ROZHODNUTÍ RADY
ze dne 23. září 2013
o bezpečnostních pravidlech na ochranu utajovaných informací EU
(2013/488/EU)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 240 odst. 3 této smlouvy,
s ohledem na rozhodnutí Rady 2009/937/EU ze dne 1. prosince 2009, kterým se přijímá její jednací řád (1), a zejména na článek 24 uvedeného rozhodnutí,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Aby bylo možno rozvíjet aktivity Rady ve všech oblastech, které vyžadují nakládání s utajovanými informacemi, je vhodné zavést komplexní bezpečnostní systém ochrany utajovaných informací vztahující se na Radu, její generální sekretariát a členské státy.
(2)
Toto rozhodnutí by se mělo uplatňovat v případech, kdy Rada, její přípravné orgány a generální sekretariát Rady nakládají s utajovanými informacemi EU.
(3)
V souladu s vnitrostátními právními předpisy a v míře nezbytné pro fungování Rady by členské státy měly dodržovat toto rozhodnutí v případech, kdy jejich příslušné orgány, pracovníci nebo dodavatelé nakládají s utajovanými informacemi EU, aby měl každý jistotu, že utajovaným informacím EU je poskytována rovnocenná úroveň ochrany.
(4)
Rada, Komise a Evropská služba pro vnější činnosti (ESVČ) se zavázaly k uplatňování rovnocenných bezpečnostních standardů pro ochranu utajovaných informací EU.
(5)
Rada zdůrazňuje, že je důležité, aby se Evropský parlament a další orgány, instituce nebo jiné subjekty Unie případně připojily k uplatňování zásad, standardů a pravidel pro ochranu utajovaných informací, které jsou nezbytné pro ochranu zájmů Unie a jejích členských států.
(6)
Rada by měla stanovit vhodný rámec pro případné sdílení utajovaných informací EU v držení Rady s dalšími orgány, institucemi nebo jinými subjekty Unie, a to v souladu s tímto rozhodnutím a platnými interinstitucionálními ujednáními.
(7)
Základní zásady a minimální standardy stanovené tímto rozhodnutím pro ochranu utajovaných informací EU by měly v rámci své vnitřní organizace uplatňovat instituce a agentury Unie zřízené podle hlavy V kapitoly 2 Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“), Europol a Eurojust, je-li tak stanoveno v aktu, jímž jsou zřízeny.
(8)
Bezpečnostní pravidla na ochranu utajovaných informací EU přijatá Radou by měla být uplatňována v rámci operací pro řešení krizí zřízených podle hlavy V kapitoly 2 Smlouvy o Evropské unii a jejich pracovníky, je-li tak stanoveno v aktu Rady, jímž jsou tyto operace zřízeny.
(9)
Bezpečnostní pravidla na ochranu utajovaných informací EU přijatá Radou by měli uplatňovat zvláštní zástupci EU a členové jejich týmů, je-li tak stanoveno v příslušném aktu Rady.
(10)
Tímto rozhodnutím nejsou dotčeny články 15 a 16 Smlouvy o fungování Evropské unie a jejich prováděcí akty.
(11)
Tímto rozhodnutím nejsou dotčeny platné postupy členských států v oblasti informování jejich národních parlamentů o činnostech Unie.
(12)
Aby bylo uplatňování bezpečnostních pravidel na ochranu utajovaných informací EU zajištěno včas se zřetelem k přistoupení Chorvatska k Evropské unii, mělo by toto rozhodnutí vstoupit v platnost dnem vyhlášení,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Účel, oblast působnosti a definice
1. Toto rozhodnutí stanoví základní zásady a minimální bezpečnostní standardy pro ochranu utajovaných informací EU.
2. Tyto základní zásady a minimální standardy jsou použitelné pro Radu a generální sekretariát Rady a dodržují je členské státy v souladu se svými vnitrostátními právními předpisy tak, aby měl každý jistotu, že utajovaným informacím EU je poskytována rovnocenná úroveň ochrany.
3. Pro účely tohoto rozhodnutí se použijí definice uvedené v dodatku A.
Článek 2
Definice utajovaných informací EU, stupně utajení a označení
1. „Utajovanými informacemi EU“ se rozumějí jakékoli informace nebo materiály označené stupněm utajení EU, jejichž neoprávněné vyzrazení by mohlo různou měrou poškodit zájmy Evropské unie nebo jednoho či více členských států.
2. Utajované informace EU jsou utajovány jedním z následujících stupňů utajení:
a)
TRÈS SECRET UE / EU TOP SECRET: informace a materiály, jejichž neoprávněné vyzrazení by mohlo vést k mimořádně závažnému poškození podstatných zájmů Evropské unie nebo jednoho či více členských států;
b)
SECRET UE / EU SECRET: informace a materiály, jejichž neoprávněné vyzrazení by mohlo závažně poškodit podstatné zájmy Evropské unie nebo jednoho či více členských států;
c)
CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL: informace a materiály, jejichž neoprávněné vyzrazení by mohlo poškodit podstatné zájmy Evropské unie nebo jednoho či více členských států;
d)
RESTREINT UE / EU RESTRICTED: informace a materiály, jejichž neoprávněné vyzrazení by mohlo být nevýhodné pro zájmy Unie nebo jednoho či více členských států.
3. Utajované informace EU jsou označeny stupněm utajení podle odstavce 2. Mohou nést doplňující označení uvádějící oblast činnosti, k níž se vztahují, identifikující původce, omezující distribuci či použití nebo uvádějící informace o způsobilosti k předání.
Článek 3
Pravidla stanovování stupňů utajení
1. Příslušné orgány zajistí odpovídající utajení utajovaných informací EU, jejich jasné označení jako utajované informace a zachování stupně utajení pouze po nezbytnou dobu.
2. Bez předchozího písemného souhlasu původce nelze snížit ani zrušit stupeň utajení utajovaných informací EU a ani nelze změnit či zrušit žádné z označení uvedených v čl. 2 odst. 3.
3. Rada schválí bezpečnostní politiku pro vytváření utajovaných informací EU, která zahrnuje praktickou příručku pro stanovování stupňů utajení.
Článek 4
Ochrana utajovaných informací
1. Ochrana utajovaných informací EU se řídí tímto rozhodnutím.
2. Držitel jakékoli utajované informace EU je odpovědný za její ochranu v souladu s tímto rozhodnutím.
3. Pokud členské státy poskytnou v rámci struktur či sítí Unie utajované informace označené vnitrostátním stupněm utajení, Rada a generální sekretariát Rady tyto informace chrání v souladu s požadavky na ochranu utajovaných informací EU na odpovídající úrovni podle srovnávací tabulky stupňů utajení uvedené v dodatku B.
4. Soubor shromážděných utajovaných informací EU může být důvodem pro úroveň ochrany odpovídající vyššímu stupni utajení než v případě jednotlivých složek takového souboru.
Článek 5
Řízení bezpečnostních rizik
1. Bezpečnostní rizika související s utajovanými informacemi EU jsou řízena jako proces. Tento proces je zaměřen na určení známých bezpečnostních rizik, na stanovení bezpečnostních opatření ke snížení těchto rizik na přijatelnou úroveň v souladu se základními zásadami a minimálními standardy stanovenými tímto rozhodnutím a na uplatňování těchto opatření v souladu s koncepcí hloubkové ochrany podle dodatku A. Účinnost těchto opatření se průběžně vyhodnocuje.
2. Bezpečnostní opatření na ochranu utajovaných informací EU během celého jejich životního cyklu musí být přiměřená zejména stupni utajení, podobě a objemu informací nebo materiálů, umístění a konstrukci zařízení, v nichž jsou utajované informace EU uloženy, a na místě vyhodnocené hrozbě škodlivých nebo trestných činností, včetně vyzvědačství, sabotáže nebo terorismu.
3. V pohotovostních plánech se zohlední potřeba chránit utajované informace EU v mimořádných situacích s cílem předejít neoprávněnému přístupu, vyzrazení nebo ztrátě integrity či dostupnosti.
4. Plány zajištění kontinuity provozu zahrnují preventivní a nápravná opatření, která minimalizují dopad velkých selhání nebo incidentů na nakládání s utajovanými informacemi EU a na ukládání těchto informací.
Článek 6
Provádění tohoto rozhodnutí
1. V případě potřeby Rada na doporučení Bezpečnostního výboru schválí bezpečnostní politiky, kterými se stanoví prováděcí opatření k tomuto rozhodnutí.
2. Bezpečnostní výbor může na své úrovni schválit bezpečnostní pokyny, které doplní nebo podpoří toto rozhodnutí a veškeré bezpečnostní politiky schválené Radou.
Článek 7
Personální bezpečnost
1. Personální bezpečností se rozumí uplatňování opatření, jež zajistí, že přístup k utajovaným informacím EU je umožněn pouze osobám, které:
-
potřebují znát utajované informace,
-
jsou případně bezpečnostně prověřeny pro odpovídající stupeň utajení a
-
byly poučeny o svých povinnostech.
2. Bezpečnostní prověrka slouží k tomu, aby určila, zda může být určitá osoba s přihlédnutím ke své loajalitě, důvěryhodnosti a spolehlivosti oprávněna k přístupu k utajovaným informacím EU.
3. Všechny osoby v generálním sekretariátu Rady, jejichž povinnosti vyžadují, aby měly přístup k utajovaným informacím EU se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL nebo vyšším nebo s nimi nakládaly, musí být před umožněním přístupu k takovým utajovaným informacím EU bezpečnostně prověřeny pro odpovídající stupeň utajení. Tyto osoby musí obdržet od orgánu generálního sekretariátu Rady oprávněného ke jmenování oprávnění pro přístup k utajovaným informacím EU až do konkrétního stupně utajení a do konkrétního data.
4. Pracovníci členských států uvedení v čl. 15 odst. 3, jejichž povinnosti mohou vyžadovat přístup k utajovaným informacím EU se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL nebo vyšším, musí být před umožněním přístupu k takovým utajovaným informacím EU bezpečnostně prověřeni pro odpovídající stupeň utajení nebo musí být jinak řádně oprávněni z titulu své funkce v souladu s vnitrostátními právními předpisy.
5. Všechny osoby musí být před tím, než jim bude umožněn přístupu k utajovaným informacím EU, a poté v pravidelných intervalech poučeny o svých povinnostech souvisejících s ochranou utajovaných informací EU v souladu s tímto rozhodnutím; uvedené osoby tuto skutečnost potvrdí.
6. Prováděcí pravidla k tomuto článku jsou stanovena v příloze I.
Článek 8
Fyzická bezpečnost
1. Fyzickou bezpečností se rozumí uplatňování fyzických a technických ochranných opatření s cílem předejít neoprávněnému přístupu k utajovaným informacím EU.
2. Opatření fyzické bezpečnosti mají znemožnit neoprávněný nebo násilný vstup útočníka, odradit od neoprávněné činnosti a takové činnosti zabránit a odhalit ji a umožnit rozdělení členů personálu, pokud jde o přístup k utajovaným informacím EU, v souladu se zásadou potřeby znát utajované informace. Tato opatření se stanoví na základě procesu řízení rizik.
3. Opatření fyzické bezpečnosti je třeba zavést pro všechny areály, budovy, kanceláře, místnosti a další prostory, v nichž se nakládá s utajovanými informacemi EU nebo v nichž jsou takové informace ukládány, včetně prostor, v nichž jsou umístěny komunikační a informační systémy podle čl. 10 odst. 2.
4. Prostory, v nichž jsou ukládány utajované informace EU se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL nebo vyšším, je třeba zřídit jako zabezpečené oblasti v souladu s přílohou II a musí je schválit příslušný bezpečnostní orgán.
5. Na ochranu utajovaných informací EU se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL nebo vyšším se použijí pouze schválené prostředky nebo zařízení.
6. Prováděcí pravidla k tomuto článku jsou stanovena v příloze II.
Článek 9
Správa utajovaných informací
1. Správou utajovaných informací se rozumí uplatňování administrativních opatření, která slouží ke kontrole utajovaných informací EU během celého jejich životního cyklu a doplňují opatření stanovená v článcích 7, 8 a 10, a pomáhají tak zabránit úmyslnému či neúmyslnému ohrožení či ztrátě takových informací a odhalovat takové ohrožení nebo ztrátu informací. Tato opatření se týkají zejména vytváření, evidence, kopírování, překladů, snížení nebo zrušení stupně utajení, přenášení a ničení utajovaných informací EU.
2. Informace stupně utajení CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL nebo vyššího je třeba po jejich obdržení a před jejich distribucí z bezpečnostních důvodů zaevidovat. Příslušné orgány generálního sekretariátu Rady a členských států zřídí za tímto účelem systém registrů. Informace se stupněm utajení TRÈS SECRET UE / EU TOP SECRET musí být zaevidovány v určených registrech.
3. Útvary a prostory, v nichž se nakládá s utajovanými informacemi EU nebo v nichž jsou takové informace ukládány, podléhají pravidelné inspekci prováděné příslušným bezpečnostním orgánem.
4. Mimo fyzicky chráněné oblasti se utajované informace EU mezi jednotlivými útvary a prostory přenášejí tímto způsobem:
a)
utajované informace EU se obecně přenášejí elektronicky při zajištění ochrany kryptografickými prostředky schválenými v souladu s čl. 10 odst. 6;
b)
pokud přenos není uskutečňován způsobem uvedeným v písmeni a), přenášejí se utajované informace EU:
i)
na elektronických nosičích informací (jako například USB paměti, kompaktní disky, pevné disky), které jsou chráněny kryptografickými prostředky schválenými v souladu s čl. 10 odst. 6, nebo
ii)
ve všech ostatních případech podle pokynů stanovených příslušným bezpečnostním orgánem v souladu s příslušnými ochrannými opatřeními stanovenými v příloze III.
5. Prováděcí pravidla k tomuto článku jsou stanovena v přílohách III a IV.
Článek 10
Ochrana utajovaných informací EU, s nimiž se nakládá v komunikačních a informačních systémech
1. Zabezpečení informací v oblasti komunikačních a informačních systémů představuje jistotu, že takové systémy ochrání informace, s nimiž nakládají a že budou fungovat správně, když jsou zapotřebí, pod dohledem oprávněných uživatelů. Účinné zabezpečení informací zajišťuje příslušnou míru důvěrnosti, integrity, dostupnosti, nepopiratelnosti a autenticity informací. Zabezpečení informací je založeno na procesu řízení rizik.
2. Komunikačním a informačním systémem se rozumí jakýkoli systém, který umožňuje nakládat s informacemi v elektronické podobě. Komunikační a informační systém zahrnuje všechna aktiva nezbytná k jeho fungování, včetně infrastruktury, organizace, personálu a informačních zdrojů. Toto rozhodnutí se použije na komunikační a informační systémy, v nichž se nakládá s utajovanými informacemi EU.
3. V komunikačních a informačních systémech se nakládá s utajovanými informacemi EU v souladu s koncepcí zabezpečení informací.
4. Veškeré komunikační a informační systémy podléhají akreditačnímu řízení. Cílem akreditace je získat jistotu, že byla provedena veškerá vhodná bezpečnostní opatření a že byla dosažena dostatečná úroveň ochrany utajovaných informací EU a komunikačních a informačních systémů v souladu s tímto rozhodnutím. Rozhodnutí o akreditaci stanoví nejvyšší stupeň utajení informací, s nimiž lze v daném systému nakládat, a příslušné podmínky.
5. Komunikační a informační systémy nakládající s informacemi se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL nebo vyšším jsou chráněny bezpečnostními opatřeními proti ohrožení dotyčných informací kompromitujícím elektromagnetickým vyzařováním („bezpečnostní opatření TEMPEST“). Tato bezpečnostní opatření jsou přiměřená riziku zneužití a stupni utajení daných informací.
6. Pokud je ochrana utajovaných informací EU zajišťována kryptografickými prostředky, tyto prostředky se schvalují tímto způsobem:
a)
Důvěrnost informací se stupněm utajení SECRET UE / EU SECRET a vyšším je chráněna kryptografickými prostředky schválenými Radou jakožto schvalovacím orgánem pro kryptografickou ochranu na základě doporučení Bezpečnostního výboru.
b)
Důvěrnost informací se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL nebo RESTREINT UE / EU RESTRICTED je chráněna kryptografickými prostředky schválenými generálním tajemníkem Rady (dále jen „generální tajemník“) jakožto schvalovacím orgánem pro kryptografickou ochranu na základě doporučení Bezpečnostního výboru.
Aniž je dotčeno písmeno b) může být důvěrnost utajovaných informací EU se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL nebo RESTREINT UE / EU RESTRICTED v rámci vnitrostátních systémů členských států chráněna kryptografickými prostředky schválenými schvalovacím orgánem pro kryptografickou ochranu daného členského státu.
7. Během elektronického přenosu utajovaných informací EU se použijí schválené kryptografické prostředky. Bez ohledu na tento požadavek se za mimořádných okolností nebo v případě zvláštních technických konfigurací mohou použít zvláštní postupy, jak je uvedeno v příloze IV.
8. Příslušné orgány generálního sekretariátu Rady a členských států zřídí v souvislosti se zabezpečením informací tyto orgány:
a)
orgán pro zabezpečení informací;
b)
orgán TEMPEST;
c)
schvalovací orgán pro kryptografickou ochranu;
d)
orgán pro distribuci kryptografických materiálů.
9. Příslušné orgány generálního sekretariátu Rady a členských států zřídí pro každý systém:
a)
orgán pro bezpečnostní akreditaci;
b)
provozní orgán pro zabezpečení informací.
10. Prováděcí pravidla k tomuto článku jsou stanovena v příloze IV.
Článek 11
Průmyslová bezpečnost
1. Průmyslovou bezpečností se rozumí uplatňování opatření k zajištění ochrany utajovaných informací EU ze strany dodavatelů nebo subdodavatelů během jednání před uzavřením utajovaných smluv a během celého životního cyklu utajovaných smluv. Tyto smlouvy nesmí umožnit přístup k informacím se stupněm utajení TRÈS SECRET UE / EU TOP SECRET.
2. Generální sekretariát Rady může na základě smlouvy pověřit plněním úkolů, které zahrnují nebo vyžadují přístup k utajovaným informacím EU nebo nakládání s nimi či jejich ukládání, průmyslové nebo jiné subjekty registrované v členském státě nebo ve třetím státě, který uzavřel dohodu nebo správní ujednání podle čl. 13 odst. 2 písm. a) nebo b).
3. Generální sekretariát Rady jakožto zadavatel zajistí, aby při zadávání zakázek na základě utajovaných smluv průmyslovým nebo jiným subjektům byly dodržovány minimální standardy průmyslové bezpečnosti, které jsou stanoveny tímto rozhodnutím a na něž dotyčná smlouva odkazuje.
4. Vnitrostátní bezpečnostní orgán, určený bezpečnostní orgán nebo kterýkoli jiný příslušný orgán každého členského státu zajistí v rozsahu daném vnitrostátními právními předpisy, aby dodavatelé a subdodavatelé registrovaní na jejich území přijali všechna vhodná opatření na ochranu utajovaných informací EU během jednání před uzavřením smluv a při plnění utajované smlouvy.
5. Vnitrostátní bezpečnostní orgán, určený bezpečnostní orgán nebo kterýkoli jiný příslušný bezpečnostní orgán každého členského státu zajistí v souladu s vnitrostátními právními předpisy, aby dodavatelé a subdodavatelé registrovaní v příslušném členském státě a účastnící se zakázek na základě utajovaných smluv nebo utajovaných subdodavatelských smluv, které vyžadují přístup k informacím se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL nebo SECRET UE / EU SECRET v jejich prostorách, buď při plnění takových smluv, nebo před jejich uzavřením, byli držiteli osvědčení o bezpečnostní prověrce zařízení pro požadovaný stupeň utajení.
6. Pracovníkům dodavatele či subdodavatele, kteří pro plnění utajované smlouvy potřebují přístup k informacím se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL nebo SECRET UE / EU SECRET, vydá příslušný vnitrostátní bezpečnostní orgán, určený bezpečnostní orgán nebo kterýkoli jiný příslušný bezpečnostní orgán osvědčení o bezpečnostní prověrce personálu v souladu s vnitrostátními právními předpisy a s minimálními standardy stanovenými v příloze I.
7. Prováděcí pravidla k tomuto článku jsou stanovena v příloze V.
Článek 12
Sdílení utajovaných informací EU
1. Rada stanoví podmínky, za nichž může sdílet utajované informace EU, které má ve svém držení, s dalšími institucemi, orgány nebo jinými subjekty Unie. Za tímto účelem je možné zavést vhodný rámec, mimo jiné i uzavřením interinstitucionálních dohod či jiných ujednání, pokud je to k uvedenému účelu nezbytné.
2. Jakýkoli takový rámec zajistí, aby utajovaným informacím EU byla poskytnuta ochrana odpovídající jejich stupni utajení a v souladu se základními zásadami a minimálními standardy, které musí být rovnocenné zásadám a standardům stanoveným v tomto rozhodnutí.
Článek 13
Výměna utajovaných informací se třetími státy a mezinárodními organizacemi
1. Pokud Rada určí, že je třeba přistoupit k výměně utajovaných informací EU s některým třetím státem nebo mezinárodní organizací, vytvoří se za tím účelem příslušný rámec.
2. S cílem vytvořit tento rámec a stanovit vzájemně uplatňovaná pravidla pro ochranu vyměňovaných utajovaných informací:
a)
Unie uzavře se třetími státy nebo mezinárodními organizacemi dohody o bezpečnostních postupech pro výměnu a ochranu utajovaných informací (dále jen „dohody o bezpečnosti informací“) nebo
b)
generální tajemník Rady může jménem generálního sekretariátu Rady uzavřít správní ujednání v souladu s bodem 17 přílohy VI, pokud stupeň utajení poskytovaných utajovaných informací EU není zpravidla vyšší než RESTREINT UE / EU RESTRICTED.
3. Dohody o bezpečnosti informací nebo správní ujednání podle odstavce 2 musí obsahovat ustanovení, která zaručí, že třetí státy nebo mezinárodní organizace, obdrží-li utajované informace EU, zajistí ochranu těchto informací odpovídající jejich stupni utajení a v souladu s minimálními standardy, které nejsou méně přísné než minimální standardy stanovené tímto rozhodnutím.
4. Rozhodnutí o poskytnutí utajovaných informací EU, jejichž původcem je Rada, třetímu státu nebo mezinárodní organizaci přijímá Rada případ od případu s ohledem na povahu a obsah těchto informací, na potřebu příjemce znát utajované informace a na míru prospěchu pro Unii. Není-li Rada původcem utajovaných informací, které mají být poskytnuty, generální sekretariát Rady nejdříve získá pro poskytnutí informací písemný souhlas původce. Nelze-li původce zjistit, převezme jeho odpovědnost Rada.
5. Za účelem ověření účinnosti zavedených bezpečnostních opatření ve třetím státě nebo mezinárodní organizaci zajišťujících ochranu poskytovaných nebo vyměňovaných utajovaných informací EU se vykonají hodnotící návštěvy.
6. Prováděcí pravidla k tomuto článku jsou stanovena v příloze VI.
Článek 14
Narušení bezpečnosti a ohrožení utajovaných informací EU
1. K narušení bezpečnosti dochází v důsledku jednání nebo opomenutí určité osoby v rozporu s bezpečnostními pravidly stanovenými tímto rozhodnutím.
2. K ohrožení utajovaných informací EU dochází, pokud byly tyto informace v důsledku narušení bezpečnosti zcela nebo zčásti zpřístupněny neoprávněným osobám.
3. Jakékoli narušení bezpečnosti nebo podezření na něj se neprodleně oznámí příslušnému bezpečnostnímu orgánu.
4. Je-li známo nebo existují-li oprávněné důvody domnívat se, že došlo k ohrožení či ztrátě utajovaných informací EU, přijme vnitrostátní bezpečnostní orgán nebo jiný příslušný orgán v souladu s příslušnými právními předpisy veškerá vhodná opatření s cílem:
a)
informovat původce;
b)
zajistit, aby za účelem zjištění faktů byla událost vyšetřena pracovníky, kteří nejsou za dané narušení bezpečnosti bezprostředně odpovědni;
c)
posoudit možnou škodu z hlediska zájmů Unie a členských států;
d)
přijmout vhodná opatření, která zabrání opakování události, a
e)
oznámit přijatá opatření příslušným orgánům.
5. Vůči kterékoli osobě, která je odpovědná za porušení bezpečnostních pravidel stanovených tímto rozhodnutím, mohou být přijata disciplinární opatření v souladu s příslušnými pravidly a předpisy. Vůči kterékoli osobě, která je odpovědná za ohrožení či ztrátu utajovaných informací EU, se přijmou disciplinární opatření nebo právní kroky v souladu s příslušnými právními předpisy.
Článek 15
Odpovědnost za provádění
1. Rada přijme veškerá nezbytná opatření, aby zajistila jednotné uplatňování tohoto rozhodnutí.
2. Generální tajemník Rady přijme veškerá nezbytná opatření, aby zajistil, že při nakládání s utajovanými informacemi EU nebo s jinými utajovanými informacemi nebo při jejich ukládání bude v prostorách využívaných Radou a v generálním sekretariátu Rady uplatňováno toto rozhodnutí ze strany úředníků a ostatních zaměstnanců generálního sekretariátu Rady, pracovníků vyslaných ke generálnímu sekretariátu Rady a dodavatelů generálního sekretariátu Rady.
3. Členské státy přijmou v souladu se svými vnitrostátními právními předpisy veškerá vhodná opatření, aby zajistily, že při nakládání s utajovanými informacemi EU nebo při jejich ukládání bude toto rozhodnutí dodržováno:
a)
pracovníky stálých zastoupení členských států při Evropské unii a členů jejich delegací, kteří se účastní zasedání Rady či jejích přípravných orgánů nebo jiných činností Rady;
b)
jinými pracovníky správních orgánů členských států, včetně pracovníků vyslaných k těmto orgánům, bez ohledu na to, zda působí na území členských států nebo v zahraničí;
c)
jinými osobami v členských státech, které jsou k přístupu k utajovaným informacím EU řádně oprávněny z titulu své funkce, a
d)
dodavateli členských států, ať již působí na území členských států nebo v zahraničí.
Článek 16
Organizace bezpečnosti v rámci Rady
1. V rámci své úlohy při zajišťování jednotného uplatňování tohoto rozhodnutí Rada schválí:
a)
dohody uvedené v čl. 13 odst. 2 písm. a);
b)
rozhodnutí opravňující k poskytnutí utajovaných informací EU, jejichž původcem nebo držitelem je Rada, třetím státům a mezinárodním organizacím nebo rozhodnutí o poskytnutí takového souhlasu, a to v souladu se zásadou souhlasu původce;
c)
roční program hodnotících návštěv doporučený Bezpečnostním výborem, zahrnující hodnotící návštěvy služeb a prostor členských států, institucí, agentur a útvarů Unie, na něž se vztahuje toto rozhodnutí nebo jeho zásady, a hodnotící návštěvy třetích států a mezinárodních organizací za účelem ověření účinnosti opatření zavedených na ochranu utajovaných informací EU, a
d)
bezpečnostní politiky podle čl. 6 odst. 1.
2. Bezpečnostním orgánem generálního sekretariátu Rady je generální tajemník Rady. Generální tajemník Rady v této funkci:
a)
provádí bezpečnostní politiku Rady a její přezkum;
b)
koordinuje s vnitrostátními bezpečnostními orgány členských států veškeré bezpečnostní otázky týkající se ochrany utajovaných informací souvisejících s činností Rady;
c)
vydává úředníkům a ostatním zaměstnancům generálního sekretariátu Rady, jakož i vyslaným národním odborníkům oprávnění k přístupu k informacím se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL nebo vyšším v souladu s čl. 7 odst. 3;
d)
podle potřeby nařizuje vyšetřování jakéhokoli faktického nebo možného ohrožení či ztráty utajovaných informací, jejichž držitelem nebo původcem je Rada, nebo v případě podezření z ohrožení či ztráty takových informací a žádá příslušné bezpečnostní orgány o spolupráci při tomto vyšetřování;
e)
provádí pravidelné kontroly bezpečnostních opatření na ochranu utajovaných informací v prostorách generálního sekretariátu Rady;
f)
provádí pravidelné návštěvy za účelem hodnocení bezpečnostních opatření na ochranu utajovaných informací EU v institucích, agenturách a útvarech Unie, na něž se vztahuje toto rozhodnutí nebo jeho zásady;
g)
ve spolupráci s příslušným vnitrostátním bezpečnostním orgánem a po dohodě s ním provádí pravidelná hodnocení bezpečnostních opatření na ochranu utajovaných informací EU v orgánech a prostorách členských států;
h)
zajišťuje v případě potřeby koordinaci bezpečnostních opatření s příslušnými orgány členských států, které odpovídají za ochranu utajovaných informací, a případně se třetími státy nebo mezinárodními organizacemi, mimo jiné s ohledem na povahu ohrožení bezpečnosti utajovaných informací EU a způsoby ochrany před tímto ohrožením, a
i)
uzavírá správní ujednání podle čl. 13 odst. 2 písm. b).
Při plnění těchto povinností je generálnímu tajemníkovi Rady nápomocna bezpečnostní kancelář generálního sekretariátu Rady.
3. Pro účely provádění čl. 15 odst. 3 by členské státy měly:
a)
určit vnitrostátní bezpečnostní orgán, jak je uvedeno v dodatku C, odpovědný za bezpečnostní opatření na ochranu utajovaných informací EU, aby:
i)
utajované informace EU v držení kteréhokoli vnitrostátního orgánu, veřejnoprávního či soukromoprávního, subjektu nebo agentury, na domácí půdě či v zahraničí, byly chráněny v souladu s tímto rozhodnutím,
ii)
bezpečnostní opatření na ochranu utajovaných informací EU byla pravidelně kontrolována či hodnocena,
iii)
všechny osoby, které jsou zaměstnány ve správních orgánech daného členského státu nebo dodavatelem a kterým může být umožněn přístup k informacím se stupněm utajení CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL nebo vyšším, byly bezpečnostně prověřeny nebo jinak řádně oprávněny z titulu své funkce v souladu s vnitrostátními právními předpisy,
iv)
byly podle potřeby zavedeny bezpečnostní programy, aby se minimalizovalo riziko, že utajované informace EU budou ohroženy či ztraceny,
v)
bezpečnostní otázky týkající se ochrany utajovaných informací EU byly koordinovány s ostatními příslušnými bezpečnostními orgány, včetně orgánů uvedených v tomto rozhodnutí, a
vi)
byly vyřízeny příslušné žádosti o provedení bezpečnostní prověrky podané zejména ze strany institucí, agentur a útvarů a operací Unie zřízených podle hlavy V kapitoly 2 Smlouvy o Evropské unii, jakož i ze strany zvláštních zástupců EU a členů jejich týmů, na něž se vztahuje toto rozhodnutí nebo jeho zásady;
b)
zajistit, aby příslušné orgány poskytovaly informace a poradenství svým vládám a jejich prostřednictvím Radě o povaze ohrožení bezpečnosti utajovaných informací EU a o způsobech ochrany před tímto ohrožením.
Článek 17
Bezpečnostní výbor
1. Zřizuje se Bezpečnostní výbor. Tento výbor přezkoumává a posuzuje veškeré bezpečnostní otázky v oblasti působnosti tohoto rozhodnutí a podle potřeby poskytuje doporučení Radě.
2. Bezpečnostní výbor se skládá ze zástupců vnitrostátních bezpečnostních orgánů členských států a jeho zasedání se účastní zástupce Komise a ESVČ. Předsedá mu generální tajemník Rady nebo osoba pověřená jej zastupovat. Bezpečností výbor se schází podle pokynů Rady nebo na žádost generálního tajemníka Rady či některého vnitrostátního bezpečnostního orgánu.
Zástupci institucí, agentur a útvarů Unie, na něž se vztahuje toto rozhodnutí nebo jeho zásady, mohou být přizváni k účasti na zasedání, jestliže se jich týkají projednávané otázky.
3. Bezpečnostní výbor organizuje svou činnost tak, aby mohl poskytovat doporučení týkající se určitých oblastí bezpečnosti. Zřídí odbornou podskupinu pro otázky zabezpečení informací a podle potřeby další odborné podskupiny. Pro tyto odborné podskupiny vypracuje statut a ty mu následně předkládají zprávy o své činnosti, případně doporučení určená Radě.
Článek 18
Nahrazení předchozích rozhodnutí
1. Tímto rozhodnutím se zrušuje a nahrazuje rozhodnutí Rady 2011/292/EU (2).
2. Veškeré utajované informace EU podle rozhodnutí Rady 2001/264/ES (3) a rozhodnutí 2011/292/EU jsou nadále chráněny v souladu s příslušnými ustanoveními tohoto rozhodnutí.
Článek 19
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 23. září 2013.
A TANÁCS HATÁROZATA
(2013. szeptember 23.)
az EU-minősített adatok védelmét szolgáló biztonsági szabályokról
(2013/488/EU)
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 240. cikke (3) bekezdésére,
tekintettel a Tanács eljárási szabályzatának elfogadásáról szóló, 2009. december 1-ji 2009/937/EU tanácsi határozatra (1) és különösen annak 24. cikkére,
mivel:
(1)
A Tanács tevékenységének a minősített adatok kezelését igénylő valamennyi területen történő továbbfejlesztése érdekében helyénvaló egy olyan átfogó biztonsági rendszert létrehozni a minősített adatok védelmére, amely kiterjed a Tanácsra, annak Főtitkárságára és a tagállamokra.
(2)
E határozat abban az esetben alkalmazandó, amikor a Tanács, annak előkészítő szervei és a Tanács Főtitkársága (a Főtitkárság) EU-minősített adatokat kezel.
(3)
A tagállamok nemzeti jogszabályaikkal és rendelkezéseikkel összhangban és a Tanács működéséhez szükséges mértékben tiszteletben tartják ezt a határozatot, amikor illetékes hatóságaik, szerződéses vállalkozóik EU-minősített adatokat kezelnek, hogy mindegyikük biztos lehessen abban, hogy az EU-minősített adatok tekintetében egyenértékű védelem valósul meg.
(4)
A Tanács, a Bizottság és az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) elkötelezett aziránt, hogy egyenértékű biztonsági előírásokat alkalmazzanak az EU-minősített adatok védelmére vonatkozóan.
(5)
A Tanács rámutat annak fontosságára, hogy adott esetben az Európai Parlamentet és más uniós intézményeket, szerveket, hivatalokat és ügynökségeket is bevonjanak az Unió és tagállamai érdekeinek védelméhez szükséges, a minősített adatok védelmére vonatkozó titokvédelmi elvek, előírások és szabályok alkalmazásába.
(6)
A Tanácsnak - e határozattal és a hatályos intézményközi megállapodásokkal összhangban - meg kell határoznia a Tanács tulajdonában lévő EU-minősített adatok más uniós intézményekkel, szervekkel, hivatalokkal és ügynökségekkel való megosztásának megfelelő kereteit.
(7)
Az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) V. címének 2. fejezete alapján létrehozott uniós szerveknek és ügynökségeknek, az Europolnak és az Eurojustnak - amennyiben az őket létrehozó jogi aktus így rendelkezik - belső felépítésük keretében alkalmazniuk kell az e határozatban foglalt, az EU-minősített adatok védelmét szolgáló alapelveket és minimumszabályokat.
(8)
Az EUSZ V. címének 2. fejezete alapján létrehozott válságkezelési műveleteknek és az azokban részt vevő személyzetnek - amennyiben az e műveleteket létrehozó jogi aktus így rendelkezik - alkalmazniuk kell a Tanács által elfogadott, az EU-minősített adatok védelmét szolgáló biztonsági szabályokat.
(9)
Az EU különleges képviselőinek és munkatársaiknak - amennyiben a vonatkozó tanácsi jogi aktus így rendelkezik - alkalmazniuk kell a Tanács által elfogadott, az EU-minősített adatok védelmét szolgáló biztonsági szabályokat.
(10)
Ez a határozat nem érinti az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 15. és 16. cikkét, valamint az azokat végrehajtó jogi aktusokat.
(11)
Ez a határozat nem érinti a tagállamok fennálló gyakorlatát a nemzeti parlamenteknek az Unió tevékenységével kapcsolatos tájékoztatása tekintetében.
(12)
Annak érdekében, hogy a Horvát Köztársaság európai uniós csatlakozására tekintettel biztosítani lehessen az EU-minősített adatok védelmét szolgáló biztonsági szabályok megfelelő időben történő alkalmazását, e határozatnak a kihirdetése napján kell hatályba lépnie,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
Cél, hatály és fogalommeghatározások
(1) Ez a határozat megállapítja az EU-minősített adatok védelmére vonatkozó alapelveket és minimumszabályokat.
(2) Ezek az alapelvek és minimumszabályok a Tanácsra és a Főtitkárságra alkalmazandók, és azokat - vonatkozó nemzeti jogszabályaikkal és rendelkezéseikkel összhangban - a tagállamoknak is be kell tartaniuk ahhoz, hogy mindegyikük biztos lehessen abban, hogy az EU-minősített adatok tekintetében azonos szintű védelem valósul meg.
(3) E határozat alkalmazásában az A. függelékben szereplő fogalommeghatározások alkalmazandók.
2. cikk
Az EU-minősített adat fogalmának meghatározása, minősítési szintek és minősítési jelölések
(1) „EU-minősített adat”: bármely olyan EU biztonsági minősítéssel ellátott adat és anyag, amelynek engedély nélküli hozzáférhetővé tétele különböző mértékben sértheti az Európai Unió, illetve egy vagy több tagállam érdekeit.
(2) Az EU-minősített adatok minősítési szintjei a következők:
a)
TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET: olyan adatok és anyagok, amelyeknek engedély nélküli hozzáférhetővé tétele rendkívül súlyosan sértheti az Európai Unió, illetve egy vagy több tagállam alapvető érdekeit;
b)
SECRET UE/EU SECRET: olyan adatok és anyagok, amelyeknek engedély nélküli hozzáférhetővé tétele súlyosan sértheti az Európai Unió vagy egy vagy több tagállam alapvető érdekeit;
c)
CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL: olyan adatok és anyagok, amelyeknek engedély nélküli hozzáférhetővé tétele sértheti az Európai Unió vagy egy vagy több tagállam alapvető érdekeit;
d)
RESTREINT UE/EU RESTRICTED: olyan adatok és anyagok, amelyeknek engedély nélküli hozzáférhetővé tétele hátrányosan érintheti az Európai Unió vagy egy vagy több tagállam alapvető érdekeit.
(3) Az EU-minősített adatokat a (2) bekezdés szerinti biztonsági minősítési jelöléssel kell ellátni. Az adatok ezenkívül tartalmazhatnak az érintett tevékenységi terület és a kibocsátó azonosítására, a terjesztés, valamint a felhasználás korlátozására vagy az átadhatóságra vonatkozó jelöléseket.
3. cikk
A minősítés szabályai
(1) Az illetékes hatóságok biztosítják az EU-minősített adatok megfelelő minősítését, minősített adatokként való egyértelmű azonosíthatóságát és azt, hogy minősítési szintjüket csak a szükséges ideig őrizzék meg.
(2) A kibocsátó előzetes írásbeli hozzájárulása nélkül nem lehet az EU-minősített adatokat visszaminősíteni vagy a minősítés alól feloldani, továbbá nem lehet azoknak a 2. cikk (3) bekezdésében említett jelöléseit módosítani vagy eltávolítani.
(3) A Tanács az EU-minősített adatok létrehozására vonatkozó biztonsági politikát hagy jóvá, amely gyakorlati minősítési útmutatót is tartalmaz.
4. cikk
A minősített adatok védelme
(1) Az EU-minősített adatokat e határozattal összhangban kell védeni.
(2) Az EU-minősített adatok birtokosai felelősek az adatok e határozat szerinti védelméért.
(3) Amennyiben a tagállamok nemzeti minősítési jelöléssel ellátott minősített adatokat visznek be az Unió struktúráiba vagy hálózataiba, a Tanács és a Tanács Főtitkársága ezeket az adatokat az azonos szintű EU-minősített adatokra alkalmazandó előírásoknak megfelelően védi a biztonsági minősítések B. függelékben szereplő egyenértékűségi táblázatában foglaltak szerint.
(4) EU-minősített adatok összessége magasabb minősítési szintnek megfelelő védelmet tehet indokolttá, mint a részeit alkotó egyes adatoké.
5. cikk
Biztonsági kockázatkezelés
(1) Az EU-minősített adatokat fenyegető kockázatokat folyamatként kell kezelni. A folyamat célja az ismert biztonsági kockázatok feltárása, az ilyen kockázatok elfogadható szintre történő csökkentésére irányuló biztonsági intézkedések meghatározása e határozat alapelveivel és minimumszabályaival összhangban és az intézkedések alkalmazása az „alapos védelem” A. függelékben meghatározott elvének megfelelően. A fenti intézkedések hatékonyságát folyamatosan értékelni kell.
(2) Az EU-minősített adatok teljes életciklusuk alatti védelmét szolgáló biztonsági intézkedések arányban állnak különösen az adatok biztonsági minősítésével, az adat vagy anyag formájával és mennyiségével, az EU-minősített adatok tárolására használt létesítmények elhelyezkedésével és felépítésével, valamint a szándékos károkozás és/vagy bűncselekményekből - a kémkedést, a szabotázst és a terrorizmust is ideértve - eredően helyi szinten fennálló fenyegetéssel.
(3) Az engedély nélküli hozzáférés és hozzáférhetővé tétel, valamint az adatok és anyagok sértetlensége vagy rendelkezésre állása megszűnésének megelőzése érdekében a szükséghelyzeti terveknek figyelembe kell venniük az EU-minősített adatok szükséghelyzet esetén való védelmének a szükségességét.
(4) Az üzletmenet-folytonossági terveknek a súlyos mulasztások vagy események által az EU-minősített adatok kezelésére és tárolására gyakorolt hatások csökkentését szolgáló megelőző és helyreállító intézkedéseket kell tartalmazniuk.
6. cikk
E határozat végrehajtása
(1) A Tanács - szükség esetén - a Biztonsági Bizottság ajánlására e határozat végrehajtását szolgáló intézkedéseket meghatározó biztonsági politikákat hagy jóvá.
(2) A Biztonsági Bizottság saját szintjén az e határozatot és a Tanács által jóváhagyott biztonsági politikákat kiegészítő vagy támogató biztonsági iránymutatásokat fogadhat el.
7. cikk
Személyi biztonság
(1) A személyi biztonság olyan intézkedések alkalmazását jelenti, amelyek biztosítják, hogy csak azon személyek kapjanak hozzáférést az EU-minősített adatokhoz:
-
akiknek esetében a „szükséges ismeret” feltétele teljesül,
-
akik adott esetben megfelelő szintű biztonsági ellenőrzésen átestek, valamint
-
akiket tájékoztattak felelősségükről.
(2) A személyi biztonsági tanúsítvánnyal kapcsolatos eljárások célja annak meghatározása, hogy egy adott személy számára - lojalitását, szavahihetőségét és megbízhatóságát figyelembe véve - engedélyezhető-e az EU-minősített adatokhoz való hozzáférés.
(3) A Főtitkárság személyi állománya minden olyan tagjának, akinek feladatai szükségessé teszik a CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vagy magasabb minősítésű EU-minősített adatokhoz való hozzáférést, illetve az ilyen adatok kezelését, az ilyen EU-minősített adatokhoz való hozzáférés engedélyezését megelőzően megfelelő szintű biztonsági ellenőrzésen kell átesnie. Az ilyen személyeknek engedélyt kell kapniuk a Főtitkárság kinevezésre jogosult hatóságától arra, hogy egy adott minősítési szintig és egy meghatározott időpontig hozzáférhessenek az EU-minősített adatokhoz.
(4) A 15. cikk (3) bekezdésében említett azon tagállami személyzetnek, amelynek feladatai szükségessé tehetik a CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vagy magasabb szintű EU-minősített adatokhoz való hozzáférést - az ilyen EU-minősített adatokhoz való hozzáférés engedélyezését megelőzően - megfelelő szintű biztonsági ellenőrzésen kell átesnie, vagy e személyek számára a nemzeti jogszabályokkal és rendelkezésekkel összhangban más módon, feladatkörüknél fogva megfelelő felhatalmazást kell adni.
(5) Az EU-minősített adatokhoz való hozzáférés engedélyezését megelőzően, majd azt követően rendszeres időközönként minden egyes személyt tájékoztatni kell az EU-minősített adatok e határozat szerinti védelmével kapcsolatos felelősségről, amelyet e személyeknek tudomásul kell venni.
(6) Az e cikk végrehajtására vonatkozó rendelkezéseket az I. melléklet tartalmazza.
8. cikk
Fizikai biztonság
(1) A fizikai biztonság az EU-minősített adatokhoz való illetéktelen hozzáférés megakadályozását célzó fizikai és technikai védelmi intézkedések alkalmazása.
(2) A fizikai biztonsági intézkedések célja jogosulatlan személyek titokban történő vagy erőszakos behatolásának a megakadályozása, jogosulatlan cselekményektől való elrettentés, azok megakadályozása és észlelése, valamint a személyzet tagjainak megkülönböztetése az EU-minősített adatokhoz való hozzáférés tekintetében, a szükséges ismeret elve alapján. Ezek az intézkedések kockázatkezelési eljáráson alapulnak.
(3) Fizikai biztonsági intézkedéseket kell bevezetni valamennyi helyiségben, épületben, irodában, teremben és egyéb területen, ahol EU-minősített adatokat kezelnek vagy tárolnak, ideértve azon területeket is, ahol a 10. cikk (2) bekezdésében meghatározott kommunikációs és információs rendszereket tárolják.
(4) A II. mellékletnek megfelelően biztonsági területként kell meghatározni és az illetékes biztonsági hatóságnak jóvá kell hagynia azokat a területeket, ahol CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vagy magasabb minősítéssel rendelkező EU-minősített adatot tárolnak.
(5) A CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vagy magasabb minősítési szintű EU-minősített adat védelmére kizárólag jóváhagyott berendezés vagy eszköz használható fel.
(6) Az e cikk végrehajtására vonatkozó rendelkezéseket a II. melléklet tartalmazza.
9. cikk
A minősített adatok kezelése
(1) A minősített adatok kezelése az EU-minősített adatok teljes életciklusán keresztüli ellenőrzésére szolgáló adminisztratív intézkedések alkalmazása a 7., a 8. és a 10. cikkben meghatározott intézkedések kiegészítéseként, és ezáltal az ilyen adatok szándékos vagy véletlenszerű illetéktelen tudomására jutásától vagy elvesztésétől való elrettentéshez és annak észleléséhez való hozzájárulásként. Az ilyen intézkedések különösen az EU-minősített adat előállítására, nyilvántartásba vételére, másolására, fordítására, visszaminősítésére, minősítése megszüntetésére, szállítására és megsemmisítésére vonatkoznak.
(2) A CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vagy magasabb szintű minősített adatokat továbbítás előtt és kézhezvételkor biztonsági célokból nyilvántartásba kell venni. A Főtitkárság és a tagállamok illetékes hatóságai gondoskodnak az erre a célra szolgáló nyilvántartási rendszer kiépítéséről. A TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET minősítésű adatokat elkülönített nyilvántartásokban kell kezelni.
(3) Az illetékes biztonsági hatóságnak rendszeresen ellenőriznie kell azokat a szerveket és létesítményeket, ahol EU-minősített adatokat kezelnek vagy tárolnak.
(4) Az EU-minősített adatoknak a szervek és létesítmények között történő, a fizikailag védett területeken kívüli továbbítása az alábbiak szerint történik:
a)
az EU-minősített adatokat - főszabályként - a 10. cikk (6) bekezdésével összhangban jóváhagyott, kriptográfiai termékekkel védett elektronikus úton továbbítják;
b)
amennyiben nem használnak az a) pontban említett eszközöket, az EU-minősített adatok szállítása az alábbiak szerint történik:
i.
vagy a 10. cikk (6) bekezdésével összhangban jóváhagyott kriptográfiai termékekkel védett elektronikus eszközökön (pl. USB-kulcsokon, CD-ken, merevlemezeken); vagy
ii.
bármely egyéb esetben az illetékes biztonsági hatóság által a III. mellékletben megállapított vonatkozó védelmi intézkedésekkel összhangban előírt módon.
(5) Az e cikk végrehajtására vonatkozó rendelkezéseket a III. és a IV. melléklet tartalmazza.
10. cikk
A kommunikációs és információs rendszerekben kezelt EU-minősített adatok védelme
(1) Az információvédelem a kommunikációs és információs rendszerek tekintetében azt jelenti, hogy az ilyen rendszerek megvédik az általuk kezelt adatot, továbbá a szükséges módon, a szükséges időben, a jogszerű felhasználók ellenőrzése alatt működnek. A hatékony információvédelem biztosítja az adatok megfelelő bizalmasságát, sértetlenségét, rendelkezésre állását, letagadhatatlanságát és hitelességét. Az információvédelem kockázatkezelési eljáráson alapul.
(2) „Kommunikációs és információs rendszer” (CIS): az elektronikus formában történő információkezelést lehetővé tevő rendszer. A CIS magában foglalja a működéséhez szükséges valamennyi eszközt, beleértve az infrastruktúrát, a szervezetet, a személyzetet és az információs forrásokat. Ezt a határozatot az EU-minősített adatokat kezelő CIS-ekre kell alkalmazni.
(3) A CIS az információvédelem koncepciójával összhangban kezeli az EU-minősített adatokat.
(4) Valamennyi CIS-t akkreditálni kell. Az akkreditáció célja, hogy biztosítva legyen, hogy e határozattal összhangban minden megfelelő biztonsági intézkedés végrehajtásra került, valamint az EU-minősített adatok és a CIS megfelelő szintű védelme biztosított. Az akkreditációs nyilatkozat meghatározza a minősített adatoknak azt a megengedett legmagasabb minősítési szintjét, amelyet a CIS kezelhet, valamint a kapcsolódó feltételeket.
(5) Biztonsági intézkedéseket kell alkalmazni a CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vagy magasabb szintű minősített adatokat kezelő CIS-ek védelmére annak érdekében, hogy nem szándékos elektromágneses kisugárzás miatt a minősített adatok bizalmassága ne sérüljön („TEMPEST biztonsági intézkedések”). Ezeknek a biztonsági intézkedéseknek arányosnak kell lenniük az adatok felhasználásának kockázatával és minősítésük szintjével.
(6) Amennyiben az EU-minősített adatok védelmét kriptográfiai termékek biztosítják, e termékek jóváhagyása az alábbiak szerint történik:
a)
a SECRET UE/EU SECRET és magasabb szintű minősített adatok bizalmasságát a Tanács - mint kriptográfiai jóváhagyó hatóság (CAA) - által a Biztonsági Bizottság ajánlása alapján jóváhagyott kriptográfiai termékekkel kell védeni;
b)
a CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vagy RESTREINT UE/EU RESTRICTED minősítésű adatok bizalmasságát a Tanács főtitkára (a továbbiakban: a főtitkár) - mint kriptográfiai jóváhagyó hatóság - által a Biztonsági Bizottság ajánlása alapján jóváhagyott kriptográfiai termékekkel kell védeni.
A b) pont ellenére a tagállami nemzeti rendszerekben a CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vagy RESTREINT UE/EU RESTRICTED minősítésű EU-minősített adatok bizalmassága a tagállam kriptográfiai jóváhagyó hatósága által jóváhagyott kriptográfiai termékekkel is védhető.
(7) EU-minősített adatok elektronikus eszközökkel történő továbbítása során jóváhagyott kriptográfiai termékeket kell használni. E követelmény ellenére szükséghelyzet esetén vagy a IV. mellékletben meghatározott speciális technikai konfigurációk esetén különleges eljárások alkalmazhatók.
(8) A Főtitkárság és a tagállamok illetékes hatóságai létrehozzák a következő információvédelmi funkciókat:
a)
információvédelmi hatóság;
b)
TEMPEST-hatóság;
c)
kriptográfiai jóváhagyó hatóság;
d)
kriptográfiai terjesztési hatóság.
(9) A Főtitkárság és a tagállamok illetékes hatóságai minden rendszer tekintetében létrehozzák a következőket:
a)
biztonsági akkreditációs hatóság;
b)
információvédelmi üzemeltetési hatóság.
(10) Az e cikk végrehajtására vonatkozó rendelkezéseket a IV. melléklet tartalmazza.
11. cikk
Iparbiztonság
(1) Az iparbiztonság olyan intézkedések alkalmazása, amelyek célja az EU-minősített adatok védelmének vállalkozók vagy alvállalkozók általi biztosítása a minősített szerződések megkötését megelőző tárgyalások és a szerződések teljes életciklusa során. Az ilyen szerződések nem járhatnak TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET szintű minősített adatokhoz való hozzáféréssel.
(2) A Tanács Főtitkársága az EU-minősített adatokhoz való hozzáférést vagy azok kezelését vagy tárolását magában foglaló vagy azzal járó feladatokkal szerződés keretében olyan gazdálkodó vagy más szervezetet bízhat meg, amely valamely tagállamban vagy olyan harmadik államban van bejegyezve, amely a 13. cikk (2) bekezdésének a) vagy b) pontja szerinti megállapodást vagy igazgatási megállapodást kötött.
(3) A Főtitkárság - mint szerződő hatóság - a minősített szerződések gazdálkodó vagy egyéb szervezetek részére történő odaítélésekor gondoskodik arról, hogy az iparbiztonságnak az e határozatban és a szerződésben foglalt minimumszabályait betartsák.
(4) Az egyes tagállamok nemzeti biztonsági hatósága, kijelölt biztonsági hatósága vagy bármely egyéb illetékes hatósága a nemzeti jogszabályok és rendelkezések által lehetővé tett mértékben biztosítja, hogy a területén bejegyzett vállalkozók és alvállalkozók - a szerződéskötést megelőző tárgyalások és a minősített szerződés teljesítése során - valamennyi megfelelő intézkedést megtesznek az EU-minősített adatok védelme érdekében.
(5) Az egyes tagállamok nemzeti biztonsági hatósága, kijelölt biztonsági hatósága vagy egyéb illetékes biztonsági hatósága a nemzeti jogszabályokkal és rendelkezésekkel összhangban gondoskodik arról, hogy az adott tagállamban nyilvántartásba vett, saját létesítményeikben CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vagy SECRET UE/EU SECRET minősítésű adathoz való hozzáférést igénylő minősített vállalkozói vagy alvállalkozói szerződésekben részt vevő vállalkozók vagy alvállalkozók - akár e szerződések teljesítése során, akár e szerződéseket megelőző szakaszban - rendelkeznek a megfelelő minősítési szintű telephely-biztonsági tanúsítvánnyal.
(6) Vállalkozók vagy alvállalkozók azon foglalkoztatottjai, akiknek a minősített szerződés teljesítéséhez CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vagy SECRET UE/EU SECRET minősítésű adatokhoz való hozzáféréssel kell rendelkeznie, az adott nemzeti biztonsági hatóság, kijelölt biztonsági hatóság vagy bármely más illetékes biztonsági hatóság személyi biztonsági tanúsítványt (PSC) bocsát ki a nemzeti jogszabályokkal és rendelkezésekkel, valamint az I. mellékletben foglalt biztonsági minimumszabályokkal összhangban.
(7) Az e cikk végrehajtására vonatkozó rendelkezéseket az V. melléklet tartalmazza.
12. cikk
Az EU-minősített adatok megosztása
(1) A Tanács meghatározza, hogy milyen feltételek mellett oszthatók meg a tulajdonában lévő EU-minősített adatok más uniós intézményekkel, szervekkel, hivatalokkal vagy ügynökségekkel. Ehhez létrehozható egy megfelelő keret, amelynek részét képezi intézményközi, illetve egyéb megállapodások megkötése, amennyiben az ennek érdekében szükséges.
(2) Ennek a keretnek biztosítania kell, hogy az EU-minősített adatok a minősítési szintjüknek megfelelő, valamint az e határozatban megállapított alapelvekkel és minimumszabályokkal egyenértékű alapelveknek és minimumszabályoknak megfelelő védelemben részesüljenek.
13. cikk
Minősített adatok harmadik államokkal és nemzetközi szervezetekkel való cseréje
(1) Amennyiben a Tanács megállapítja, hogy EU-minősített adatok harmadik állammal vagy nemzetközi szervezettel való cseréjére van szükség, akkor ehhez megfelelő eljárásrendet kell kialakítani.
(2) Az említett eljárásrend kialakításához és az átadott vagy átvett minősített adatok védelmét szolgáló kölcsönös szabályok meghatározásához:
a)
az Unió a minősített adatok megosztására és védelmére a biztonsági eljárásokról szóló megállapodásokat (a továbbiakban: az adatbiztonsági megállapodások) köt harmadik államokkal, illetve nemzetközi szervezetekkel; vagy
b)
az EU által átadni tervezett legfeljebb RESTREINT UE/EU RESTRICTED minősítési szintű adat átadására a VI. melléklet 17. pontjának megfelelően a főtitkár a Tanács Főtitkársága nevében igazgatási megállapodásokat köthet.
(3) A (2) bekezdésben említett adatbiztonsági vagy igazgatási megállapodások rendelkezéseket tartalmaznak annak biztosítására, hogy amennyiben a harmadik állam vagy a nemzetközi szervezet EU-minősített adatot kap, az ilyen adatot a minősítési szintjének és az e határozatban foglaltakkal legalább azonos szintű minimumszabályoknak megfelelő védelemben részesítsék.
(4) A Tanácstól származó EU-minősített adatok harmadik állam vagy nemzetközi szervezet részére történő átadásáról szóló határozatot csak a Tanács hozhatja meg eseti alapon, az adat jellegétől és tartalmától, az átvevő számára szükséges ismeret elvétől, valamint az Unió számára jelentkező előnyök mértékétől függően. Ha az átadni kért minősített adat kibocsátója nem a Tanács, akkor a Főtitkárságnak a kibocsátó előzetes írásbeli beleegyezését kell kérnie az adat átadásához. Ha a kibocsátó nem állapítható meg, feladatkörét a Tanács látja el.
(5) A harmadik államokban vagy nemzetközi szervezeteknél az átadott vagy kicserélt EU-minősített adatok védelmére bevezetett biztonsági intézkedések hatékonyságának megállapítása céljából értékelő látogatásokra kerül sor.
(6) Az e cikk végrehajtására vonatkozó rendelkezéseket a VI. melléklet tartalmazza.
14. cikk
A biztonsági szabályok megsértése és az EU-minősített adatok illetéktelen tudomására jutása
(1) A biztonsági szabályok megsértése az e határozatban foglalt biztonsági szabályokkal ellentétes cselekmény vagy mulasztás eredményeként következik be.
(2) Az EU-minősített adatok illetéktelen tudomására jutása akkor következik be, ha az adatok a biztonsági szabályok megsértésének következtében részben vagy egészben illetéktelen személyek tudomására jutnak.
(3) A biztonsági szabályok megsértését vagy azok feltételezett megsértését minden esetben haladéktalanul jelenteni kell az illetékes biztonsági hatóságnak.
(4) Amennyiben ismert, vagy alapos okkal gyanítható, hogy EU-minősített adatok illetéktelen személy tudomására jutottak vagy elvesztek, a nemzeti biztonsági hatóság vagy egyéb illetékes hatóság a vonatkozó jogszabályokkal és más rendelkezésekkel összhangban megteszi a szükséges intézkedéseket:
a)
a kibocsátó tájékoztatására;
b)
annak biztosítására, hogy a tények megállapítása érdekében az esetet olyan személyek vizsgálják ki, akiket a biztonsági szabályok megsértése közvetlenül nem érint;
c)
az Unió vagy a tagállamok érdekei tekintetében okozott esetleges károk felmérésére;
d)
az ismételt előfordulás megelőzése érdekében; valamint
e)
értesíti a megfelelő hatóságokat a megtett lépésekről.
(5) Az e határozatban megállapított biztonsági szabályokat megsértő személy a vonatkozó szabályok és rendelkezések szerint fegyelmi eljárás alá vonható. Az EU-minősített adatok illetéktelen tudomására jutásáért vagy elvesztéséért felelős személy a vonatkozó jogszabályok és rendelkezések szerint fegyelmi és/vagy jogi eljárás alá vonható.
15. cikk
Végrehajtási felelősség
(1) A Tanács minden szükséges intézkedést megtesz annak érdekében, hogy biztosítsa e határozat alkalmazásának általános összhangját.
(2) A főtitkár minden szükséges intézkedést megtesz annak érdekében, hogy az EU-minősített adatok és minden más minősített adat kezelésekor vagy tárolásakor a Tanács által igénybe vett helyszíneken és a Főtitkárságon belül a Főtitkárság tisztviselői és egyéb alkalmazottai, a Főtitkársághoz kirendelt személyek, valamint a Főtitkárság vállalkozói alkalmazzák e határozatot.
(3) A tagállamok minden megfelelő intézkedést meghoznak annak érdekében, hogy az EU-minősített adatok kezelésekor vagy tárolásakor a következő személyek betartsák e határozatot:
a)
a tagállamok Európai Unió melletti állandó képviseleteinek tagjai, valamint a Tanács vagy annak előkészítő szervei ülésein, valamint a Tanács egyéb tevékenységeiben részt vevő nemzeti küldöttek;
b)
a tagállamok nemzeti közigazgatásában foglalkoztatottak, beleértve a közigazgatáshoz delegált szakértőket is, akár a tagállamok területén, akár külföldön teljesítenek szolgálatot;
c)
az EU-minősített adatokhoz való hozzáférésre feladatkörüknél fogva megfelelően felhatalmazott egyéb személyek a tagállamokban; valamint
d)
a tagállamok szerződéses vállalkozói, akár a tagállamok területén, akár külföldön.
16. cikk
A Tanács biztonsági szervezete
(1) A Tanács - az e határozat alkalmazása általános összhangjának biztosításában betöltött szerepe részeként - jóváhagyja a következőket:
a)
a 13. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett megállapodások;
b)
a Tanács által kibocsátott vagy a Tanács tulajdonában lévő EU-minősített adatoknak a harmadik államok vagy nemzetközi szervezetek részére történő átadását jóváhagyó vagy engedélyező határozatok, a kibocsátó beleegyezésének elvével összhangban;
c)
a Biztonsági Bizottság által ajánlott éves értékelő látogatási program a tagállamok szerveinél és létesítményeinél, valamint az e határozatot vagy az e határozatban foglalt elveket alkalmazó uniós szerveknél, ügynökségeknél és szervezeteknél, valamint harmadik államokban és nemzetközi szervezeteknél tett értékelő látogatások az EU-minősített adatok védelme érdekében tett intézkedések hatékonyságának megállapítása céljából; valamint
d)
a 6. cikk (1) bekezdésében foglaltak szerinti biztonsági politikák.
(2) A főtitkár a Főtitkárság biztonsági hatósága. E minőségében a főtitkár:
a)
végrehajtja és folyamatosan felülvizsgálja a Tanács biztonsági politikáját;
b)
a Tanács tevékenységei szempontjából lényeges minősített adatok védelmével kapcsolatos valamennyi biztonsági kérdésben egyeztet a tagállamok nemzeti biztonsági hatóságával;
c)
a 7. cikk (3) bekezdésével összhangban engedélyt ad a Főtitkárság tisztviselői, egyéb alkalmazottai és a kirendelt nemzeti szakértők számára, hogy hozzáférjenek a CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vagy ennél magasabb minősítésű adatokhoz;
d)
adott esetben vizsgálatot rendel el a Tanács birtokában lévő vagy a Tanácsnál keletkezett minősített adatok tényleges vagy feltételezett illetéktelen tudomására jutása vagy elvesztése esetén, és felkéri a megfelelő biztonsági hatóságokat, hogy nyújtsanak segítséget a kivizsgálásban;
e)
rendszeres időközönként ellenőrzi a minősített adatok védelmét szolgáló, a Főtitkárság létesítményeiben érvényes biztonsági intézkedéseket;
f)
rendszeres időközönként látogatásokat tesz az e határozatot vagy az e határozatban foglalt elveket alkalmazó uniós szerveknél, ügynökségeknél és szervezeteknél, hogy értékelje az EU-minősített adatok védelmét szolgáló biztonsági intézkedéseket;
g)
az érintett nemzeti biztonsági hatóságokkal közösen és egyetértésben rendszeres időközönként értékeli az EU-minősített adatok védelmét szolgáló, a tagállamok szerveinél és létesítményeiben érvényes biztonsági intézkedéseket;
h)
gondoskodik a biztonsági intézkedések szükséges mértékű, a tagállamok és adott esetben harmadik államok, valamint nemzetközi szervezetek minősített adatok védelméért felelős hatóságaival való koordinálásáról, az EU-minősített adatok biztonságát veszélyeztető fenyegetések jellegére és az azokkal szembeni védekezés eszközeire vonatkozóan is; valamint
i)
a 13. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett igazgatási megállapodásokat köt.
A Főtitkárság Biztonsági Hivatala a főtitkár rendelkezésére áll, és segíti őt e feladatok végrehajtásában.
(3) A 15. cikk (3) bekezdésének végrehajtása céljából a tagállamok:
a)
kijelölik az EU-minősített adatok védelmét szolgáló biztonsági intézkedésekért felelős nemzeti biztonsági hatóságot - amelyek jegyzékét a C. függelék tartalmazza - annak érdekében, hogy
i.
a bármely nemzeti hatóság, szerv vagy ügynökség, vagy köz- vagy magánintézmény által belföldön vagy külföldön birtokolt EU-minősített adatok e határozatnak megfelelő védelemben részesüljenek;
ii.
az EU-minősített adatok védelmét szolgáló biztonsági intézkedéseket rendszeres időközönként ellenőrizzék, illetve értékeljék;
iii.
a nemzeti közigazgatásban vagy szerződéses vállalkozó által foglalkoztatott minden olyan személy, aki CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vagy magasabb szintű minősített adatokhoz hozzáférhet, megfelelő biztonsági ellenőrzésen essen át, vagy a nemzeti jogszabályokkal és rendelkezésekkel összhangban más módon, feladatkörénél fogva megfelelő felhatalmazást kapjon;
iv.
szükség szerint alakítsanak ki biztonsági programokat, hogy minimálisra csökkentsék az EU-minősített adatok illetéktelen tudomására jutásának vagy elvesztésének kockázatát;
v.
az EU-minősített adatok védelmével kapcsolatos biztonsági kérdésekről egyeztessenek más illetékes nemzeti hatóságokkal, beleértve az e határozatban említett hatóságokat is; valamint
vi.
válaszoljanak különösen az azon uniós szervektől, ügynökségektől és szervezetektől, valamint az EUSZ V. címének 2. fejezete alapján létrehozott műveletek részéről, továbbá az EU különleges képviselőitől (EUKK) és munkatársaitól érkező megfelelő biztonsági tanúsítványok iránti kérelmekre, amelyek alkalmazzák e határozatot vagy az e határozatban foglalt elveket;
b)
biztosítják, hogy illetékes hatóságaik tájékoztassák és tanáccsal lássák el kormányukat és - ez utóbbi útján - a Tanácsot az EU-minősített adatok biztonságát fenyegető veszélyek jellegéről és az azokkal szemben alkalmazandó védelmi eszközökről.
17. cikk
Biztonsági Bizottság
(1) Biztonsági Bizottság jön létre. A bizottság megvizsgálja és értékeli az e határozat alkalmazási körébe tartozó valamennyi biztonsági kérdést, és adott esetben ajánlásokat tesz a Tanácsnak.
(2) A Biztonsági Bizottság a tagállamok nemzeti biztonsági hatóságainak képviselőiből áll, és ülésein részt vesz a Bizottság és az EKSZ egy képviselője. A Biztonsági Bizottság elnöke a főtitkár vagy a kijelölt képviselője. A Biztonsági Bizottság a Tanács utasításai alapján, vagy a főtitkár vagy egy nemzeti biztonsági hatóság kérésére ülésezik.
Az e határozatot vagy az e határozatban foglalt elveket alkalmazó uniós szervek, ügynökségek és szervezetek is meghívást kaphatnak az üléseken való részvételre, ha őket érintő kérdéseket vitatnak meg.
(3) A Biztonsági Bizottságnak úgy kell megszerveznie tevékenységét, hogy a biztonság meghatározott területei tekintetében ajánlásokat tudjon tenni. A bizottság információvédelmi kérdésekkel foglalkozó csoportot és szükség esetén egyéb szakértői csoportokat hoz létre. Elkészíti a szakértői csoportok feladatmeghatározását, és tevékenységükről - adott esetben a Tanácsnak tett ajánlásokról is - jelentéseket kap.
18. cikk
A korábbi határozat hatályon kívül helyezése
(1) Ez a határozat hatályon kívül helyezi a 2011/292/EU tanácsi határozatot (2), és annak helyébe lép.
(2) A 2001/264/EK (3) és a 2011/292/EU tanácsi határozat értelmében minősített valamennyi EU-minősített adatot továbbra is e határozat vonatkozó rendelkezéseivel összhangban kell védeni.
19. cikk
Hatálybalépés
Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.
Kelt Brüsszelben, 2013. szeptember 23-án.