní jistotu a stabilitu a
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(61)
V tomto šetření všechny vyvážející skupiny, které původně spolupracovaly při šetření, požádaly o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a zaslaly vyplněný formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství ve stanovených lhůtách.
(62)
U všech vyvážejících skupin, které původně spolupracovaly při šetření, si Komise vyžádala všechny informace, které považovala za nezbytné, a prověřila informace uvedené v žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství v prostorách dotčených skupin.
(63)
Navzdory snaze Komise o získání požadovaných informací byla odpověď jedné skupiny, společnosti Giant China, považována za velmi nedostatečnou, neboť neobsahovala všechny požadované informace o struktuře skupiny.
(64)
Jak vyžaduje čl. 18 odst. 1 základního nařízení, byla Giant China informována o pravděpodobném použití dostupných údajů a byla vyzvána, aby předložila připomínky. Giant China však odmítla poskytnout Komisi nezbytné informace, a proto byl uplatněn čl. 18 odst. 1 základního nařízení a její žádost o zacházení jako v tržním hospodářství byla zamítnuta.
(65)
Šetření dále prokázalo, že žádné ze skupin čínských společností nelze přiznat zacházení jako v tržním hospodářství, protože žádná z nich nesplnila všechna kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a to z těchto důvodů:
(66)
Žádná ze spolupracujících vyvážejících skupin neprokázala, že splňuje kritérium 1 z důvodu státních zásahů do rozhodování o hlavních surovinách (ocel a hliník). Náklady na ocel a hliník představují pro spolupracující vyvážející skupiny nejméně kolem 20 % až 25 % výrobních nákladů dotčeného výrobku. Mnoho společností je plně vertikálně integrovaných, což znamená, že nakupují hliníkové bloky nebo ocel k výrobě trubek, z nichž se vyrábějí rámy/vidlice a nakonec jízdní kola.
(67)
Z šetření vyplynulo, že tři spolupracující čínské skupiny vyvážejících výrobců získávaly ocel a hliník používané pro výrobu dotčeného výrobku na čínském domácím trhu.
(68)
Ceny se zakládají na kotaci hliníku na státem kontrolované Šanghajské burze neželezných kovů (dále jen „burza“ nebo „SHFE“). SHFE je uzavřená burza pro společnosti registrované v ČLR a čínské občany a je kontrolována státní komisí pro cenné papíry. Některá pravidla, jimiž se fungování burzy řídí, přispívají k nízké volatilitě a k cenám, které neodrážejí tržní hodnotu na SHFE: denní cenové výkyvy jsou omezeny na 4 % nad nebo pod vypořádací cenou z předchozího dne obchodování, k obchodování dochází s malou frekvencí (do patnáctého dne každého měsíce), futures jsou omezeny na dobu dvanácti měsíců a transakční poplatky účtují jak burza, tak i makléři.
(69)
Navíc, co se týče transakcí na SHFE, fyzické dodávky se mohou uskutečnit pouze ve schváleném skladu v ČLR, na rozdíl od mezinárodních burz, v jejichž případě se dodávka může uskutečnit kdekoliv na světě. Kromě toho je SHFE platforma pouze pro fyzickou směnu (neprodávají se zde žádné deriváty), což čínský trh s hliníkem zcela izoluje. Arbitráž s celosvětovým srovnávacím kritériem, burzou London Metals Exchange (dále jen „LME“) nebo jinými trhy je v důsledku toho prakticky nemožná a burza funguje v izolaci od ostatních světových trhů. Proto se nemůže konat arbitráž mezi těmito trhy. Během období přezkumného šetření byly spotové ceny surového hliníku na SHFE přibližně o 7 % nižší (bez DPH) ve srovnání s LME (rovněž bez DPH).
(70)
Stát rovněž zasahuje do mechanismů tvorby cen na SHFE, jelikož prostřednictvím Správy státních hmotných rezerv a dalších státních orgánů prodává i nakupuje surový hliník. Kromě toho stanoví stát prostřednictvím pravidel SHFE denní cenové limity, které byly schváleny státním regulačním orgánem CSRC (Čínská komise pro cenné papíry).
(71)
ČLR podporuje zpracování výrobků z hliníku částečným vracením DPH při vývozu mnoha výrobků z hliníku (u jízdních kol se vrací 15 %), v případě vývozu surového hliníku se však nevrací nic. Jde o pobídku pro čínské výrobní odvětví, aby hliník dále zpracovávalo, a má to přímý vliv na dostupnost a cenu surového hliníku na domácím trhu. Kromě toho bylo v rámci šetření prokázáno, že na surový hliník určený k vývozu se vztahuje 17 % daň, zatímco na vývoz jízdních kol se uplatňuje vývozní daň. To jen podporuje zjištění o zasahování čínského státu na domácím trhu hliníku. Tyto nástroje snižují domácí ceny, což vybízí domácí výrobní odvětví k výrobě hotových výrobků s obsahem hliníku (jako je dotčený výrobek) pro domácí a exportní trhy.
(72)
Další narušování obchodu ze strany čínského státu má podobu zásahů na trhu prováděných Správou státních hmotných rezerv („SRB“), která je součástí Komise pro národní rozvoj a reformy („NDRC“). Na konci roku 2008 a na začátku roku 2009 začala Správa státních hmotných rezerv nakupovat zásoby surového hliníku od čínských hliníkových hutí s cílem stimulovat cenu této komodity. Jak uvádí Bloomberg (16), Správa státních hmotných rezerv prodávala surový hliník zpět na trh od začátku listopadu 2010. Tisková agentura Nová Čína informovala o hromadění zásob v prosinci 2008, přičemž vysvětlila, že prostřednictvím opatření zaměřeného na podporu cen je plánováno nashromáždit 300 000 tun hliníku za ceny, které jsou o 10 % vyšší než tržní cena (17). Plán hromadění zásob Správy státních hmotných rezerv spočíval v nákupu od několika čínských hutí, i když přibližně polovina měla být zakoupena od společnosti Aluminium Corporation of China Ltd. Z výše uvedeného vyplývá, že čínský stát má hlavní úlohu při stanovování cen surového hliníku a že do trhu zasahuje.
(73)
To, že výše popsaný státní zásah je jasně cílený, potvrzuje mimo jiné 12. pětiletý plán rozvoje pro hliník (na léta 2011-2015), ve kterém vláda ČLR výslovně uvádí svůj záměr „upravit daně a slevy z vývozní daně a ostatní ekonomické páky a důsledně kontrolovat celkovou částku expanze a vývozu surovin“. Tento plán je pokračováním politiky, která se projevovala již v předchozím plánu pro hliník. Kromě toho byly tyto plány prováděny po mnoho let a, jak bylo výše prokázáno, některá prováděcí opatření fungovala v průběhu období přezkumného šetření.
(74)
Četná státem vyvolaná zkreslení čínských cen surového hliníku tak ovlivňují ceny surovin. Kromě toho výrobcům tato zkreslení přinášejí výhodu v tom smyslu, že obvykle nakupují na čínském trhu od místních dodavatelů, přičemž jako srovnávací kritérium se používají čínské ceny krátkodobých trhů (nebo SHFE). V průběhu období přezkumného šetření byly tyto ceny přibližně o 7 % nižší než ceny na světovém trhu. Teoreticky mohou čínské společnosti také nakupovat určitá množství za ceny na LME, pokud jsou ceny na čínském trhu v důsledku státního zásahu vyšší, avšak opak není pro jiné než čínské hospodářské subjekty možný.
(75)
Dospělo se proto k závěru, že čínský trh s hliníkem je narušen vinou výrazných zásahů státu.
(76)
Zásahy čínského státu v odvětví oceli prokazuje skutečnost, že naprostou většinu velkých čínských výrobců oceli vlastní stát, přičemž výrobní kapacita a výkon jsou určovány různými pětiletými odvětvovými plány, zejména současným 12. pětiletým plánem (2011-2015) pro odvětví železa a oceli.
(77)
Stát také významně kontroluje trh se surovinami. Koks (spolu s železnou rudou hlavní surovina pro výrobu oceli) podléhá množstevnímu omezení v oblasti vývozu a vývoznímu clu ve výši 40 %. Lze proto dojít k závěru, že čínský trh s ocelí je zkreslený z důvodu významných státních zásahů.
(78)
Antidumpingové šetření, které provedla Komise (18), potvrdilo význam státních zásahu také v specifickém odvětví trubek a dutých profilů, které jsou hlavními surovinami pro výrobu ocelových jízdních kol.
(79)
Dospělo se proto k závěru, že čínský trh s ocelí je narušen vinou výrazných zásahů státu.
(80)
Za takových okolností žádná ze společností nebyla schopna prokázat, že jejich obchodní rozhodnutí, pokud jde o získávání surovin, nepodléhají zásadním zásahům státu a že náklady nejdůležitějších vstupů se v zásadě zakládají na tržní hodnotě. Z tohoto důvodu nemohly prokázat, že splňují kritérium č. 1.
(81)
Pokud jde o další čtyři kritéria, tři spolupracující čínští vyvážející výrobci byli schopni prokázat, že zbývající kritéria splnili.
(82)
Vzhledem k výše uvedeným zjištěním ohledně kritéria 1 a po konzultaci s poradním výborem byl učiněn závěr, že třem spolupracujícím čínským skupinám vyvážejících výrobců by mělo být zamítnuto zacházení jako v tržním hospodářství.
(83)
Komise dotčeným společnostem v ČLR a žadateli poskytla oficiálně výsledky zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. Byla jim též dána možnost písemně se vyjádřit a požádat o slyšení, mají-li ke slyšení zvláštní důvody.
1.2 Připomínky zúčastněných stran
(84)
Po zpřístupnění zjištění týkajících se zacházení jako v tržním hospodářství jedna společnost tvrdila, že nepřiznání zacházení jako v tržním hospodářství je založeno na čínském výrobní odvětví jízdních kol jako celku, nikoli na každé společnosti individuálně. V této souvislosti je třeba poznamenat, že ačkoliv Komise zhodnotila odvětví výroby oceli a hliníku v Číně, existuje jednoznačná souvislost mezi trhem s ocelí a hliníkem v ČLR a nákupem výrobků z oceli a hliníku jako suroviny pro spolupracující společnosti.
(85)
Kromě toho byla vznesena námitka, že nákladové zvýhodnění čínských výrobců jízdních kol týkající se oceli a hliníku je nevýznamné, neboť představuje pouze 1,4 % až 1,75 %, pokud se bere v úvahu, že surový hliník a ocel představují 20 % - 25 % nákladů na výrobu jízdních kol a že rozdíl v cenách na LME a SHFE činil 7 % během období přezkumného šetření.
(86)
V této souvislosti je třeba zdůraznit, že rozhodujícím faktorem analýzy je podíl surovin ve výrobních nákladech (což v tomto případě bylo významné, jelikož na ně připadalo nejméně 20 % - 25 % výrobních nákladů) a skutečnost, že trh surovin je v ČLR narušen. Přesný kvantitativní dopad zkreslení nákladů společnosti se nepovažuje za rozhodující faktor.
(87)
Kromě toho bylo argumentováno tím, že v jiném šetření Komise provedla analýzu cen přímých surovin používaných při výrobě dotčeného výrobku, a nikoli ceny primární suroviny, a proto by v tomto případě Komise měla posoudit zásahy státu do cen přímé suroviny, tj. výlisků hliníkových slitin, spíše než surového hliníku, což je primární surovina.
(88)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že každé šetření analyzuje vlastní podstatu věci. Kromě toho skutečnost, že trh se surovým hliníkem je pod kontrolou státu, svědčí o tom, že ani trh s hliníkovými polotovary nefunguje v podmínkách tržního hospodářství, tj. nereaguje na nabídku a poptávku. Toto tvrzení proto bylo odmítnuto.
(89)
Uvádělo se rovněž, že rozdíl ceny surového hliníku mezi LME a SHFE nesmí vést k cenovému rozdílu ceny výlisků hliníkových slitin mezi příslušnými trhy a že je třeba zohlednit i takové faktory, jako je efektivita výroby, zbytková kapacita a náklady na splnění závazků v oblasti životního prostředí.
(90)
V tomto ohledu je třeba zdůraznit, že nebyly předloženy žádné důkazy na podporu tohoto tvrzení. Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy důkazy, Komise nemohla toto tvrzení analyzovat a ověřit, a proto bylo zamítnuto.
(91)
Dále bylo také tvrzeno, že když Komise ignorovala skutečnost, že existuje řada následných polotovarů, ignorovala tím skutečné vlastnosti a faktory, které se podílejí na tvorbě cen jízdních kol jako konečných výrobků. Jelikož se jízdní kolo prodává přímo konečnému spotřebiteli (na rozdíl od surového hliníku), cenu jízdních kol ovlivňují i jiné faktory, než je cena suroviny, např. zvláštní technické vlastnosti jízdního kola a poptávka spotřebitelů.
(92)
K těmto vlastnostem a faktorům však nebyly poskytnuty žádné konkrétní podrobnosti, jež by se měly zohlednit, a proto se k nim Komise nemůže vyjádřit.
(93)
Dále se tvrdilo, že Komise nesprávně zhodnotila zásady, podle nichž SHFE vykonává svou činnost. Byla vznesena námitka, že státní regulační orgán (CSRC) reguluje funkce SHFE podobně jako Autorité des marchés financiers („AMF“) ve Francii nebo Financial Services Autority („FSA“) ve Spojeném království a že úloha CSRC a zvláštních regulačních či dohledových opatření odpovídá zásadám skupiny G-20. V důsledku toho jsou závěry o zacházení jako v tržním hospodářství, které vycházejí z role CSRC a z působení a SHFE, neopodstatněné.
(94)
Je třeba poznamenat, že tato společnost nevzala v úvahu skutečnost, že zatímco FSA (19) a AMF (20) jsou nezávislé nevládní orgány, CSRC je útvar na úrovni ministerstva, který je přímo podřízen Státní radě (21). Státní rada je nejvyšším výkonným orgánem státní moci, jakož i nejvyšším orgánem státní správy (22). Jde o další příklad toho, že stát se aktivně podílí na regulaci trhu s hliníkem v ČLR. Pokud jde o dodržování zásad skupiny G-20, společnost pouze vydala prohlášení, aniž by ve skutečnosti vysvětlila zásady, na které se odkazuje. Proto byl tento argument odmítnut.
(95)
Jedna společnost navíc vyjádřila nesouhlas s hodnocením Komise, že arbitráž mezi celosvětovým srovnávacím kritériem, burzou LME, nebo jinými trhy a cenami na SHFE je prakticky nemožná, a že SHFE tudíž funguje v izolaci od ostatních světových trhů.
(96)
Je třeba poznamenat, že to je v rozporu s rozdílem mezi cenami SHFE a LME, který společnost akceptovala po dobu, kdy byla cena na SHFE vyšší než ceny na LME, a přitom tvrdila, že v té době čínští výrobci platili za výrobky z hliníku více než výrobci v Unii.
(97)
Kromě toho tato společnost namítala, že od roku 2010 začala SHFE povolovat fyzické dodávky hliníku do celních skladů v zóně volného obchodu v Šanghaji. Z toho vyplývá, že toto tvrzení není v rozporu, nýbrž spíše potvrzuje názor Komise, že fyzické dodávky se mohou uskutečnit pouze ve skladu v ČLR, který schválila SHFE, na rozdíl od mezinárodních burz, v jejichž případě se dodávka může uskutečnit kdekoliv na světě.
(98)
Uvádělo se rovněž, že SHFE je termínovým trhem a termínové smlouvy na hliník byly obchodovány na SHFE od roku 1991, a proto je mylné hodnocení Komise, že na SHFE se neprodávají žádné deriváty.
(99)
SHFE je skutečně termínovým trhem. Nicméně termínové smlouvy (futures), s nimiž se obchoduje na SHFE, se vypořádávají fyzickým dodáním. Derivátových produktů bez fyzického dodání, tj. nikoli skutečně využitých, ale obchodovaných před jejich datem dodání, je však v ČLR málo, a SHFE je tedy jen platformou pro fyzickou směnu, která izoluje čínský trh s hliníkem.
(100)
Uvádělo se rovněž, že argumentace Komise týkající se účinků DPH nebo daňových opatření na ceny jízdních kol a opatření týkající se evidence surového hliníku je ekonomicky pochybná a nedostatečně odůvodněná.
(101)
Jelikož však společnost nevysvětlila, co v analýze Komise chybí, ani své tvrzení dále nedoložila, Komise se k němu nemohla vyjádřit.
(102)
Kromě toho bylo argumentováno tím, že existují podobnosti mezi průmyslovou politiku v ČLR a politikami EU a že Komise neprokázala, že průmyslová politika v ČLR má nějaký přímý nebo významný dopad na rozhodnutí o vstupech, výrobě jízdních kol nebo odbytu vyvážejících výrobců čínských jízdních kol.
(103)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že společnost neupřesnila, které politiky EU má na mysli, a proto se Komise k tomuto tvrzení nemůže vyjádřit. Kromě toho, pokud jde o prohlášení, že nebylo prokázáno, že průmyslová politika v ČLR má značný dopad na rozhodnutí o vstupech, výrobě nebo odbytu vyvážejících výrobců čínských jízdních kol, je třeba poznamenat, že existence pětiletého plánu v odvětví hliníku v ČLR, narušování cen hliníku, s nímž se obchoduje na samostatné burze, když hliník představuje 20-25 % celkových výrobních nákladů jízdního kola, svědčí o jasné souvislosti mezi průmyslovou politiku v ČLR a rozhodnutími o vstupech, výrobě a odbytu vyvážejících výrobců čínských jízdních kol.
(104)
Uvádělo se rovněž, že Komise porušila tříměsíční lhůtu stanovenou v základním nařízení. V této souvislosti je třeba poznamenat, že vinou velmi slabé spolupráce ze strany čínských vývozců Komise vyvinula nadměrné úsilí o lepší spolupráci tím, že se obrátila na velký počet dalších vývozců, o nichž se dozvěděla v pozdějších fázích šetření. Z toho důvodu nebylo možné učinit rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství ve stanovené lhůtě. Kromě toho je třeba připomenout, že Tribunál (23) nedávno rozhodl, že rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství přijaté po uplynutí tříměsíční lhůty stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení samo o sobě nepostačuje k zrušení nařízení o uložení antidumpingových opatření. Rovněž je třeba poznamenat, že čl. 2 odst. 7 základního nařízení byl mezitím změněn s tím účinkem, že Komise rozhodne o zacházení jako v tržním hospodářství pouze u podniků zařazených do vzorku a že takové rozhodnutí se obvykle přijme do sedmi měsíců, avšak v každém případě nejpozději osm měsíců od zahájení šetření (24). Tato změna se vztahuje na všechna nová a dosud probíhající šetření, včetně tohoto. Rozhodnutí bylo učiněno ve lhůtě osmi měsíců ode dne zahájení šetření.
(105)
Vzhledem k výše uvedenému se tvrzení týkající se porušení tříměsíční lhůty zamítá.
1.3 Žádost stran
(106)
Jedna strana požadovala, aby byly také analyzovány žádosti výrobců v ČLR, kteří přestali vyvážet do Unie, o zacházení jako v tržním hospodářství. Tvrdila, že tito výrobci zastavili vývoz do Unie pouze kvůli antidumpingovým clům platným od roku 2005.
(107)
V tomto ohledu je třeba zdůraznit, že zjištění týkající se dumpingu a újmy se týkají období přezkumného šetření stanoveného v souladu s čl. 6 odst. 1 základního nařízení. To znamená, že údaje shromážděné od vyvážejících výrobců za účelem určení běžné hodnoty a vývozní ceny se striktně vztahují jen k tomuto období. Zacházení jako v tržním hospodářství je analyzováno v souvislosti s určováním běžné hodnoty u vyvážejících výrobců v ČLR, která se pak porovnává s vývozní cenou v témže období. Pokud vývozce během období přezkumného šetření dotčený výrobek nevyvážel, nelze vývozní cenu určit a nelze vypočítat dumpingové rozpětí. Není proto důvod zkoumat splnění kritérií pro zacházení jako v tržním hospodářství v případě výrobce, který nevyvážel dotčený výrobek během období přezkumného šetření. Je však třeba připomenout, že všichni vyvážející výrobci mají možnost zažádat o „prozatímní přezkum“, aby byla jejich situace přezkoumána podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, nebo vyvážející výrobci, kteří nevyváželi dotčený výrobek během období šetření, na jehož základě byla opatření přijata, mají možnost požádat o „přezkum nového vývozce“ podle čl. 11 odst. 4 uvedeného nařízení.
(108)
Kromě toho tato strana ve své žádosti rovněž zmínila rozsudek Soudního dvora ve věci Brosmann (25) a na tomto základě zřejmě naznačovala, že výrobcům v ČLR by mělo být umožněno podat formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství, i když nevyváželi dotčený výrobek do Unie během stávajícího období šetření. Je třeba poznamenat, že tento rozsudek se netýká žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství podaných vyvážejícími výrobci, kteří nevyváželi během období šetření, a proto není v této souvislosti relevantní.
(109)
Tato žádost byla tedy zamítnuta.
(110)
Uvádělo se rovněž, že vývozní ceny společností nevyvážejících do Unie v období přezkumného šetření by se měly určit na základě čl. 2 odst. 9 základního nařízení, tj. na jakémkoli jiném přiměřeném základě.
(111)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že z čl. 2 odst. 9 základního nařízení jednoznačně nevyplývá, že vývozní cena se určuje u výrobců dotčené země v případě, že do Unie nic nevyvezli. Naopak, čl. 2 odst. 9 základního nařízení se vztahuje na cenu nového prodeje dováženého výrobku, která se bere za základ pro určení vývozní ceny, a také se vztahuje na úpravy všech nákladů vynaložených za období mezi dovozem a novým prodejem, z čehož vyplývá, že k dovozu do Unie ve skutečnosti došlo. Výraz „na jakémkoli jiném přiměřeném základě“ v první větě tohoto ustanovení se týká zvláštních případů, ve kterých nelze použít předchozí v něm uvedené metody. To nemění nic na skutečnosti, že z tohoto článku vyplývá, že v průběhu období přezkumného šetření se uskutečnil dovoz do Unie.
1.4 Závěr
(112)
Na základě výše uvedených skutečností žádná z čínských skupin, které požádaly o zacházení jako v tržním hospodářství, neprokázala, že splňuje kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Proto se dospělo k závěru, že všem těmto skupinám by mělo být zacházení jako v tržním hospodářství zamítnuto.
2. Individuální zacházení
(113)
Nařízením (EU) č. 765/2012 (26), které vstoupilo v platnost dnem 6. září 2012, Evropský parlament a Rada pozměnily čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Článek 2 nařízení (EU) č. 765/2012 stanoví, že se tato změna použije pouze na šetření zahájená po jeho vstupu v platnost. V důsledku toho, jelikož současné šetření bylo zahájeno dne 9. března 2012, se tato změna na toto šetření nevztahuje.
(114)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod čl. 2 odst. 7 základního nařízení případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení, že jejich vývozní ceny a množství a podmínky prodeje byly svobodně určeny, že měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů a že státní zásahy nejsou takové, aby umožňovaly obcházení uložených opatření, jestliže pro vývozce platí různé celní sazby.
(115)
Tři spolupracující vývozní skupiny, které požádaly o zacházení jako v tržním hospodářství, požádaly též o individuální zacházení pro případ, že jim zacházení jako v tržním hospodářství nebude přiznáno. Na základě dostupných informací se dospělo k závěru, že všechny tři tyto skupiny v ČLR splnily všechny požadavky pro přiznání individuálního zacházení.
3. Běžná hodnota
3.1 Srovnatelná země
(116)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, určí na základě cen na domácím trhu nebo na základě početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(117)
V oznámení o zahájení šetření navrhla Komise pro tento účel Mexiko, které posloužilo jako srovnatelná země i při předchozím šetření týkajícím se ČLR.
(118)
Všechny zúčastněné strany dostaly příležitost vyjádřit se k výběru navržené srovnatelné země.
(119)
Jedna strana tvrdila, že Mexiko nepředstavuje nejlepší volbou srovnatelné země, ale že Tchaj-wan je lepší alternativa, vzhledem ke tomu, že Tchaj-wan je velkým výrobcem jízdních kol, má více společného s ČLR než Mexiko a pravděpodobně povede ke spolehlivějšímu výpočtu běžné hodnoty.
(120)
Komise se pokusila získat spolupráci 15 zemí, konkrétně v Bangladéše, Kambodže, Kanady, Indie, Indonésie, Malajsie, Mexika, Norska, Filipín, Šrí Lanky, Tchaj-wanu, Thajska, Tuniska, Turecka a Spojených států amerických.
(121)
Komise obdržela odpovědi na dotazník jen od tří mexických výrobců jízdních kol, kteří rovněž souhlasili s ověřením odpovědí ve svých prostorách. Žádné jiné společnosti ze všech oslovených zemí nespolupracovaly. Odbyt těchto tří výrobců na domácím trhu představuje více než 30 % mexického trhu, který se odhadoval na přibližně 1,7 milionu kusů v roce 2011. Bylo zjištěno, že více než 14 výrobců a několik dovozců působilo v konkurenčním prostředí. Jízdní kola dovážená v roce 2011 pocházela hlavně z ČLR (více než 60 %) a Tchaj-wanu (20 %). Tyto dovozy představovaly asi 5 % domácího trhu (zdroj: výroční zpráva ANAFABI mexického sdružení výrobců jízdních kol).
(122)
Profil mexického trhu, pokud jde o dotčený výrobek, počet příslušných hospodářských subjektů, konkurence na domácím trhu a charakteristiky výrobního procesu potvrdily, že Mexiko je i nadále vhodnou srovnatelnou zemí. Vzhledem k výše uvedenému bylo možné mexický trh považovat za reprezentativní a konkurenční. Proto byl učiněn závěr, že Mexiko je vhodná srovnatelná země.
3.2 Stanovení běžné hodnoty ve srovnatelné zemi
(123)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota určena na základě ověřených informací získaných od výrobců ve srovnatelné zemi, jak je uvedeno níže:
(124)
Šetření prokázalo, že dotčený výrobek se prodával na mexickém domácím trhu v reprezentativním množství.
(125)
Bylo zkoumáno, zda lze tento prodej považovat za prodej v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje každého druhu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu v průběhu období přezkumného šetření.
(126)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu odpovídající vypočteným výrobním nákladům nebo cenu vyšší představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku a pokud se vážená průměrná cena tohoto typu rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu. Tato cena byla vypočtena jako vážený průměr cen všech prodejů tohoto typu výrobku na domácím trhu uskutečněných během období přezkumného šetření, a to bez ohledu na to, zda byl prodej ziskový.
(127)
Jestliže objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představuje 80 % nebo méně z celkového objemu prodeje tohoto typu nebo byla-li vážená průměrná cena tohoto typu nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr ziskových prodejů daného typu.
(128)
Šetření navíc neodhalilo žádný typ výrobku, při jehož prodeji nebylo dosaženo zisku.
4. Vývozní cena
(129)
Ve všech případech, kdy byl dotčený výrobek vyvážen pro nezávislé odběratele v Unii, byla vývozní cena stanovena podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení, tedy na základě vývozních cen, které byly skutečně zaplaceny nebo které je třeba zaplatit.
(130)
V případech, kdy byl prodej uskutečněn prostřednictvím dovozce nebo obchodníka ve spojení, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení zjištěny početně na základě prodejní ceny, za kterou dovozce ve spojení realizoval další prodej prvním nezávislým odběratelům v Unii. Úpravy byly provedeny u všech nákladů za období mezi dovozem a novým prodejem včetně prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. Pokud jde o ziskové rozpětí, byl použit zisk dosažený dovozcem dotčeného výrobku/obchodníkem s dotčeným výrobkem, který není ve spojení, neboť skutečný zisk dovozce/obchodníka s dotčeným výrobkem ve spojení nebyl považován za spolehlivý v důsledku vztahu mezi vyvážejícími výrobci a příslušným dovozcem/obchodníkem ve spojení.
(131)
Jak je uvedeno v 63. a 64. bodě odůvodnění, skupina Giant China odmítla poskytnout útvarům Komise nezbytné informace o struktuře skupiny a základní informace (výroba, objem vývozu a ceny dotčeného výrobku do Unie) týkající se společností, které jsou součásti skupiny Jinshan Development and Construction Ltd group („Jinshan Group“) v období přezkumného šetření, jež se podílely na výrobě a prodeji dotčeného výrobku v ČLR, a proto byl v souvislosti s vývozní cenou použit čl. 18 odst. 1 základního nařízení.
(132)
Giant China zpochybnila použití čl. 18 odst. 1 základního nařízení, a to jak v souvislosti s odmítnutím zacházení jako v tržním hospodářství, tak v souvislosti s použitím dostupných údajů pro výpočet vývozní ceny. Argumentovala tím, že informace požadované Komisí nejsou nutné pro výpočet dumpingového rozpětí. V tomto ohledu Giant China tvrdila, že informace požadované od Jinshan Group se sídlem v ČLR nejsou relevantní pro posouzení zacházení jako v tržním hospodářství nebo pro výpočet vývozní ceny, protože jen velmi nepřímo souvisí se skupinou Giant China a se společnostmi, které jsou s ní ve spojení (dále jen „Giant Group“).
(133)
Šetřením se však potvrdilo, že jedna z dceřiných společností Giant Group, která aktivně vyráběla a vyvážela dotčený výrobek do Unie v průběhu období přezkumného šetření, jmenovitě Shanghai Giant & Phoenix Bicycles Co Ltd (dále jen „GP“), byla ve spojení s Jinshan Group prostřednictvím podílového spoluvlastnictví, strukturálních a manažerských vazeb a že se tato skupina podílela na výrobě a prodeji dotčeného výrobku. Vzhledem k tomu, že od společností, které jsou součástmi Jinshan Group a které se podílely na výrobě a prodeji dotčeného výrobku v ČLR, nedošly odpovědi na formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství ani vyplněný antidumpingový dotazník, nebylo možné posoudit, do jaké míry měla výroba a prodej dotčeného výrobku skupinou Jinshan Group vliv na stanovení vývozní ceny, pokud jde o GP a následně o Giant jako celou skupinu. Nebylo možné dále prošetřit, zda byly splněny podmínky z čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Jelikož Giant China v tomto ohledu nespolupracovala, její tvrzení bylo nutno zamítnout.
(134)
Kromě toho skupina Giant China tvrdila, že při výpočtu individuálního dumpingového rozpětí vyvážejícího výrobce není třeba brát v úvahu cenové informace týkající se jiných vyvážejících výrobců, pokud skupiny Giant Group a Jinshan Group netvoří jeden subjekt z hlediska existujících těsných finančních, obchodních a řídicích vazeb.
(135)
Důkazy obsažené ve spisu podporují závěr, že GP a Jinshan Group jsou ve spojení a mají těsné vlastnické, strukturální a manažerské vazby. Dokud nebudou k dispozici úplné informace o všech stranách, které jsou ve spojení s GP, zejména o čínských vyvážejících výrobcích jízdních kol, kteří jsou dceřinými podniky skupiny Jinshan Group, není možné provést úplné a spolehlivé výpočty vývozní ceny, a tím určit individuální rozpětí pro GP a koneckonců ani pro Giant Group jako celek.
(136)
Bylo vzneseno tvrzení, že požadované informace znamenaly pro skupinu Giant China nepřiměřenou zátěž, a ta proto v šetření vystupovala, jak nejlépe uměla. V tomto ohledu je třeba uvést, že do připomínek ke konečným informacím nebyly předloženy žádné důkazy, které by prokazovaly, že skupina Giant China vyvinula jakékoliv úsilí o shromáždění informací požadovaných v žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství a v antidumpingovém dotazníku o společnostech ve skupině Jinshan Group, které se podílely na výrobě a prodeji dotčeného výrobku. V průběhu šetření skupina Giant China tvrdila, že není potřebné poskytnout požadované informace, avšak netvrdila, že získání těchto informací znamená nepřiměřenou zátěž. Giant China předložila důkazy o údajném úsilí pouze po poskytnutí konečných informací ve fázi, kdy už tyto informace byly neověřitelné. Nebylo je tedy již možno vzít v úvahu.
(137)
Giant China tvrdila, že v žádném případě neexistuje jakékoli riziko obcházení případných antidumpingových opatření, například přesouváním výroby mezi těmito dvěma skupinami, jelikož GP, jediné to spojení mezi oběma skupinami, ukončila v září 2011 veškerou činnost. V tomto ohledu je třeba uvést, že na konci období přezkumného šetření GP stále existovala jako právnická osoba / účetní jednotka, což rovněž potvrzuje Giant China. Proto mohla být výrobní činnost kdykoli v budoucnu obnovena, a tudíž není relevantní, že GP údajně ukončila veškerou činnost v září 2011. Kromě toho skupina Giant China tvrdila, že riziko obcházení bylo možné řešit jiným způsobem, tj. doložkou o monitorování uvedenou v 276. a 277. bodě odůvodnění níže. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že doložka o monitorování se vztahuje pouze na společnosti, které nejsou ve spojení, takže související rizika nejsou podobné povahy a nebylo možné použít stejné prostředky nápravy.
(138)
Kromě toho Giant China tvrdila, že se měla provést kontrola na místě v prostorách GP v ČLR za účelem kontroly výroby a prodeje GP po září 2011. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že nebylo považováno za relevantní, zda GP ukončila svoji činnost po září 2011. I kdyby tomu tak skutečně bylo, GP mohla znovu obnovit výrobu a prodej jízdních kol kdykoli a kontrola na místě by toto riziko nesnížila.
(139)
Kromě toho skupina Giant China poskytla určité důkazy o tom, že podíly skupiny Giant China ve společnosti GP byly prodány dne 30. března 2013. Je však třeba poznamenat, že k této transakci došlo po uplynutí období přezkumného šetření a ve spojitosti s pokročilým stadiem šetření, a tuto informaci nelze ověřit ani není v rámci tohoto šetření relevantní. Kdyby skupina Giant požádala o přezkum své situace po prodeji podílů, bylo možné to zvážit v příhodném čase v souladu s ustanoveními základního nařízení.
(140)
Ve stejném podání poskytla skupina Giant China další vysvětlení týkající se hodnocení Komise zdůvodňujícího použití čl. 18 odst. 1 základního nařízení. Nebylo však takové, aby změnilo původní hodnocení Komise.
(141)
Závěry týkající se použití čl. 18 odst. 1 základního nařízení v souvislosti se skupinou Giant se proto potvrzují.
5. Srovnání
(142)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Případně byly provedeny úpravy s ohledem na nepřímé daně, slevy, úroveň obchodu, náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a vedlejší náklady, jakož i náklady spojené s balením, úvěry a bankovními poplatky a provizemi ve všech případech, kdy se tyto úpravy ukázaly jako odůvodněné, správné a podložené důkazy.
6. Dumpingové rozpětí
6.1 U spolupracujících vyvážejících výrobců
(143)
U třech spolupracujících společností byla dumpingová rozpětí stanovena na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty určené pro spolupracující mexické výrobce s váženým průměrem vývozních cen každé společnosti při vývozu do Unie, a to podle čl. 2 odst. 11 a odst. 12 základního nařízení.
(144)
Dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd.
19,2 %
Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd.
20,9 %
Ideal (Dongguan) Bike Co., Ltd.
0 %
6.2 Pro všechny ostatní vyvážející výrobce
(145)
Vzhledem k tomu, že spolupráce ze strany ČLR byla velmi slabá, jak je uvedeno v 22. a 24. bodě odůvodnění, nelze zjištění u spolupracujících společností považovat za reprezentativní pro celou zemi. Proto není možné revidovat celostátní dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR.
(146)
Proto celostátní dumpingové rozpětí zůstává nezměněno, tak jak bylo stanoveno nařízením (ES) č. 1095/2005, tzn. 48,5 %.
D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(147)
Odhaduje se, že obdobný výrobek vyrábí přibližně 380 známých výrobců v Unii. Kromě toho se přihlásilo šest vnitrostátních sdružení výrobců v Unii.
(148)
Ke stanovení celkové výroby v Unii, která v období přezkumného šetření činila přibližně 11 milionů jízdních kol, byly použity veškeré dostupné informace, včetně údajů získaných od výrobců v Unii a vnitrostátních sdružení, jakož i statistiky o výrobě, které má Komise k dispozici.
(149)
Výrobci v Unii, kteří představují celkovou výrobu v Unii, tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení a budou proto dále nazýváni „výrobní odvětví Unie“.
(150)
Jak je uvedeno výše, vzhledem k velkému počtu spolupracujících výrobců v Unii byl vybrán vzorek osmi výrobců v Unii, který představuje přibližně 25 % celkové výroby a prodeje obdobného výrobku výrobního odvětví Unie v období přezkumného šetření. Všichni výrobci v Unii zařazení do vzorku měli prospěch z režimu osvobození od cla, popsaného výše v 1. bodě odůvodnění.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba v Unii
(151)
Prodej výrobního odvětví Unie byl určen na základě údajů získaných od výrobců v odpovědích na formuláře pro výběr vzorku a informací od různých sdružení výrobců jízdních kol v Unii.
(152)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě prodeje uskutečněného celým výrobním odvětvím v Unii na trhu Unie podle odhadu uvedeného v 151. bodě odůvodnění s připočtením dovozu ze všech zemí podle údajů Eurostatu.
(153)
Celková spotřeba Unie klesla z 22 459 062 kusů v roce 2008 na 20 116 602 kusů v období přezkumného šetření, tj. o 10 % během posuzovaného období. Je to hlavně výsledek poklesu o 8 % mezi roky 2008 a 2009, zatímco poté spotřeba zůstala stabilní a pouze v období přezkumného šetření se mírně snížila (o 2 %). V roce 2009 byl trh ovlivněn zejména dopadem hospodářské krize a od té doby nebylo zaznamenáno jeho oživení. Další pokles v roce 2011 byl způsoben zejména stále opatrnými spotřebitelskými výdaji v současné hospodářské situaci.
Tabulka 1
Spotřeba
2008
2009
2010
2011
Objem (počet kusů)
+
Celkový dovoz
10 017 616
8 974 906
9 734 143
8 840 362
+
Výroba v Unie prodaná na trhu Unie
12 441 446
11 604 072
10 946 875
11 276 240
=
Spotřeba
22 459 062
20 578 978
20 681 018
20 116 602
Index (2008 = 100)
100
92
92
90
Zdroj:
Eurostat, odpovědi na dotazník
2. Dovoz z ČLR
2.1 Objem dumpingového dovozu a podíl jízdních kol pocházejících z ČLR na trhu
(154)
Objem dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR byl zjištěn na základě statistických údajů, které poskytl Eurostat. Objem dovozu z ČLR prudce poklesl mezi roky 2008 a 2009 z 941 522 kusů na 597 339 kusů, tj. o 37 %. V roce 2010 se dovoz zvýšil, ale v období přezkumného šetření se opět snížil na 581 459 kusů. Výrazný pokles čínského dovozu se časově shodoval s hospodářskou krizí a od té doby nedošlo k jeho oživení. Během posuzovaného období poklesl čínský dovoz celkem o 38 %.
(155)
Čínský podíl na trhu se tedy snížil z 4,2 % v roce 2008 na 2,9 % v období přezkumného šetření. Pokles podílu na trhu byl částečně vyrovnán snížením spotřeby Unie.
(156)
Je však nutno zdůraznit, že na relativně nízký a klesající tržní podíl čínského dovozu je třeba nahlížet v souvislosti se zjištěními souběžně probíhajícího šetření namířeného proti obcházení předpisů, jak je uvedeno v 14. a 15. bodě odůvodnění výše (viz 223. a 224. bod odůvodnění níže).
Tabulka 2
Dovoz z ČLR
2008
2009
2010
OPŠ
Objem dovozu z dotčené země (v kusech)
941 522
597 339
627 120
581 459
Index (2008 = 100)
100
63
67
62
Podíl dovozu z dotčené země na trhu (%)
4,2
2,9
3,0
2,9
Zdroj:
Eurostat
3. Ceny dotčeného dovozu
3.1 Vývoj cen
(157)
Jak stanoví nařízení (ES) č. 1095/2005, údaje Eurostatu lze použít pouze v omezeném rozsahu pro stanovení cenových trendů u dumpingových dovozů za období mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření, a to z těchto důvodů:
(158)
Dovozní ceny založené na údajích Eurostatu nezohledňují různé typy výrobku a podstatné cenové rozdíly mezi jednotlivými typy dotčeného výrobku. Průměrné ceny v jednotlivých zemích jsou výrazně ovlivněny skladbou sortimentu každé země. Když byl dovoz od spolupracujících vývozců porovnáván model po modelu, ukázalo se, že i v rámci stejného typu výrobku a stejného modelu existují podstatné cenové rozdíly, a to v závislosti na použitých součástech jízdních kol. Proto ceny zjištěné ve statistikách Eurostatu jsou i nadále nepřesvědčivé pro účely tohoto šetření. Dovozní ceny uváděné Eurostatem pro ČLR (níže uvedené ve formě indexu) mohou sloužit pouze jako ukazatel cenových trendů, nelze je však použít k porovnání prodejních cen mezi různými zeměmi a Unií.
(159)
Podle údajů Eurostatu vážený průměr dovozních cen (níže uvedený ve formě indexu) z ČLR během posuzovaného období významně vzrostl, jak ukazuje tabulka 3. Bez znalosti toho, který druh jízdních kol byl dovezen z ČLR a zda došlo ke změně ve skladbě sortimentu z jednoho roku na druhý, však nelze učinit žádné závěry.
Tabulka 3
Ceny dovozu z ČLR
2008
2009
2010
OPŠ
Ceny dovozu z ČLR
Index (2008 = 100)
100
173
217
214
Zdroj:
Eurostat
3.2 Cenové podbízení
(160)
Cenové podbízení ze strany spolupracujících vyvážejících výrobců, u nichž byl zjištěn dumping, bylo vypočteno na základě jejich skutečné ověřené vývozní ceny (CIF na hranici Unie), a to jak s antidumpingovým clem, tak bez něj. Příslušnými prodejními cenami výrobního odvětví Unie byly ceny účtované nezávislým odběratelům v Unii, které byly v případě potřeby upraveny na úroveň ze závodu. Během období přezkumného šetření bylo na základě různých typů výrobků definovaných v dotazníku zjištěno podbízení pouze u jednoho vyvážejícího výrobce, a dosahovalo 61 % bez antidumpingového cla a 44 % s antidumpingovým clem.
(161)
Vzhledem k tomu, že spolupráce ze strany čínských vyvážejících výrobců byla velmi slabá a zjištění u spolupracujících společností nebylo možné považovat za reprezentativní pro celou zemi, jakož i vzhledem k tomu, že průměrnou cenu ve statistikách Eurostatu nelze považovat za průkaznou, se mělo za to, že úrovně cenového podbízení, jak byly stanoveny během posledního přezkumu před pozbytím platnosti završeného nařízením (ES) č. 1095/2005 a uvedeného v 3. bodě odůvodnění, by se měly brát jako referenční při stanovení celostátního podbízení pro ČLR, neboť nebyly k dispozici žádné jiné spolehlivější informace, tj. 53 % po odečtení antidumpingového cla a 39 % s antidumpingovým clem.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(162)
Jak je uvedeno v 8., 9. a 10. bodě odůvodnění, toto šetření analyzovalo, zda došlo k takové změně situace výrobního odvětví Unie, která by opodstatňovala potřebu přehodnotit zjištění o újmě z pozměňujícího prozatímního přezkumu. Šetření potvrdilo, že: i) Vsouladu s celosvětovým trendem sestává výroba jízdních kol v Unii hlavně z vysokého podílu lidské práce při montáži součástí jízdních kol, navržených podle specifikací odběratelů a pocházejících z různých míst původu. ii) Šetření ukázalo, že aby snížilo náklady na výrobu, usiluje výrobní odvětví Unie o automatizaci a zefektivnění procesu montáže. Kromě toho někteří výrobci v Unii těží z relativně nižších nákladů na pracovní sílu ve střední a východní Evropě v porovnání s obdobím šetření v rámci pozměňujícího prozatímního šetření. Tento trend potvrzují statistiky, které má Komise k dispozici. iii) Šetření potvrdilo, že preferovanou surovinou je slitina hliníku, zatímco ocel zůstává hlavní surovinou pro levnější modely a dětská jízdní kola. Na pozadí těchto změn byla analyzována hospodářská situace výrobního odvětví Unie a výsledky jsou uvedeny dále.
(163)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
(164)
Za účelem analýzy újmy byly ukazatele újmy zjištěny takto:
-
Makroekonomické ukazatele (výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost, produktivita, růst, velikost dumpingových rozpětí a překonání účinků minulého dumpingu) byly posouzeny na úrovni celé výroby v Unii u všech výrobců v Unii, a to na základě informací získaných od vnitrostátních sdružení výrobců v Unii a od jednotlivých výrobců v Unii. Tyto údaje byly, pokud to bylo možné, porovnány s celkovými informacemi získanými z příslušných oficiálních statistik.
-
Mikroekonomické ukazatele (zásoby, jednotkové prodejní ceny, výrobní náklady, peněžní tok, ziskovost, návratnost investic, schopnost získávat kapitál, investice a mzdy) byly posouzeny u výrobců z Unie zařazených do vzorku na základě informací, které předložili.
a) Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(165)
Během posuzovaného období se výroba výrobního odvětví Unie neustále snižovala, a to rychlejším tempem než spotřeba v Unii, jak vyplývá z tabulky 1 v 153. bodě odůvodnění. Výroba tak poklesla ze 13 541 244 kusů v roce 2008 na 11 026 646 kusů v období přezkumného šetření, což znamenalo pokles o 19 %.
Tabulka 4
Celková výroba v Unii
2008
2009
2010
OPŠ
Objem (počet kusů)
Výroba
13 541 244
12 778 305
11 682 329
11 026 646
Index (2008 = 100)
100
94
86
81
Zdroj:
odpovědi na dotazník, příslušné oficiální statistiky
(166)
Výrobní kapacita se snížila o 5 % mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření, což částečně zmírnilo účinky 19 % poklesu výroby na míru využití kapacit. Ta poklesla ve stejném období o 14 procentních bodů a v období přezkumného šetření dosahovala 74 %.
Tabulka 5
Výrobní kapacita a využití kapacity
2008
2009
2010
OPŠ
Objem (počet kusů)
Výrobní kapacita
15 804 000
15 660 000
15 150 000
15 000 000
Index (2008 = 100)
100
99
96
95
Využití kapacity (%)
86
82
77
74
Index (2008 = 100)
100
95
90
86
Zdroj:
odpovědi na dotazník, příslušné oficiální statistiky
b) Objem prodeje
(167)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie klesal podobně jako spotřeba v Unii a vykázal pokles o 9 % za posuzované období z 12 441 446 kusů v roce 2008 na 11 276 240 kusů v období přezkumného šetření. Mezi lety 2009 a 2010 však prodej i nadále klesá, zatímco spotřeba zůstává stabilní, což se odráží ve ztrátě podílu výrobního odvětví Unie na trhu v roce 2010, jak je patrno z tabulky 7 v 168. bodě odůvodnění níže. Objem prodeje v období přezkumného šetření se opět zvýšil, ale nedosáhl úrovně roku 2008.
Tabulka 6
Prodej výrobního odvětví Unie v Unii
2008
2009
2010
OPŠ
Objem (počet kusů)
12 441 446
11 604 072
10 946 875
11 276 240
Index (2008 = 100)
100
93
88
91
Zdroj:
odpovědi na dotazník, příslušné oficiální statistiky
c) Podíl na trhu
(168)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se zvýšil z 55,4 % v roce 2008 na 56,1 % v období přezkumného šetření, což představuje zvýšení o 0,7 procentního bodu během období přezkumného šetření. Toto mírné zlepšení o 0,7 procentního bodu za posuzované období zahrnovalo značný pokles z 56,4 % v roce 2009 na 52,9 % v roce 2010. Celkový nárůst podílu výrobního odvětví Unie na trhu, a to na pozadí poklesu objemu prodeje (viz 167. bod odůvodnění výše), lze vysvětlit celkovým poklesem spotřeby (viz 153. bod odůvodnění).
Tabulka 7
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu
2008
2009
2010
OPŠ
Podíl na trhu Unie (%)
55,4
56,4
52,9
56,1
Index (2008 = 100)
100
102
96
101
Zdroj:
odpovědi na dotazník, příslušné oficiální statistiky
d) Zaměstnanost a produktivita
(169)
Přímá zaměstnanost se snížila o 17 % z 14 197 zaměstnanců v roce 2008 na 11 783 během období přezkumného šetření. Tento pokles následoval po snížení objemu výroby.
(170)
V posuzovaném období poklesla produktivita celkem o 2 %. Pokles výroby v letech 2008 a 2009 v kombinaci se stálou zaměstnaností ve stejném období způsobil pokles produktivity v letech 2008 až 2009. Poté následoval růst produktivity mezi lety 2009 a 2010, což lze vysvětlit restrukturalizací odvětví a investicemi do účinnějších výrobních procesů ve stejném období. Další pokles objemu výroby v období přezkumného šetření doprovázený méně prudkým poklesem zaměstnanosti vyústil v další pokles produktivity v období přezkumného šetření.
Tabulka 8
Celková zaměstnanost a produktivita v Unii
2008
2009
2010
OPŠ
Počet zaměstnanců
14 197
14 147
12 067
11 783
Index (2008 = 100)
100
100
85
83
Produktivita (v ks/rok)
954
903
968
936
Index (2008 = 100)
100
95
102
98
Zdroj:
odpovědi na dotazník, příslušné oficiální statistiky
e) Růst
(171)
V posuzovaném období se spotřeba snížila o 10 %. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu zůstal relativně stálý (rostl pouze mírně, tj. o + 0,7 procentního bodu v posuzovaném období, jak je uvedeno v 168. bodu odůvodnění. Smršťující se trh Unie svědčí o tom, že výrobci v Unii neměli příležitost těžit z případného růstu.
f) Velikost dumpingového rozpětí
(172)
Dumping z ČLR v období přezkumného šetření přetrvával, jak bylo vysvětleno v 143. až 145. bodě odůvodnění. Vzhledem k rozsáhlé volné kapacitě v ČLR (viz 203. bod odůvodnění) a zjištěnému obcházení předpisů (viz 223. a 224. bod odůvodnění) nelze považovat dopad skutečného dumpingového rozpětí na výrobní odvětví Unie za zanedbatelný.
g) Překonání účinků dřívějšího dumpingu
(173)
Bylo analyzováno, zda se výrobnímu odvětví Unie podařilo překonat účinky minulého dumpingu. Byl vyvozen závěr, že k předpokládanému překonání účinků minulého dumpingu výrobním odvětvím Unie nedošlo, jak ukazuje zejména trvale nízká ziskovost a nižší míra využití kapacity. Ozdravení výrobního odvětví Unie bránilo rovněž zjištěné obcházení opatření (viz 223. a 224. bod odůvodnění).
h) Zásoby
(174)
Ke konci období přezkumného šetření měli výrobci v Unii v zásobách 517 977 jízdních kol, což je zhruba stejná úroveň jako v roce 2008, navzdory 25 % poklesu mezi rokem 2008 a 2009.
(175)
Někteří výrobci v Unii mají velmi omezené zásoby, jelikož prodali spřízněným společnostem v rámci své skupiny celou svou produkci. Kromě toho se zjistilo, že výrobci v Unii vyrábějí převážně na zakázku odběratelů. Vývoj zásob během posuzovaného období zkreslovaly všechny tyto faktory, a proto tento ukazatel nelze považovat za významný.
Tabulka 9
Zásoby
2008
2009
2010
OPŠ
Objem (počet kusů)
Konečné zásoby
519 832
390 398
522 779
517 977
Index (2008 = 100)
100
75
101
100
Zdroj:
odpovědi na dotazník
i) Prodejní ceny a náklady
(176)
Průměrné prodejní ceny ze závodu v Unii zůstaly během posuzovaného období stabilní, a to i přes zvýšení o 3 % v letech 2008 až 2009. Prodejní ceny v období přezkumného šetření opět klesly na úroveň roku 2008.
Tabulka 10
Jednotková prodejní cena v Unii
2008
2009
2010
OPŠ
Jednotková prodejní cena v EU (v EUR)
144
149
146
144
Index (2008 = 100)
100
103
102
100
Zdroj:
odpovědi na dotazník
(177)
Výrobní náklady byly vypočteny na základě váženého průměru všech typů obdobného výrobku vyráběného výrobci v Unii. Výrobní náklady se mírně zvýšily o 2 % během posuzovaného období, jak vyplývá z následující tabulky 11.
Tabulka 11
Jednotkové výrobní náklady
2008
2009
2010
OPŠ
Jednotkové výrobní náklady (v EUR/ks)
141
147
146
145
Index (2008 = 100)
100
104
103
102
Zdroj:
odpovědi na dotazník
j) Ziskovost
(178)
Úroveň ziskovosti byla stanovena na základě prodeje nezávislým odběratelům. Výrobní odvětví Unie dosáhlo mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření téměř prahu rentability. V posuzovaném období se ziskovost celkově zhoršovala z 1,9 % v roce 2008 na - 0,1 % v období přezkumného šetření.
Tabulka 12
Ziskovost
2008
2009
2010
OPŠ
Ziskovost prodeje Unie (%)
1,9
1,6
0,3
-0,1
Index (2008 = 100)
100
100
98
98
Zdroj:
odpovědi na dotazník
k) Investice a návratnost investic
(179)
Během posuzovaného období investice výrazně vzrostly o 16 % z 7 952 150 EUR v roce 2008 na 9 263 184 EUR během období přezkumného šetření. Je to odraz pokračujícího úsilí výrobního odvětví Unie o vyšší účinnost výrobního procesu a udržení konkurenceschopnosti.
(180)
Návratnost investic sledovala stejný trend jako ziskovost. V roce 2008 byla návratnost investic kladná (14 %), ale poklesla na - 1 % během období přezkumného šetření.
Tabulka 13
Investice a návratnost investic
2008
2009
2010
OPŠ
Investice (v tis. EUR)
7 952 150
9 421 745
19 288 284
9 263 184
Index (2008 = 100)
100
118
243
116
Návratnost investic (%)
14
11
2
-1
Zdroj:
odpovědi na dotazník
l) Peněžní tok a schopnost získat kapitál
(181)
Peněžní toky se pohybovaly podobně jako ziskovost, ale během posuzovaného období zůstaly v kladných číslech. V tabulce 14 níže je to vyjádřeno jako procento obratu.
(182)
Pouze výrobci v Unii, kteří byli součástí větších skupin, nehlásili žádné zvláštní problémy se získáváním kapitálu. Výrobci v Unii, kteří nebyli součástí větší skupiny, uváděli zvýšený tlak na svou likviditu spojený s nízkou ziskovostí a zhoršením obchodních podmínek jak ve vztazích s dodavateli, tak s odběrateli. Schopnost získat kapitál se dále zhoršovala neochotou bank financovat trh s jízdními koly v současných hospodářských podmínkách.
Tabulka 14
Peněžní tok
2008
2009
2010
OPŠ
Peněžní tok (%)
3,2
3,1
1,8
1,3
Index (2008 = 100)
100
97
99
98
Zdroj:
odpovědi na dotazník
m) Mzdy
(183)
V posuzovaném období se mzdové náklady na jednoho zaměstnance udržely v zásadě na stejné úrovni, protože k nárůstu došlo pouze v roce 2009. Důvodem je především snížení počtu zaměstnanců na výplatních listinách podniků, které si ponechaly vyškolené zaměstnance, aby udržely efektivitu a kvalitu.
Tabulka 15
Mzdy
2008
2009
2010
OPŠ
Mzdové náklady na zaměstnance (v EUR)
15 747
17 393
17 383
16 581
Index (2008 = 100)
100
110
110
105
Zdroj:
odpovědi na dotazník
5. Závěr ohledně újmy
(184)
I přes platná opatření se většina ukazatelů újmy týkajících se výkonnosti výrobního odvětví Unie v posuzovaném období zhoršila. Zejména makroekonomické ukazatele, jako je objem výroby (-19 %), výrobní kapacita (-5 %), míra využití kapacity (-14 %) a zaměstnanost (-17 %), se výrazně snížily. Kromě toho se v posuzovaném období zhoršily mikroekonomické ukazatele související se ziskem, přičemž ziskovost zaznamenala v období přezkumného šetření -0,1 %.
(185)
Z výše uvedeného vyplývá, že výrobní odvětví Unie je i nadále nestabilní, vykazuje klesající zisky a v letech 2010 a v období přezkumného šetření se blížilo prahu rentability. Kromě toho veškeré možnosti dalšího růstu a dosahování zisku byly mařeny tlakem dumpingového dovozu z ČLR a dovozem, který obcházel opatření (viz 223. a 224. bod odůvodnění).
(186)
Výrobnímu odvětví Unie se nicméně podařilo udržet, a dokonce o něco zvýšit svůj podíl na smršťujícím se trhu. Zvýšené investice během posuzovaného období (+ 16 %) svědčí o úsilí výrobního odvětví Unie udržet si konkurenceschopnost. To, spolu s nejnovějšími inovacemi výrobního odvětví Unie, popsanými v 248. bodě odůvodnění níže, ukazuje na jeho nosnou vitalitu a ekonomickou životaschopnost.
(187)
Na tomto základě byl učiněn závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla nadále působena podstatná újma ve smyslu článku 3 základního nařízení a zůstalo ve zranitelném stavu.
(188)
Po poskytnutí informací strany s odkazem na případ konzervovaných mandarinek (27) tvrdily, že Komise byla povinna podniknout kroky k nápravě nedostatku určitých informací způsobeného slabou spoluprací ze strany čínských vyvážejících výrobců, a jelikož tak neučinila, Komise porušila své procesní závazky vyplývající ze základního nařízení. Dále tyto strany navrhly použít čínské statistiky vývozu, kde jsou, na rozdíl od statistik Eurostatu, rozepsány hlavní druhy jízdních kol vyvážených na trh EU, anebo požádat vnitrostátní celní orgány největších dovážejících členských států, aby ve smyslu čl. 6 odst. 3 nebo 4 základního nařízení provedly analýzu různých druhů jízdních kol dovážených z ČLR.
(189)
Jak je uvedeno v 19. a 21. bodě odůvodnění, Komise oficiálně informovala o zahájení šetření známé vyvážející výrobce v ČLR, jedno sdružení čínských výrobců a zástupce dotčené země. Komise se obrátila na přibližně 70 čínských společností, které byly útvarům Komise známy již z předchozího šetření, a v pozdější fázi, kdy bylo zahájeno antisubvenční šetření uvedené v 16. bodě odůvodnění výše, Komise určila zhruba 300 dalších čínských vyvážejících výrobců, kteří byli kontaktováni také v souvislosti s tímto prozatímním přezkumem. Zástupci dotčené země byli navíc vyrozuměni při zahájení šetření, že v případě nedostatečné spolupráce ze strany vyvážejících výrobců může Komise založit svá zjištění na dostupných skutečnostech v souladu s článkem 18 základního nařízení. Bylo zdůrazněno, že zjištění založené na dostupných skutečnostech může být pro dotčenou stranu méně příznivé.
(190)
V kauze konzervovaných mandarinek soud analyzoval míru úsilí, které Komise měla vyvinout při získávání příslušných informací pro výpočet běžné hodnoty na základě ceny nebo podle početně zjištěné hodnoty od domácích výrobců ve třetí zemi s tržním hospodářstvím cestou spolupráce se subjekty na zjištěných potenciálních srovnatelných trzích.
(191)
V tomto šetření je nedostatek informací způsoben rozsáhlou nedostatečnou spoluprací stran, které jsou ve skutečnosti předmětem šetření. Jak je uvedeno v 186. bodě odůvodnění výše, strany byly opakovaně vyzývány ke spolupráci, avšak marně. Proto, na rozdíl od kauzy konzervovaných mandarinek, Komise aktivně a opakovaně usilovala o spolupráci zúčastněných stran. Paralela mezi případem konzervovaných mandarinek a tímto šetřením tedy není podložená.
(192)
Komise vyhodnotila užitečnost jiných zdrojů, včetně čínských vývozních statistik. Byl učiněn závěr, že jiné zdroje nejsou vhodné pro účely tohoto šetření s ohledem na skutečnost, že míra podrobností neumožnila výpočet nových rozpětí. Kromě toho bylo zjištěno, že čínské statistiky nejsou souladné se statistikami Eurostatu, protože například vykazují mnohem vyšší úroveň dovozu než údaje Eurostatu. Navrhované jiné zdroje proto nemohly být použity. Některé strany rovněž navrhovaly, aby Komise spolupracovala s vnitrostátními celními orgány největších dovážejících členských států, které měly provést analýzu různých kategorií výrobků dovážených z ČLR. V odpovědi na tento návrh se Komise domnívá, že, ačkoli je to prakticky nemožné, i kdyby byly takové údaje shromážděny, nemohly by zaplnit informační mezeru způsobenou nedostatečnou spoluprací. Důvodem je to, že zejména hloubka požadované analýzy by nemohla vycházet jednoduše jen z faktur, kde chybí relevantní popis typu výrobku s takovými podrobnostmi, které jsou nezbytné pro smysluplné srovnávání druhů výrobku.
(193)
Několik stran rovněž tvrdilo, že Komise neprovedla analýzu sortimentu dovážených výrobků z ČLR, aby získala objektivní srovnání dovozu s jízdními koly vyrobenými v Unii pro účely objektivního a spravedlivého srovnání při určování újmy způsobené Unii a cenového podbízení. Kromě toho strany uvedly, že Komise odkazovala na údaj o cenovém podbízení zjištěný v předchozím šetření uvedeném v 5. bodu odůvodnění výše, který byl vypočten na základě průměrných cen od Eurostatu bez znalosti skutečné skladby dovozu. Dále se uvádělo, že Komise se vůbec nesnažila stanovit, zda dovážené výrobky byly skutečně srovnatelné s jízdními koly vyrobenými v Unii, a proto je její analýza cenového podbízení u nespolupracujících výrobců chybná. Z těchto důvodů strany tvrdily, že je nutno učinit závěr, že Komise objektivně neposoudila a nepodala odpovídající vysvětlení svého zjištění, že výrobnímu odvětví Unie je nadále působena podstatná újma.
(194)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že, jak je uvedeno v 160. bodě odůvodnění, cenové podbízení ze strany spolupracujících vyvážejících výrobců, u nichž byl zjištěn dumping, bylo vypočteno na základě jejich skutečné ověřené vývozní ceny (CIF s dodáním na hranice Unie), a to jak s antidumpingovým clem, tak bez něj, s přihlédnutím k sortimentní skladbě jejich vývozu během období přezkumného šetření. Avšak vzhledem k tomu, že spolupráce čínských vyvážejících výrobců byla velmi slabá a v důsledku toho, jak je uvedeno v 145. bodě odůvodnění, nemohla být zjištění týkající se spolupracujících čínských vyvážejících výrobců považována za reprezentativní pro ČLR jako celek, a úrovně cenového podbízení zjištěné v rámci pozměňujícího prozatímního přezkumu, jak je uveden 3. bodě odůvodnění, nebylo možné změnit.
(195)
Vzhledem k rozsáhlé nedostatečné spolupráci se Komise musela při stanovení celostátního dumpingu, cenového podbízení a úrovně pro odstranění újmy spolehnout na dostupné údaje. V této souvislosti Komise zvážila jiné zdroje informací, které však z důvodů uvedených v 192. až 194. bodě odůvodnění nebylo možné použít. Proto, jelikož neexistuje zjištění v opačném smyslu, celostátní dumping, cenové podbízení a úrovně pro odstranění újmy stanovené v rámci pozměňujícího prozatímního přezkumu, jak je uveden v 3. bodě odůvodnění, byly použity jako referenční pro účely tohoto šetření.
(196)
Potvrzuje se, že v rozporu s tvrzením stran byly jako referenční úrovně použity ty, které byly stanoveny v rámci přezkumu před pozbytím platnosti ukončeného nařízením (ES) č. 1095/2005 uvedeným v 3. bodě odůvodnění výše, a nikoli ty, které byly stanoveny v rámci přezkumu před pozbytím platnosti uzavřeného prováděcím nařízením (EU) č. 990/2011.
(197)
Kromě toho bylo argumentováno tím, že Komise neprovedla analýzu údajných chyb vnitrostátních celních orgánů, což zmařilo objektivní srovnání čínských dovozních cen. Je třeba připomenout, že v současném šetření nemohlo být provedeno žádné smysluplné srovnání cen kvůli rozsáhlé nedostatečné spolupráci, a proto se za těchto okolností považuje toto tvrzení za bezpředmětné.
F. TRVALÝ CHARAKTER ZMĚNY OKOLNOSTÍ A PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ DUMPINGU A ÚJMY
1. Dumping
(198)
V souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení se také zjišťovalo, zda došlo k podstatné změně okolností ohledně dumpingu a újmy a zda lze tyto změny odůvodněně považovat za změny trvalého charakteru.
(199)
Na tři spolupracující čínské vyvážející výrobce se v předchozím šetření vztahovalo zbytkové clo, zatímco v současném šetření jim byly vypočítány individuální celní sazby. Jak je uvedeno v 113. a 115. bodě odůvodnění, všichni tři vyvážející výrobci v ČLR splňují všechny požadavky pro přiznání individuálního zacházení. Neexistují žádné informace ve spisu, které by nasvědčovaly, že situace spolupracujících vyvážejících výrobců by se mohla v dohledné době změnit.
(200)
Šetření kromě toho ukázalo, že čínský systém vývozních kvót, který se používal během pozměňujícího prozatímního přezkumu, vláda ČLR zrušila a jeho opětovné zavedení je nepravděpodobné, zejména také s ohledem na proexportní vládní politiku v odvětví jízdních kol, o níž se pojednává v 203. bodě odůvodnění. Šetření navíc neodhalilo žádný důkaz, že chování těchto tří společností v oblasti vývozních cen se v dohledné době zásadním způsobem změní.
(201)
Proto se má za to, že změněné okolnosti, na jejichž základě byla vypočtena dumpingová rozpětí pro tři spolupracující čínské vyvážející výrobce, mají trvalou povahu.
(202)
Pokud jde o celostátní clo pro ČLR, šetřením nebyly zjištěny žádné změny okolností a navrhuje se zachovat stejnou úroveň cla, jaká byla stanovena v rámci pozměňujícího prozatímního přezkumu.
(203)
Také se zkoumalo, zda již není zapotřebí zachovávat opatření za účelem vyrovnání účinků dumpingu. Podle sdružení čínských výrobců jízdních kol dosáhla celková výroba jízdních kol v ČLR v roce 2011 83 450 000 kusů a vykázala nárůst o 2,3 % ve srovnání s rokem 2010. Kromě toho je čínské výrobní odvětví jízdních kol nadále orientováno na vývoz. V roce 2011 tak ČLR vyvezla 55 720 000 jízdních kol neboli 67 % celkové výroby, což představuje pokles o 4,2 % proti roku 2010. Na domácím trhu se v roce 2011 prodalo přibližně 23 730 000 kusů. Nejdůležitějším výrobním regionem v ČLR je Tianjin, kde se v roce 2011 vyrobila asi polovina celkové produkce. Podle 12. pětiletého plánu rozvoje lehkého a textilního průmyslu v provincii Tianjin jsou nyní v tomto regionu ve výstavbě nové průmyslové parky se specializací na výrobu jízdních kol. Z toho vyplývá, že do roku 2015 by výrobní kapacita jízdních kol v oblasti Tianjin měla odhadem dosáhnout 55 milionů jízdních kol, což představuje zvýšení o 44 % ve srovnání s rokem 2011, přičemž přibližně polovina produkce půjde na vývoz (více než celková spotřeba jízdních kol v Unii v období přezkumného šetření).
(204)
Všechny tři spolupracující společnosti navíc vykázaly míru využití kapacity v období přezkumného šetření 72 % až 81 %. Extrapolací můžeme odhadnout volnou kapacitou čínského výrobního odvětví na více než 25 milionů jízdních kol, což je více než dvojnásobek celkové výroby výrobního odvětví Unie v období přezkumného šetření a o 24 % více než celková spotřeba Unie. Kromě toho, jelikož výroba jízdních kol je náročná na pracovní sílu, zdá se, že v důsledku velmi levné pracovní síly, která je v ČLR k dispozici, jsou čínští výrobci schopni vybudovat nové kapacity poměrně rychle.
(205)
V objemovém vyjádření je trh Unie druhým největším na světě, hned po čínském trhu, díky čemuž je Unie velmi atraktivní, pokud jde o potenciální poptávku.
(206)
Závěry ze šetření zaměřeného na obcházení uložených opatření (viz 14. bod odůvodnění) potvrzují, že trh Unie je i nadále atraktivním trhem pro čínské vyvážející výrobce a že při neexistenci opatření by s velkou pravděpodobností přesměrovali významný objem do Unie.
(207)
Kromě toho i další potenciální vývozní trhy důležité pro ČLR zavedly antidumpingová opatření (Kanada (28)) a tím se snižuje potenciál trhů třetích zemí, které jsou dostupné pro čínský dovoz bez cla.
(208)
Je třeba připomenout, že USA měly v minulosti domácí výrobu jízdních kol a měly zavedena antidumpingová cla vůči ČLR. Avšak po zrušení antidumpingových cel koncem devadesátých let se na trh USA masivně navalil čínský dovoz. Domácí produkce v následujících letech téměř vymizela. V roce 2011 se odhadovalo, že 99 % jízdních kol prodaných v USA bylo z dovozu; 93 % z ČLR a 6 % z Tchaj-wanu. Domácí výroba jízdních kol v USA se odhaduje přibližně na 56 000 kusů ročně při roční spotřebě přibližně 16 milionů jízdních kol. Celkový trh jízdních kol v USA (včetně prodeje jejich součástí a příslušenství) byl v roce 2011 oceňován na 6 miliard USD.
(209)
Závěrem lze konstatovat, že čínské odvětví jízdních kol je orientované na vývoz a preferuje nekalé cenové praktiky na mnoha trzích na celém světě. Kromě toho závěry šetření zaměřeného na obcházení opatření potvrdily trvalý zájem čínských vývozců o trh Unie. Toto chování navíc naznačuje, že pokud by byla opatření zrušena, stal by se trh Unie velmi pravděpodobně cílem levného čínského dovozu za účelem převzetí domácího trhu pod kontrolu. Proto lze dojít k závěru, že zachování opatření je nadále nezbytné k vyrovnání dumpingu.
(210)
Po poskytnutí informací se objevilo tvrzení, že analýza přehlédla to, že růst výroby v ČLR je omezen dostupností pracovních sil a že ČLR přichází o svou výhodu levnějších nákladů práce ve prospěch jiných jihoasijských zemí, které mají uzavřeny preferenční obchodní dohody. Vzhledem k nedostatečné spolupráci nebylo možné toto tvrzení ověřit, a proto k němu nebylo přihlédnuto.
2. Újma
(211)
Pokud jde o důvody pro zahájení prozatímního přezkumu z moci úřední, šetření zkoumalo následující změny ve struktuře výrobního odvětví jízdních kol EU: i) přechod od kompletního výrobního cyklu k (částečnému) montování s použitím dovážených součástí, ii) změna výše nákladů v důsledku rozšíření, přemisťování a zřizování nových výrobních zařízení ve střední a východní Evropě, iii) spotřebitelským trendům odpovídající změna ve využití suroviny, tj. odklon od oceli a příklon k hliníkovým slitinám. V důsledku zjištění uvedených v 162. bodě odůvodnění popsaný vývoj stále probíhá a má globální charakter, a není proto pravděpodobné, že by se v dohledné době změnil.
(212)
Pokud jde o posouzení pravděpodobnosti pokračování újmy, vzhledem k již tak nestabilní situaci výrobního odvětví Unie, která je popsána v 184. až 187. bodě odůvodnění, je rovněž pravděpodobné, že výrobci v Unii nebudou moci odolat dalšímu cenovému tlaku, který by vyvíjel čínský dumpingový dovoz, a v důsledku toho budou nuceni opustit trh Unie, což povede ke ztrátě zaměstnanosti, investic, technologií a know-how (viz 247. a 248. bod odůvodnění). Lze proto vyvodit závěr, že je pravděpodobné, že újma potrvá i nadále, pokud by byla v tomto případě opatření zrušena.
(213)
Některé strany tvrdily, že výrobnímu odvětví Unie není způsobována významná újma, neboť z veřejně dostupných informací vyplývá, že jeho finanční situace je dobrá. Je třeba poznamenat, že finanční situace výrobního odvětví Unie je posuzována na základě informací shromážděných a ověřených během šetření od reprezentativního vzorku výrobců v Unii. Toto hodnocení nemůže být nahrazeno veřejně dostupnými informacemi o některých výrobcích v Unii ani v případě, že mají údajně velkou výrobu a hodnotu odbytu. Závěry šetření analyzované v 162. až 187. bodě odůvodnění jsou proto v rozporu s informacemi, které dotyčné strany předložily. Proto byla jejich tvrzení shledána neopodstatněnými.
(214)
Uvádělo se rovněž, že zachování antidumpingových opatření vůči ČLR by bylo diskriminační, jelikož dovoz z dalších třetích zemí, zejména ze Šrí Lanky, je údajně dumpingový a způsobuje újmu, a přitom na dovoz z těchto zemí nejsou uplatňována antidumpingová opatření. V důsledku šetření zaměřeného proti obcházení uložených opatření byla antidumpingová opatření rozšířena na dovoz jízdních kol mimo jiné ze Šrí Lanky. Kromě toho nebyly předloženy důkazy o tom, že skuteční výrobci v dotčené zemi by se dopouštěli dumpingu. Proto bylo tvrzení této zúčastněné strany shledáno neopodstatněným a zamítnuto.
G. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Úvod
(215)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo prozkoumáno, zda byla podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství, způsobena dotčenými dumpingovými dovozy. Byly rovněž prošetřeny jiné známé činitele než dumpingový dovoz, které mohly ve stejné době způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito činiteli nebude přičítána dumpingovému dovozu. Zejména byly analyzovány výsledky šetření zaměřeného proti obcházení uložených opatření.
2. Účinek dumpingového čínského dovozu
(216)
Čínský dovoz klesl v posuzovaném období a představoval v období přezkumného šetření 2,9 % podíl na trhu. Tento relativně nízký a snižující se podíl na trhu je třeba vnímat v kontextu obcházejícího dovozu z Indonésie, Malajsie, Šrí Lanky a Tuniska (viz 223. a 224. bod odůvodnění).
(217)
Jak je uvedeno v 160. bodě odůvodnění, byl učiněn závěr, že dovoz z ČLR se nadále významně cenově podbízí prodejním cenám výrobního odvětví Unie na trhu Unie, čímž vytváří významný tlak na úroveň cen na trhu Unie.
(218)
Ve stejné době vykazovala většina ukazatelů újmy klesající tendenci, zejména pokud jde o výrobu (-19 %) a objem prodeje (-9 %), kapacitu (-5 %) a využití kapacity (-14 %).
(219)
Ziskovost výrobního odvětví Unie během posuzovaného období klesala a vinou čínského cenového tlaku se výrobní odvětví Unie přiblížilo prahové hodnotě rentability. V důsledku tohoto výrobní odvětví Unie nemohlo zvýšit ceny na ziskovou úroveň, aniž by přišlo o významný tržní podíl.
(220)
Proto byl učiněn závěr, že tlak vyvíjený dovozem jízdních kol za dumpingové ceny měl rozhodující vliv na současnou nestabilní hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
(221)
Po poskytnutí informací se objevilo tvrzení, že význam klesající úrovně výroby a využití kapacity nebyl dostatečně zdůvodněn, zejména s ohledem na skutečnost, že pokles výroby prý nemá žádný vliv na ziskovost. Je třeba poznamenat, že všechny prvky újmy jsou pro posouzení hospodářské situace výrobního odvětví Unie důležité, bez ohledu na to, zda mají v konkrétním případě vliv na úroveň ziskovosti. Jak je vysvětleno v 237. bodě odůvodnění, pokles ziskovosti a dalších ukazatelů zisku nebyl způsoben smršťujícím se trhem, ale lze jej přičíst pokračujícímu tlaku čínského dumpingového dovozu. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(222)
Tatáž strana také tvrdila, že vývoj podílu čínského dovozu na trhu nebyl dostatečně analyzován, jelikož analýza nevysvětlila prudký pokles dovozu během posuzovaného období. Rovněž bylo namítáno, že analýza příčinných souvislostí nepřihlížela k rostoucím cenovým trendům tohoto vývozu. V reakci na tuto námitku je třeba připomenout, že na klesající objem dovozu z Číny je třeba nahlížet v kontextu závěrů souběžného šetření namířeného proti obcházení předpisů (viz 216. bod odůvodnění výše). Vývoj cen čínského dovozu zjištěný na základě údajů Eurostatu nemá smysl, protože nebere v úvahu vývoj cen dovozu čínských jízdních kol prostřednictvím obcházejících zemí. Z těchto důvodů bylo proto toto tvrzení zamítnuto.
3. Účinek dovozu obcházejícího uložená opatření
(223)
Jak bylo uvedeno v 15. bodě odůvodnění, šetření zaměřené proti obcházení uložených opatření zjistilo obcházení platných opatření vůči ČLR cestou montáže a překládky přes Indonésii, Malajsii, Šrí Lanku a Tunisko. Na základě těchto zjištění byl rozdíl mezi objemem dovozu z dotyčných zemí uváděným Eurostatem a objemem vývozu známých skutečných výrobců, tj. těch, kteří splnili podmínky pro osvobození od rozšířených opatření z důvodů uvedených v nařízení (EU) č. 501/2013, považován za dovoz, který obchází platná opatření („obcházející dovoz“).
(224)
V rámci analýzy příčinných souvislostí byl tento dovoz považován za skutečně pocházející z Číny, a proto by měl být zvažován společně s přímým dovozem z Číny. Na tomto základě dosáhl tedy takto zjištěný objem čínského dovozu 1 904 761 kusů v období přezkumného šetření. V roce 2008 činil dovoz 2 321 240 kusů. V roce 2009 klesl na 1 802 101 kusů, tj. o 22 % méně, a v roce 2010 vzrostl na takřka stejnou úroveň jako v roce 2008 a dosáhl 10,6 % podíl na trhu. Nakonec došlo v období přezkumného šetření k poklesu dovozu o 13 %, který tak dosáhl podílu na trhu ve výši 9,5 %. V průběhu posuzovaného období se objem dovozu snížil o 18 %. V souvislosti se smršťujícím se trhem (viz 153. bod odůvodnění) nevedl popsaný pokles objemu dovozu ke značné ztrátě podílu na trhu, neboť tento podíl se během posuzovaného období snížil pouze o 0,8 %. Jelikož není známa sortimentní skladba dovozu z ČLR a obcházejícího dovozu, nemá smysl porovnávat ceny tohoto dovozu s cenami výrobního odvětví Unie na trhu Unie.
Tabulka 16
Dovoz z ČLR spolu s obcházejícím dovozem z Indonésie, Malajsie, Šrí Lanky a Tuniska
2008
2009
2010
OPŠ
Objem dovozu (v kusech)
2 321 240
1 802 101
2 194 354
1 904 761
Index (2008 = 100)
100
78
95
82
Podíl na trhu (%)
10,3
8,8
10,6
9,5
Zdroj:
Eurostat
(225)
Po poskytnutí informací některé strany tvrdily, že analýza dopadu obcházejícího dovozu byla nedostatečná, protože vycházela výhradně z účinku na objem, a proto opomenula jakékoli srovnání cen na základě analýzy sortimentu výrobků. Tvrdilo se, že tato chybějící analýza je důsledkem procesní chyby, protože analýza sortimentu výrobků byla opomenuta navzdory spolupráci vyvážejících výrobců z dotčených zemí. Kromě toho se uvádělo, že dovoz z těchto zemí do Unie se týkal levných dětských či jiných jízdních kol, která nekonkurují jízdním kolům vyráběným v Unii. V reakci na tento argument je třeba poznamenat, že analýza sortimentní skladby nemohla být provedena z důvodů uvedených v 192. bodě odůvodnění. Obcházející dovoz tvořily většinou překládky a v těchto případech nebyly dostupné žádné informace o sortimentní skladbě výrobků. A konečně je třeba poznamenat, že podle zjištění výrobci v Unii produkovali výrobky ve všech segmentech; proto bylo tvrzení o údajném nekonkurujícím dovozu dětských a levných jízdních kol shledáno nepodloženým.
4. Účinek jiných činitelů
4.1 Dovoz z dalších třetích zemí
(226)
Celkový objem dovozu z jiných třetích zemí dosáhl 6 931 333 kusů v období přezkumného šetření. Tato úroveň dovozu odráží malý nárůst o 1 % v průběhu posuzovaného období.
(227)
Vzhledem k poklesu spotřeby v Unii si dovoz z jiných třetích zemí v podstatě zachoval podíl na trhu, který v období přezkumného šetření činil 34 %.
(228)
Tchaj-wan zůstal hlavní vyvážející zemí do Evropské unie s relativně konstantním podílem na trhu během posuzovaného období, který představoval 14 % spotřeby Unie během období přezkumného šetření.
(229)
Thajsko je druhým největším dovozcem do Unie. Jeho podíl na trhu se snížil o 2 procentní body během posuzovaného období, tj. klesl ze 7 % v roce 2008 na 5 % v období přezkumného šetření.
(230)
Jak je ovšem konstatováno v 157. bodě odůvodnění, ceny sledované Eurostatem nezohledňují rozdíly ve skladbě sortimentu mezi jednotlivými zeměmi, a proto uvádíme jen indexy udávající cenové trendy. Jelikož sortimentní skladba dovozu z dalších třetích zemí není známa, nemá smysl porovnávat ceny tohoto dovozu s cenami výrobního odvětví Unie na trhu Unie.
(231)
Je však třeba poznamenat, že pouze dovoz z Tchaj-wanu převyšuje objem čínského dovozu (se zahrnutím obcházejícího dovozu). V tomto ohledu je třeba poznamenat, že dovoz jízdních kol z Tchaj-wanu je obvykle určen pro dražší segment trhu a že o opaku nebyly předloženy žádné důkazy. Proto byl učiněn závěr, že tento dovoz nelze považovat za příčinu újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(232)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že dovoz z ostatních třetích zemí se uskutečňoval za nižší ceny než čínský dovoz, a proto čínský dovoz nezpůsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. Toto tvrzení nemohlo být přijato, protože průměrné dovozní ceny nemohly být stanoveny podle údajů Eurostatu z důvodů uvedených v 157. bodě odůvodnění, a proto na tomto základě nemohly být učiněny žádné závěry.
(233)
Další zúčastněná strana tvrdila, že dovoz ze třetích zemí, na který se od 1. ledna 2011 vztahuje systém všeobecných celních preferencí (GSP), se podle očekávání zvýší (Kambodža a Bangladéš). Dopad na dovozní ceny a množství a účinek na trh Unie však nelze hodnotit předem. Kromě toho nebyly k dispozici žádné informace o schopnosti těchto zemí zvýšit výrobní kapacitu a objem prodeje na trhu Unie. Proto na tomto základě nelze vyvodit žádný spolehlivý závěr a toto tvrzení muselo být odmítnuto.
(234)
Po poskytnutí informací strany tvrdily, že nebyla věnována dostatečná pozornost analýze dopadu dovozu z třetích zemí, které mají uzavřené preferenční obchodní dohody, neboť objem dovozu z těchto zemí byl údajně významný v porovnání s čínským dovozem a někdy také za výrazně nižší ceny. V této souvislosti je třeba připomenout, že ČLR je druhým největším dovozcem do Unie. Dovoz z jiných třetích zemí byl ve všech případech nižší než objem dovozu čínských jízdních kol. Proti těmto zemím rovněž nebylo vzneseno obvinění z dumpingu. Proto se dospělo k závěru, že dovoz z těchto zemí nemohl mít tak velký vliv, aby přerušil prokázanou příčinnou souvislost mezi velkým objemem dumpingového dovozu z ČLR, který se časově shodoval s přetrvávající podstatnou újmou výrobního odvětví Unie. Z těchto důvodů bylo toto tvrzení zamítnuto.
Tabulka 17
Dovoz z jiných třetích zemí (29)
2008
2009
2010
OPŠ
Kusy
Podíl na trhu
Cena v
EUR/ks
Kusy
Podíl na trhu
Cena v
EUR/ks
Kusy
Podíl na trhu
Cena v
EUR/ks
Kusy
Podíl na trhu
Cena v
EUR/ks
Tchaj-wan
3 428 043
15 %
2 949 433
14 %
3 458 448
17 %
2 864 114
14 %
Index
100
100
100
86
94
126
101
110
125
84
93
151
Thajsko
1 522 209
7 %
1 384 410
7 %
1 234 123
6 %
993 952
5 %
Index
100
100
100
91
99
118
81
88
114
65
73
113
Ostatní
2 746 124
12 %
66
2 838 962
14 %
73
2 847 164
14 %
80
3 077 535
15 %
80
Index
100
100
100
103
113
111
104
113
122
112
125
121
Celkem
7 696 376
34 %
99
7 172 805
35 %
116
7 539 735
36 %
122
6 935 601
34 %
132
Index
100
100
100
93
102
118
98
106
124
90
101
134
Zdroj:
Eurostat
4.2 Vývoj spotřeby
(235)
Jak je uvedeno v 153. bodě odůvodnění, od roku 2008 do období přezkumného šetření se spotřeba snížila o 10 %. Výrobní odvětví Unie si však udrželo, ba dokonce mírně zvýšilo svůj podíl na trhu (viz 168. bod odůvodnění). Proto smršťující se trh nemůže být příčinou újmy.
4.3 Hospodářská krize a klimatické podmínky
(236)
Některé strany tvrdily, že na nákupním chování spotřebitelů se v průběhu posuzovaného období negativně podepsaly převažující nepříznivé ekonomické podmínky v Unii. Uvádělo se rovněž, že špatné povětrnostní podmínky v Unii v roce 2011 měly přinejmenším částečný vliv na situaci výrobního odvětví Unie. Tyto faktory údajně způsobily celkový pokles spotřeby jízdních kol v Unii.
(237)
Šetření skutečně odhalilo pokles spotřeby Unie během posuzovaného období. Jak je však uvedeno v 234. bodě odůvodnění, smršťování trhu nelze považovat za zdroj újmy.
(238)
Tyto zúčastněné strany také tvrdily, že výroba a zaměstnanost poklesly pouze v reakci na vývoj spotřeby, a nikoli v důsledku dumpingového dovozu. Jelikož však odvětví jízdních kol nemá vysoké fixní náklady, neměl pokles výroby dopad na ziskovost výrobního odvětví jízdních kol v Unii. Pokud jde o zaměstnanost, je to důsledek restrukturalizace výrobního odvětví Unie. V každém případě tento vývoj nevysvětluje negativní trendy ostatních ukazatelů újmy.
4.4 Nedumpingový dovoz
(239)
Nedumpingový dovoz jednoho spolupracujícího vyvážejícího výrobce představoval zanedbatelné množství, tj. téměř 0 % celkového dovozu z ČLR, a tudíž nemohl mít zřetelný účinek na situaci výrobního odvětví Unie.
4.5 Elektrická jízdní kola
(240)
Bylo namítáno, že újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, způsobil vývoj elektrických jízdních kol, která údajně nahrazovala dotčený výrobek. Vývoj elektrokol je však velmi nový a během období přezkumného šetření měl objem jejich prodeje jen marginální význam. Proto nemohla mít žádný vliv na situaci výrobního odvětví Unie.
4.6 Účinek strukturálních změn
(241)
Po poskytnutí informací jedna strana namítala, že Komise v rámci své analýzy újmy a příčinných souvislostí neprovedla analýzu dopadu uznaných strukturálních změn trhu a výrobního odvětví Unie. Například bylo tvrzeno, že Komise se ve své analýze výrobních nákladů nezabývala dopadem přesunu výroby do východoevropských zemí. V reakci na toto tvrzení je třeba poznamenat, že analýza trvalé povahy změn byla provedena (viz 162. bod odůvodnění) a byl učiněn závěr, že tyto změny jsou trvalé povahy (viz 211. bod odůvodnění). Z tohoto důvodu byla provedena nová analýza újmy na základě vzorku výrobců v Unii, kteří byli vybráni tak, aby odráželi strukturální změny. Má se proto za to, že dopad těchto změn byl v rámci analýzy újmy a příčinných souvislostí řádně zohledněn. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
4.7 Závěr
(242)
Navzdory klesající spotřebě Unie bylo zjištěno, že na trh Unie se dostává značný objem přímého nebo obcházejícího dumpingového dovozu čínských jízdních kol. Poměrně stabilní a významný tržní podíl tohoto dovozu v posuzovaném období se časově shodoval s obdobím přetrvávající hospodářské zranitelnosti výrobního odvětví Unie (viz 184. až 187. bod odůvodnění). Dochází se proto k závěru, že existuje příčinná souvislost mezi dovozem z ČLR (přímý a obcházející) a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(243)
Byly zváženy další faktory, jako je dopad dovozu z ostatních třetích zemí, vývoj spotřeby, hospodářská krize a klimatické podmínky, nedumpingový dovoz, rozvoj elektrických jízdních kol. Žádný z těchto faktorů nebyl shledán dostatečně významný k tomu, aby přerušil zjištěnou příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z Číny a způsobenou podstatnou újmou.
(244)
Na základě výše provedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu, se vyvozuje závěr, že dumpingový dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
H. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(245)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo přezkoumáno, zda, a to i přes závěr o dumpingu působícím újmu, neexistují přesvědčivé důvody pro jednoznačný závěr, že by nebylo v zájmu Unie uložit antidumpingová opatření vůči dovozu z ČLR v sazbách stanovených níže (viz 279. bod odůvodnění).
(246)
Je nutno připomenout, že v původním šetření se mělo za to, že uložení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Skutečnost, že současné šetření je prozatímním přezkumem podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již zavedena, umožňuje navíc zhodnocení jakéhokoli nežádoucího dopadu na strany dotčené současnými antidumpingovými opatřeními.
(247)
Určení zájmu Unie vycházelo z posouzení různých dotčených zájmů, tj. zájmů výrobního odvětví Unie, výrobců součástí jízdních kol, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a uživatelů.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(248)
Šetření ukázalo, že výrobní odvětví je stále nestabilní. Vzhledem ke značnému objemu dumpingového dovozu z ČLR a pravděpodobnému pokračování dumpingu a újmy je velmi pravděpodobné, že by výroba v Unii zanikla, pokud by byla opatření zrušena.
(249)
Výrobní odvětví Unie významně přispívá k technologickým inovacím a produkuje „spin-off“ výrobky, jako jsou např. nedávno vyvinutá motorizovaná dvoukolová vozítka (Segway) a elektrokola, které by bez výrobního odvětví v Unii nebyly ekonomicky rentabilní. Výrobní odvětví Unie navíc přispívá k plnění cílů v oblasti životního prostředí, jako je ekologizace dopravy a snižování emisí uhlíku.
(250)
Výrobní odvětví Unie je rovněž hybnou silou pro související odvětví, jako je výroba součástí jízdních kol, příslušenství jízdních kol a související služby. Celkově výrobní odvětví Unie vytváří na trhu Unie přímo i nepřímo 60 000 až 70 000 pracovních míst.
(251)
Výrobní odvětví Unie se pustilo do restrukturalizace, investovalo do inovací a tyto investice by se ztratily, pokud by výrobní odvětví Unie zaniklo. Naopak při zavedených opatřeních by bylo výrobní odvětví Unie schopno udržet, nebo dokonce zvýšit objem prodeje a tím dosáhnout potřebné návratnosti investic, která by mu umožnila nadále investovat do nových technologií a inovací.
(252)
Vzhledem k závěrům o situaci výrobního odvětví Unie, které jsou uvedeny v 184. až 187. bodě odůvodnění, lze očekávat, že bez opatření by se finanční situace výrobního odvětví Unie pravděpodobně výrazně zhoršila a v konečném důsledku by hrozilo riziko ukončení výroby. Proto jsou antidumpingová opatření v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem výrobců součástí jízdních kol
(253)
Během šetření se přihlásila evropská asociace výrobců součástí a příslušenství pro jízdní kola (COLIPED). Asociace COLIPED poskytla informace, že v Unii existuje přibližně 370 společností, které dodávají díly výrobcům jízdních kol a které zaměstnávají přibližně 16 000 osob. Dodavatelské odvětví je závislé na zachování výroby jízdních kol v Unii.
(254)
Pro opatření se vyslovilo 53 výrobců součástí jízdních kol. Tito výrobci představují 39 % z 1,2 miliardy EUR celkového odhadovaného obratu výrobního odvětví součástí jízdních kol. Výrobci součástí pro jízdní kola těží z rozšíření stávajících opatření na základní součásti jízdních kol (viz 1. bod odůvodnění). Stávající osvobození od cla (viz 1. bod odůvodnění) podněcuje místní výrobu součástí jízdních kol, a to omezením obsahu použitých čínských dílů jízdních kol na méně než 60 % celkové hodnoty. V důsledku zavedených opatření bylo výrobní odvětví Unie schopno rozvinout a investovat do nových projektů zaměřených na obnovení výroby některých základních součástí v Unii.
(255)
V tomto ohledu bylo zjištěno, že bez opatření a po očekávaném uzavření výroby jízdních kol v Unii by negativní důsledky pocítilo i výrobní odvětví součástí jízdních kol v Unii, protože by přišlo o své odběratele. Vyvozuje se proto závěr, že uložení antidumpingových opatření by bylo v zájmu výrobního odvětví součástí jízdních kol.
4. Zájem uživatelů a spotřebitelů
(256)
Evropská cyklistická federace (ECF), zastřešující organizace národních cyklistických sdružení v Evropě, podpořila pokračování platných antidumpingových opatření. ECF tvrdí, že místní výroba je v zájmu spotřebitelů, neboť zajišťuje jakost a bezpečnost, jakož i specializované služby zákazníkům.
(257)
ECF tvrdí, že zvýšení dovozu z ČLR by mělo negativní dopad na vysoce kvalitní bezpečnostní normy v Unii na úkor spotřebitele.
(258)
Dopad antidumpingových cel na ceny účtované spotřebitelům se odhaduje jako nevýznamný, jelikož většina výrobců jízdních kol v Unii působí v režimu osvobození vzhledem k tomu, že základní součásti jízdních kol lze dovážet z ČLR bezcelně až do výše 60 % celkové hodnoty použitých součástí.
(259)
Je třeba připomenout, že v předchozích šetřeních bylo zjištěno, že dopad opatření na uživatele není významný. Jízdní kola z ČLR, stejně jako ze zemí bez opatření, jsou dodávána navzdory existenci opatření. Proto se dospělo k závěru, že antidumpingová opatření nemají významný nepříznivý dopad na uživatele v Unii.
(260)
Po poskytnutí informací jedna ze stran namítala, že analýza nebere v úvahu negativní dopad opatření na uživatele v podobě dodatečných nákladů vznikajících v důsledku opatření. Je třeba poznamenat, že ECF, která zastupuje spotřebitele, se vyslovila pro podporu opatření z důvodu kvality a bezpečnosti (viz 255. bod odůvodnění). Také díky systému osvobození již spotřebitelé využívají snížené ceny některých součástí jízdních kol (viz 257. bod odůvodnění). Toto tvrzení bylo proto shledáno nepodloženým.
5. Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení
(261)
Žádný z dovozců, kteří nejsou ve spojení, v šetření nespolupracoval. Proto nebylo možné posoudit dopad opatření v průběhu období přezkumného šetření. Rovněž je třeba připomenout, že účelem antidumpingových opatření není bránit dovozu, nýbrž obnovit spravedlivý obchod a zajistit, aby se dovoz neuskutečňoval za dumpingové ceny způsobující újmu.
(262)
Je třeba připomenout, že existují další zdroje dovozu a přibližně 45 % spotřeby jízdních kol jsou vlastně dovezená jízdní kola.
(263)
Jelikož dovoz se spravedlivými cenami bude mít nadále přístup na trh Unie a dovoz z třetích zemí bude rovněž pokračovat, je pravděpodobné, že tradiční předmět podnikání dovozců bude pokračovat, i kdyby byla zachována antidumpingová opatření vůči ČLR. Pozměněná antidumpingová opatření u třech spolupracujících vyvážejících výrobců by zvýšila možnosti dovozu z ČLR v 0 % nebo snížené sazbě. Proto se dospělo k závěru, že antidumpingová opatření nemají významný dopad na dovozce v Unii, kteří nejsou ve spojení.
6. Účinnost opatření
(264)
Jedna strana tvrdila, že opatření by nebyla účinná vzhledem k tomu, že újma pro výrobní odvětví Unie nadále přetrvává i po téměř 20 letech platnosti antidumpingových opatření. Je třeba poznamenat, že navzdory platným opatřením bylo potvrzeno, že čínští vyvážející výrobci obcházeli opatření prostřednictvím jiných třetích zemí, což zčásti vysvětluje situaci výrobního odvětví Unie v období přezkumného šetření. Tento argument se proto zamítá.
(265)
Po poskytnutí informací některé strany uvedly, že opatření, která existují již více než dvacet tři let, nejsou odůvodněná právními ani obchodněpolitickými důvody. V reakci na toto tvrzení je třeba uvést, že doba trvání opatření není nijak omezena, jestliže jsou splněny podmínky pro jejich uložení nebo zachování. Také v daném případě jsou opatření oprávněná, jelikož zjištění potvrdila existenci dumpingu působícího újmu. Kromě toho situaci výrobního odvětví Unie dále zhoršuje obcházení. Proto bylo uvedené tvrzení zamítnuto.
7. Závěr
(266)
Zachování opatření na dovoz jízdních kol pocházejících z ČLR by jednoznačně bylo v zájmu výrobního odvětví Unie a dodavatelů součástí jízdních kol v Unii. Umožní výrobnímu odvětví Unie růst a zlepšit svou finanční situaci způsobenou dumpingovým dovozem. Dovozci by navíc nebyli významně postiženi, protože jízdní kola z ČLR a ostatních třetích zemí za přiměřené ceny by byla i nadále dostupná na trhu. Vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Unie široce využívá stávající režim osvobození, byl vyvozen závěr, že stávající opatření nemají významný negativní dopad na uživatele/spotřebitele. Naproti tomu, pokud by opatření byla zrušena, výrobci jízdních kol v Unii by pravděpodobně zavřeli výrobu, což by ohrozilo rovněž existenci výrobců součástí jízdních kol v Unii.
(267)
S ohledem na výše uvedené byl učiněn závěr, že na základě dostupných informací o zájmu Unie neexistují přesvědčivé důvody proti uložení opatření v sazbách uvedených v 279. bodu odůvodnění na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR.
I. NAVRHOVANÁ CLA
1. Úroveň pro odstranění újmy
(268)
S ohledem na závěry ohledně dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie, platná opatření, která byla uložena prováděcím nařízením (EU) č. 990/2011, by měla být zachována s výjimkou případů uvedených níže.
(269)
Pro účely stanovení úrovně těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytného pro odstranění újmy způsobené výrobcům v Unii.
(270)
Úroveň uložených opatření by měla být dostatečná, aby odstranila újmu způsobenou tímto dovozem bez překročení zjištěného dumpingového rozpětí. Při výpočtu hodnoty cla potřebné k odstranění účinků dumpingu působícího újmu bylo vzato v úvahu, že jakékoli opatření by mělo umožnit výrobnímu odvětví Unie, aby pokrylo své výrobní náklady a celkově získalo zisk před zdaněním, jehož by výrobní odvětví tohoto typu přiměřeně dosáhlo v odvětví s běžnými podmínkami hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, prodejem obdobného výrobku v Unii. Ziskové rozpětí před zdaněním použité k tomuto výpočtu činilo 8 % obratu z prodeje jízdních kol. Jde o stejné rozpětí jako při předchozím šetření, protože nebylo zjištěno nic, co by nasvědčovalo potřebě tento podíl změnit.
(271)
Vzhledem k tomu, že spolupráce ze strany ČLR byla velmi slabá, jak je uvedeno v 22. a 24. bodě odůvodnění, nelze zjištění u spolupracujících společností považovat za reprezentativní pro celou zemi. V důsledku toho se celostátní rozpětí újmy beze změny zachovává tak, jak je stanoveno nařízením (ES) č. 1095/2005.
(272)
Pro dva spolupracující vývozce, u nichž byl zjištěn dumping, byla rozpětí újmy stanovena na základě jejich vlastních vývozních cen ve srovnání, na stejné úrovni obchodu, s neškodnými cenami odpovídajícího druhu výrobku výrobního odvětví Unie. Pro třetí společnost nebylo vypočteno rozpětí újmy, protože u ní dumping zjištěn nebyl. Pro společnost Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd. nebylo zjištěno rozpětí újmy. U společnosti Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd. však bylo zjištěno rozpětí újmy mnohem vyšší než dumpingové rozpětí.
(273)
Po poskytnutí informací jedna ze stran namítala, že 8 % cílový zisk byl stanoven v tržních podmínkách, které neodpovídají současné situaci, a že Komise nebyla schopna poskytnout odpovídající odůvodnění toho, proč je i nadále opodstatněný cílový zisk stanovený v předchozím šetření uvedeném v 5. bodu odůvodnění. Je třeba poznamenat, že v rámci stávajícího přezkumu nebylo zjištěno, že by se míra cílového zisku měla změnit. Dotyčná strana neposkytla žádný podložený výpočet alternativní úrovně cílového zisku, který se má použít. Tento argument se proto zamítá.
2. Konečná opatření
(274)
Co se týká tří spolupracujících čínských vyvážejících skupin, byly stanoveny individuální sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto skupin zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému na „všechny ostatní společnosti“) jsou proto výlučně použitelné na dovoz výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky a vyrobených uvedenými skupinami, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou skupinou, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se skupinami konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(275)
Všechny žádosti o uplatňování těchto sazeb antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu právnické osoby nebo po zřízení nových výrobních nebo prodejních subjektů) musí být adresovány Komisi (30) bezodkladně se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakoukoli změnu činností společnosti spojených s výrobou, prodejem na domácím trhu a vývozem související např. se změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(276)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se zbytková celní sazba vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v období přezkumného šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(277)
V zájmu co největšího snížení rizika obcházení z důvodu velkého rozdílu celních sazeb se považuje za potřebné přijmout v tomto případě zvláštní opatření s cílem zajistit řádné použití těchto antidumpingových cel. Mezi tato zvláštní opatření patří: předložení platné obchodní faktury, která vyhovuje požadavkům uvedeným v příloze tohoto nařízení, celním orgánům členských států. Dovozy, k nimž není přiložena taková faktura, podléhají zbytkovému antidumpingovému clu, které platí pro všechny ostatní vývozce.
(278)
Pokud by se po uložení dotčených opatření podstatně zvýšil objem vývozu některé ze společností využívajících nižší individuální celní sazby, lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. Za takových okolností a za předpokladu, že jsou splněny příslušné podmínky, lze zahájit šetření zaměřené proti obcházení uložených opatření. V rámci tohoto šetření lze mimo jiné prošetřit potřebu zrušit individuální celní sazby a následně uložit celostátní clo.
(279)
V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení jsou celní sazby pro spolupracující vývozce stanoveny na úrovni dostatečné k odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie. Pro společnosti Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd a Ideal (Dongguan) Bike Co., Ltd, vycházejí celní sazby z dumpingových rozpětí zjištěných při šetření, neboť byly nižší než rozpětí újmy. Pro společnost Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd. bylo rozpětí újmy nižší než dumpingové rozpětí, a proto je clo stanovené na úrovni rozpětí újmy.
(280)
Individuální celní sazby vypočtené pro období přezkumného šetření by měly být stanoveny takto:
Společnost
Konečné clo
Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd.
19,2 %
Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd.
0 %
Ideal (Dongguan) Bike Co., Ltd.
0 %
Všechny ostatní společnosti
48,5 %
(281)
Je třeba poznamenat, že podle čl. 2 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 71/97 se antidumpingové clo ve výši 48,5 % uložené tímto nařízením pro všechny ostatní společnosti (viz 279. bod odůvodnění) vztahuje rovněž na dovoz podstatných součástí jízdních kol pocházejících z ČLR podle jejich definice v článku 1 nařízení Rady (ES) č. 71/97,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz jízdních a jiných kol (včetně dodávkových tříkolek, avšak s výjimkou jednokolek) bez motoru, v současnosti kódů KN ex 8712 00 30 a ex 8712 00 70 (kódy TARIC 8712007091 a 8712007099), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi činí:
Společnost
Konečné clo
Doplňkový kód TARIC
Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd.
19,2 %
B772
Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd.
0 %
B773
Ideal (Dongguan) Bike Co., Ltd.
0 %
B774
Všechny ostatní společnosti
48,5 %
B999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze, celním orgánům členských států. V případě nepředložení takové faktury se použije celní sazba vztahující se na všechny ostatní společnosti.
4. Není-li uvedeno jinak, použijí se platné předpisy týkající se cel.
Článek 2
Rozšíření antidumpingového cla uloženého na dovoz jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky na dovoz některých dílů jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky na základě nařízení (ES) č. 71/97 se ponechává v platnosti.
Konečné antidumpingové clo uvedené v čl. 2 odst. 1 nařízení (ES) č. 71/97 je antidumpingové clo platné pro „všechny ostatní společnosti“ uložené v čl. 1 odst. 2.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 29. května 2013.
A TANÁCS 502/2013/EU RENDELETE
(2013. május 29.)
a Kínai Népköztársaságból származó kerékpárok behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 990/2011/EU végrehajtási rendeletnek az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti időközi felülvizsgálatot követő módosításáról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére, valamint 11. cikkének (3), (5) és (6) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, amelyet a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően terjesztett elő,
mivel:
A. AZ ELJÁRÁS
1. Hatályos intézkedések
(1)
A Tanács a 2474/93/EGK rendelettel (2) 30,6 %-os végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína vagy az érintett ország) származó kerékpárok behozatalára (a továbbiakban: az eredeti vizsgálat). Az alaprendelet 13. cikkének megfelelően a kijátszás feltárását célzó vizsgálatot követően ezt a vámot a 71/97/EK tanácsi rendelet (3) kiterjesztette a Kínából származó egyes kerékpáralkatrészekre is. Ezenkívül az alaprendelet 13. cikkének (2) bekezdése alapján mentességi rendszer létrehozásáról született döntés. A rendszerre vonatkozó részleteket a 88/97/EK bizottsági rendelet (4) határozta meg. A kiterjesztett vám alóli mentességet megszerezni kívánó uniós kerékpárgyártóknak meg kell felelniük az alaprendelet 13. cikkének (2) bekezdésében foglalt feltételeknek, vagyis a tevékenységük során felhasznált kínai kerékpáralkatrészek arányának 60 % alatt kell maradnia, vagy pedig a behozott alkatrészekhez hozzáadott értéknek több mint 25 %-nak kell lennie. Mindeddig több mint 250 esetben szereztek mentességet a gyártók.
(2)
Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Tanács az 1524/2000/EK rendelettel (5) úgy határozott, hogy az említett intézkedéseket fenn kell tartani.
(3)
Az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti időközi felülvizsgálatot (a továbbiakban: a módosítást eredményező időközi felülvizsgálat) követően a Tanács az 1095/2005/EK rendelettel (6) úgy határozott, hogy a hatályos dömpingellenes vámot 48,5 %-ra emeli.
(4)
Az alaprendelet 13. cikke (4) bekezdésének és 11. cikke (3) bekezdésének megfelelően a kijátszás elleni intézkedések felülvizsgálatát követően a Tanács a 171/2008/EK (7) rendelettel úgy döntött, hogy fenntartja a Kínából származó kerékpárok behozatalára kivetett dömpingellenes vám kiterjesztését a Kínából származó egyes kerékpáralkatrészek behozatalára.
(5)
Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Tanács a 990/2011/EU tanácsi végrehajtási rendelettel (8) (a továbbiakban: a korábbi vizsgálat) úgy határozott, hogy az említett intézkedéseket fenn kell tartani.
2. A vizsgálat hivatalból történő megindítása
(6)
A 2011-es hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Bizottság rendelkezésére álló bizonyítékok azt mutatták, hogy a meglévő intézkedések elrendeléséhez vezető körülmények a dömping és a kár tekintetében megváltozhattak, és ezek a változások tartósnak bizonyulhatnak.
(7)
A Bizottság rendelkezésére álló meggyőző bizonyítékok szerint a Kínában működő kerékpárgyártókra alkalmazott exportkvótarendszer, amely miatt az exportáló gyártók nem részesülhettek piacgazdasági elbánásban a módosítást eredményező időközi felülvizsgálatban, 2011 januárjában megszűnt.
(8)
Ezenfelül az uniós gazdasági ágazat struktúrájában is történtek változások. Számos uniós gyártó ugyanis a teljes gyártási ciklust (részleges) összeszerelési műveletekkel váltotta fel, melyek során importált alkatrészeket használnak fel.
(9)
Emellett az Európai Unió 2004 és 2007 közötti bővítéseinek eredményeként jelentős számú gyártó csatlakozott az uniós kerékpárágazathoz. Ezenfelül azon gyártók közül, akik már a két bővítést megelőzően is az uniós gazdasági ágazat részét képezték, sokan költöztették át gyártólétesítményeiket az újonnan csatlakozott tagállamokba, illetve hoztak ott létre újakat. Ennek eredményeképpen az uniós gazdasági ágazat költségszintje megváltozhatott.
(10)
Végezetül, a kár megszüntetéséhez szükséges jelenlegi szintet az acélból készült kerékpárok alapján számították ki, a jelek szerint azonban a kerékpárok nagy része az utóbbi időben alumíniumötvözetekből készül.
(11)
A fent említett fejlemények tartósnak tűntek, ezért indokolttá tették a kárral és a dömpinggel kapcsolatos megállapítások újraértékelését.
(12)
Ráadásul a mentességi rendszer előnyeit élvező vállalatok száma gyors ütemben növekszik, anélkül, hogy a rendszert 1997-es bevezetése óta módosították volna. Ezenfelül a dömpingellenes intézkedések alól mentes alkatrészek behozatalának nyomon követését végző rendszer meglehetősen bonyolulttá és nehézkessé vált, ami veszélyt jelenthet annak hatékonyságára.
(13)
Miután a Bizottság a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapította, hogy elegendő meggyőző bizonyíték áll rendelkezésre az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti vizsgálat megindításához, 2012. március 9-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (9) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette a Kínából származó kerékpárok behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések időközi felülvizsgálatának hivatalból történő megindítását.
3. A kijátszás feltárását célzó párhuzamos vizsgálat
(14)
A Bizottság 2012. szeptember 25-én a 875/2012/EU rendelettel (10) vizsgálatot kezdeményezett a Kínából származó kerékpárok behozatalára vonatkozó 990/2011/EU végrehajtási rendelet által elrendelt dömpingellenes intézkedéseknek az Indonéziában, Malajziában, Srí Lankán és Tunéziában feladott, akár Indonéziából, Malajziából, Srí Lankáról és Tunéziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett kerékpárok behozatala által megvalósuló esetleges kijátszására és az ilyen behozatalok nyilvántartásba vételének elrendelésére vonatkozóan (a továbbiakban: a kijátszás feltárását célzó vizsgálat).
(15)
2013 májusában a Tanács az 501/2013/EU rendelettel (11) (a továbbiakban: a kijátszásellenes rendelet) kiterjesztette a Kínából származó kerékpárok behozatalára vonatkozó hatályos dömpingellenes intézkedéseket az Indonéziában, Malajziában, Srí Lankán és Tunéziában feladott, akár Indonéziából, Malajziából, Srí Lankáról és Tunéziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett kerékpárok behozatalára, mivel megállapítást nyer, hogy e behozatalok átrakodás és/vagy összeszerelési műveletek révén az alaprendelet 13. cikkének (1) és (2) bekezdése értelmében kijátsszák az intézkedéseket.
4. Párhuzamos szubvencióellenes vizsgálat
(16)
2012. április 27-én a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítés (12) útján bejelentette a Kínából származó kerékpárok Unióba történő behozatalára vonatkozó szubvencióellenes eljárás megindítását (a továbbiakban: a szubvencióellenes vizsgálat).
(17)
2012 novemberében a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítés (13) útján bejelentette, hogy a kijátszás feltárását célzó vizsgálat megállapításai felhasználhatók a (14) és (15) preambulumbekezdésekben hivatkozott szubvencióellenes eljárásában.
(18)
2013 májusában a Bizottság a 2013/227/EU (14) rendelettel intézkedések alkalmazása nélkül megszüntette a szubvencióellenes vizsgálatot.
5. A vizsgálatban érintett felek
(19)
A vizsgálat megindításáról a Bizottság hivatalosan tájékoztatta az ismert uniós gyártókat, az uniós gyártók ismert szervezeteit, az ismert kínai exportáló gyártókat és a kínai gyártók egy szervezetét, az érintett ország képviselőit, az ismert importőröket és az importőrök ismert szervezeteit, a kerékpáralkatrészek ismert uniós gyártóit és szervezeteiket, valamint a felhasználók ismert szervezeteit. Az érdekeltek lehetőséget kaptak arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat és szóbeli meghallgatást kérjenek.
(20)
Tekintettel az érintett exportáló gyártók, uniós gyártók és független importőrök nyilvánvalóan nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítésben az alaprendelet 17. cikkével összhangban történő mintavételt rendeltek el. A Bizottság - annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát - felkért minden exportáló gyártót és azok ismert szervezeteit, valamint minden uniós gyártót és független importőrt arra, hogy jelentkezzen a Bizottságnál, és az eljárás megindításáról szóló értesítésben foglaltaknak megfelelően nyújtson alapvető információkat az érintett termékre vonatkozó tevékenységéről 2011. január 1. és 2011. december 31. között.
(21)
Mivel az érintett ország képviselői a vizsgálat megindításakor nem jelentkeztek, a Bizottság megkeresett körülbelül 70, a bizottsági szolgálatok számára a korábbi vizsgálatból már ismert kínai vállalatot. Egy későbbi szakaszban, amikor a (16) preambulumbekezdésben hivatkozott szubvencióellenes vizsgálatot kezdeményezték, a Bizottság körülbelül további 300 kínai exportáló gyártót azonosított, amelyekkel a jelen időközi felülvizsgálattal összefüggésben is kapcsolatba lépett.
(22)
A Bizottság együttműködés elérését célzó erőfeszítései ellenére csak nyolc kínai exportáló gyártó vállalkozáscsoport jelentkezett, amelyek közül csak négy számolt be az Unióba irányuló exportról a (37) preambulumbekezdésben meghatározott felülvizsgálati időszak során, amely a felülvizsgálati időszak során a Kínából származó összesített kerékpárimportnak kevesebb mint 4 %-át tette ki.
(23)
A fentiek alapján úgy határoztak, hogy a kínai exportáló gyártókat illetően nincs szükség mintavételre.
(24)
Ahogy a (63)-(64) és (131) preambulumbekezdésben szerepel, egy kínai exportáló csoport, a Giant China esetében indokolt volt az alaprendelet 18. cikke (1) bekezdésének alkalmazása. Következésképpen a kínai exportáló gyártók részéről tanúsított együttműködés még tovább csökkent.
(25)
A (32)-(35) preambulumbekezdésben kifejtetteknek megfelelően az uniós gyártókból álló mintát választottak ki.
(26)
A (36) preambulumbekezdésben kifejtetteknek megfelelően a Bizottság úgy határozott, hogy a független importőrök tekintetében nem szükséges mintavétel.
(27)
A Bizottság kérdőívet küldött valamennyi ismert érintett félnek, valamint minden egyéb olyan félnek, amely ezt az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül kérte, nevezetesen a mintavételbe bevont uniós gyártóknak, a kínai együttműködő exportáló gyártóknak, a (36) preambulumbekezdésben leírtak szerint jelentkezett független importőröknek, és az ismert uniós kerékpáralkatrész-gyártóknak.
(28)
Négy kínai exportáló gyártó vállalatcsoport és képviselőjük, a mintába bekerült nyolc uniós gyártó, egy felhasználói szervezet és az uniós gyártók nyolc szervezete, 53 kerékpáralkatrész-gyártó, és a kerékpáralkatrész-gyártók egy szervezete adott válaszokat a kérdőívekre, valamint nyújtott be egyéb beadványokat. A megkeresett független importőrök egyike sem adott választ a kérdőívre.
(29)
A Bizottság összegyűjtötte és ellenőrizte a dömping, az ebből eredő kár, az okozati összefüggés és az uniós érdek megállapításához szükséges valamennyi információt, és ellenőrzést végzett a következő vállalatok telephelyén:
a)
uniós kerékpárgyártók
-
Accell Hunland, Magyarország,
-
Decathlon RGVS, Portugália,
-
Denver srl, Olaszország,
-
SC Eurosport DHS, Románia,
-
Koninklijke Gazelle, Hollandia,
-
Maxcom Ltd, Bulgária,
-
MIFA, Németország,
-
Sprick Rowery, Lengyelország;
b)
uniós kerékpáralkatrész-gyártók
-
Chimsport, Románia,
-
Telai Olagnero, Olaszország;
c)
kínai exportáló gyártók
-
Ideal (Dong Guan) Bike Co.,
-
Oyama Bicycles (Taicang) Co.,
-
Zhejiang Baoguilai Vehicle Co..
(30)
Mivel olyan kínai exportáló gyártók tekintetében is meg kellett állapítani a rendes értéket, amelyek nem részesülhettek piacgazdasági elbánásban, a következő vállalatok telephelyén tettek ellenőrző látogatást azzal a céllal, hogy egy analóg országból származó adatok alapján állapítsák meg a rendes értéket:
-
Distribuidora de Bicicletas Benotto, S.A. DE C.V., Mexikóváros, Mexikó,
-
Bicicletas Magistroni, Mexikóváros, Mexikó,
-
Bicicletas Mercurio SA DE CV, San Luis Potosí, Mexikó.
(31)
Az alapvető tények és szempontok ismertetését (a továbbiakban: az ismertetés) követően egyes felek úgy érveltek, hogy a felek számára az észrevételezésre biztosított időszak nem volt megfelelő. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a feleknek elegendő idő állt rendelkezésükre ahhoz, hogy észrevételeket tegyenek, az alaprendelet 20. cikke (5) bekezdésének megfelelően. Ezért a Bizottság az észrevételt elutasította.
6. Mintavétel az uniós gyártók körében
(32)
Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság bejelentette, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. A minta a vizsgálat megkezdése előtt ismert több mint 380 uniós gyártó közül nyolc vállalatból állt, amelyeket különösen az uniós gyártás és értékesítés azon legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján választottak ki, amely a földrajzi kiterjedésre figyelemmel a rendelkezésre álló idő alatt ésszerűen megvizsgálható. A minta kiterjedt a legnagyobb gyártó országokra, a gyártási mennyiségek alapján. Minden ilyen ország esetében a mintában szereplő vállalatok a legnagyobb együttműködő gyártók közül kerültek ki. A minta emellett tartalmazott a legnagyobb együttműködő vállalatcsoportokhoz tartozó jogi személyeket is. Ebben az esetben különös figyelmet fordítottak arra, hogy egyenlő számú vállalatot szerepeltessenek a mintában a régi és az új tagállamokból.
(33)
A minta a felülvizsgálati időszak alatti teljes becsült uniós gyártás és értékesítés körülbelül 25 %-át képviselte. Az érdekelt feleket felkérték, hogy tanulmányozzák az aktát, és az eljárás megindításáról szóló értesítés közzétételétől számított 15 napon belül nyilvánítsanak véleményt arról, megfelelőnek találják-e a választást. A Bizottság minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tette a meghallgatást, aki kérelmezte, és aki ismertette azokat a különleges okokat, amelyek meghallgatását indokolják.
(34)
Egyes érdekelt felek kifogásolták az uniós gyártókat érintő mintavételt. Állításuk szerint: i. az ideiglenes mintában csak az érintett vállalatcsoportokhoz tartozó egyes jogalanyok szerepeltek, nem pedig valamennyi, a szóban forgó terméket gyártó teljes gazdasági egységet alkotó jogi személy; és ii. a javaslat tartalmazott egy olyan vállalatot, amely az utóbbi időben vesztséggel működött, holott az uniós gyártók ezen időszak folyamán sikeresen működtek. Emellett azt állították, hogy e veszteségek nem kapcsolódtak az érintett termékhez.
(35)
Ezeket az érveket az alábbi indokok alapján elutasították: i. A nagyobb csoportokhoz tartozó olyan jogi személyeket, amelyekről megállapították, hogy a csoport más leányvállalataitól függetlenül működnek, az uniós gazdasági ágazat képviselőinek tekintették, és ezért nem volt szükség arra, hogy az egész csoportot egységesen vizsgálják. ii. Az érintett fél nem bizonyította azon állítását, amely szerint a mintába felvett, és állítólagosan veszteségeket elszenvedő vállalat nem reprezentálta az uniós gazdasági ágazatot. Végül, bár a kiválasztott mintának reprezentálnia kell az uniós gazdasági ágazatot, a kiválasztott vállalatoknak nem szükségképpen kell homogénnek lenniük. E fél ezen állítását tehát el kell utasítani.
7. Mintavétel a független importőrök körében
(36)
Az eljárás megindításáról szóló értesítés független importőrökre vonatkozó mintavételről is rendelkezett. Valamennyi ismert független importőrt megkeresték az eljárás megindításakor. Figyelemmel a mintavétel során beérkezett kis számú válaszra, a Bizottság nem választott ki mintát. Valamennyi jelentkező független importőrt felkértek az együttműködésre, és kérdőívet küldtek számukra. A független importőrök egyike sem válaszolt a kérdőívre, és más módon sem működött együtt a jelen vizsgálatban.
8. Vizsgálati időszak
(37)
A dömpingre és a kárra vonatkozó vizsgálat a 2011. január 1. és 2011. december 31. közötti időszakra (a továbbiakban: a felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár elemzése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata 2008 januárjától a felülvizsgálati időszak végéig tartott (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak).
B. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK
1. Érintett termék
(38)
A jelen felülvizsgálat tárgyát képező termék a motorral nem rendelkező, jelenleg a 8712 00 30 és az ex 8712 00 70 KN-kód alá tartozó, Kínából származó kétkerekű és más kerékpárok (beleértve a háromkerekű szállító kerékpárokat, de bele nem értve az egykerekűeket) (a továbbiakban: a felülvizsgálat tárgyát képező termék).
(39)
A korábbi vizsgálathoz hasonlóan a kerékpárokat a következő kategóriákba sorolták:
-
A. ATB (24″ vagy 26″ átmérőjű terepkerékpárok, beleértve a hegyikerékpárokat),
-
B. 26″ vagy 28″ átmérőjű trekking-/városi/hibrid/VTC-/túrakerékpárok,
-
C. 16″ vagy 20″ átmérőjű ifjúsági crosskerékpárok (BMX) és gyermekkerékpárok,
-
D. más kerékpárok (kivéve az egykerekűeket).
(40)
A fent meghatározott valamennyi kerékpártípusnak ugyanazok az alapvető fizikai és műszaki jellemzői. Ezeket hasonló értékesítési csatornákon keresztül adják el az uniós piacon, így például szakosodott kiskereskedők, sportáruházláncok és nagybani forgalmazók útján. Mivel a kerékpárok alapvető alkalmazása és használata azonos, azok nagy részben felcserélhetők, és ezért a különböző kategóriájú modellek versenyeznek egymással. Ennek alapján megállapítást nyert, hogy az összes kategória egyetlen terméket alkot.
(41)
Az egyik fél érvelése szerint a különböző kerékpártípusok jellemzői és felhasználási célja jelentősen eltér, ahogy áraik is jelentősen különböznek, így a fogyasztók szempontjából e különböző kerékpártípusok nem felcserélhetők. Emellett úgy érvelt, hogy az acél- és az alumínium-kerékpárok nem tekinthetők felcserélhetőeknek, és áruk is különböző.
(42)
Érvelése alátámasztása érdekében a fél előterjesztett egy, az öt különböző terméktípus alapvető fizikai és műszaki jellemzőiről, használatáról, valamint felcserélhetőségéről szóló tanulmányt. Meg kell jegyezni, hogy a tanulmány állítólag 36 személy válaszain alapult, ám nem egyértelmű, hogy milyen módon választott ák ki a válaszadókat. Emellett úgy tűnik, hogy a tanulmány kifejezetten a jelen vizsgálat céljára készült. A tanulmány nem tartalmaz semmilyen számszerűsíthető adatot. Meg kell jegyezni, hogy a tanulmány tartalma láthatóan fogyasztók és/vagy kerékpárgyártók nyilatkozatain alapul, nem pedig ellenőrizhető bizonyítékokon. Ennélfogva a tanulmány eredményeinek reprezentativitása megkérdőjelezhető.
(43)
A fél nem nyújtott be semmilyen más, állításait alátámasztó bizonyítékot.
(44)
A vizsgálat megerősítette, hogy a fent meghatározott valamennyi kerékpártípusnak ugyanazok az alapvető fizikai és műszaki jellemzői. Megállapítást nyert különösen az, hogy a különböző nyersanyagok használata nincs hatással egy kerékpár alapvető jellemzőire. Noha az acél és az alumínium egyes műszaki tulajdonságai, mint például a súlya, eltérő, az acélból és az alumíniumból készült kerékpárok alapvető jellemzői hasonlóak.
(45)
Ehhez hasonlóan a fél nem nyújtott be konkrét bizonyítékot arra, hogy egyfelől az acélból, másfelől az alumíniumból készült kerékpárok valóban más alapvető fizikai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek.
(46)
A sajátos alkalmazás, használat és fogyasztói felfogás tekintetében a jelen vizsgálat megerősítette, hogy minden kerékpárnak ugyanazok az alapvető alkalmazásai, és lényegében ugyanazt a funkciót tölti be. Noha igaz, hogy a különböző kategóriák elsősorban más végfelhasználói elvárás teljesítését célozzák, a végfelhasználók azonban egy bizonyos kategóriába tartozó kerékpárt rendszerint sokféle módon használnak.
(47)
Ebből következik, hogy a különböző kategóriák végfelhasználók általi használata és fogyasztói felfogásai alapján nem léteznek egyértelmű választóvonalak.
(48)
Emellett a gyártás, forgalmazás és elszámolások tekintetében az uniós gyártók gyakran maguk sem tesznek különbséget a különböző kategóriába sorolt kerékpárok között. Valójában gyakran hasonló gyártási eljárásaik vannak valamennyi különböző kerékpár-kategóriájukra.
(49)
Emellett a különböző kategóriába tartozó kerékpárokat hasonló értékesítési csatornákon keresztül adják el az uniós piacon, így például szakosodott kiskereskedők, sportáruházláncok és nagybani forgalmazók útján.
(50)
Ennek alapján megállapítást nyert, hogy az összes kategória egyetlen terméket alkot.
(51)
Az egyik fél felvetette azt, hogy a jelen vizsgálat a (38) preambulumbekezdésben megállapítottak szerint két KN-kódra vonatkozik, míg a korábbi vizsgálat a (5) preambulumbekezdésben megállapítottak szerint három KN-kódra vonatkozott, mégpedig a 8712 00 10, 8712 00 30 és ex 8712 00 80 KN-kódokra. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a kódok módosulása a Kombinált Nómenklatúra 2012. január 1-jétől hatályos, az 1006/2011/EU rendelet (15) által előírt módosításának eredménye.
(52)
Ezzel összefüggésben a fél azt állította, hogy a golyóscsapágy nélküli kerékpárokat nem lehet egységes terméknek tekinteni a golyóscsapággyal rendelkező kerékpárokkal. Ugyanakkor a vizsgálat azt mutatta, hogy a golyóscsapágy nélküli kerékpároknak és a golyóscsapággyal rendelkező kerékpároknak ugyanazok a műszaki jellemzői és ugyanaz a használatuk. Emellett a fél semmilyen bizonyítékkal nem támasztotta alá állítását, így azt el kellett utasítani.
(53)
Ezenfelül a fél úgy érvelt, hogy az érintett termékre vonatkozó két KN-kód között jelentős különbség van az Eurostat által rögzített átlagos importárak tekintetében. E tekintetben a (157) preambulumbekezdésben megállapítottak szerint hangsúlyozni kell, hogy a termékösszetétel miatt az Eurostat által rögzített átlagos árak csak az ártrendek jelzésére alkalmasak, de nem használhatók a különböző országok és az Unió eladási árainak összehasonlítására.
(54)
Az ismertetést követően az egyik fél megismételte azon állítását, amely szerint a jelen vizsgálat hatálya alá tartozó különböző kerékpártípusok nem hasonló termékek, és azt állította, hogy valós bizonyítékokat terjesztett elő az alapanyagokat, a fizikai jelleget, a technológiai jellemzőket és a végfelhasználást érintő azon különbségek alátámasztására, amelyek a különböző kerékpártípusok között állítólag fennállnak.
(55)
E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a fél által állítása szerint előterjesztett valós bizonyíték valójában a Bizottság által a (42) preambulumbekezdésben értékelt tanulmány. Megfelelő értékelés után a Bizottság azt állapította meg, hogy a tanulmány eredményeinek reprezentativitása a (42) preambulumbekezdésben hivatkozott indokok miatt megkérdőjelezhető.
(56)
A felek azt állították, hogy a fél által a 16 hüvelykes és az alatti méretű kerékkel rendelkező kerékpárként meghatározott gyermekkerékpárokat ki kell zárni a vizsgálat hatálya alá tartozó termékek köréből. Ezek az állítások azon a feltételezésen alapultak, amely szerint különösen a használatuk tartama és a jellemzők egyszerűsége alapján e kerékpárok világosan elkülöníthetők a más típusú, a jelen vizsgálat hatálya alá tartozó kerékpároktól.
(57)
Ugyanakkor ezeket az állításokat a Bizottság nem tekintette elégségesnek ahhoz, hogy a 16 hüvelykes és az alatti méretű kerékkel rendelkező kerékpárokat kizárja az érintett termék meghatározásából, mivel azokat nem támasztották alá elegendő olyan bizonyítékkal, amely azt bizonyította volna, hogy a jelen vizsgálatban egyértelmű választóvonalat lehet húzni a 16 hüvelykes és az alatti méretű kerékkel rendelkező kerékpárok, valamint az egyéb, a vizsgálat hatálya alá tartozó kerékpárok között. Valójában éppen ellenkezőleg, az nyert megállapítást, hogy a 16 hüvelykes és az alatti méretű kerékkel rendelkező kerékpárok alapvető fizikai és műszaki tulajdonságai megegyeznek az érintett termék - emberi erővel, pedál révén meghajtott, egynél több, vázhoz erősített kerékkel rendelkező jármű - alapvető fizikai és műszaki tulajdonságaival, és ez sokkal fontosabb, mint bármilyen különbség (vagyis lényegileg a kerék mérete). Ezenfelül kitűnt, hogy a gyártás, az értékesítési csatornák, valamint az ügyfélszolgálat nem tért el alapvetően a vizsgálat alatt álló egyéb kerékpártípusokhoz képest. Az a puszta tény, hogy a 16 hüvelykes és az alatti méretű kerékkel rendelkező kerékpárok elkülönülő termék-alcsoportot alkotnak az érintett termékkörön belül, nem indokolja, hogy azokat kizárják a termékkörből. Valójában megállapítást nyert, hogy nincs egyértelmű választóvonal a 16 hüvelykes és az alatti méretű kerékkel rendelkező kerékpárok és az érintett termék között, hanem jelentős átfedés áll fenn az érintett termék meghatározása tekintetében, amely szerint az egy emberi erővel, pedál révén meghajtott, egynél több, vázhoz erősített kerékkel rendelkező jármű, amelyet lényegileg közlekedésre és sportolásra használnak. E tekintetben a vizsgálat rávilágított arra, hogy az egyik együttműködő kínai exportáló gyártó ténylegesen exportál az Unióba 12 hüvelykes kerékkel rendelkező kerékpárokat, amelyek nem szükségképpen minősülnek gyermekkerékpároknak, hanem olyan, felnőttek által használt összecsukható kerékpárok, amelyek esetében a tárolás fontos jellemzője a kerékpároknak.
(58)
Ennélfogva a 16 hüvelykes és az alatti méretű kerékkel rendelkező kerékpároknak a vizsgálat hatálya alól történő kizárására irányuló kérelmet a Bizottság elutasította.
2. Hasonló termék
(59)
Az uniós gazdasági ágazat által gyártott, az uniós piacon értékesített kerékpárok, az analóg országban gyártott és annak piacán értékesített kerékpárok, valamint a Kínából származó, az uniós piacra importált kerékpárok alapvető fizikai és műszaki jellemzői és felhasználása megegyezik, ennélfogva azokat az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló terméknek kell tekinteni.
C. DÖMPING
1. Piacgazdasági elbánás
1.1. A piacgazdasági elbánás feltételeinek vizsgálata
(60)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja értelmében a Kínából származó behozatalra vonatkozó dömpingellenes vizsgálatok során a rendes értéket az említett cikk (1)-(6) bekezdésével összhangban állapítják meg azon gyártók tekintetében, amelyekről megállapítást nyer, hogy teljesítik az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában megállapított kritériumokat. Ezek a kritériumok röviden és kizárólag tájékoztatás céljából a következőképpen foglalhatók össze:
-
a vállalati döntéseket piaci jelzések alapján, jelentős állami beavatkozás nélkül hozzák meg, továbbá a költségek a piaci értékeket tükrözik,
-
a cégek világos alapvető számviteli nyilvántartásokkal rendelkeznek, amelyeket független eljárás során auditálnak a nemzetközi számviteli standardokkal (IAS) összhangban, és minden célra azokat alkalmazzák,
-
nincsenek a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulások,
-
a csődre és a tulajdonjogra vonatkozó jogszabályok garantálják a stabilitást és a jogbiztonságot, és
-
a valutaváltásokat piaci árfolyamon végzik.
(61)
Ebben a vizsgálatban valamennyi, a vizsgálatban eredetileg együttműködő exportáló csoport piacgazdasági elbánást kért az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja értelmében, és a megadott határidőn belül válaszolt a piacgazdasági elbánás iránti kérelemre vonatkozó formanyomtatványra.
(62)
A Bizottság valamennyi, a vizsgálatban eredetileg együttműködő exportáló csoport tekintetében felkutatott minden szükségesnek ítélt információt, és a piacgazdasági elbánás iránti kérelemben benyújtott valamennyi információt ellenőrizte az egyes csoportok telephelyein.
(63)
Az egyik csoport, a Giant China válaszát úgy tekintették, hogy az súlyosan hiányos, mivel nem tartalmazott minden előírt információt a csoport szerkezetét illetően, a Bizottság arra irányuló erőfeszítései ellenére, hogy beszerezze a szükséges információkat a csoporttól.
(64)
Az alaprendelet 18. cikke (1) bekezdésében előírtak szerint a Giant China-t tájékoztatták a rendelkezésre álló tények vele szemben való várható felhasználásáról, és felkérték, hogy tegyen észrevételeket. Mivel azonban a Giant China megtagadta a szükséges információk szolgáltatását a Bizottság számára, az alaprendelet 18. cikke (1) bekezdését alkalmazták, és a Bizottság elutasította a piacgazdasági elbánás iránti kérelmet.
(65)
Emellett a vizsgálat arra a megállapításra jutott, hogy a kínai vállalatcsoportok egyikének sem adható piacgazdasági elbánás, mivel egyikük sem teljesíti az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában foglalt kritériumok mindegyikét, méghozzá a következő okok miatt:
1. kritérium
(66)
Egyetlen együttműködő exportáló csoport sem tudta igazolni, hogy teljesíti az 1. kritériumot, mivel a fő nyersanyagok (acél és alumínium) tekintetében hozott döntéseknél állami beavatkozásra került sor. Az acél és alumínium ára az érintett termék gyártási költségének legalább 20-25 %-át jelenti az együttműködő exportáló csoportok számára. Számos vállalat teljes mértékben vertikálisan integrált, vagyis alumíniumtömböket vagy acélt vásárolnak, amelyből csöveket állítanak elő a vázak, illetve villák gyártásához, amelyekből végül a kerékpárokat állítják elő.
(67)
A vizsgálat bebizonyította, hogy a három együttműködő kínai exportáló gyártó csoport az érintett termék gyártására felhasznált acélt és alumíniumot a kínai belföldi piacon szerezte be.
(68)
Az árak az állami ellenőrzés alatt álló sanghaji színesfémtőzsde (a továbbiakban: a tőzsde vagy SHFE) alumíniumárain alapulnak. Ezen az állami Értékpapírszabályozói Bizottság ellenőrzése alatt álló zártkörű tőzsdén csak a Kínában bejegyzett vállalatok és kínai állampolgárok kereskedhetnek. A tőzsde működését szabályozó számos előírás a tőzsde alacsony változékonyságához és a piaci értéket nem tükröző áraihoz járul hozzá: a napi áringadozás az előző kereskedési nap elszámolóáraihoz képest legfeljebb 4 %-os lehet, kevés üzletet kötnek (az egyes hónapok 15. napjáig), határidős ügyleteket legfeljebb 12 hónapos futamidővel lehet kötni, továbbá az ügyleti költségeket a tőzsde és a brókerek egyaránt felszámítják.
(69)
Ezenkívül a tőzsdei ügyletek jellemzője, hogy az árukat Kína területén kizárólag jóváhagyott raktárakba lehet szállítani, eltérően a nemzetközi tőzsdéktől, ahonnan az árukat a világ bármely részére szállíthatják. A tőzsde kizárólag fizikai termékek kereskedésére szolgál (származékos termékeket nem lehet értékesíteni), ami teljes mértékben elszigeteli a kínai alumíniumpiacot. Ennek következtében az arbitrázs a világszerte referenciának számító londoni fémtőzsdével (LME) vagy más piacokkal gyakorlatilag nem lehetséges, így a tőzsde a világ többi piacától teljesen elszigetelten működik. Emiatt a piacok közötti arbitrázs nem lehetséges. A felülvizsgálati időszak során a nyersalumínium árai a helyszíni ár alapján összehasonítva körülbelül 7 %-kal voltak alacsonyabbak az SHFE-en (a héát nem számítva), mint a londoni fémtőzsdén (a héát szintén nem számítva).
(70)
Az Állami Tartalékiroda és más állami szervek a nyersalumínium eladásában és vételében is részt vesznek, így az állam az SHFE működésébe az árképzési mechanizmusa révén is beavatkozik. Emellett az állam az SHFE szabályai révén napi árplafonokat is megállapít, amelyeket az állami szabályozó szervezet, a kínai Értékpapír-szabályozói Bizottság (CSRC) jóváhagyott.
(71)
Kína azáltal támogatja az alumíniumtermékek feldolgozását, hogy részleges héa-visszatérítést biztosít számos alumíniumtermék kivitele után (a kerékpárok esetében az arány 15 %); míg a nyersalumínium kivitele esetén nincs visszatérítés. Ez a kínai ipar arra való ösztönzésére irányul, hogy tovább dolgozzák fel az alumíniumot, és közvetlen hatással van a nyersalumínium hozzáférhetőségére és árára a belföldi piacon. Ezenfelül a vizsgálat során kiderült, hogy az exportra szánt nyersalumínium 17 %-os adó alá esik, míg a kerékpárok exportját nem terheli kiviteli adó. Ez megerősíti azt a megállapítást, amely szerint a kínai állam beavatkozik az alumínium belföldi piacán. Ezek az eszközök leszorító hatással vannak a belföldi árakra, arra ösztönözve a belföldi ipart, hogy alumíniumot tartalmazó végtermékeket gyártson (mint az érintett termék), mint a belföldi, mind az exportpiacok számára.
(72)
A piac működését az is torzítja továbbá, hogy a kínai állam a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság részét képező Állami Tartalékiroda révén beavatkozik a piac működésébe. 2008 végén és 2009 elején az Állami Tartalékiroda nyersalumínium-készleteket kezdett felvásárolni a kínai alumíniumkohóktól, hogy élénkítse az árucikk árát. Az Állami Tartalékiroda a nyersalumíniumot a Bloomberg jelentése (16) szerint 2010 novemberének elején értékesítette ismét a piacon. A Xinhua Hírügynökség 2008 decemberében számolt be a készletek felhalmozására irányuló intézkedésekről, amelyek révén az árak stabilizálása érdekében a terv szerint 300 000 tonna alumíniumot halmoznának fel a piaci árnál 10 %-kal magasabb árakon (17). Az Állami Tartalékiroda felhalmozási tervének részét képezte a több kínai kohóból való beszerzés, noha körülbelül a felét Aluminium Corporation of China Ltd.-től kívánták beszerezni. A fentiek bizonyítják, hogy a kínai állam elsődleges szerepet játszik a nyersalumínium árának meghatározásában, és hogy beavatkozik a piacon.
(73)
A fent említett jelentős állami beavatkozásra vonatkozó nyilvánvaló célkitűzést többek között a 12. ötéves alumíniumipari fejlesztési terv (2011-2015) is alátámasztja, amelynek keretében a kínai kormány egyértelműen kinyilvánítja a szándékát arra vonatkozóan, hogy az „adó- és exportadó-visszatérítéseket és egyéb gazdasági eszközöket ki kívánja igazítani és szigorúan szabályozni kívánja az expanzió mértékét, illetve az elsődleges termékek kivitelét”. Ez a terv a korábbi alumíniumipari tervben foglalt politikát folytatja. Az említett tervek végrehajtása már több éve tart és az eddig bemutatottak szerint a felülvizsgálati időszakban számos végrehajtási intézkedést foganatosítottak.
(74)
Ilyen módon a nyersalumínium-árak tekintetében a kínai állam által előidézett többszörös torzítás kihat a nyersanyagárakra. A gyártók számára ezek a torzulások ráadásul előnyösek olyan értelemben, hogy az alapanyagokat rendszerint a kínai piacon a helyi beszállítóktól szerzik be alapvetően a kínai azonnali piacok árai (vagy az SHFE-árak) alapján. A felülvizsgálati időszakban ezek az árak a világpiaci áraknál mintegy 7 %-kal voltak alacsonyabbak. Amennyiben a kínai piac árai az állami beavatkozás eredményeként magasabbak, akkor a kínai vállalatok elméletileg bizonyos mennyiségeket a londoni fémtőzsde árain is vásárolhatnak, azonban a külföldi gazdasági szereplők számára a kínai beszerzés nem megengedett.
(75)
Levonható tehát az a következtetés, hogy a kínai alumíniumpiac a jelentős állami beavatkozás miatt torzult.
(76)
A kínai állam acélágazatba való beavatkozását mutatja az a tény, hogy a nagy kínai acélgyártók túlnyomó többsége állami tulajdonban van, és a beépített acélipari kapacitást és gyártást befolyásolják a különféle ötéves ipari tervek, különösen a vas- és acélágazatra vonatkozó jelenlegi, 12. ötéves terv (2011-2015).
(77)
Az állam jelentős ellenőrzést gyakorol a nyersanyagok piaca felett is. A kokszra (az acélgyártáshoz szükséges legfontosabb nyersanyaggal, a vasérccel együtt) mennyiségi exportkorlátozások és 40 %-os exportvám vonatkozik. Levonható tehát az a következtetés, hogy a kínai acélpiac a jelentős állami beavatkozás miatt torzult.
(78)
A Bizottság által lefolytatott dömpingellenes vizsgálat (18) megerősítette az állami beavatkozás jelentőségét a csövek ágazatában is, amelyek az acélkerékpárok gyártásánál használt fő nyersanyagot jelentik.
(79)
Levonható tehát az a következtetés, hogy a kínai alumíniumpiac a jelentős állami beavatkozás miatt torzult.
(80)
Ilyen körülmények között egyik vállalat sem tudta bizonyítani, hogy a nyersanyagbeszerzéssel kapcsolatos döntéseit nem jelentős állami beavatkozás mellett hozza meg, és hogy a főbb ráfordítások költségei alapvetően a piaci értékeket tükrözik. Így nem tudták azt igazolni, hogy az 1. kritérium követelményeinek megfelelnek.
(81)
A többi négy kritérium tekintetében a három együttműködő kínai exportáló gyártó be tudta bizonyítani, hogy megfelelnek a fennmaradó kritériumoknak.
(82)
Az 1. kritériumra vonatkozó fenti megállapítások fényében a Bizottság a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapította, hogy a piacgazdasági elbánást meg kell tagadni a három együttműködő kínai exportáló gyártó vállalatcsoporttól.
(83)
A Bizottság a piacgazdasági elbánással kapcsolatos megállapításokat az érintett kínai vállalatokkal és a panaszossal hivatalosan közölte. Az érintettek arra is lehetőséget kaptak, hogy írásban ismertessék véleményüket, és meghallgatást kérjenek, amennyiben erre különleges okaik vannak.
1.2. A felek észrevételei
(84)
A piacgazdasági elbánással kapcsolatos közlést követően az egyik vállalat úgy érvelt, hogy piacgazdasági elbánás megtagadása a kínai kerékpár-ágazaton, mint egészen alapul, nem pedig az egyes vállalatokon. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy noha a Bizottság a kínai acél- és alumínium-ágazat értékelését végezte el, egyértelmű kapcsolat áll fenn a kínai acél- és alumíniumpiac, és az acél- és alumíniumtermékek együttműködő csoportok által nyersanyagként való megvásárlása között.
(85)
Emellett a fél érvelése szerint a kínai kerékpárgyártók acélra és alumíniumra vonatkozó árelőnye jelentéktelen, mivel csak 1,4 % és 1,75 % közötti értéket jelent, ha figyelembe vesszük, hogy a nyersalumínium és az acél a kerékpárok gyártási költségeinek 20-25 %-át jelenti, és hogy a londoni fémtőzsde és az SHFE árkülönbsége a felülvizsgálati időszak során 7 % volt.
(86)
E tekintetben hangsúlyozni kell, hogy az elemzés központi tényezője a nyersanyag aránya a gyártási költségekben (amely ebben az esetben jelentős volt, mivel a gyártási költségnek legalább 20-25 %-át képviselte), valamint az a tény, hogy az alapanyag piaca Kínában torzult. A torzulás által a vállalat költségeire gyakorolt pontos számszerű hatás nem tekinthető döntő tényezőnek.
(87)
Emellett az érvelés szerint a Bizottság egy másik vizsgálatban az érintett termék gyártása során felhasznált közvetlen nyersanyagok árait elemezte, nem pedig az elsődleges nyersanyag árát, és ezért a jelen ügyben a Bizottságnak a közvetlen nyersanyag - vagyis a sajtolt alumíniumötvözet - árait érintő állami beavatkozást kellett volna értékelnie, nem pedig a nyersalumínium - az elsődleges nyersanyag - árával kapcsolatos állami beavatkozást.
(88)
Ebben a tekintetben megjegyzendő, hogy minden vizsgálatot saját érdemi kérdései alapján elemeznek. Ezenfelül az a tény, hogy a nyersalumínium piacát az állam ellenőrzi, azt jelzi, hogy a közbenső alumíniumtermékek piaca szintén nem piacgazdasági feltételek szerint működik, vagyis nem a kínálatnak és a keresletnek megfelelően. Az állítást ezért a Bizottság elutasította.
(89)
Az érvelés továbbá azt tartalmazta, hogy a SHFE és a londoni fémtőzsde nyersalumínium-árai közötti különbség adott esetben nem eredményezi a sajtolt alumíniumötvözet árának eltérését a megfelelő piacok között, valamint, hogy figyelembe kell venni az olyan tényezőket, mint a gyártási hatékonyság, a maradványkapacitás és a környezetvédelmi kötelezettségek.
(90)
E tekintetben hangsúlyozni kell, hogy ennek az állításnak az igazolására semmiféle bizonyíték sem érkezett. Az azt alátámasztó bizonyíték hiányában a Bizottság nem tudta elemezni és ellenőrizni ezt az állítást, amit ezért el kellett utasítani.
(91)
Emellett azt állították, hogy annak figyelmen kívül hagyásával, hogy több későbbi közbenső termék van, a Bizottság nem vette figyelembe a kerékpár-végtermék árazásának tényleges jellemzőit és tényezőit. Különösen mivel a kerékpárt (ellentétben a nyersalumíniummal) közvetlenül a végfelhasználónak értékesítik, a nyersanyag árától eltérő tényezők határozzák meg a kerékpárok árát, mint például a kerékpár sajátos műszaki tulajdonságai és a fogyasztói kereslet.
(92)
Ugyanakkor nem szolgáltattak konkrét adatokat ezen figyelembeveendő jellemzőkről és tényezőkről, így a Bizottság azokra nem tehetett észrevételt.
(93)
Egy érdekelt azt is állította, hogy a Bizottság tévesen értékelte azokat az elveket, amelyek alapján az SHFE működik. Az érvelés szerint a kínai Értékpapír-szabályozói Bizottság az SHFE funkcióit a franciaországi Autorité des marchés financiers-hez (a továbbiakban: az AMF) és az egyesült királyságbeli Financial Services Authority-hoz (a továbbiakban: az FSA) hasonlóan szabályozza, valamint, hogy a kínai Értékpapír-szabályozói Bizottság szerepe és sajátos szabályozói/felügyeleti intézkedései összhangban vannak a G-20-ak elveivel. Ebből következően a kínai Értékpapír-szabályozói Bizottság szerepén és az SHFE működésén alapuló, a piacgazdasági elbánásra vonatkozó következtetések megalapozatlanok.
(94)
Meg kell jegyezni, hogy a vállalat elmulasztotta figyelembe venni azt a tény, hogy míg az FSA (19) és az AMF (20) független nem kormányzati szervezetek, addig a kínai Értékpapír-szabályozói Bizottság minisztériumi szintű szervezeti egység, amely közvetlenül az Államtanács alárendeltségében működik (21). Az Államtanács az államhatalom legfőbb végrehajtó szerve, valamint a legmagasabb szintű államigazgatási szerv (22). Ez egy másik példa arra, hogy az állam aktívan részt vesz a kínai alumíniumpiac szabályozásában. Ami a G-20-ak elveinek aló megfelelést illeti, a vállalat pusztán nyilatkozatot nyújtott be, anélkül, hogy valóban kifejtette volna az általa hivatkozott elveket. Az érvet ezért elutasították.
(95)
Emellett egy vállalat nem értett egyet a Bizottság értékelésével, amely szerint az arbitrázs a világszerte referenciának számító londoni fémtőzsdével vagy más piacokkal és az SHFE-vel gyakorlatilag nem lehetséges, így az SHFE a világ többi piacától teljesen elszigetelten működik.
(96)
Meg kell jegyezni, hogy ez ellentmond annak, hogy a vállalat elfogadta az SHFE és a londoni fémtőzsde közötti árkülönbséget azon időszak során, amikor az SHFE ára magasabb volt, mint a londoni fémtőzsde árai, azzal érvelve, hogy ezen időszak folyamán a kínai gyártók többet fizettek az alumíniumtermékekért, mint az uniós gyártók.
(97)
Emellett a vállalat úgy érvelt, hogy 2010-től az SHFE lehetővé tette az alumínium fizikai szállítását a sanghaji szabadkereskedelmi övezetben található vámraktárakba. Ebből következik, hogy e nyilatkozat nem mond ellent Bizottság értékelésének, amely szerint az árukat Kína területén kizárólag az SHFE által jóváhagyott raktárakba lehet szállítani, eltérően a nemzetközi tőzsdéktől, ahonnan az árukat a világ bármely részére szállíthatják, hanem megerősíti azt.
(98)
A további érvek szerint az SHFE határidős piac, és az alumíniumra vonatkozó határidős ügyleteket 1991 óta kötnek az SHFE-n, így a Bizottság értékelése, amely szerint az SHFE-n nem értékesítenek származékos termékeket, téves.
(99)
Az SHFE valóban határidős piac. Ugyanakkor az SHFE-n kötött határidős ügyleteket fizikai szállítással rendezik. A fizikai szállítás nélküli származékos termékek, vagyis a ténylegesen nem teljesített, hanem a teljesítés időpontja előtt eladott ügyletek Kínában korlátozás alá esnek, és ezért az SHFE pusztán fizikai kereskedési platform, amely elszigeteli a kínai alumíniumpiacot.
(100)
Emellett úgy érveltek, hogy a Bizottságnak a héa/adóintézkedések és a nyersalumíniumra irányuló raktározási intézkedések által a kerékpárok árazására gyakorolt hatással kapcsolatos érvelése közgazdaságilag kétséges, indokolása pedig hiányos.
(101)
Ugyanakkor, mivel a vállalat nem fejtette ki, hogy a Bizottság elemzéséből milyen elemek hiányoznak, valamint állítását egyéb módon sem támasztotta alá, így a Bizottság azokra nem tehetett észrevételt.
(102)
Emellett, olyan érvelést is megfogalmaztak, amely szerint hasonlóságok állnak fenn Kína iparpolitikája és az EU szakpolitikái között, valamint, hogy a Bizottság nem bizonyította, hogy Kína iparpolitikája bármilyen közvetlen vagy jelentős hatással lenne a kínai exportáló kerékpárgyártók alapanyagokkal kapcsolatos döntéseire, a kerékpárgyártásukra vagy értékesítési műveleteikre.
(103)
E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a vállalat nem jelölte meg, hogy milyen uniós szakpolitikákra hivatkozik, ezért a Bizottság erre az állításra nem tud észrevételt tenni. Emellett azon állítást illetően, amely szerint nem bizonyították, hogy a kínai iparpolitika jelentős hatást gyakorolt a kínai exportáló kerékpárgyártók alapanyagokkal kapcsolatos döntéseire, a kerékpárgyártásukra vagy értékesítési műveleteikre, meg kell jegyezni, hogy a kínai alumíniumágazatban az ötéves terv létezése és az elszigetelt tőzsdén kereskedett alumínium árának - amely a kerékpár összesített gyártási költségének 20-25 %-át teszi ki - torzulásai egyértelmű kapcsolatot jeleznek a kínai iparpolitika és a kínai exportáló kerékpárgyártók alapanyagokkal kapcsolatos döntései, a kerékpárgyártásuk és értékesítési műveleteik között.
(104)
Olyan érvelés is megfogalmazódott, amely szerint a Bizottság megsértette az alaprendeletben meghatározott három hónapos határidőt. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy mivel a kínai exportőrök együttműködése igen alacsony szintű volt, a Bizottság különleges erőfeszítéseket tett annak érdekében, hogy nagyobb fokú együttműködést érjen el, azáltal, hogy nagy számú további, a vizsgálat későbbi szakaszában azonosított exportőrt keresett meg. Ennek eredményeként nem volt lehetőség a piacgazdasági elbánás meghatározására a kikötött időszakon belül. A Bizottság továbbá emlékeztet arra, hogy a Törvényszék (23) nemrégiben kimondta, hogy a piacgazdasági elbánással kapcsolatban az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott három hónapos határidő letelte után hozott döntés önmagában nem elegendő ahhoz, hogy a dömpingellenes intézkedéseket előíró rendelet megsemmisítését eredményezze. Azt is meg kell jegyezni, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdését időközben módosították, oly módon, hogy a Bizottságnak csak a mintában szereplő vállalkozások esetében kell elvégeznie a piacgazdasági elbánás meghatározását, és a meghatározást rendes esetben a vizsgálat megkezdésétől számított hét hónapon, de minden esetben legkésőbb nyolc hónapon belül kell elvégezni (24). E módosítást valamennyi új és valamennyi folyamatban lévő vizsgálat során alkalmazni kell, beleértve a jelen vizsgálatot is. A meghatározásokat a vizsgálat megkezdésétől számított nyolc hónapon belül végezték el.
(105)
Figyelemmel a fentiekre, a három hónapos határidő megsértésére vonatkozó állítást a Bizottság ezennel elutasítja.
1.3. A felek kérelme
(106)
Egy fél azt kérte, hogy elemezzék azon kínai gyártók piacgazdasági elbánás iránti kérelmeit is, amelyek felhagytak az Unióba irányuló kivitellel. Állítása szerint e gyártók csak a 2005-ben bevezetett dömpingellenes vámok miatt hagytak fel az Unióba irányuló kivitellel.
(107)
E tekintetben hangsúlyozni kell, hogy a dömpinggel és a kárral kapcsolatos megállapítások az alaprendelet 6. cikke (1) bekezdésének rendelkezéseivel összhangban megállapított felülvizsgálati időszakra vonatkoznak. Ez azt jelenti, hogy az exportáló gyártóktól a rendes érték és az exportár megállapítása érdekében gyűjtött adatok szintén kizárólag erre az időszakra vonatkoznak. A piacgazdasági elbánásra vonatkozó elemzést a kínai exportáló gyártók rendes értékének meghatározásával összefüggésben végezték el, amelyet ezután összehasonlítottak ugyanezen időszak exportárával. Ha egy gyártó nem exportálta az érintett terméket a felülvizsgálati időszak alatt, lehetetlen az exportár megállapítása és a dömpingkülönbözet kiszámítása. Ennélfogva nincs ok a piacgazdasági elbánás vizsgálatára egy olyan gyártó tekintetében, amely nem exportálta az érintett terméket a felülvizsgálati időszak alatt. Ugyanakkor emlékeztetni kell arra, hogy minden exportáló gyártónak lehetősége van „időközi vizsgálatot” kérni, annak érdekében, hogy az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján felülvizsgálják helyzetét, illetve azoknak az exportáló gyártóknak, amelyek nem exportálták az érintett terméket az intézkedések alapjául szolgáló vizsgálati időszakban, lehetőségük van ugyanazon rendelet 11. cikkének (4) bekezdése alapján „új exportőrre vonatkozó felülvizsgálatot” kérni.
(108)
Ezenfelül kérelmében a fél hivatkozott a Bíróságnak a Brosmann-ügyben hozott ítéletére is (25), és úgy tűnt, arra utal, hogy ennek alapján a kínai gyártóknak lehetővé kellene tenni, hogy piacgazdasági elbánás iránti kérelmeket nyújtsanak be akkor is, ha nem exportálják az érintett terméket az Unióba az aktuális vizsgálati időszak alatt. Meg kell állapítani, hogy az ítélet nem az olyan exportáló gyártók által benyújtott piacgazdasági elbánásra irányuló kérelmekre vonatkozik, amelyek nem exportáltak a vizsgálati időszak alatt, és így az a jelen összefüggésben nem releváns.
(109)
Következésképpen ezt a kérelmet a Bizottság elutasította.
(110)
Arra is hivatkoztak, hogy a felülvizsgálati időszak során uniós exporttal nem rendelkező vállalatok exportárait az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdése alapján kell meghatározni, vagyis bármely ésszerű alapon.
(111)
E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése nem utal arra egyértelműen, hogy exportárat kell képezni az érintett ország gyártói számára, amennyiben semekkora mennyiséget sem exportálnak az Unióba. Ellenkezőleg, az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése az importált termék viszonteladási árára hivatkozik, mint az exportár képzésének, és az importálás és a viszonteladás között felmerülő minden költségen végrehajtott kiigazítások alapjára, ami azt jelenti, hogy az Unióba irányuló importra ténylegesen sor kerül. A rendelkezés első mondatában a „bármely egyéb ésszerű alap” olyan sajátos esetekre utal, amelyekben az előbbi, ott említett módszerek nem alkalmazhatók. Ez nem változtat semmit azon, hogy az említett cikk magában foglalja, hogy a felülvizsgálati időszak során történt behozatal az Unióba.
1.4. Következtetés
(112)
A fentiek alapján egyetlen, piacgazdasági elbánást kérelmező kínai vállalatcsoport sem tudta igazolni az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában megállapított kritériumoknak való megfelelést. Ezért az a döntés született, hogy a piacgazdasági elbánást egyetlen vállalatcsoport sem kaphatja meg.
2. Egyéni elbánás
(113)
A 2012. szeptember 6-án hatályba lépett 765/2012/EU rendelettel (26) az Európai Parlament és a Tanács módosította az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdését. A 765/2012/EU rendelet 2. cikke úgy rendelkezett, hogy a módosítást csak a hatálybalépését követően indított vizsgálatokra kell alkalmazni. Következésképpen, mivel a jelen vizsgálatot 2012. március 9-én indították meg, a módosítást a jelen vizsgálatra nem kell alkalmazni.
(114)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint adott esetben országos vámot kell megállapítani az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének hatálya alá tartozó országok esetében, kivéve, ha az említett vállalatok az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésével összhangban igazolni tudják, hogy exportáraik és az értékesítései mennyiségek és feltételek megállapítására szabadon került sor, a valutaváltás piaci árfolyamon történik, és az állami befolyás nem teszi lehetővé az intézkedések megkerülését, ha az exportőrökre eltérő vámmértékek vonatkoznak.
(115)
A piacgazdasági elbánást kérő három együttműködő exportáló csoport egyéni elbánást is kért arra az esetre, ha nem kapják meg a piacgazdasági elbánást. A rendelkezésre álló információk alapján megállapítást nyert, hogy mindhárom kínai csoport megfelel az egyéni elbánáshoz szükséges valamennyi előírásnak.
3. Rendes érték
3.1. Analóg ország
(116)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja értelmében a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló gyártók esetében a rendes értéket a belföldi árak alapján vagy az analóg ország kiszámított rendes értéke alapján állapítják meg.
(117)
E célból az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság Mexikót ajánlotta, amely a Kínát érintő korábbi vizsgálat során szintén analóg ország volt.
(118)
Minden érdekelt félnek megadták a lehetőséget, hogy észrevételt tegyen az analóg ország tervezett kiválasztására.
(119)
Az egyik fél érvelése szerint Mexikó nem a legjobb választás, mint analóg ország, Tajvan viszont jobb lenne, mivel Tajvan nagy kerékpárgyártó, jobban hasonlít Kínára, mint Mexikó, és ez valószínűleg megbízhatóbb rendes értéket eredményez.
(120)
A Bizottság 15 ország tekintetében próbált meg együttműködést elérni, ezek Banglades, Kanada, Kambodzsa, India, Indonézia, Malajzia, Mexikó, Norvégia, Fülöp-szigetek, Srí Lanka, Tajvan, Thaiföld, Tunézia, Törökország és az USA.
(121)
A Bizottság csak három mexikói kerékpárgyártótól kapott választ a kérdőívre, amelyek ahhoz is hozzájárultak, hogy válaszaik helytállóságát a telephelyeiken ellenőrizzék. A megkeresett más országokban további vállalatok nem működtek együtt. E három gyártó belföldi értékesítései a mexikói piac több mint 30 %-át jelentik, amelyet 2011-ben 1,7 millió darabra becsülnek. Több mint 14 gyártó és számos importőr működik versenykörnyezetben. 2011-ban a kerékpárbehozatal főként Kínából (több mint 60 %) és Tajvanból (20 %) származott. Ezek a behozatalok a helyi piac mintegy 5 %-át jelentették (forrás: az ANAFABI, a mexikói kerékpárgyártók szövetségének éves jelentése).
(122)
A mexikói piac érintett termékre vonatkozó profilja, a gazdasági szereplők száma, a belföldi verseny és a gyártási folyamat jellemzői alátámasztották, hogy Mexikó továbbra is megfelelő analóg országnak tekinthető. A fentiekre tekintettel a mexikói piac reprezentatívnak és versenyhelyzetben lévőnek volt tekinthető. Ezért megállapították, hogy Mexikó megfelelő analóg ország.
3.2. A rendes érték meghatározása az analóg országban
(123)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja értelmében a rendes értéket az alábbiak szerint, az analóg ország gyártóitól kapott ellenőrzött információk alapján állapítják meg.
(124)
A vizsgálat kimutatta, hogy az érintett terméket reprezentatív mennyiségben értékesítették a mexikói belső piacon.
(125)
Emellett elemezték, hogy tekinthető-e úgy, hogy azt az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében szokásos kereskedelmi forgalomban értékesítik. Ez úgy történt, hogy a Bizottság minden terméktípus esetében megállapította, mekkora volt a felülvizsgálati időszakban a hazai piacon független fogyasztóknak történt nyereséges értékesítés aránya.
(126)
Amennyiben a kiszámított gyártási költséggel megegyező vagy azt meghaladó nettó áron értékesített terméktípus értékesítési volumene az adott típus teljes értékesítési volumenének több mint 80 %-a volt, és ahol az adott terméktípus súlyozott átlagára megegyezett a gyártási költséggel vagy azt meghaladta, a rendes érték alapja a tényleges belföldi ár volt. Ezt az árat a felülvizsgálati időszak során az adott terméktípus tekintetében végzett valamennyi belföldi értékesítés súlyozott átlagáraként számították ki, az értékesítés nyereségességére való tekintet nélkül.
(127)
Amennyiben egy terméktípus nyereséges értékesítési volumene az adott típus teljes értékesítési volumenének legfeljebb 80 %-a, vagy ha az adott típus súlyozott átlagára a gyártási költség alatt maradt, a rendes érték alapja a tényleges belföldi ár, amelyet kizárólag az adott terméktípus nyereséges értékesítésének súlyozott átlagaként számítanak.
(128)
Emellett a vizsgálat során nem derült fény olyan terméktípusra, amelynek esetében nyereséges értékesítés nem történt.
4. Exportár
(129)
Minden olyan esetben, amikor az érintett terméket független fogyasztók számára exportálták az Unióban, az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdése, vagyis a ténylegesen megfizetett vagy fizetendő exportárak alapján állapították meg.
(130)
Amennyiben az értékesítés egy kapcsolatban álló importőrön vagy kereskedőn keresztül történt, az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban a kapcsolatban álló importőr által az első független fogyasztó felé felszámított újraértékesítési ár alapján képezték. A behozatal és a viszonteladás között felmerült költségek, többek között az értékesítési, általános és adminisztratív költségek, valamint a nyereség vonatkozásában kiigazításokat végeztek. A haszonkulcs tekintetében az érintett termék független importőre/kereskedője által realizált nyereséget vették alapul, mivel az exportáló gyártó és a vele kapcsolatban álló importőr/kereskedő között fennálló kapcsolat miatt az importőr/kereskedő tényleges hasznát nem tekintették megbízhatónak.
(131)
Ahogy a (63) és (64) preambulumbekezdésekben megállapítottuk, a Giant China megtagadta a csoport szerkezetére vonatkozó szükséges információk és a Kínában az érintett termék gyártásában és értékesítésében résztvevő Jinshan Development and Construction Ltd (a továbbiakban: a Jinshan csoport) részét képező vállalatok által a felülvizsgálati időszakban az érintett termék gyártásához, az Unióba irányuló exportértékesítéseinek mennyiségéhez és áraihoz kapcsolódó lényeges információk szolgáltatását a bizottsági szolgálatok számára, ezért az exportár tekintetében az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdését alkalmazták.
(132)
A Giant China kifogásolta az alaprendelet 18. cikke (1) bekezdésének alkalmazását mind a piacgazdasági elbánás elutasítása, mind a rendelkezésre álló tények exportár-számításokra való alkalmazása tekintetében. Érvelésük szerint a Bizottság által kért információ nem volt szükséges a dömpingkülönbözet kiszámításához. E tekintetben a Giant China úgy érvelt, hogy a Kínában található Jinshan csoporttól kért információ nem volt releváns a piacgazdasági elbánás mérlegelése, illetve az exportárra vonatkozó számítások szempontjából, mivel az csak nagyon közvetetten kapcsolódott a Giant China-hoz és kapcsolt vállalkozásaihoz (a továbbiakban: a Giant csoport).
(133)
Ugyanakkor a vizsgálat megerősítette, hogy a Giant csoport egyik leányvállalata - amely aktívan gyártotta és exportálta az érintett terméket az Unióba a felülvizsgálati időszak egy része alatt -, név szerint a Shanghai Giant & Phoenix Bicycles Co Ltd (a továbbiakban:a GP) közös részesedés, szerkezeti és ügyvezetési kapcsolatok révén kapcsolódott a Jinshan csoporthoz, és hogy e csoport részt vett az érintett termék gyártásában és értékesítésében. Az érintett termék Kínában történő gyártásában és forgalmazásában résztvevő, a Jinshan csoportba tartozó vállalatok által a piacgazdasági elbánás igénylésére szolgáló űrlapra és a dömpingellenes kérdőívre adott válaszok hiányában nem értékelhető, hogy az érintett termék Jinshan csoport általi gyártása és forgalmazása milyen mértékben hatott ki az exportár meghatározására a GP, és ebből következően a Giant mint teljes csoport tekintetében. Emellett nem lehetett megvizsgálni, hogy teljesültek-e az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában szereplő feltételek. Az e tekintetben tanúsított együttműködés hiányára figyelemmel a Giant China állításait el kellett utasítani.
(134)
Ezenfelül a Giant China úgy érvelt, hogy csak akkor kell figyelembe venni az egyéb exportáló gyártókra vonatkozó árinformációkat egy exportáló gyártó egyedi különbözetének kiszámításánál, ha a Giant csoport és a Jinshan csoport a szoros pénzügyi, üzleti és ügyvezetési kapcsolatokra figyelemmel egységes jogalanyt alkot.
(135)
Az iratokban található bizonyítékok megerősítik azt a megállapítást, amely szerint a GP és a Jinshan csoport összekapcsolódik és közöttük szoros kapcsolat áll fenn a közös részesedés, szerkezeti és ügyvezetési kapcsolatok tekintetében. A GP-hez kapcsolódó valamennyi féllel, különösen azokkal a kínai exportáló kerékpárgyártókkal kapcsolatos teljes körű információk hiányában, amelyek a Jinshan csoport leányvállalatai, lehetetlen teljes körű és megbízható számításokat végezni az exportárral kapcsolatban, és így megoldani az egyedi különbözet kiszámítását a GP, és ebből következően a Giant mint teljes csoport tekintetében.
(136)
Az az állítás is megfogalmazódott, hogy a kért információ ésszerűtlen terhet jelentett a Giant China számára, és hogy az a tőle telhető legjobban együttműködött a vizsgálat során. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a végleges ismertetésre tett észrevételekig nem terjesztettek elő azt alátámasztó bizonyítékot, hogy a Giant China bármilyen erőfeszítést tett volna a piacgazdasági elbánás iránti kérelemben és a dömpingellenes kérdőívben kért, az érintett termék gyártásában és forgalmazásában résztvevő, a Jinshan csoport részét képező vállalatokra vonatkozó információk összegyűjtése érdekében. A vizsgálat során a Giant China előadta, hogy nem volt szükség a kért információ szolgáltatására, azonban nem állította, hogy az ilyen információ beszerzése ésszerűtlenül terhes. A Giant China az állítólagos erőfeszítések kapcsán csak a végső ismertetést követően terjesztett elő bizonyítékokat, olyan szakaszban, amikor az ilyen információkat már nem lehetett ellenőrizni. E bizonyítékokat tehát már nem lehetett figyelembe venni.
(137)
A Giant China előadta, hogy semmiképpen sem állt fenn bármilyen potenciális dömpingellenes intézkedés kijátszásának veszélye, például azáltal, hogy átcsoportosítják a gyártást a két csoport között, mivel a GP, a két csoportot összekötő egyetlen kapocs 2011 szeptemberében abbahagyta működését. E tekintetben meg kell jegyezni - ahogy azt a Giant China is megerősítette -, hogy a felülvizsgálati időszak végén a GP még létezett mint jogi személy. Ennélfogva a gyártási tevékenységet bármikor folytatni lehetett volna a jövőben, és az a tény, hogy a GP állítólag abbahagyta tevékenységét 2011 szeptemberében, nem releváns. Emellett a Giant China úgy érvelt, hogy a kijátszás kockázatát más módon is kezelni lehetett volna, vagyis a (276) és (277) preambulumbekezdésben hivatkozott monitoring-kikötés révén. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a monitoring-kikötés csak a nem kapcsolódó vállalkozásokra vonatkozik, így az azzal járó kockázatok nem azonos jellegűek, és ugyanazok az orvoslási módok nem alkalmazhatók.
(138)
Emellett a Giant China úgy érvelt, hogy a GP kínai helyiségeiben helyszíni vizsgálatot kellett volna tartani a GP 2011 szeptemberét követő gyártási és értékesítési tevékenységének ellenőrzése érdekében. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a Bizottság nem tekintette relevánsnak, hogy a GP abbahagyta-e tevékenységét 2011 szeptemberét követően. Valójában még ha így is állt volna a helyzet, a GP bármikor folytathatta volna kerékpár-gyártási és értékesítési tevékenységét, és a helyszíni ellenőrzés nem csökkentette volna ennek kockázatát.
(139)
Ezenfelül a Giant China előterjesztett néhány bizonyítékot, amelyek azt támasztották alá, hogy a Giant csoport részesedését a GP-ben 2013. március 30-án eladták. Meg kell ugyanakkor jegyezni, hogy erre az ügyletre a felülvizsgálati időszak után került sor, és összefüggésben a vizsgálat előrehaladott szakaszával, ezt az információt nem lehetett ellenőrizni, illetve az nem is releváns a jelen vizsgálat keretében. E tekintetben, ha a Giant a részvények eladására figyelemmel helyzetének felülvizsgálatát kéri, ezt az alaprendelet rendelkezéseivel összhangban megfelelő időben mérlegelni lehet.
(140)
Ugyanezekben a beadványokban a Giant China további felvilágosításokat nyújtott az alaprendelet 18. cikke (1) bekezdésének alkalmazását alátámasztó bizottsági értékeléssel kapcsolatban. Ezek azonban nem voltak alkalmasak az eredeti bizottsági értékelés megváltoztatására.
(141)
Ennélfogva a Bizottság megerősíti az alaprendelet 18. cikke (1) bekezdésének a Giant csoporttal összefüggésben történő alkalmazására vonatkozó megállapításokat.
5. Összehasonlítás
(142)
A rendes értéket és az exportárat gyártelepi paritáson hasonlították össze. A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében - az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően - kiigazítások formájában biztosították az árakat érintő különbségek és az ár összehasonlíthatóságának a figyelembevételét. Adott esetben kiigazításokat alkalmaztak a közvetett adók, az árengedmények, a kereskedelmi szintek, a szállítási, biztosítási, kezelési és járulékos költségek, csomagolási, bank- és hitelköltségek, valamint a jutalékok esetében, amennyiben úgy ítélték meg, hogy azok ésszerűek, pontosak és bizonyítékokkal alátámasztottak.
6. Dömpingkülönbözet
6.1. Az együttműködő exportáló gyártók esetében
(143)
A három együttműködő vállalat esetében a dömpingkülönbözetek megállapítására úgy került sor, hogy az együttműködő mexikói gyártók tekintetében megállapított súlyozott átlagos rendes értéket összehasonlították az egyes vállalatok Unióba irányuló exportjára vonatkozó súlyozott átlagos exportárral, az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdése szerint.
(144)
A vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezett dömpingkülönbözet a következő:
Vállalatok
Dömpingkülönbözet
Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd.
19,2 %
Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd.
20,9 %
Ideal (Dong Guan) Bike Co., Ltd.
0 %
6.2. Az összes többi exportáló gyártó esetében
(145)
Mivel a kínai együttműködés, ahogy azt a (22) és (24) preambulumbekezdésekben megállapítottuk, nagyon alacsony szintű volt, az együttműködő vállalatokra vonatkozó megállapítások nem tekinthetők reprezentatívnak az ország szempontjából. Ezért az egész országra kiterjedő, minden más kínai exportáló gyártóra alkalmazandó dömpingkülönbözetet nem lehet felülvizsgálni.
(146)
Ezért az egész országra kiterjedő dömpingkülönbözetet a jelen rendelet változatlanul fenntartja, az 1095/2005/EK rendelet által megállapított 48,5 %-ban.
D. AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT MEGHATÁROZÁSA
(147)
Becslések szerint hasonló terméket az Unióban 380 ismert gyártó gyárt. Emellett az uniós gyártók hat nemzeti szervezete jelentkezett.
(148)
Minden rendelkezésre álló információ, többek között az uniós gyártóktól és a nemzeti szervezetektől gyűjtött adatok, valamint a Bizottság rendelkezésére álló gyártási statisztikai adatok is felhasználásra kerültek a teljes uniós gyártás megállapítása céljából, amely a felülvizsgálati időszak során 11 millió kerékpárt tett ki.
(149)
Az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése, valamint 5. cikkének (4) bekezdése értelmében a teljes uniós gyártást képviselő uniós gyártók alkotják az uniós gazdasági ágazatot (a továbbiakban: az uniós gazdasági ágazat).
(150)
Ahogy azt fent jeleztük, figyelemmel az együttműködő uniós gyártók nagy számára, nyolc uniós gyártóból álló minta került kiválasztásra, amely a hasonló termék felülvizsgálati időszak alatti teljes uniós gazdasági ágazat általi gyártásának és értékesítésének körülbelül 25 %-át képviseli. Valamennyi, a mintába bekerült uniós gyártó az (1) preambulumbekezdésben leírt mentességi rendszer előnyeiből részesül.
E. AZ UNIÓS PIAC HELYZETE
1. Uniós fogyasztás
(151)
Az uniós gazdasági ágazat értékesítéseinek helyzetét a mintavételi kérdőívre adott válaszok alapján a gyártóktól begyűjtött adatok és az uniós kerékpárgyártók különböző szervezeteitől gyűjtött adatok alapján mérték fel.
(152)
Az uniós fogyasztást a teljes uniós gazdasági ágazatnak az uniós piacon végrehajtott eladásaira (lásd a (151) preambulumbekezdésben szereplő becsléseket) és a többi országból származó behozatalokra vonatkozó Eurostat-adatokra alapozva állapították meg.
(153)
A felülvizsgálati időszak során az uniós fogyasztás a 2008-as 22 459 062 darabról 20 116 602 darabra, vagyis a figyelembe vett időszak alatt 10 %-kal csökkent. Ez főként egy 8 %-os visszaesés eredménye 2008 és 2009 között, miközben a fogyasztás ezután stabil maradt, és a felülvizsgálati időszak alatt is csak enyhén csökkent (2 %). 2009-ben a piacot különösen befolyásolta a gazdasági válság hatása, és azóta sem állt helyre. A 2011-es újabb visszaesést főként az aktuális gazdasági hangulatot jellemző továbbra is óvatos fogyasztói költekezés okozta.
1. táblázat
Fogyasztás
2008
2009
2010
2011
Mennyiség (darab)
+
Teljes behozatal
10 017 616
8 974 906
9 734 143
8 840 362
+
Az uniós piacon értékesített uniós gyártás
12 441 446
11 604 072
10 946 875
11 276 240
=
Fogyasztás
22 459 062
20 578 978
20 681 018
20 116 602
Index (2008 = 100)
100
92
92
90
Forrás:
Eurostat és a kérdőívre adott válaszok.
2. A Kínából származó behozatal
2.1. A Kínából származó kerékpárok dömpingelt behozatalának mennyisége és piaci részesedése
(154)
Az érintett termék Kínából származó behozatalának mennyiségét az Eurostat által szolgáltatott statisztikai adatok alapján állapították meg. A Kínából származó behozatal mennyisége meredeken zuhant 2008 és 2009 között, 941 522 darabról 597 339 darabra, vagyis 37 %-kal. 2010-ben a behozatal nőtt, a felülvizsgálati időszakban azonban ismét csökkent, elérve az 581 459 darabot. A kínai behozatal jelentős csökkenése egybeesett a gazdasági válsággal, és azóta sem tért magához. A figyelembe vett időszak során a kínai behozatal összességében 38 %-kal csökkent.
(155)
A kínai piaci részesedés ennek megfelelően a felülvizsgálati időszakban a 2008-as 4,2 %-ról 2,9 %-ra csökkent. A piaci részesedés csökkenését részben ellensúlyozta az uniós fogyasztás csökkenése.
(156)
Ugyanakkor hangsúlyozni kell, hogy a kínai behozatal viszonylag alacsony és csökkenő piaci részesedését a (14) és (15) preambulumbekezdésben említett, a kijátszás feltárását célzó, párhuzamosan folyó vizsgálat megállapításaival összefüggésben kell vizsgálni (lásd a (223) és (224) preambulumbekezdést).
2. táblázat
A Kínából származó behozatal
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Az érintett országból származó behozatal mennyisége (darab)
941 522
597 339
627 120
581 459
Index (2008 = 100)
100
63
67
62
Az érintett országból származó behozatal piaci részesedése (%)
4,2
2,9
3,0
2,9
Forrás:
Eurostat.
3. Az érintett behozatal árai
3.1. Az árak alakulása
(157)
Ahogy az az 1095/2005/EK rendeletben szerepel, az Eurostat adatait a következő okok miatt lehet csak korlátozott mértékben felhasználni a 2008 és a felülvizsgálati időszak közötti időszak dömpingelt behozatalai ártrendjeinek a meghatározásához:
(158)
Az Eurostat adatain alapuló importárak nem veszik figyelembe a különböző terméktípusokat, és az érintett termék különböző terméktípusai közötti lényeges árkülönbségeket. Az országonkénti átlagárakat erősen befolyásolja az ország termékösszetétele. Emellett az együttműködő exportőrök behozatalainak modellenkénti összehasonlítása során még ugyanazon terméktípuson és modellen belül is jelentős, a kerékpárok alkatrészeitől függő árkülönbségek vannak. Ezért az Eurostat statisztikáiban található árak továbbra sem döntőek e vizsgálat szempontjából. Az Eurostat Kínára vonatkozó, a továbbiakban indexszel jelölt importárai csak az ártrendek jelzésére alkalmasak, de nem használhatók a különböző országok és az Unió eladási árainak összehasonlítására.
(159)
Az Eurostat adatai szerint a kínai importárak - a továbbiakban indexszel jelölt - súlyozott átlaga a 3. táblázatban szereplő adatoknak megfelelően jelentősen nőtt a figyelembe vett időszak során. Ugyanakkor anélkül, hogy tudnánk, milyen típusú kerékpárokat importáltak Kínából, valamint, hogy történt-e elmozdulás a termékösszetételben az egyes évek között, nem lehet következtetést levonni.
3. táblázat
A Kínából származó importár
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
A Kínából származó importár
Index (2008 = 100)
100
173
217
214
Forrás:
Eurostat.
3.2. Áralákínálás
(160)
Azon együttműködő exportáló gyártók áralákínálását, amelyek esetében a dömpinget megállapították, tényleges ellenőrzött exportárai (CIF uniós határparitás) alapján számították ki, dömpingellenes vámmal együtt, és anélkül is. Az uniós gazdasági ágazat vonatkozó releváns eladási árai az uniós független fogyasztók számára történő eladások árai, amelyeket szükség esetén gyártelepi szintre igazítottak ki. A felülvizsgálati időszak alatt - a kérdőívben meghatározott különböző terméktípusok alapján - áralákínálást csak egy exportáló gyártó esetében állapítottak meg, és az 61 % volt a dömpingellenes vám nélkül, és 44 % azzal együtt.
(161)
Mivel a kínai exportáló gyártók együttműködése nagyon alacsony szintű volt, és az együttműködő vállalatokra vonatkozó megállapítások nem tekinthetők reprezentatívnak az ország szempontjából, valamint az Eurostat által rögzített átlagos ár nem tekinthető döntőnek, a Bizottság úgy tekintette, hogy mivel más megbízhatóbb információk nem álltak rendelkezésre, a (3) preambulumbekezdésben hivatkozott 1095/2005/EK rendelet által elvégzett utolsó hatályvesztési felülvizsgálat során megállapított áralákínálási szinteket kell referenciaként felhasználni Kína országos áralákínálásának megállapítása során, vagyis a dömpingellenes vám levonása után 53 %-ot, azzal együtt pedig 39 %-ot.
4. Az uniós ágazat gazdasági helyzete
(162)
Ahogy azt a (8), (9) és (10) preambulumbekezdésekben jeleztük, a jelen vizsgálat azt elemezte, hogy beállt-e olyan változás az uniós gazdasági ágazat helyzetében, amely indokolja a módosítást eredményező időközi felülvizsgálat kárra vonatkozó megállapításai újraértékelésének szükségességét. A vizsgálat a következőket erősítette meg: i. A globális tendenciának megfelelően az uniós kerékpárgyártás főként olyan kerékpáralkatrészek munkaigényes összeszereléséből áll, amelyeket a fogyasztói igényeknek megfelelően terveznek és szereznek be különböző forrásokból. ii. A vizsgálat megállapította, hogy a gyártási költség leszorítása érdekében az uniós gazdasági ágazat folyamatos erőfeszítést tesz az összeszerelési folyamat automatizálása és áramvonalasítása érdekében. Emellett a módosítást eredményező időközi felülvizsgálat vizsgálati időszakához viszonyítva egyes uniós gyártók hasznot húztak Közép-Európa és Kelet-Európa viszonylag alacsonyabb munkaerő-költségeiből. A Bizottság rendelkezésére álló gyártási statisztikák megerősítik ezt a tendenciát. iii. A vizsgálat megerősítette, hogy nyersanyagként előnyben részesítik az alumíniumötvözetet, míg az acél maradt a fő nyersanyag az alsóbb kategóriás modellek és a gyermekkerékpárok esetében. E változások fényében az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének vizsgálata az alábbiak szerint történt.
(163)
A Bizottság az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése alapján minden olyan lényeges gazdasági tényezőt és mutatót megvizsgált, amelyek az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásolják.
(164)
A kár elemzése céljából a következőképpen állapították meg a kármutatókat:
-
a makrogazdasági mutatókat (gyártás, gyártási kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, foglalkoztatás, termelékenység, növekedés, a dömpingkülönbözetek nagysága, valamint a gazdasági ágazat felépülése a korábbi dömping hatása alól) vizsgálatát az uniós gyártás egészének szintjén az összes uniós gyártó tekintetében, az uniós gyártók nemzeti szervezeteitől és az egyes uniós gyártóktól beszerzett információk alapján végezték el. Ezeket a tényezőket lehetőség szerint összevetették a releváns hivatalos statisztikák által szolgáltatott átfogó adatokkal.
-
a mikrogazdasági mutatókat (készletek, értékesítési egységárak, gyártási költségek, pénzforgalom, nyereségesség, a beruházások megtérülése, tőkebevonási képesség, beruházások és bérek) a mintába bekerült uniós gyártók esetében az általuk szolgáltatott információk alapján elemezték.
a) Gyártás, gyártási kapacitás és kapacitáskihasználás
(165)
A figyelembe vett időszak során az uniós gazdasági ágazat gyártása folyamatosan csökkent, gyorsabb ütemben, mint az uniós fogyasztás, ahogy az a (153) preambulumbekezdésben található 1. táblázatban is látható. A gyártás a 2008-as 13 541 244 darabról 11 026 646 darabra csökkent a felülvizsgálati időszakban, ami 19 %-os csökkenést jelent.
4. táblázat
A teljes uniós gyártás
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Mennyiség (darab)
Gyártás
13 541 244
12 778 305
11 682 329
11 026 646
Index (2008 = 100)
100
94
86
81
Forrás:
a kérdőívre adott válaszok, vonatkozó hivatalos statisztikák.
(166)
A gyártási kapacitás 2008 és a felülvizsgálati időszak között 5 %-kal csökkent, ami részben ellensúlyozza a gyártás 19 %-os visszaesése által a kapacitáskihasználási rátára gyakorolt hatást. Az utóbbi 14 százalékponttal esett ugyanezen időszak során, a felülvizsgálati időszak alatt elérve a 74 %-ot.
5. táblázat
Gyártási kapacitás és kapacitáskihasználás
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Mennyiség (darab)
Gyártási kapacitás
15 804 000
15 660 000
15 150 000
15 000 000
Index (2008 = 100)
100
99
96
95
Kapacitáskihasználás (%)
86
82
77
74
Index (2008 = 100)
100
95
90
86
Forrás:
a kérdőívre adott válaszok, vonatkozó hivatalos statisztikák.
b) Értékesítési volumen
(167)
Összességében az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene az uniós piacon az uniós fogyasztáshoz hasonlóan csökkent, a figyelembe vett időszak során 9 %-kal zsugorodva, a 2008-as 12 441 446 darabról a felülvizsgálati időszakban 11 276 240 darabra csökkenve. 2009 és 2010 között ugyanakkor az értékesítések tovább csökkentek, miközben a fogyasztás stabil maradt, ami tükröződik az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének 2010-es csökkenésében, ahogy azt a (168) preambulumbekezdésben szereplő 7. táblázat is mutatja. A felülvizsgálati időszakban az értékesítések mennyisége megint nőtt, de nem érte el a 2008-as szintjét.
6. táblázat
Az uniós gazdasági ágazat értékesítései az Unióban
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Mennyiség (darab)
12 441 446
11 604 072
10 946 875
11 276 240
Index (2008 = 100)
100
93
88
91
Forrás:
a kérdőívre adott válaszok, vonatkozó hivatalos statisztikák.
c) Piaci részesedés
(168)
Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a 2008-as 55,4 %-ról 56,1 %-ra nőtt a felülvizsgálati időszak során, ami 0,7 százalékpontos növekedést jelent a felülvizsgálati időszak alatt. A csekély 0,7 százalékpontos javulás a figyelembe vett időszakban egy jelentős esést is tartalmazott a 2009-es 56,4 %-ról a 2010-es 52,9 %-ra. Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének általános növekedése - az értékesítések csökkenő mennyisége mellett (lásd a (167) preambulumbekezdést) - a fogyasztás általános visszaesésével magyarázható (lásd a (153) preambulumbekezdést).
7. táblázat
Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Uniós piaci részesedés (%)
55,4
56,4
52,9
56,1
Index (2008 = 100)
100
102
96
101
Forrás:
a kérdőívre adott válaszok, vonatkozó hivatalos statisztikák.
d) Foglalkoztatás és termelékenység
(169)
A közvetlen foglalkoztatás a 2008-as 14 197 alkalmazottról a felülvizsgálati időszakban 11 783-ra csökkent. E csökkenés a gyártási mennyiség visszaesését követte.
(170)
Összességében a termelékenység 2 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. A gyártás 2008 és 2009 közötti visszaesése, ugyanezen időszak állandó foglalkoztatásával együtt a termelékenység visszaesését eredményezte 2008 és 2009 között. Ezt a termelékenység növekedése követte 2009 és 2010 között, ami ugyanezen időszak során az ágazat szerkezetátalakításával és a hatékonyabb gyártási folyamatokba való befektetésekkel magyarázható. A gyártási mennyiség felülvizsgálati időszak alatti további csökkenése, amely a foglalkoztatás területén mutatkozó kevésbé meredek visszaeséssel párosult, a termelékenység további csökkenését eredményezte a felülvizsgálati időszak során.
8. táblázat
Teljes uniós foglalkoztatás és termelékenység
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Foglalkoztatottak száma
14 197
14 147
12 067
11 783
Index (2008 = 100)
100
100
85
83
Termelékenység (darab/év)
954
903
968
936
Index (2008 = 100)
100
95
102
98
Forrás:
a kérdőívre adott válaszok, vonatkozó hivatalos statisztikák.
e) Növekedés
(171)
A figyelembe vett időszak során a fogyasztás 10 %-kal csökkent. Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése viszonylag állandó maradt (csak enyhén, vagyis + 0,7 százalékponttal nőtt a figyelembe vett időszak során, ahogy azt a (168) preambulumbekezdésben vázoltuk). A csökkenő uniós piac azt jelenti, hogy az uniós gyártóknak nincs lehetőségük arra, hogy bármilyen növekedésből előnye tegyenek szert.
f) A dömpingkülönbözet nagysága
(172)
A Kínából származó dömping a felülvizsgálati időszakban folytatódott, ahogy azt a (143)-(145) preambulumbekezdésben kifejtettük. Figyelemmel Kína jelentős többletkapacitására (lásd a (203) preambulumbekezdést), és a megállapított kijátszást (lásd a (223) és (224) preambulumbekezdést), a tényleges dömpingkülönbözetek által az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatás nem minősíthető elhanyagolhatónak.
g) A gazdasági ágazat felépülése a korábbi dömping hatása alól
(173)
A Bizottság megvizsgálta, hogy az uniós gazdasági ágazat kiheverte-e a korábbi dömping hatásait. Megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazat nem heverte ki a korábbi dömping hatásait, amit különösen a nyereségesség folyamatosan alacsony szintje és a kapacitáskihasználás csökkenése jelzett. Az uniós gazdasági ágazat felépülését gátolták a bizonyított kijátszási gyakorlatok is (lásd a (223) és (224) preambulumbekezdést).
h) Készletek
(174)
A felülvizsgálati időszak végére az uniós gyártók kerékpárkészletei 517 977 darabot tettek ki, amely nagyrészt stabil a 2008-as szinthez képest, a 2008 és 2009 közötti 25 %-os visszaesés ellenére.
(175)
Egyes uniós gyártók igen korlátozott szintű készletekkel rendelkeztek, mivel teljes gyártási mennyiségüket a csoportjukon belüli kapcsolt vállalkozásoknak értékesítették. Emellett megállapítást nyert, hogy az uniós gyártók főként vevői megrendelésekre gyártanak. E tényezők torzították a készletek alakulását a figyelembe vett időszak során, így e mutató nem tekinthető relevánsnak.
9. táblázat
Készletek
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Mennyiség (darab)
Zárókészletek
519 832
390 398
522 779
517 977
Index (2008 = 100)
100
75
101
100
Forrás:
kitöltött kérdőívek.
i) Eladási árak és költségek
(176)
Az átlagos uniós eladási ár gyártelepi paritáson stabil maradt a figyelembe vett időszak során, a 2008 és 2009 közötti 3 %-os emelkedés ellenére. A felülvizsgálati időszakban az eladási ár ismét a 2008-as szintre esett.
10. táblázat
Uniós értékesítési egységárak
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Értékesítési egységárak az EU-ban (EUR)
144
149
146
144
Index (2008 = 100)
100
103
102
100
Forrás:
kitöltött kérdőívek.
(177)
A gyártási költség kiszámítása az uniós gyártók által előállított hasonló termék összes típusának súlyozott átlaga alapján történt. Összességében a gyártási költség enyhén, 2 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban, ahogy az a 11. táblázatban látható.
11. táblázat
Egységenkénti előállítási költség
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Egységenkénti előállítási költség (EUR/darab)
141
147
146
145
Index (2008 = 100)
100
104
103
102
Forrás:
kitöltött kérdőívek.
j) Nyereségesség
(178)
A Bizottság a nyereségességi szinteket a független fogyasztóknak történő értékesítések alapján állapította meg. Az uniós gazdasági ágazat 2010 és a felülvizsgálati időszak között majdnem elérte a nyereségküszöböt. Egészében véve a nyereségesség csökkent a figyelembe vett időszak során, a 2008-as 1,9 %-ról a felülvizsgálati időszakban - 0,1 %-ra csökkenve.
12. táblázat
Nyereségesség
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Az uniós értékesítések nyereségessége (%)
1,9
1,6
0,3
-0,1
Index (2008 = 100)
100
100
98
98
Forrás:
kitöltött kérdőívek.
k) Beruházások és a beruházások megtérülése
(179)
A beruházások lényegesen, 16 %-kal nőttek a figyelembe vett időszakban, a 2008-as 7 952 150 EUR-ról a felülvizsgálati időszak alatti 9 263 184 EUR-ra. Ez az uniós gazdasági ágazat arra irányuló folyamatos erőfeszítéseit tükrözi, hogy fokozza a gyártási folyamat hatékonyságát, és versenyképes maradjon.
(180)
A beruházások megtérülése a nyereségességhez hasonló tendenciát követett. 2008-ban a beruházások megtérülése pozitív (14 %) volt, a felülvizsgálati időszakban azonban - 1 %-ra csökkent.
13. táblázat
Beruházások és a beruházások megtérülése
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Beruházások (ezer EUR)
7 952 150
9 421 745
19 288 284
9 263 184
Index (2008 = 100)
100
118
243
116
Befektetések megtérülése (%)
14
11
2
-1
Forrás:
kitöltött kérdőívek.
l) Pénzforgalom és tőkebevonási képesség
(181)
A pénzforgalom hasonlóan alakult, mint a nyereségesség, azonban a figyelembe vett időszak során pozitív maradt. Ezt a 14. táblázat a forgalom százalékában fejezi ki.
(182)
Csak a nagyobb csoportok részét képező uniós gyártók nem számoltak be különösebb problémákról a tőkebevonást illetően. Az olyan uniós gyártók, amelyek nem képezték részét nagyobb csoportoknak, az alacsony nyereségességhez és a mind a beszállítókkal, mind a fogyasztókkal szembeni üzleti feltételek romlásához kapcsolódóan a pénzforgalmi helyzetükre nehezedő fokozott nyomásról számoltak be. A tőkebevonási képességet emellett rontotta a bankok vonakodása attól, hogy a jelen gazdasági légkörben finanszírozzák a kerékpárpiacot.
14. táblázat
Pénzforgalom
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Pénzforgalom (%)
3,2
3,1
1,8
1,3
Index (2008 = 100)
100
97
99
98
Forrás:
kitöltött kérdőívek.
m) Bérek
(183)
A figyelembe vett időszakban az egy alkalmazottra jutó bérköltség nagyrészt stabil maradt, emelkedésére csak 2009-ben került sor. Ennek oka főként a hatékonyság és a minőség fenntartása érdekében a képzett munkavállalók megtartása mellett a személyzet csökkentése által a vállalatok bértáblájára gyakorolt hatás.
15. táblázat
Bérek
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Bérköltség alkalmazottanként (EUR-ban)
15 747
17 393
17 383
16 581
Index (2008 = 100)
100
110
110
105
Forrás:
kitöltött kérdőívek.
5. A kárra vonatkozó következtetések
(184)
A hatályos intézkedések ellenére az uniós gazdasági ágazat teljesítményére vonatkozó kármutatók többsége romlott a figyelembe vett időszak során. Különösen az olyan makrogazdasági gazdasági mutatók, mint a gyártási mennyiség (- 19 %), gyártási kapacitás (- 5 %), kapacitáskihasználási ráta (- 14 %) és a foglalkoztatás (- 17 %) csökkentek jelentősen. Emellett a nyereséggel kapcsolatos mikrogazdasági mutatók is csökkentek a figyelembe vett időszak során, a felülvizsgálati időszakbeli - 0,1 % nyereségesség mellett.
(185)
A fentiek azt mutatják, hogy az uniós gazdasági ágazat továbbra is sérülékeny helyzetben van, csökkenő nyereségességgel, és 2010-ben és a felülvizsgálati időszak során a nyereségküszöbhöz közeli helyzetben. Emellett a további növekedés és nyereség lehetőségét teljes mértékben aláásta a Kínából származó dömpingelt behozatalok és a kijátszást megvalósító behozatalok (lásd a (223) és (224) preambulumbekezdést) által gyakorolt nyomás.
(186)
Mindazonáltal az uniós gazdasági ágazatnak sikerült fenntartania, sőt kissé növelnie is piaci részesedését egy csökkenő piacon. A figyelembe vett időszakban a megnövekedett beruházások (+ 16 %) mutatják az uniós gazdasági ágazat által a versenyképesség megőrzése érdekében tett erőfeszítéseket. Ez, együttesen az uniós gazdasági ágazat legújabb, a (248) preambulumbekezdésben ismertetett innovációival, mutatja annak mögöttes dinamizmusát és gazdasági életképességét.
(187)
A fentiek alapján ezért megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazatot továbbra is az alaprendelet 3. cikkének értelmében vett jelentős kár éri, és továbbra is sebezhető gazdasági helyzetben van.
(188)
Az ismertetést követően a felek - hivatkozva a tartósított mandarinok ügyében hozott ítéletre (27) - úgy érveltek, hogy a Bizottság köteles volt megtenni mindent annak érdekében, hogy orvosolja egyes információknak a kínai gyártók alacsony szintű együttműködése által okozott hiányát, és ezt elmulasztva a Bizottság megsértette az alaprendelet szerinti eljárási kötelezettségeit. Emellett a felek a kínai exportstatisztikák alkalmazását javasolták, amelyek az Eurostattól eltérően bontják fel az uniós piacra exportált kerékpártípusokat, illetve azt, hogy az alaprendelet 6. cikkének (3) vagy (4) bekezdése alapján kérjék fel a legnagyobb importáló tagállamok vámhatóságait arra, hogy elemezzék a Kínából importált különböző kerékpártípusokat.
(189)
Ahogy a (19) és (21) preambulumbekezdésben említettük, a Bizottság a vizsgálat megindításáról hivatalosan értesítette a kínai exportáló gyártókat, a kínai gyártók egyik szervezetét és az érintett ország képviselőit. A Bizottság körülbelül 70, a bizottsági szolgálatok számára már a korábbi vizsgálatból ismert kínai vállalattal lépett kapcsolatba, egy későbbi szakaszban pedig, amikor a (16) preambulumbekezdésben hivatkozott szubvencióellenes vizsgálatot megindította, körülbelül 300 további kínai exportáló gyártót azonosított, amelyekkel a jelen időközi felülvizsgálattal összefüggésben szintén kapcsolatba lépett. Emellett az érintett ország képviselőit a vizsgálat megindításakor tájékoztatták arról, hogy az exportáló gyártók részéről tanúsított kellő együttműködés hiányában a Bizottságnak lehetősége van arra, hogy megállapításait - az alaprendelet 18. cikkének megfelelően - a rendelkezésre álló tényekre alapozza. A Bizottság hangsúlyozta, hogy a rendelkezésre álló tények alapján tett ténymegállapítások kedvezőtlenebbnek bizonyulhatnak az érintett fél számára.
(190)
A tartósított mandarinok ügyében hozott ítéletben a Bíróság által elemzett körülmény azon erőfeszítések szintje volt, amelyeket a Bizottság annak érdekében kellett volna tennie, hogy azáltal szerezzen releváns információkat az áron vagy a számtanilag képzett értéken alapuló rendes érték számítása tekintetében egy piacgazdasággal rendelkező harmadik ország belföldi gyártóitól, hogy együttműködésre törekszik azonosított potenciális analóg piacokkal.
(191)
A jelen vizsgálatban az információk hiányát azon felek együttműködésének széles körű hiánya okozta, amelyek ténylegesen a vizsgálat tárgyát képezték. Ahogy a (186) preambulumbekezdésben említettük, a feleket ismételten felhívták az együttműködésre, de ennek nem tettek eleget. Vagyis a tartósított mandarinok ügyétől eltérően a Bizottság aktívan és ismételten megpróbálta elérni az érintett felek együttműködését. A tartósított mandarinok ügye és a jelen vizsgálat közötti párhuzam tehát nem megalapozott.
(192)
A Bizottság értékelte egyéb források, beleértve a kínai statisztikák hasznosságát. Megállapította, hogy az alternatív források nem voltak megfelelőek a jelen vizsgálat céljaira, mivel nem voltak kellően részletesek ahhoz, hogy lehetővé tegyék új különbözetek kiszámítását. Emellett a kínai statisztikákról megállapítást nyert, hogy azok nincsenek összhangban az Eurostat statisztikáival, mivel például jelentősen magasabb szintű importot mutatnak, mint amelyről az Eurostat beszámol. A javasolt alternatív forrásokat tehát nem lehetett felhasználni. Egyes felek azt is javasolták, hogy a Bizottság törekedjen együttműködésre a legnagyobb importáló tagállamok vámhatóságaival annak érdekében, hogy elemezzék a Kínából importált különböző terméktípusokat. Ezen állításra válaszul a Bizottság úgy tekintette, hogy a gyakorlati kivitelezhetetlenségtől eltekintve, még ha be is szereznék ezen adatokat, azok nem pótolnák az együttműködés elmaradása által okozott információhiányt. Ennek oka különösen az, hogy az elemzés szükséges szintje nem alapozható pusztán olyan számlákra, amelyeken nem írják le a releváns terméktípust az ésszerű terméktípus-összehasonlításhoz szükséges részletességgel.
(193)
Több fél úgy is érvelt, hogy a Bizottság nem végezte el a Kínából származó importok termékösszetételének elemzését, annak érdekében, hogy tisztességesen összehasonlítsa a behozatalt az Unióban gyártott kerékpárokkal, abból a célból, hogy objektív és tisztességes összehasonlítást érjen el a kár és az áralákínálás meghatározásában. Emellett a felek úgy érveltek, hogy a Bizottság a (5) preambulumbekezdésben hivatkozott korábbi vizsgálat során meghatározott áralákínálási adatra hivatkozott, amelyet az Eurostat átlagos árai alapján számítottak ki, anélkül, hogy ismerték volna a behozatal tényleges összetételét. Emellett olyan érvelést is előadtak, amely szerint a Bizottság semmilyen erőfeszítést sem tett annak érdekében, hogy megállapítsa, az importált termékek tényleges összehasonlíthatók voltak-e az Unióban gyártott kerékpárokkal, és ezért a Bizottságnak az együtt nem működő gyártókkal összefüggésben elvégzett áralákínálási elemzése hibás. A fenti okok miatt a felek úgy érveltek, hogy azt is meg kell állapítani, hogy a Bizottság elmulasztotta az objektív értékelést, és azt, hogy megfelelő indokolást adjon azon megállapítására, amely szerint az uniós gazdasági ágazatot továbbra is jelentős kár éri.
(194)
E tekintetben meg kell jegyezni, ahogy arra a (160) preambulumbekezdésben is rámutattunk, hogy azon együttműködő exportáló gyártók áralákínálását, amelyek esetében a dömpinget megállapították, tényleges ellenőrzött exportárai (CIF közösségi határparitás) alapján számították ki, a dömpingellenes vámmal együtt, és e nélkül is, figyelembe véve a felülvizsgálati időszak alatti exportjaik termékösszetételét. Ugyanakkor mivel a kínai exportáló gyártók együttműködése nagyon alacsony szintű volt, és ebből következően az együttműködő kínai exportáló gyártókra vonatkozó megállapítások, ahogy azt a (145) preambulumbekezdésben említettük, nem tekintetők reprezentatívnak Kína egésze tekintetében, a (3) preambulumbekezdésben említett módosítást eredményező időközi felülvizsgálat során megállapított áralákínálási szintek nem módosíthatók.
(195)
Az együttműködés széles körű elmaradásával szembesülve a Bizottságnak a rendelkezésre álló tények alapján kellett meghatároznia az országos dömping, áralákínálás és kár megszüntetéséhez szükséges szinteket. Ebben az összefüggésben a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a (192)-(194) preambulumbekezdésekben ismertetett okokból alternatív információforrások nem használhatók. Ennélfogva, ellentétes megállapítás hiányában, a Bizottság a (3) preambulumbekezdésben említett módosítást eredményező időközi felülvizsgálat során megállapított, az országos dömping, áralákínálás és kár megszüntetéséhez szükséges szinteket vette alapul a jelen vizsgálat céljaira.
(196)
A Bizottság megerősíti, hogy a felek állításával ellentétben az alkalmazott referenciaszintek a (3) preambulumbekezdésben említett 1095/2005/EK rendeletben elvégzett hatályvesztési felülvizsgálat során megállapított szintek, nem pedig a 990/2011/EU végrehajtási rendeletben elvégzett hatályvesztési felülvizsgálat során megállapított szintek.
(197)
Emellett a felek azzal is érveltek, hogy a Bizottság elmulasztotta elemezni a nemzeti vámeljárások állítólagos hibáit, amelyek megakadályozták a kínai importárak tisztességes összehasonlítását. Emlékeztetni kell arra, hogy a jelen vizsgálatban az együttműködés széles körű hiánya miatt nem végezhető ésszerű árösszehasonlítás, és ezért ilyen körülmények között a Bizottság az állítást irrelevánsnak tekintette.
F. A MEGVÁLTOZOTT KÖRÜLMÉNYEK TARTÓSSÁGA, VALAMINT A DÖMPING ÉS A KÁR FOLYTATÓDÁSÁNAK VALÓSZÍNŰSÉGE
1. Dömping
(198)
Az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdésének megfelelően megvizsgálták, hogy a dömpinggel és a kárral kapcsolatos körülmények jelentősen megváltoztak-e, és hogy indokolt-e a változást tartósnak tekinteni.
(199)
A három együttműködő kínai gyártó a korábbi vizsgálat során maradványvám alá esett, míg a jelen vizsgálat során egyedi vámtételt számítottak ki számukra. Ahogy azt a (113) és (115) preambulumbekezdésben említettük, mindhárom kínai exportáló gyártó megfelel az egyéni elbánáshoz szükséges valamennyi előírásnak. Az iratokban nem szerepelt olyan információ, amely arra utalt volna, hogy az érintett együttműködő exportáló gyártók helyzete belátható időn belül megváltozhatna.
(200)
Emellett a vizsgálat azt mutatta, hogy a módosítást eredményező időközi felülvizsgálat során alkalmazott kínai exportkvótarendszert a kínai kormány megszüntette, és nem valószínű, hogy azt visszaállítják, különösen a (203) preambulumbekezdésben tárgyalt, a kerékpárágazatot érintő exportorientált kormányzati politikákra is figyelemmel. Ezenfelül a vizsgálat nem tárt fel arra vonatkozó bizonyítékot, hogy e három vállalat exportárképzési politikája belátható időn belül jelentősen megváltozik.
(201)
Ennélfogva a Bizottság úgy tekintette, hogy a három együttműködő kínai exportáló gyártó tekintetében kiszámított dömpingkülönbözetet eredményező megváltozott körülmények tartósak.
(202)
A Kínával szemben alkalmazott országos vámot illetően a vizsgálat nem tárt fel semmilyen megváltozott körülményt, ezért a Bizottság javasolja azon vámszint fenntartását, amelyet a módosítást eredményező időközi felülvizsgálat során alakítottak ki.
(203)
Azt is megvizsgálták, szükség van-e az intézkedés további alkalmazására a dömping ellensúlyozásához. A kínai kerékpárgyártók szövetsége szerint Kína teljes kerékpár-kibocsátása 2011-ben 83,45 millió darab volt, ami 2,3 %-os növekedést jelent 2010-hez képest. Emellett a kínai kerékpáripar továbbra is exportorientált. Így 2011-ben Kína 55,72 millió kerékpárt exportált, a teljes gyártás 67 %-át, ami 4,2 % csökkenést jelent 2010-hez képest. A belföldi értékesítés körülbelül 23,73 millió darab volt 2011-ben. A legfontosabb gyártási régió Kínában Tiencsin, ahol 2011-ben a teljes kibocsátás körülbelül felét gyártották. Tiencsin 12. ötéves tervre szóló városi könnyűipari és textilipari fejlesztési terve szerint a kerékpárgyártásra szakosodott új ipari parkokat alakítanak ki e területen. Ebből következően 2015-ben a tiencsini terület gyártási kapacitása a becslések szerint 55 millió darab kerékpár lesz, volt, ami 44 %-os növekedést jelent 2011-hez képest, és a kibocsátás felét exportra szánják (ez több, mint az Unió teljes fogyasztása a kerékpárok piacán a felülvizsgálati időszak során).
(204)
Emellett a három együttműködő vállalat 72 % és 81 % közötti kapacitáskihasználásról számolt be a felülvizsgálati időszak során. Kivetítve a kínai gazdasági ágazat többletkapacitását több mint 25 millió kerékpárra becsülhetjük, ami több mint kétszerese az uniós gazdasági ágazat felülvizsgálati időszak alatti teljes gyártásának, és 24 %-kal magasabb az uniós teljes fogyasztásnál. Emellett, mivel a kerékpárgyártás munkaigényes, úgy tűnik, hogy a Kínában rendelkezésre álló jelentős mennyiségű olcsó munkaerőnek köszönhetően a kínai gyártók meglehetősen gyorsan képesek új kapacitásokat létrehozni.
(205)
Emellett a mennyiség tekintetében az uniós piac a világon a második legnagyobb, a kínai piac után, ami igen vonzóvá teszi az Uniót a potenciális kereslet szempontjából.
(206)
A kijátszás feltárását célzó vizsgálat megállapításai (lásd a (14) preambulumbekezdést) megerősítik, hogy az uniós piac továbbra is vonzó piacot jelent a kínai exportáló gyártók számára, amelyek intézkedések hiányában nagy valószínűséggel ismét jelentős mennyiséget irányítanának az Unióba.
(207)
Emellett Kína egyéb potenciális jelentős exportpiacai dömpingellenes intézkedéseket alkalmaznak (Kanada (28)), ami szűkíti a kínai export számára vámok nélkül hozzáférhető harmadik országbeli potenciális piacokat.
(208)
Emlékeztetni kell arra, hogy az Egyesült Államokban korábban volt belföldi kerékpárgyártás, és dömpingellenes vámokat vetettek ki Kínával szemben. Ugyanakkor miután a dömpingellenes vámokat a 90-es évek végén hatályon kívül helyezték, a kínai import jelentős mennyiségben jelent meg az Egyesült Államok piacán. A belföldi gyártás az ezt követő években szinte megszűnt. 2011-ben becslések szerint az Egyesült Államokban értékesített kerékpárok 99 %-át importálták, 93 %-ot Kínából, 6 %-ot pedig Tajvanból. Az Egyesült Államokban a belföldi kerékpárgyártást évi 56 000 darabra becsülik, körülbelül 16 millió kerékpárt kitevő évi fogyasztás mellett. Az Egyesült Államok teljes kerékpárpiacát (beleértve a kapcsolódó alkatrészek és kiegészítők értékesítését is) 2011-ben 6 milliárd USD-re értékelték.
(209)
Végkövetkeztetésként megállapítható, hogy a kínai kerékpárgyártó ágazat exportorientált gazdasági ágazat, amely korábban világszerte több piacon követett már tisztességtelen árképzési politikát. Emellett a kijátszások feltárását célzó vizsgálat megállapításai megerősítették, hogy a kínai exportőrök továbbra is érdeklődést tanúsítanak az uniós piac iránt. Emellett e magatartás arra utal, hogy amennyiben az intézkedéseket hatályon kívül helyezik, nagyon valószínű, hogy az uniós piac az alacsony árú kínai import célkeresztjébe kerül, a belföldi piac átvételének céljából. Ennélfogva azt lehet megállapítani, hogy az intézkedések további alkalmazására továbbra is szükség van a dömping ellensúlyozásához.
(210)
Az ismertetést követően olyan érvelés fogalmazódott meg, amely szerint az elemzés figyelmen kívül hagyta azt a tényt, hogy a kínai gyártási növekedést korlátozza a munkaerő rendelkezésre állása, valamint, hogy Kína elveszíti az egyéb preferenciális kereskedelmi egyezmény hatálya alá tartozó dél-ázsiai országokkal szemben fennálló munkaerőköltség-előnyét. Az együttműködés hiánya miatt az állítást nem lehetett ellenőrizni, ezért azt a Bizottság figyelmen kívül hagyta.
2. Károkozás
(211)
Ami a hivatalból indított időközi felülvizsgálat indokait illeti, a vizsgálat az uniós kerékpárágazat szerkezetében bekövetkezett alábbi változásokat vizsgálta meg. i. a teljes gyártási ciklus felváltása (részleges) összeszerelési műveletekkel, melyek során importált alkatrészeket használnak fel; ii. a költségszint változása a bővítés és áthelyezés, valamint a közép- és kelet-európai új gyártólétesítmények felállítása következtében; iii. növekvő mértékű váltás a nyersanyag-felhasználás terén az acélról az ötvözetekre, a fogyasztói tendenciák nyomán. A (162) preambulumbekezdésben szereplő megállapítások eredményeként a fent említett fejlemények jelenleg is folyamatban vannak, azok globális jellegűek, ezért nem várható, hogy az előrelátható jövőben megváltoznak.
(212)
Ami a kár folytatódásának valószínűségére vonatkozó értékelést illeti, figyelemmel az uniós gazdasági ágazat (184)-(187) preambulumbekezdésekben leírt, már így is sérülékeny helyzetére, az is valószínű, hogy az uniós gyártók nem lesznek képesek ellenállni a további árnyomásnak, amelyet a kínai dömpingelt import okozna, és ennek következtében arra kényszerülnének, hogy elhagyják az uniós piacot, aminek következménye a foglalkoztatás és a beruházások, a technológia és a know-how elvesztése lenne (lásd a (247) és (248) preambulumbekezdéseket). Ennélfogva azt a következtetést kell levonni, hogy ebben az esetben az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén valószínűsíthető a kár folytatódása.
(213)
Egyes felek úgy érveltek, hogy az uniós gazdasági ágazat nem szenved jelentős kárt, mivel a nyilvánosan elérhető információk arra utalnak, hogy pénzügyi helyzete kedvező. Meg kell jegyezni, hogy a Bizottság az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzetét a vizsgálat során az uniós gyártók reprezentatív mintájától gyűjtött és ellenőrzött információk alapján értékelte. Ezt az értékelést nem helyettesíthetik az egyes uniós gyártókra vonatkozó nyilvánosan elérhető információk, még akkor sem, hogy gyártásuk és értékesítésük értéke állítólag jelentős. Ennélfogva a vizsgálat (162)-(187) preambulumbekezdésben elemzett megállapításai ellentmondanak az e felek által benyújtott információknak. Ezért az állításukat megalapozatlannak tekintették.
(214)
Amellett is érveltek, hogy a Kínával szembeni dömpingellenes intézkedések fenntartása hátrányos megkülönböztetéssel járna, mivel az egyéb harmadik országokból, különösen Srí Lankából származó behozatalok állítólagosan dömpingeltek, és kárt okoznak, ugyanakkor az ezen országokból származó behozatalokkal szemben nem alkalmaznak dömpingellenes intézkedéseket. A kijátszás feltárását célzó vizsgálat eredményeként a dömpingellenes intézkedések kiterjesztésre kerültek a kerékpárok többek között Srí Lankáról származó behozatalára. Emellett nem nyújtottak be olyan bizonyítékot, amely azt támasztaná alá, hogy az érintette ország valódi gyártói dömpingelnének. Ennélfogva a Bizottság a fél által előterjesztett érvet megalapozatlannak ítélte és elutasította.
G. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS
1. Bevezetés
(215)
Az alaprendelet 3. cikke (6) bekezdésének és 3. cikke (7) bekezdésének megfelelően megvizsgálták, hogy az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár az érintett dömpingelt behozatalok miatt következett-e be. A dömpingelt behozataltól eltérő egyéb, az uniós gazdasági ágazatot ugyanakkor kárral fenyegető ismert tényezőket is megvizsgáltak annak biztosítására, hogy az ilyen egyéb tényezők által okozott esetleges károkat ne tulajdonítsák a dömpingelt behozatalnak. Különösen a kijátszás feltárását célzó vizsgálat eredményeit elemezték.
2. A Kínából származó dömpingelt behozatalok hatása
(216)
A figyelembe vett időszakban a Kínából származó behozatal csökkent, a felülvizsgálati időszak során 2,9 %-os piaci részesedést képviselve. E viszonylag alacsony és csökkenő piaci részesedést az Indonéziából, Malajziából, Srí Lankából és Tunéziából származó kijátszó behozatalokkal összefüggésben kell vizsgálni (lásd a (223) és (224) preambulumbekezdést).
(217)
Ahogyan azt a (160) preambulumbekezdés is említi, megállapítást nyert, hogy a Kínából érkező import továbbra is jelentősen alákínált az uniós gazdasági ágazat értékesítési árainak az uniós piacon, ezzel jelentős nyomást gyakorolva az uniós piac árszintjére.
(218)
Ugyanakkor a legtöbb kármutató csökkenő tendenciát jelzett, különösen a gyártási (- 19 %), és az értékesítési mennyiség (- 9 %), a kapacitás (- 5 %) és a kapacitáskihasználás (- 14 %).
(219)
Az uniós gazdasági ágazat nyereségessége a figyelembe vett időszak során csökkent, az uniós gazdasági ágazat pedig a kínai árnyomás miatt közel került a nyereségküszöbhöz. Emiatt az uniós gazdasági ágazat nem volt képes nyereséges szintekre növelni az árait anélkül, hogy jelentős piaci részesedést veszítene.
(220)
Megállapítást nyert tehát, hogy a kerékpárok dömpingelt árú importja által gyakorolt nyomás döntő hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat jelenlegi sérülékeny gazdasági helyzetére.
(221)
Az ismertetést követően az az érvelés fogalmazódott meg, hogy a csökkenő gyártási szintek és kapacitás-kihasználás relevanciáját a Bizottság nem indokolta meg megfelelően, figyelemmel különösen arra, hogy úgy tekintette, hogy a gyártás visszaesése nem gyakorolt hatást a nyereségességre. Meg kell jegyezni, hogy minden kárelem releváns az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének elemzése szempontjából, függetlenül attól, hogy egy konkrét esetben hatással vannak-e a nyereségesség szintjére. Ahogy a (237) preambulumbekezdésben kifejtjük, a nyereségesség és a nyereséghez kapcsolódó egyéb mutatók visszaesését nem a zsugorodó piac okozta, hanem az a dömpingelt kínai behozatal folyamatos nyomásának volt betudható. Ezt az érvelést ezért a Bizottság elutasította.
(222)
Ugyanaz a fél azt is kifejtette, hogy a kínai import piaci részesedésének alakulását nem elemezték megfelelően, mivel az elemzés nem terjedt ki az import hirtelen visszaesésére a figyelembe vett időszak folyamán. A fél azt is előadta, hogy az okozati összefüggés elemzése nem vette figyelembe ezen exportok növekvő ártendenciáját. Ezen érvre válaszul emlékeztetni kell arra, hogy a kínai behozatal csökkenő mennyiségét a párhuzamosan folyó, a kijátszás feltárását célzó vizsgálattal összefüggésben kell vizsgálni (lásd a (216) preambulumbekezdést). A kínai behozatal Eurostat alapján megállapított ártendenciája nem releváns, mivel nem veszi figyelembe a kijátszó országokon keresztül zajló kínai import árainak alakulását. Ezen indokok alapján tehát a Bizottság az érvelést elutasította.
3. A kijátszó behozatalok hatása
(223)
Ahogy a (15) preambulumbekezdésben említettük, a kijátszás feltárását célzó vizsgálat a Kínával szemben hatályos intézkedések kijátszását állapította meg, összeszerelési műveletek és az Indonéziában, Malajziában, Srí Lankán és Tunéziában történő átrakodás révén. E megállapítások alapján a szóban forgó országokból származó, az Eurostat adatai szerinti importmennyiség és az ismert valódi gyártók (vagyis az 501/2013/EU rendeletben meghatározott okok alapján mentességre jogosult gyártók) által exportált mennyiség közötti különbözetet a hatályban lévő intézkedéseket kijátszó behozatalnak tekintették (a továbbiakban: a kijátszó behozatalok).
(224)
Az okozati összefüggés elemzésével összefüggésben e behozatalokat úgy tekintették, hogy azok ténylegesen Kínából származnak, és ezért azokat a közvetlenül Kínából származó behozatalokkal együtt kell megvizsgálni. Ennek alapján a Kínából származó behozatal így megállapított mennyisége a felülvizsgálati időszak során 1 904 761 darab volt. 2008-ban a behozatal 2 321 240 darabot tett ki. A behozatal 2009-ben 1 802 101 darabra csökkent, vagyis 22 %-kal, 2010-ben pedig szinte ugyanarra a szintre nőtt, mint 2008-ban, 10,6 %-os piaci részesedést érve el. Végül a behozatal a felülvizsgálati időszak során ismét csökkent 13 %-kal, 9,5 % piaci részesedést érve el. A figyelembe vett időszak során a behozatal mennyisége 18 %-kal csökkent. A zsugorodó piaccal összefüggésben (lásd a (153) preambulumbekezdést), az importált mennyiségek ismertetett csökkenése nem eredményezett jelentős piaci részesedésvesztést, mivel az a figyelembe vett időszak során csak 0,8 %-kal csökkent. Mivel a Kínából származó behozatalok és a kijátszó behozatalok termékösszetétele nem ismert, nem ésszerű összehasonlítani e behozatalok árait az uniós gazdasági ágazat uniós piacon alkalmazott áraival.
16. táblázat
A Kínából származó behozatal és az Indonéziából, Malajziából, Srí Lankából és Tunéziából származó kijátszó behozatal együttesen
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
A behozatalok mennyisége (darab)
2 321 240
1 802 101
2 194 354
1 904 761
Index (2008 = 100)
100
78
95
82
Piaci részesedés (%)
10,3
8,8
10,6
9,5
Forrás:
Eurostat.
(225)
Az ismertetést követően egyes felek úgy érveltek, hogy a kijátszó behozatalok hatásának elemzése hiányos volt, mivel kizárólag a mennyiségi hatásokon alapult, és ezáltal nem tartalmazott a termékösszetétel elemzésén alapuló árösszehasonlítást. Állításuk szerint az elemzés ezen hiánya egy eljárási hiba eredménye volt, mivel a termékösszetétel elemzése az érintett országok exportáló gyártói részéről tanúsított együttműködés ellenére maradt el. Emellett azt is állították, hogy az ezen országokból származó, az Unióba irányuló import alsó árkategóriába tartozó gyermek- és egyéb kerékpárokat érint, amelyek nem versengenek az Unióban gyártott kerékpárokkal. Ezen érvre válaszul a Bizottság megjegyezte, hogy a (192) preambulumbekezdésben kifejtett okok miatt nem lehetett elvégezni a termékösszetétel elemzését. Emellett a kijátszó behozatalok többsége olyan átrakodás volt, amelyek esetében nem állt rendelkezésre a termékösszetételre vonatkozó információ. Végül meg kell jegyezni, hogy az uniós gyártókról megállapítást nyert, hogy minden termékszegmensben folytatnak gyártást; ennélfogva a gyermek- és egyéb kerékpárok állítólagosan nem versengő importjával kapcsolatos állításról a Bizottság megállapította, hogy az megalapozatlan.
4. Egyéb tényezők hatása
4.1. Egyéb országokból származó behozatalok
(226)
Az egyéb harmadik országokból származó behozatal a felülvizsgálati időszak során 6 931 333 darabot tett ki. A behozatal e szintje a figyelembe vett időszakban enyhe, 1 %-os növekedést tükrözött.
(227)
Figyelemmel az uniós fogyasztás zsugorodására, az egyéb harmadik országból származó behozatalok piaci részesedése nagyobbrészt stabil maradt, a felülvizsgálati időszak során 34 %-ot érve el.
(228)
Továbbra is Tajvan volt az Unióba exportáló fő ország, viszonylag állandó piaci részesedéssel a figyelembe vett időszakban, ami a felülvizsgálati időszak során az uniós fogyasztás 14 %-át jelentette.
(229)
Thaiföld az Unióba exportáló második legnagyobb ország. Piaci részesedése 2 százalékponttal csökkent a figyelembe vett időszakban, azaz a 2008-as 7 %-ról a felülvizsgálati időszak alatt 5 %-ra csökkent.
(230)
Ahogyan az a (157) preambulumbekezdésből kiderül, az Eurostat szerinti árak nem veszik figyelembe az egyes országokból származó különböző termékösszetételeket, ezért az ártrendeket csak indexek jelzik. Mivel a más harmadik országokból származó behozatalok termékösszetétele nem ismert, nem ésszerű összehasonlítani e behozatalok árait az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon alkalmazott árakkal.
(231)
Ugyanakkor azt is hozzá kell tenni, hogy csak a Tajvanból származó behozatal mennyisége haladta meg a Kínából származó behozatalt (a kijátszó behozatalokkal együtt). E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a Tajvanból származó kerékpárimport rendszerint a felső kategóriát célozza, és ezzel ellentétes bizonyítékot nem terjesztettek elő. Ezért megállapítást nyert, hogy e behozatal nem tekinthető az uniós gazdasági ágazatot ért kár okának.
(232)
Több fél azt állította, hogy az egyéb harmadik országból származó behozatalok a kínai behozataloknál alacsonyabb áron történtek, és ezért nem a kínai import okozta az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kárt. Ez az érv nem fogadható el, mivel az átlagos importárak nem határozhatók meg az Eurostat adatai alapján a (157) preambulumbekezdésben kifejtett okok miatt, és így ennek alapján nem lehet következtetést levonni.
(233)
Egy másik fél azt állította, hogy a harmadik országból származó, 2011. január 1-jétől az általános preferenciarendszer (GSP) hatálya alá tartozó importok várhatóan növekedni fognak (Kambodzsa és Banglades). Ugyanakkor az importárakra és mennyiségekre gyakorolt hatást és az uniós piacra gyakorolt hatást nem lehet előzetesen értékelni. Emellett nem állt rendelkezésre információ ezen országok arra vonatkozó képességéről, hogy növeljék a gyártási kapacitásukat és az uniós piacra irányuló értékesítéseik mennyiségét. Ennélfogva ezen az alapon nem lehet határozott következtetést levonni, és ezt az állítást el kellett utasítani.
(234)
Az ismertetést követően a felek azt állították, hogy a preferenciális kereskedelmi egyezmények hatálya alá tartozó országokból származó import hatásának elemzése nem volt megfelelő, mivel az ezen országokból származó import állítólag jelentős mennyiségű volt a kínai importhoz képest, és annak egy része jelentősen alacsonyabb áron történt. Ebben az összefüggésben emlékeztetni kell arra, hogy Kína a második legnagyobb, az Unióba exportáló ország. Az egyéb harmadik országból származó import mennyisége a Kínából származó import mennyisége alatt maradt. Emellett ezen országokkal szemben nem hivatkoztak dömpingre. Ennélfogva a Bizottság megállapította, hogy az ezen országokból származó import nem járhatott olyan hatással, amely megszüntetné a megállapított okozati összefüggést a Kínából származó dömpingelt import jelentős mennyisége, és az ezzel egybeeső, az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár között. Ezen indokok alapján a Bizottság az érvelést elutasította.
17. táblázat
Egyéb harmadik országokból származó behozatal (29)
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Darab
Piaci részesedés
Ár
darab/EUR
Darab
Piaci részesedés
Ár
darab/EUR
Darab
Piaci részesedés
Ár
darab/EUR
Darab
Piaci részesedés
Ár
darab/EUR
Tajvan
3 428 043
15 %
2 949 433
14 %
3 458 448
17 %
2 864 114
14 %
Indexálva
100
100
100
86
94
126
101
110
125
84
93
151
Thaiföld
1 522 209
7 %
1 384 410
7 %
1 234 123
6 %
993 952
5 %
Indexálva
100
100
100
91
99
118
81
88
114
65
73
113
Egyéb országok
2 746 124
12 %
66
2 838 962
14 %
73
2 847 164
14 %
80
3 077 535
15 %
80
Indexálva
100
100
100
103
113
111
104
113
122
112
125
121
Összesen
7 696 376
34 %
99
7 172 805
35 %
116
7 539 735
36 %
122
6 935 601
34 %
132
Indexálva
100
100
100
93
102
118
98
106
124
90
101
134
Forrás:
Eurostat.
4.2. A fogyasztás alakulása
(235)
Amint az a (153) preambulumbekezdésben szerepel, 2008-tól a felülvizsgálati időszakig a fogyasztás 10 %-kal csökkent. Ugyanakkor az uniós gazdasági ágazatnak sikerült fenntartania, sőt kissé növelnie is piaci részesedését (lásd a (168) preambulumbekezdést). Ezért a csökkenő piac nem lehet a kár forrása.
4.3. Gazdasági válság és éghajlati viszonyok
(236)
Egyes felek azt állították, hogy az Unióban uralkodó negatív gazdasági feltételek hatással voltak a fogyasztók vásárlási magatartására a figyelembe vett időszak során. Azt is állították, hogy az Unióban 2011-ben jellemző kedvezőtlen időjárási viszonyok legalábbis részben kihatottak az uniós gazdasági ágazat helyzetére. Állítólag e tényezők eredményezték, hogy összességében csökkent a fogyasztás a kerékpárok piacán az Unióban.
(237)
A vizsgálat valóban rámutatott, hogy az uniós fogyasztás csökkent a figyelembe vett időszak során. Ugyanakkor, ahogy azt a (234) preambulumbekezdésben említettük, a piac zsugorodása nem tekinthető a kár forrásának.
(238)
E felek azt is állították, hogy a gyártás és a foglalkoztatás csak azért esett vissza, mert követte a fogyasztási tendenciát, nem pedig a dömpingelt importok miatt. Ugyanakkor, mivel a kerékpárágazatot nem jellemzik magas állandó költségek, a gyártás csökkenése nem befolyásolta az uniós kerékpárágazat nyereségességét. A foglalkoztatást illetően ez az uniós gazdasági ágazat szerkezetátalakítási folyamatának eredménye. Mindenesetre e fejlemény nem magyarázza az egyéb kármutatókat érintő negatív tendenciákat.
4.4. Nem dömpingelt behozatal
(239)
Az egy együttműködő exportáló gyártótól származó nem dömpingelt behozatal elhanyagolható mennyiséget képviselt, vagyis a Kínából származó teljes import közel 0 %-át, így nem lehetett észrevehető hatása az uniós gazdasági ágazat helyzetére.
4.5. Elektromos kerékpárok
(240)
Amellett is érveltek, hogy az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárt az elektromos kerékpárok fejlődése okozta, amelyek állítólag helyettesítik az érintett terméket. Ugyanakkor az elektromos kerékpárok fejlődése igen friss, és csak marginális értékesítési mennyiségeket eredményezett a felülvizsgálati időszak alatt. Ezért nem lehettek hatással az uniós gazdasági ágazat helyzetére.
4.6. A szerkezeti változások hatása
(241)
Az ismertetést követően egy fél azt állította, hogy a Bizottság elmulasztotta elemezni a piac és az uniós gazdasági ágazat elismert szerkezeti változásai által a kárral és az okozati összefüggéssel kapcsolatos elemzésre gyakorolt hatást. Példaként a fél arra hivatkozott, hogy a Bizottság gyártási költségekre vonatkozó elemzésében nem tért ki a gyártás kelet-európai országokba történő áthelyezésére. Ezen állításra válaszul a Bizottság megjegyezte, hogy a változások tartós jellegére vonatkozó elemzést elvégezte (lásd a (162) preambulumbekezdést) és azt állapított meg, hogy a változások tartósak (lásd a (211) preambulumbekezdést). Ezért új kárelemzést végzett, uniós gyártóknak a szerkezeti változásokat tükröző mintáján. Ennélfogva a Bizottság úgy véli, hogy e változások hatását megfelelően figyelembe vette a kárral és az okozati összefüggéssel kapcsolatos elemzésben. Ezt az érvelést ezért a Bizottság elutasította.
4.7. Következtetés
(242)
A zsugorodó uniós fogyasztás ellenére megállapítást nyert, hogy a kínai kerékpárok jelentős mennyiségű közvetlen vagy kijátszó importja jutott be az uniós piacra. E behozatalok stabil és jelentős piaci részesedése a figyelembe vett időszak során egybeesett az uniós gazdasági ágazat folyamatos gazdasági sebezhetőségének időszakával (lásd a (184)-(187) preambulumbekezdést). Ezért megállapítható, hogy okozati összefüggés van a Kínából származó (közvetlen és kijátszó) behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár között.
(243)
A Bizottság egyéb tényezőket is megvizsgált, mint az egyéb harmadik országokból származó behozatalok hatása, a fogyasztás alakulása, a gazdasági válság és az éghajlati viszonyok, a nem dömpingelt importok, és az elektronikus kerékpárok fejlődése. Ezen tényezők egyike sem bizonyult elég jelentősnek ahhoz, hogy megszakítsa a dömpingelt kínai behozatal és az elszenvedett jelentős kár közötti okozati összefüggést.
(244)
A fenti elemzés alapján - amely egyértelműen elkülönítette az összes ismert tényező uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásait a dömpingelt kivitel káros hatásaitól -, azt a következtetést lehet levonni, hogy a Kínából származó dömpingelt behozatal, a kijátszó behozatalokkal együtt, az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése értelmében jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak.
H. AZ UNIÓS ÉRDEK
1. Bevezetés
(245)
A Bizottság az alaprendelet 21. cikkének megfelelően megvizsgálta, hogy a kárt okozó dömpingre vonatkozó következtetés ellenére léteznek-e olyan kényszerítő okok, amelyek arra az egyértelmű következtetésre vezetnének, hogy a Kínából származó behozatalok vonatkozásában a dömpingellenes intézkedések kiszabása az alább meghatározott mértékben (lásd a (279) preambulumbekezdést) nem szolgálja az Unió érdekeit.
(246)
Emlékeztetni kell arra, hogy a korábbi vizsgálatok során az intézkedések elfogadását nem tekintették ellentétesnek az Unió érdekeivel. Továbbá az a tény, hogy a jelenlegi vizsgálat az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti időközi felülvizsgálat, tehát olyan helyzetet elemez, amelyben dömpingellenes intézkedések vannak hatályban, lehetővé tette, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedéseknek az érintett felekre gyakorolt esetleges túlzott hátrányos hatását is értékeljék.
(247)
Az uniós érdek meghatározása az összes érintett érdek - így az uniós gazdasági ágazat, a kerékpáralkatrész-gyártók, a független importőrök és a felhasználók érdekeinek - megítélésén alapult.
2. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
(248)
A vizsgálat kimutatta, hogy az iparág helyzete továbbra is veszélyeztetett. Figyelemmel a Kínából származó dömpingelt import jelentős mennyiségére, és a dömping és a kár folytatódásának valószínűségére, erős a valószínűsége, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén az uniós gyártás megszűnne.
(249)
Az uniós gazdasági ágazat jelentős mértékben hozzájárul a technológiai innovációhoz és melléktermékekhez, mint a nemrégiben kifejlesztett elektromos segédhajtású kerékpárok (Electronically Power Assisted Cycles, EPAC), valamint az elektromos kerékpárok, amelyek nem lennének gazdaságilag életképesek, ha nincs uniós kerékpáripar. Emellett az uniós gazdasági ágazat hozzájárul olyan környezetvédelmi célokhoz, mint a közlekedés zöldebbé tétele és a széntelenítés.
(250)
Az uniós gazdasági ágazat emellett húzóerőt jelent a kapcsolódó gazdasági ágazatok számára, mint a kerékpáralkatrészek, kerékpár-kiegészítők gyártása és a kapcsolódó szolgáltatások. Összességében az uniós gazdasági ágazat közvetlenül és közvetve 60 000 és 70 000 közötti számú munkahelyet teremt az uniós piacon.
(251)
Az uniós gazdasági ágazat erőfeszítéseket tett a szerkezetátalakítás érdekében és beruházott az innovációba, ami elveszne, ha az uniós gazdasági ágazat megszűnne. Ezzel szemben az intézkedések hatályban tartásával az uniós gazdasági ágazat számára, amely így értékesítési volumenét fenn tudná tartani és esetleg növelni is tudná, ezáltal a beruházások megfelelő megtérülését érve el ahhoz, hogy folytathassa az új technológiákba és az innovációba történő újraberuházást.
(252)
Az uniós gazdasági ágazat helyzetével kapcsolatos, a (184)-(187) preambulumbekezdésben szereplő következtetésekre figyelemmel várható, hogy az intézkedések hiányában az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzete jelentősen romlani fog, és végül a gyártás megszűnésének kockázatával jár. Ezért a dömpingellenes intézkedések az uniós gazdasági ágazat érdekében állnak.
3. A kerékpáralkatrész-gyártók érdekei
(253)
A vizsgálat során a kerékpáralkatrész-gyártók szövetsége (COLIPED) jelentkezett. A COLIPED arra vonatkozó információkat szolgáltatott, hogy körülbelül 370 olyan vállalat van az Unióban, amelyek alkatrészeket szállítanak a kerékpárgyártóknak, és amelyek körülbelül 16 000 embert foglalkoztatnak. A beszállítói ágazat az uniós kerékpárgyártás folyatatásától függ.
(254)
53 kerékpáralkatrész-gyártó jelentkezett, támogatva az intézkedéseket, amelyek a kerékpárgyártó ágazat becsült 1,2 milliárd EUR összegű összforgalmának 39 %-át képviselik. A kerékpáralkatrész-gyártók számára előnyös a hatályos intézkedések kiterjesztése a lényeges kerékpár-alkatrészekre (lásd az (1) preambulumbekezdést). A fennálló mentességi rendszer (lásd az (1) preambulumbekezdést) ösztönzi a helyi kerékpáralkatrész-gyártást, mivel a felhasznált kerékpár-alkatrészekben az összérték 60 %-a alatti szintre korlátozza a kínai tartalmat. A hatályos intézkedések eredményeként az uniós gazdasági ágazat képes volt fejlődni és olyan új projektekbe beruházni, amelyek célja egyes lényeges alkatrészek Unión belüli gyártásának folytatása volt.
(255)
E tekintetben megállapítást nyert, hogy az intézkedések hiányában és az uniós kerékpárgyártás várható befejeződése esetén az uniós kerékpáralkatrész-gyártási ágazat szintén negatív következményekkel szembesülne, mivel elveszítenék vevőiket. Ezért arra lehet következtetni, hogy a dömpingellenes intézkedések elrendelése a kerékpáralkatrész-gyártó ágazat érdekét szolgálná.
4. A felhasználók/fogyasztók érdeke
(256)
Az Európai Kerékpárosok Szövetsége (European Cyclists’ Federation, ECF), az Európában működő nemzeti kerékpáros-szövetségek csúcsszervezete támogatta a hatályos dömpingellenes intézkedések folytatását. Az ECF érvelése szerint a helyi gyártás a fogyasztók érdekét szolgálja, mivel biztosítja a minőséget és a biztonságot, valamint a szakosodott ügyfélszolgálatot.
(257)
Az ECF állítása szerint a kínai import fokozódása negatív hatással lennel az Unió kiváló minőségi és biztonsági színvonalára, a fogyasztó kárára.
(258)
A dömpingellenes vámok fogyasztói árra gyakorolt hatását nem tartják jelentősnek, mivel az uniós kerékpárgyártók többsége a mentességi rendszer hatálya alatt működik, vagyis a Kínából vámmentesen importálható lényeges kerékpáralkatrészek aránya a felhasznált alkatrészek összértékének legfeljebb 60 %-a lehet.
(259)
Emlékeztetni kell arra, hogy az előző vizsgálatok megállapításai szerint az intézkedések hatása nem lesz jelentős a felhasználókra/fogyasztókra nézve. Az intézkedések fennállása ellenére a Kínából, illetve az intézkedések hatálya alatt nem álló országokból származó kerékpárok elérhetők. Ezért arra lehet következtetni, hogy a dömpingellenes intézkedések nincsenek jelentős hatással az uniós felhasználókra.
(260)
Az ismertetést követően egy fél azzal érvelt, hogy az elemzés során elmulasztották figyelembe venni az intézkedések által a felhasználókra gyakorolt negatív hatást, amit az intézkedések eredményeként előállt többletköltségek jelentenek. Meg kell jegyezni, hogy a fogyasztókat képviselő ECF minőségi és biztonsági okokból az intézkedések támogatása mellett foglalt állást (lásd a (255) preambulumbekezdést). Emellett a mentesítési rendszer folytán a fogyasztók számára már előnyt jelent az egyes kerékpár-alkatrészek alacsonyabb ára (lásd a (257) preambulumbekezdést). Ezért a Bizottság az érvelést megalapozatlannak találta.
5. A független importőrök érdeke
(261)
A független importőrök egyike sem működött együtt a vizsgálatban. Ezért nem lehetett értékelni az intézkedések hatását a felülvizsgálati időszak alatt. Azt is meg kell jegyezni, hogy a dömpingellenes intézkedések célja nem a behozatalok megakadályozása, hanem a tisztességes kereskedelem visszaállítása és annak biztosítása, hogy a behozatal ne kárt okozó dömpingárakon történjen.
(262)
Emlékeztetni kell arra, hogy vannak más importforrások is, és a kerékpárfogyasztás körülbelül 45 %-a valójában importált kerékpár.
(263)
Mivel a Kínából tisztességes áron érkező behozatal továbbra is beléphet az uniós piacra, és a harmadik országokból származó behozatal is folytatódik, valószínűsíthető, hogy az importőrök hagyományos üzleti tevékenysége akkor is folytatódik majd, ha Kínából szemben a dömpingellenes intézkedések fennmaradnak. A módosított dömpingellenes intézkedések a három együttműködő exportáló gyártó esetében növelnék a Kínából származó behozatal lehetőségeit 0 %-os vagy csökkentett vám mellett. Ezért arra lehet következtetni, hogy a dömpingellenes intézkedések nincsenek jelentős hatással az uniós független importőrökre.
6. Az intézkedések hatékonysága
(264)
Az egyik fél érvelése szerint az intézkedések nem lennének hatékonyak, mivel az uniós gazdasági ágazat a majdnem 20 éve hatályban lévő dömpingellenes intézkedések ellenére is kárt szenved el. Meg kell jegyezni, hogy a hatályos intézkedések ellenére bebizonyosodott, hogy a kínai exportáló gyártók harmadik országokon keresztül kijátsszák az intézkedéseket, ami legalábbis részben megmagyarázza az uniós gazdasági ágazat helyzetét a felülvizsgálati időszak alatt. Ezért ezen érvet elutasították.
(265)
Az ismertetést követően egyes felek azzal érveltek, hogy a több mint huszonhárom éve fennálló intézkedéseket sem jogi, sem kereskedelempolitikai indokok nem támasztják alá. Ezen állításra válaszul meg kell jegyezni, hogy semmilyen időbeli korlát nem korlátozza az intézkedések időtartamát, ameddig kivetésük vagy fenntartásuk feltételei fennállnak. Emellett a szóban forgó intézkedések fenntartása indokolt, mivel a megállapítások megerősítették a kárt okozó dömping fennállását. Ezenfelül az uniós gazdasági ágazat helyzetét tovább rontja a kijátszás. Emiatt a Bizottság ezt az érvet elutasította.
7. Következtetés
(266)
A Kínából származó kerékpárok behozatalára vonatkozó intézkedések fenntartása egyértelműen az uniós gazdasági ágazat és az uniós kerékpáralkatrész-szállítók érdekeit szolgálná. Ezáltal az uniós gazdasági ágazat növekedhetne, és javíthatná a dömpingelt behozatal által okozott helyzetét. Továbbá az importőröket ez nem fogja jelentősen érinteni, mivel a tisztességes árú, Kínából és harmadik országokból származó kerékpárok továbbra is elérhetőek lesznek a piacon. Emellett a jelenlegi mentességi rendszer uniós gazdasági ágazat általi kiterjedt használata miatt megállapítást nyert, hogy a fennálló intézkedések hatása nem volt jelentős a felhasználókra/fogyasztókra nézve. Ezzel szemben, amennyiben az intézkedéseket hatályon kívül helyezik, az uniós kerékpárgyártók valószínűleg beszüntetik tevékenységüket, ami az uniós kerékpáralkatrész-gyártók létét is veszélyeztetni fogja.
(267)
A fentiekre való tekintettel azt a következtetést lehetett levonni, hogy - az Unió érdekeit illetően rendelkezésre álló adatok alapján - nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek a Kínából származó érintett termék behozatalára vonatkozó intézkedések bevezetése ellen szólnának, a lent megjelölt mértékben (lásd a (279) preambulumbekezdést).
I. JAVASOLT VÁMOK
1. A kár megszüntetéséhez szükséges szint
(268)
A dömpinggel, az okozott kárral, és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetéseket tekintetbe véve a 990/2011/EU végrehajtási rendelet által elrendelt fennálló intézkedéseket - az alábbiakban megjelölt kivételekkel - fenn kell tartani.
(269)
A Bizottság ezen intézkedések mértékének megállapításához a meglévő dömpingkülönbözeteket és az uniós gyártókat ért kár megszüntetéséhez szükséges vám összegét vette figyelembe.
(270)
Az intézkedéseket úgy kell elrendelni, hogy megszüntesse a szóban forgó behozatalok által okozott károkat anélkül, hogy meghaladná a megállapított dömpingkülönbözetet. A káros dömping hatásainak megszüntetéséhez szükséges vám összegének kiszámításakor a Bizottság úgy ítélte meg, hogy olyan intézkedéseket kell hozni, amelyből fedezhetők az uniós gazdasági ágazat gyártási költségei és általában olyan, adózás előtti, ésszerű nyereség elérését teszi lehetővé, amelyet a gazdasági ágazat ilyen típusú ágazatban rendes versenyfeltételek mellett, azaz a dömpingelt behozatal hatása nélkül, a hasonló termék Unióban történő értékesítése révén elérne. Az e számításhoz használt, adózás előtti haszonkulcs a kerékpáreladások forgalmának 8 százaléka. Ez ugyanaz, mint a korábbi vizsgálatban, mivel nem volt ok mértékének megváltoztatására.
(271)
Mivel a kínai együttműködés, ahogy azt a (22) és (24) preambulumbekezdésekben megállapítottuk, nagyon alacsony szintű volt, az együttműködő vállalatokra vonatkozó megállapítások nem tekinthetők reprezentatívnak az ország szempontjából. Ezért az egész országra kiterjedő dömpingkülönbözetet a jelen rendelet változatlanul fenntartja, az 1095/2005/EK rendelet által megállapított mértékben.
(272)
A két együttműködő kínai exportáló gyártó esetében, amelyek vonatkozásában a dömpinget megállapították, a kárkülönbözeteket azonos kereskedési szint mellett saját exportáraik és az érintett terméktípus uniós gazdasági ágazatnak kárt nem okozó árai összevetése alapján állapították meg. Nem számítottak kárkülönbözetet a harmadik vállalat esetében, amelynél nem állapítottak meg dömpinget. Az Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd. esetében nem állapítottak meg kárkülönbözetet. Ugyanakkor a dömpingkülönbözetnél lényegesen magasabb kárkülönbözetet állapítottak meg a Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd. esetében.
(273)
Az ismertetést követően egy fél úgy érvelt, hogy a 8 %-os elvárható haszonkulcsot olyan piaci feltételek mellett állapították meg, amelyek nem felelnek meg a jelenlegi helyzetnek, és a Bizottság elmulasztott megfelelő indokokat szolgáltatni annak igazolására, hogy miért tekinti még mindig igazoltnak az (5) preambulumbekezdésben hivatkozott korábbi vizsgálat során meghatározott elvárható haszonkulcsot. Meg kell jegyezni, hogy a jelen felülvizsgálat során nem utaltak arra, hogy az elvárható haszonkulcsot meg kellene változtatni. A szóban forgó fél nem terjesztett elő alkalmazandó alternatív elvárható haszonkulcsra vonatkozó, alátámasztott számítást. Ezért ezt az érvet a Bizottság elutasította.
2. Végleges intézkedések
(274)
Ami a három együttműködő kínai exportáló csoportot illeti, az e rendeletben meghatározott vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételeket e vizsgálat megállapításai alapján határozták meg. Ezért azok az e csoportok esetében a vizsgálat során talált helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek (a „minden más vállalatra” alkalmazandó országos vámmal szemben) így kizárólag a Kínai Népköztársaságból származó, az említett csoportok - így az említett konkrét jogi személyek - által előállított termékek behozatalára alkalmazandók. Semmilyen más, a rendelet rendelkező részében konkrétan meg nem nevezett csoport - köztük a konkrétan említett vállalatokhoz kapcsolódó szervezetek - által gyártott behozott termék nem részesülhet e vámtételek előnyeiből, és azokra a „minden más vállalatra” alkalmazandó vámot kell kivetni.
(275)
Az e vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek alkalmazására irányuló bármely kérelmet (pl. a jogalany nevében bekövetkezett változást követően, vagy új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) a Bizottsághoz kell intézni (30), haladéktalanul mellékelve minden releváns információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, belföldi és exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függnek össze. Adott esetben a rendeletet ennek megfelelően módosítják az egyedi vámtételekben részesülő vállalatok listájának aktualizálásával.
(276)
A dömpingellenes vám megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében a fennmaradó vámszintet nem csupán az együtt nem működő exportáló gyártókra kell alkalmazni, hanem azokra a gyártókra is, akik a felülvizsgálati időszak alatt egyáltalán nem exportáltak az Unióba.
(277)
Annak érdekében, hogy a lehető legalacsonyabb szintre csökkentsék az intézkedések megkerülésének a vámtételek közötti nagy különbségekből adódó kockázatát, úgy ítélték meg, hogy ebben az esetben a dömpingellenes vámok megfelelő alkalmazásának biztosítására különleges intézkedésekre van szükség. Ezek a különleges intézkedések a következők: az e rendelet mellékletében megállapított követelményeknek megfelelő, érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságainak. Az ilyen számlával nem kísért behozatalra a minden más exportáló gyártóra alkalmazandó dömpingellenes maradványvám vonatkozik.
(278)
Amennyiben az érintett dömpingellenes intézkedések bevezetését követően az alacsonyabb egyedi vámtételekben részesülő vállalatok kivitelének mennyisége jelentősen megnő, ez a mennyiségi növekedés önmagában is az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése szerinti, a kereskedelem szerkezetében az intézkedések bevezetése nyomán bekövetkezett változásnak tekinthető. Ilyen körülmények között, és amennyiben a feltételek teljesülnek, a kijátszás feltárását célzó vizsgálatot lehet indítani. E vizsgálat többek között irányulhat annak megállapítására, hogy szükség van-e az egyedi vámtételek eltörlésére és ebből következően országos vám kivetésére.
(279)
Az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdése értelmében az együttműködő gyártók vámtételeit az uniós gazdasági ágazatot ért kár megszüntetéséhez szükséges szinten állapítják meg. A Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd és az Ideal (Dongguan) Bike Co., Ltd esetében a vámtételek a vizsgálat során megállapított dömpingkülönbözeteken alapulnak, mivel azok alacsonyabbak voltak, mint a kárkülönbözetek. Az Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd. esetében a kárkülönbözet alacsonyabb volt, mint a dömpingkülönbözet, így a vámot a kárkülönbözet szintjén állapították meg.
(280)
A felülvizsgálati időszakra számított egyedi vámtételek a következők:
Vállalatok
Végleges vám
Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd.
19,2 %
Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd.
0 %
Ideal (Dong Guan) Bike Co., Ltd.
0 %
Minden más vállalat
48,5 %
(281)
Meg kell jegyezni, hogy a 71/97/EK rendelet 2. cikkének (1) bekezdése szerint az e rendelet által minden más vállalattal szemben kiszabott 48,5 %-os dömpingellenes vám (lásd a (279) preambulumbekezdést), vonatkozik a 71/97/EK rendelet 2. cikkében meghatározott lényeges kerékpáralkatrészek Kínából származó behozatalára is,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Végleges dömpingellenes vám kerül kivetésre Kínai Népköztársaságból származó, a 8712 00 30 és az ex 8712 00 70 (TARIC-kód 8712007091 és 8712007099) KN-kód alá tartozó, motorral nem rendelkező kétkerekű és más kerékpárok (beleértve a háromkerekű szállító kerékpárokat, de bele nem értve az egykerekűeket) behozatalára.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott, és az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékek vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson megállapított árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:
Vállalat
Végleges vám
TARIC kiegészítő kód
Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd.
19,2 %
B772
Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd.
0 %
B773
Ideal (Dong Guan) Bike Co., Ltd.
0 %
B774
Minden más vállalat
48,5 %
B999
(3) A (2) bekezdésben említett vállalatok számára megállapított egyedi vámtételek alkalmazásának feltétele a mellékletben meghatározott követelményeknek megfelelő, érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságainak. Amennyiben ilyen számla nem kerül bemutatásra, úgy a minden más vállalatra érvényes vámot kell alkalmazni.
(4) Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
A Kínai Népköztársaságból származó kerékpárok behozatalára vonatkozó dömpingellenes vámnak a Kínai Népköztársaságból származó egyes kerékpáralkatrészekre történő, a 71/97/EK rendelettel előírt kiterjesztését a jelen rendelet fenntartja.
Az 1. cikk (2) bekezdésében szereplő, „minden más vállalatra” vonatkozó dömpingellenes vám jelenti a 71/97/EK rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében szereplő végleges dömpingellenes vámot.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2013. május 29-én.