PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 721/2013
ze dne 22. července 2013,
kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 405/2011, kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz některých tyčí a prutů z nerezavějící oceli pocházejících z Indie
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 19 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Předchozí šetření a stávající vyrovnávací opatření
(1)
V dubnu 2011 uložila Rada nařízením (EU) č. 405/2011 (2) (dále jen „konečné nařízení“) konečné vyrovnávací clo na dovoz některých tyčí a prutů z nerezavějící oceli, v současnosti kódů KN 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 a 7222 20 89 pocházejících z Indie. Na šetření, které vedlo k přijetí konečného nařízení, se zde dále odkazuje jako na „původní šetření“.
(2)
Konečná opatření sestávala z valorických vyrovnávacích cel v rozmezí od 3,3 % do 4,3 % vztahujících se na dovoz od jednotlivě vyjmenovaných vývozců, ze 4,0% celní sazby uložené spolupracujícím společnostem, které nebyly zařazeny do vzorku, a ze zbytkové celní sazby ve výši 4,3 % uložené všem ostatním společnostem v Indii.
1.2 Zahájení částečného prozatímního přezkumu
(3)
Žádost o částečný prozatímní přezkum podala společnost Viraj Profiles Vpl. Ltd., vyvážející výrobce z Indie (dále jen „žadatel“). Žádost se omezovala jen na posouzení subvencování, pokud jde o žadatele. Žadatel poskytl důkazy prima facie, že okolnosti týkající se subvencování, na jejichž základě byla uložena opatření, se významně změnily a že tyto změny jsou trvalé povahy.
(4)
Poté, co Komise po konzultaci s poradním výborem stanovila, že existují dostatečné důkazy odůvodňující zahájení částečného prozatímního přezkumu, informovala prostřednictvím oznámení zveřejněného dne 9. srpna 2012 v Úředním věstníku Evropské unie (3) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) o zahájení částečného prozatímního přezkumu v souladu s článkem 19 základního nařízení, který se omezí na posouzení subvencování, pokud jde o žadatele.
1.3 Období přezkumného šetření
(5)
Přezkumné šetření subvencování se týkalo období od 1. července 2011 do 30. června 2012 (dále jen „období přezkumného šetření“).
1.4 Strany dotčené šetřením
(6)
Komise oficiálně informovala žadatele, vládu Indie a Sdružení EUROFER jako zástupce výrobního odvětví Unie v původním šetření (dále jen „výrobní odvětví Unie“) o zahájení šetření v rámci částečného prozatímního přezkumu. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost písemně předložit svá stanoviska a podat žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(7)
Písemné a ústní připomínky předložené stranami v době zahájení řízení byly zváženy a popřípadě zohledněny.
(8)
K získání informací, které Komise považovala ke svému šetření za nezbytné, zaslala žadateli dotazník. Kromě toho zaslala dotazník také indické vládě.
(9)
Odpovědi na dotazník došly od žadatele a od indické vlády.
(10)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné ke zjištění subvencování. Uskutečnily se inspekce na místě v prostorách žadatele.
2. DOTČENÝ VÝROBEK
(11)
Výrobek, který je předmětem přezkumu, je tentýž výrobek jako výrobek ve smyslu definice v původním šetření, totiž tyče a pruty z nerezavějící oceli, po tváření za studena nebo povrchové úpravě za studena již dále neopracované, jiné než tyče a pruty s kruhovým příčným průřezem o průměru 80 mm nebo větším, v současnosti kódů KN 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 a 7222 20 89, pocházející z Indie.
3. SUBVENCOVÁNÍ
3.1 Úvod
(12)
Na základě informací, které předložila indická vláda a zúčastněné strany, a na základě odpovědí na dotazník Komise byly prošetřeny následující režimy, které žadatel údajně využíval:
a)
režim podpory vývozu kapitálového zboží;
b)
režim pro subjekty orientované na vývoz;
c)
režim vývozních úvěrů.
(13)
Režimy uvedené pod písmeny a) a b) vycházejí ze zákona o zahraničním obchodu z roku 1992 (zákon č. 22/1992), který vstoupil v platnost dne 7. srpna 1992 (dále jen „zákon o zahraničním obchodu“). Zákon o zahraničním obchodu opravňuje indickou vládu k vydávání vyhlášek týkajících se vývozní a dovozní politiky. Ty jsou shrnuty v dokumentu nazvaném „Dokumenty o politice zahraničního obchodu“, který ministerstvo obchodu vydává jednou za pět let a pravidelně ho aktualizuje. Dokument o politice zahraničního obchodu, který se týká období přezkumného šetření, má název „Politika zahraničního obchodu v období 2009-2014“. Indická vláda kromě toho stanoví postupy, jimiž se politika zahraničního obchodu v letech 2009-2014 řídí, v publikaci „Příručka postupů, svazek I“, která se pravidelně aktualizuje.
(14)
Režim vývozních úvěrů uvedený výše pod písmenem c) vychází z paragrafů 21 a 35 A zákona o regulaci bankovnictví z roku 1949, který umožňuje indické národní bance Reserve Bank of India dávat komerčním bankám pokyny v oblasti vývozních úvěrů.
(15)
Na základě tvrzení výrobního odvětví Unie Komise dále zkoumala, zda žadatel:
a)
využíval režim osvobození od daně z elektřiny;
b)
využíval místní subvenční programy státu Maháráštra;
c)
využíval výhod plynoucích z levnějších vstupů;
d)
využíval pobídek týkajících se výroby a distribuce energie;
e)
využíval výhod z nákupu levných surovin od zahraničních společností ve spojení.
(16)
Komise rovněž ověřila, že tyto režimy, které byly prošetřeny v původním šetření:
a)
režim Duty Entitlement Passbook;
b)
režim Advanced Authorization Scheme,
žadatel stále nevyužívá.
3.2 Zjištění
3.2.1 Režim podpory vývozu kapitálového zboží
(17)
Šetřením bylo zjištěno, že žadatel tento režim během období přezkumného šetření využíval. Bylo však zjištěno, že získané pobídky na úrovni 0,02 % byly zanedbatelné. Proto byl učiněn závěr, že není nutné dále hodnotit napadnutelnost tohoto režimu.
3.2.2 Režim pro subjekty orientované na vývoz
(18)
Bylo zjištěno, že žadatel měl status subjektu orientovaného na vývoz a v období přezkumného šetření dostával subvence v rámci tohoto režimu.
(19)
Co se týče tohoto režimu, společnost tvrdila, že Komise by se měla odchýlit od způsobu výpočtu výhody poskytované v rámci režimu pro subjekty orientované na vývoz, který byl použit v původním šetření. Společnost tvrdila, že s některými výhodami v rámci režimu pro subjekty orientované na vývoz by se mělo zacházet jako s přípustným systémem navracení cla ve smyslu přílohy II a III základního nařízení, a neměly by proto být napadnutelné.
(20)
Jelikož však bylo zjištěno, že bez ohledu na to, jaká metoda výpočtu se použije, míra subvence zjištěná s ohledem na tento režim nebude vyšší než 0,22 %, tj. celkové rozpětí subvence bude pod minimální úrovní, bylo rozhodnuto dále toto tvrzení neanalyzovat v rámci tohoto přezkumného šetření.
3.2.3 Režim exportních úvěrů
(21)
Bylo zjištěno, že žadatel tento režim v období přezkumného šetření nevyužíval.
3.2.4 Režim osvobození od daně z elektřiny
(22)
Šetřením bylo zjištěno, že žadatel tento režim během období přezkumného šetření využíval. Bylo však zjištěno, že získané pobídky byly zanedbatelné. Proto byl učiněn závěr, že není nutné dále hodnotit napadnutelnost tohoto režimu.
3.2.5 Místní subvenční programy státu Maháráštra
(23)
Bylo zjištěno, že žadatel tyto programy v období přezkumného šetření nevyužíval.
3.2.6 Ostatní
(24)
Šetření neodhalilo žádné další výhody pro žadatele v období přezkumného šetření, které by se týkaly podmínek nákupu surovin a energie a které by znamenaly finanční příspěvek indické vlády, a mohly by proto být považovány za subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Proto byla tvrzení výrobního odvětví Unie uvedená v 15. bodě odůvodnění pod písmeny c) až e) shledána v rámci tohoto přezkumu nepodstatnými.
4. VÝŠE NAPADNUTELNÝCH SUBVENCÍ
(25)
Připomíná se, že původní šetření stanovilo hodnotově vyjádřenou výši napadnutelných subvencí pro žadatele na 4,3 %.
(26)
Bylo zjištěno, že v období přezkumného šetření činila hodnotově vyjádřená výše napadnutelných subvencí pro žadatele, vyplývající pouze z jednoho režimu subvencování, 0,22 %.
(27)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se dospělo k závěru, že míra subvencování žadatele - dotčeného vyvážejícího výrobce - se snížila.
(28)
Rovněž se zkoumalo, zda lze změnu okolností, pokud jde o zkoumané režimy, považovat za změnu trvalé povahy.
(29)
Jak již bylo uvedeno, pokud jde o režim podpory vývozu kapitálového zboží, zjištění učiněná během tohoto prozatímního přezkumu potvrdila zjištění původního šetření, kdy bylo konstatováno, že subvence poskytnutá v rámci tohoto režimu je nevýznamná.
(30)
Kromě toho při předchozím šetření vyplývala hlavní výhoda z režimu pro podniky orientované na vývoz, ale během období přezkumného šetření se výhoda v rámci tohoto režimu výrazně snížila. Byly získány důkazy o tom, že tato změna je trvalé povahy, neboť se vztahuje k snížení celní sazby na nerezový ocelový šrot a feronikl, což jsou dvě hlavní suroviny používané žadatelem při výrobě dotčeného výrobku.
5. VYROVNÁVACÍ OPATŘENÍ
(31)
Z výše uvedeného vyplývá, že žadatel bude nadále příjemcem subvencí ve výši, která je pod minimální úrovní. Proto se považuje za vhodné změnit vyrovnávací celní sazbu použitelnou na žadatele, a zohlednit tak aktuální úroveň subvencování. Tato celní sazba by měla být pro žadatele stanovena na 0 %.
(32)
Pokud jde o celní sazbu, která se v současnosti uplatňuje na dovoz dotčeného výrobku od vyvážejících výrobců uvedených v příloze konečného nařízení, je třeba poznamenat, že současné podrobné podmínky prošetřovaných programů a jejich napadnutelnost se od předchozího šetření nezměnily. Neexistuje tedy žádný důvod pro nový výpočet sazeb subvencí a celních sazeb těchto společností. Proto celní sazby, které se vztahují na společnosti uvedené v příloze konečného nařízení, by měly zůstat beze změny.
(33)
Pokud jde o celní sazbu všech ostatních společností, je třeba upozornit, že v rámci původního šetření byla její úroveň stanovena na úrovni nejvyššího individuálního rozpětí subvence zjištěného u společností zařazených do vzorku. Odpovídalo to rozpětí subvence žadatele. Vzhledem k tomu, že po tomto prozatímním přezkumu se rozpětí žadatele změnilo, měla by se sazba pro všechny ostatní společnosti změnit a stanovit na úrovni dalšího nejvyššího rozpětí subvence. Vzhledem k tomu, že další nejvyšší sazba je ta, která se vztahuje na společnosti uvedené v příloze, měla by být stanovena celní sazba pro všechny ostatní společnosti na této úrovni, tj. 4 %.
6. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(34)
Indická vláda a ostatní zúčastněné strany byly informovány o zásadních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se Komise rozhodla navrhnout změnu celní sazby platné pro žadatele.
(35)
Písemné a ústní připomínky předložené zúčastněnými stranami byly posouzeny a případně zohledněny.
(36)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
V článku 1 prováděcího nařízení (EU) č. 405/2011 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
„2. Sazba konečného vyrovnávacího cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Chandan Steel Ltd., Mumbai
3,4
B002
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai;
Precision Metals, Mumbai;
Hindustan Inox Ltd., Mumbai;
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai
3,3
B003
Viraj Profiles Vpl. Ltd, Thane
0
B004
Společnosti uvedené v příloze
4,0
B005
Všechny ostatní společnosti
4,0
B999“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 22. července 2013.
A TANÁCS 721/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2013. július 22.)
az Indiából származó rozsdamentes rúdacél egyes típusainak behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló 405/2011/EU végrehajtási rendelet módosításáról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. június 11-i 597/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 19. cikkére,
tekintettel az Európai Bizottság által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,
mivel:
1. ELJÁRÁS
1.1. Korábbi vizsgálat és meglévő kiegyenlítő intézkedések
(1)
2011 áprilisában a Tanács a 405/2011/EU végrehajtási rendelettel (2) (a továbbiakban: a végleges rendelet) végleges kiegyenlítő vámot vetett ki a jelenleg a 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 és 7222 20 89 KN-kód alá besorolt, Indiából származó rozsdamentes rúdacél egyes típusainak behozatalára. A végleges rendelet elfogadásához vezető vizsgálat megnevezése a továbbiakban: eredeti vizsgálat.
(2)
A végleges intézkedések keretén belül a külön megnevezett exportáló gyártóktól származó behozatalokra 3,3 % és 4,3 % közötti kiegyenlítő értékvámot, a mintába fel nem vett együttműködő vállalatok esetében 4,0 %-os vámot, míg az összes többi indiai vállalattól származó behozatalra 4,3 %-os maradványvámot vettetek ki.
1.2. Részleges időközi felülvizsgálat megindítása
(3)
A részleges időközi felülvizsgálat iránti kérelmet egy indiai exportáló gyártó, a Viraj Profiles Vpl. Ltd (a továbbiakban: kérelmező) nyújtotta be. A kérelem a támogatásnak a kérelmező tekintetében történő kivizsgálására korlátozódott. A kérelmező meggyőző bizonyítékokat szolgáltatott arra vonatkozóan, hogy az intézkedésekhez vezető körülmények a támogatást tekintetve jelentősen megváltoztak, és ezek a változások tartós jellegűek voltak.
(4)
Minthogy a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre részleges időközi felülvizsgálat megindításához, a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában2012. augusztus 9-én kihirdetett értesítéssel (3) (a továbbiakban: a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítés) bejelentette, hogy az alaprendelet 19. cikke alapján részleges időközi felülvizsgálatot indít, amely a támogatásnak a kérelmező tekintetében történő kivizsgálására korlátozódik.
1.3. A felülvizsgálati időszak
(5)
A támogatással kapcsolatos felülvizsgálati időszak 2011. július 1-jétől2012. június 30-ig tartott (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak).
1.4. A vizsgálatban érintett felek
(6)
A részleges időközi felülvizsgálat megindításáról a Bizottság hivatalosan tájékoztatta a kérelmezőt, az indiai kormányt és az eredeti vizsgálatban az uniós gazdasági ágazatot képviselő Eurofert (Európai Vas- és Acélipari Szövetség, a továbbiakban: uniós gazdasági ágazat). Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, és szóbeli meghallgatást kérjenek.
(7)
A felek által az eljárás megindításakor beterjesztett írásbeli és szóbeli észrevételeket a Bizottság tanulmányozta, és adott esetben figyelembe vette.
(8)
A vizsgálathoz szükségesnek tartott információk beszerzése érdekében a Bizottság kérdőívet küldött a kérelmezőnek. A Bizottság kérdőívet küldött továbbá az indiai kormánynak is.
(9)
A kérdőívre mind a kérelmezőtől, mind pedig az indiai kormánytól érkezett válasz.
(10)
A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet a támogatás megállapítása szempontjából szükségesnek ítélt. A kérelmező telephelyein ellenőrző látogatásokra került sor.
2. AZ ÉRINTETT TERMÉK
(11)
A felülvizsgálat tárgyát képező termék megegyezik az eredeti vizsgálatban meghatározott termékkel, nevezetesen a jelenleg 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 és 7222 20 89 KN-kód alá besorolt, Indiából származó hidegen alakított vagy hidegen húzott, de tovább nem megmunkált rozsdamentes rúdacéllal, amely nem foglalja magába a legalább 80 mm-es kör keresztmetszetű rúdacélt.
3. A TÁMOGATÁS
3.1. Bevezetés
(12)
Az indiai kormány és az érdekelt felek által benyújtott információk, valamint a Bizottság kérdőíveire adott válaszok alapján a következő, az állítások szerint a kérelmező által igénybe vett rendszereket vizsgálták meg:
a)
beruházási javak exportösztönzési rendszere (Export Promotion Capital Goods Scheme, EPCGS);
b)
exportorientált egységek rendszere (Export Oriented Units Scheme, EOU);
c)
exporthitelrendszer (Export Credit Scheme, ECS).
(13)
Az a) és b) pontban megnevezett rendszerek az 1992. augusztus 7-én hatályba lépett, a külkereskedelemről (fejlesztés és szabályozás) szóló, 1992. évi (1992/22 sz.) törvényen (a továbbiakban: a külkereskedelmi törvény) alapulnak. A külkereskedelmi törvény felhatalmazza az indiai kormányt, hogy értesítéseket adjon közzé az export- és importpolitikával kapcsolatban. Ezek összefoglalása a Külkereskedelemi politika (Foreign Trade Policy) elnevezésű dokumentumokban található, amelyeket a Kereskedelmi Minisztérium ötévente ad ki, és rendszeresen frissít. A felülvizsgálati időszak szempontjából a Külkereskedelemi politika 2009-2014 (a továbbiakban: FTP 09-04) dokumentum releváns. Ezenfelül az indiai kormány az FTP 09-14 dokumentumra irányadó eljárásokat az ún. Eljárási kézikönyv I. kötetében (Handbook of Procedures, Volume I, a továbbiakban: HOP I 09-14) is lefektette, amely kézikönyvet rendszeresen frissítenek.
(14)
A c) pontban megjelölt exporthitelrendszer a banki tevékenység szabályozásáról szóló, 1949. évi törvény 21. és 35A. szakaszán alapul, amelyek értelmében az Indiai Központi Jegybank az exporthitelek tekintetében utasításokat adhat a kereskedelmi bankoknak.
(15)
Az uniós gazdasági ágazat állítása nyomán a Bizottság megvizsgálta továbbá, hogy a kérelmező:
a)
részesült-e a villamos energiát terhelő adó alóli mentességi rendszerből (Electricity Duty Exemption Scheme, EDES) származó előnyökből;
b)
igénybe vette-e Maharashtra állam helyi támogatási programjait;
c)
szert tett-e a megfelelő ellenértéknél kedvezőbb áron alapanyagokra;
d)
részesült-e energiatermeléshez, illetve -ellátáshoz kapcsolódó ösztönzőkből;
e)
származott-e előnye kapcsolódó off-shore vállalatoktól származó olcsó nyersanyagok vásárlásából.
(16)
A Bizottság végezetül ellenőrizte, hogy az eredeti vizsgálat keretén belül vizsgált alábbi rendszerek:
a)
Duty Entitlement Passbook szabályozás (vámhitel-szabályozás, DEPBS);
b)
előzetes engedélyezési rendszer (Advance Authorisation Scheme, AAS)
esetében továbbra is helytálló-e a megállapítás, hogy azokat a kérelmező nem veszi igénybe.
3.2. Megállapítások
3.2.1. Beruházási javak exportösztönzési rendszere (Export Promotion Capital Goods Scheme, EPCGS)
(17)
A vizsgálat feltárta, hogy a kérelmező a felülvizsgálati időszakban igénybe vette a rendszert. Megállapítást nyert azonban az is, hogy az ösztönzés, amelyben részesült, jelentéktelen, 0,02 % mértékű volt. Éppen ezért a Bizottság meglátása szerint ennek a rendszernek az esetében szükségtelen tovább értékelni a kiegyenlíthetőséget.
3.2.2. Exportorientált egységek rendszere (Export Oriented Units Scheme, EOU)
(18)
Megállapítást nyert, hogy a kérelmező a felülvizsgálati időszak során EOU-státusszal rendelkezett, és ennek a rendszernek a keretén belül támogatáshoz jutott.
(19)
Ezzel a rendszerrel kapcsolatban a vállalat kérte, hogy a Bizottság térjen el az eredeti vizsgálatkor az EOU révén szerzett előnyök meghatározásához alkalmazott számítási módszertől. A felsorakoztatott érvek szerint az EOU-rendszer által nyújtott bizonyos előnyökre az alaprendelet II. és III. melléklete szerinti engedélyezett vámkedvezmény-programként kell tekinteni, következésképpen pedig ezek nem minősülnek kiegyenlíthetőnek.
(20)
Minthogy azonban megállapítást nyert, hogy - az alkalmazott számítási módszertől függetlenül - a rendszerre vonatkozóan meghatározott támogatási mérték nem haladja meg a 0,22 %-ot, és így a teljes támogatási hozam a de minimis határ alatt marad, a Bizottság úgy döntött, hogy a jelenlegi felülvizsgálat keretén belül nem foglalkozik tovább a szóban forgó kéréssel.
3.2.3. Exporthitelrendszer (Export Credit Scheme, ECS)
(21)
Megállapítást nyert, hogy a kérelmező a felülvizsgálati időszak során nem vette igénybe a rendszert.
3.2.4. Villamos energiát terhelő adó alóli mentességi rendszer (Electricity Duty Exemption, EDES)
(22)
A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a kérelmező a felülvizsgálati időszakban igénybe vette a rendszert. Bebizonyosodott azonban az is, hogy az ösztönzés, amelyben részesült, jelentéktelen volt. Éppen ezért a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ennek a rendszernek az esetében szükségtelen tovább értékelni a kiegyenlíthetőséget.
3.2.5. Maharashtra állam helyi támogatási programjai
(23)
Megállapítást nyert, hogy a kérelmező a felülvizsgálati időszak során nem vette igénybe a rendszert.
3.2.6. Egyéb előnyök
(24)
A kérelmező tekintetében a vizsgálat nem tárt fel olyan egyéb, a felülvizsgálati időszak során a nyersanyagok és az energia beszerzési feltételeihez kapcsolódó előnyt, amely az indiai kormány pénzügyi hozzájárulását foglalná magában, vagyis az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 3. cikke (2) bekezdése értelmében támogatásnak minősülne. A jelenlegi felülvizsgálat szempontjából tehát az uniós gazdasági ágazat (15) preambulumbekezdés c)-e) pontjában szereplő állításait a Bizottság irrelevánsnak tekinti.
4. A KIEGYENLÍTHETŐ TÁMOGATÁSOK ÖSSZEGE
(25)
Emlékeztetőül meg kell jegyezni, hogy a kérelmező tekintetében az eredeti vizsgálat során a kiegyenlíthető támogatások összegét - értékarányosan kifejezve - 4,3 %-ban állapították meg.
(26)
Megállapítást nyert, hogy a felülvizsgálati időszak folyamán a kérelmező esetében a kizárólag egyetlen támogatási rendszerből adódó kiegyenlíthető támogatások összege - értékarányosan kifejezve - 0,22 % volt.
(27)
A fentieket figyelembe véve levonható a következtetés, mely szerint a kérelmező exportáló gyártó esetében csökkent a támogatás szintje.
(28)
A vizsgálat arra is kiterjedt, hogy a megváltozott körülmények a vizsgált rendszerek tekintetében tartós jellegűnek tekinthetők-e.
(29)
A fent említetteknek megfelelően, az időközi felülvizsgálat megerősítette a beruházási javak exportösztönzési rendszerével (Export Promotion Capital Goods Scheme) kapcsolatban az eredeti vizsgálat során tett megállapításokat, amelyek szerint az e rendszer keretében nyújtott támogatás mértéke jelentéktelen.
(30)
Ráadásul, míg az eredeti vizsgálatkor a kérelmező legjelentősebb előnye az EOU-rendszerből származott, az időközi felülvizsgálat idején csökkent az e rendszer keretében nyújtott támogatás. Mivel mindez a kérelmező által az érintett termék előállításához használt két fő nyersanyag, a rozsdamentes acélhulladék és a ferronikkel csökkentett vámtarifájával áll összefüggésben, bizonyított a változás tartós jellege.
5. KIEGYENLÍTŐ INTÉZKEDÉSEK
(31)
A fentiek arra engednek következtetni, hogy a kérelmező a jövőben is de minimis szintet meg nem haladó összegű támogatásban fog részesülni. A Bizottság ezért helyénvalónak tartja a kérelmező tekintetében alkalmazandó kiegyenlítő vámtétel mértékének módosítását annak érdekében, hogy az a támogatás jelenlegi szintjét tükrözze. A kérelmező esetében megállapított vámtétel mértékének ennek alapján 0 %-nak kell lennie.
(32)
A végleges rendelet mellékletében felsorolt exportáló gyártóktól származó érintett termék behozatalára jelenleg alkalmazandó vámtételeket illetően meg kell jegyezni, hogy a vizsgált rendszerek jelenlegi részletes lebonyolítása és a kiegyenlíthetőségük az előző vizsgálat óta nem változott. Ezért e vállalatok esetében nem indokolt a támogatás és a vám mértékének újbóli kiszámítása. Következésképpen a végleges rendelet mellékletében felsorolt vállalatokra vonatkozó vámtételek nem változnak.
(33)
A „minden más vállalatra” alkalmazott vámtétellel összefüggésben meg kell jegyezni, hogy az eredeti vizsgálat során azt a mintába felvett vállalatok tekintetében megállapított legmagasabb egyedi támogatási hozam szintjén határozták meg. Ez a kérelmezőre meghatározott támogatási hozam volt. Tekintettel arra, hogy a jelenlegi időközi felülvizsgálat következtében a kérelmező esetében módosult a hozam, a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételt felül kell vizsgálni, és a következő legmagasabb támogatási hozam szintjén kell meghatározni. Minthogy a következő legmagasabb értéket a mellékletben felsorolt vállalatokra megállapított vámtétel testesíti meg, a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételt ezen a szinten, vagyis 4 %-on kell rögzíteni.
6. NYILVÁNOSSÁGRA HOZATAL
(34)
A Bizottság tájékoztatta az indiai kormányt és a többi érdekelt felet azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján ajánlást szándékozott tenni a kérelmezőre alkalmazandó vámtétel módosítására.
(35)
A felek által beterjesztett írásbeli és szóbeli észrevételeket a Bizottság tanulmányozta, és adott esetben figyelembe vette.
(36)
A Bizottság minden olyan érdekelt felet meghallgatott, aki ezt kérelmezte, és aki ismertette azokat a különleges okokat, amelyek meghallgatását indokolják,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A 405/2011/EU végrehajtási rendelet 1. cikke (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
„(2) Az alábbi vállalatok által előállított, az (1) bekezdésben leírt termék vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított nettó ára alapján alkalmazandó végleges kiegyenlítő vámok a következők:
Vállalat
Vám (%)
Kiegészítő TARIC-kód
Chandan Steel Ltd., Mumbai
3,4
B002
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai;
Precision Metals, Mumbai;
Hindustan Inox Ltd, Mumbai;
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai
3,3
B003
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane
0
B004
A mellékletben felsorolt vállalatok
4,0
B005
Minden más vállalat
4,0
B999”
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2013. július 22-én.