PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 30. října 2014
o rovnocennosti regulačního rámce Japonska pro ústřední protistrany s požadavky nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů
(2014/752/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 ze dne 4. července 2012 o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů (1), a zejména na čl. 25 odst. 6 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Cílem postupu uznávání ústředních protistran usazených v třetích zemích, který je stanoven v článku 25 nařízení (EU) č. 648/2012, je umožnit ústředním protistranám, které jsou usazeny a mají povolení v třetích zemích, jejichž právní normy jsou rovnocenné s normami stanovenými v uvedeném nařízení, poskytovat clearingové služby členům clearingového systému a obchodním systémům usazeným v Unii. Tento postup uznávání a rozhodnutí o rovnocennosti v něm stanovené tak přispívá k dosažení ústředního cíle nařízení (EU) č. 648/2012, jímž je snížit systémové riziko rozšířením používání bezpečných a spolehlivých ústředních protistran při clearingu smluv o mimoburzovních (OTC) derivátech, včetně případů, kdy jsou tyto ústřední protistrany usazeny a povoleny ve třetí zemi.
(2)
Aby byl právní režim třetí země považován za rovnocenný s právním režimem Unie pro ústřední protistrany, musí být účinek platných právních předpisů a předpisů o dohledu v podstatě rovnocenný s požadavky Unie, pokud jde o regulační cíle, kterých dosahují. Účelem tohoto posouzení rovnocennosti je tedy ověřit, zda právní předpisy a předpisy o dohledu Japonska zajišťují, že ústřední protistrany, které jsou usazeny a mají povolení v Japonsku, nevystavují členy clearingového systému a obchodní systémy usazené v Unii vyššímu riziku, než by tomu mohlo být ze strany ústředních protistran povolených v Unii, a tudíž nepředstavují nepřijatelnou míru systémového rizika v Unii.
(3)
Dne 1. září 2013 Komise obdržela odborný posudek Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy (ESMA) k právním předpisům a předpisům o dohledu, které se vztahují na ústřední protistrany usazené v Japonsku. Dne 27. ledna 2014 byl doručen dodatek k tomuto posudku. Ze závěru odborného posudku vyplývá, že mezi právně závaznými požadavky, které se na úrovni jurisdikce vztahují na ústřední protistrany v Japonsku, a právně závaznými požadavky pro ústřední protistrany podle nařízení (EU) č. 648/2012, existuje řada rozdílů. Toto rozhodnutí se však neopírá jen o srovnávací analýzu právně závazných požadavků, které se vztahují na ústřední protistrany v Japonsku, ale také o posouzení účinku těchto požadavků z hlediska úrovně zmírňování rizika, které dosahují.
(4)
V souladu s čl. 25 odst. 6 nařízení (EU) č. 648/2012 musejí být splněny tři podmínky, aby bylo možné určit, zda jsou právní předpisy a předpisy o dohledu třetí země pro ústřední protistrany povolené v dané třetí zemi rovnocenné s požadavky stanovenými v uvedeném nařízení.
(5)
Podle první podmínky musí ústřední protistrany povolené ve třetí zemi splňovat právně závazné požadavky, jež jsou rovnocenné požadavkům stanoveným v hlavě IV nařízení (EU) č. 648/2012.
(6)
K právně závazným požadavkům Japonska na clearingové organizace v něm povolené patří zákon Financial Instruments and Exchange Act 2006 (dále jen „zákon FIEA“), který stanoví rámec dohledu nad organizacemi, které provádějí clearing cenných papírů a finančních derivátů, a zákon Commodity Derivatives Act 2009 (dále jen „zákon CDA“), který stanoví rámec dohledu nad organizacemi, které provádějí clearing komodit. Toto rozhodnutí se vztahuje pouze na režim stanovený v zákoně FIEA.
(7)
V zákoně FIEA se stanoví, že před udělením povolení k vykonávání clearingových činností se musí předseda vlády Japonska ubezpečit o tom, že clearingová organizace zavedla obchodní pravidla, tj. vnitřní pravidla a postupy clearingové organizace, která jsou v souladu s platnými právními předpisy; že finanční situace clearingové organizace je postačující pro vykonávání clearingu finančních nástrojů; že předpokládaná příjmová a výdajová situace spojená s výkonem činnosti clearingové organizace je příznivá; že zaměstnanci clearingové organizace mají dostatečné znalosti a zkušenosti na to, aby mohli vykonávat clearing finančních nástrojů náležitým způsobem a s jistotou, a že struktura a systém clearingové organizace jsou dostatečně vyvinuté, aby mohlo vypořádání probíhat vhodným způsobem. Podle čl. 194-7 odst. 1 zákona FIEA předseda vlády přenese pravomoci, které mu byly svěřeny podle zákona FIEA, na komisaře Japonské agentury pro finanční služby (Financial Services Agency of Japan, JFSA). Komisař JFSA je tak odpovědný za udělování povolení k vykonávání clearingových činností.
(8)
Kromě toho JFSA v prosinci 2013 zveřejnila Comprehensive Guidelines for Supervision of Financial Market Infrastructures (dále jen „pokyny“), které podrobně rozebírají rámec dohledu nad infrastrukturou finančních trhů, včetně clearingových organizací, a zejména způsob, jakým mají clearingové organizace dodržovat zákon FEIA. Tyto pokyny se provádějí do vnitřních pravidel a postupů clearingových organizací.
(9)
Právně závazné požadavky Japonska mají dvoustupňovou strukturu. Hlavní zásady pro clearingové organizace podle zákona FIEA („základní pravidla“) stanoví jednotné normy, které musí clearingové organizace dodržovat, aby získaly povolení poskytovat clearingové služby v Japonsku. Tato základní pravidla tvoří první stupeň právně závazných požadavků Japonska. Aby clearingové organizace prokázala svůj soulad se základními pravidly, musí komisaři JFSA předložit svá vnitřní pravidla a postupy ke schválení. Tato vnitřní pravidla a postupy tvoří druhý stupeň právně závazných požadavků Japonska a v souladu s pokyny musí poskytovat podrobné informace o tom, jak bude clearingová organizace žádající o povolení dodržovat uvedené přísné normy. Kromě toho vnitřní pravidla a postupy clearingové organizace obsahují další ustanovení, kterými se doplňují základní pravidla. Jakmile komisař JFSA tato vnitřní pravidla a postupy schválí, stanou se pro clearingové organizace právně závaznými. Tato pravidla jsou tak nedílnou součástí právních předpisů a předpisů o dohledu, které musí ústřední protistrany usazené v Japonsku dodržovat. V případě nedodržení základních pravidel nebo vnitřních pravidel a postupů clearingové organizace má komisař JFSA pravomoc podniknout vůči clearingové organizaci správní kroky, např. vydat příkaz nařizující zlepšení obchodních operací nebo odebrat clearingové organizaci povolení v plném či částečném rozsahu.
(10)
Základní pravidla pro clearingové organizace doplněná o vnitřní pravidla a postupy těchto organizací vedou v podstatě k rovnocenným výsledkům jako pravidla stanovená v hlavě IV nařízení (EU) č. 648/2012. Na základě právně závazných požadavků na clearingové organizace, které se týkající počtu selhání, jež mají být kryty celkovými finančními zdroji, se od clearingových organizací, jež vykonávají clearing více než 95 % celkového objemu clearingových operací v Japonsku, požaduje, aby pokryly selhání nejméně dvou členů clearingového systému, vůči nimž mají největší expozice za mimořádných, ale reálných tržních podmínek (dále jen „zásada minimálního pokrytí“). Tento požadavek zajišťuje rovnocenný stupeň zmírňování rizika, jako vyžadují požadavky stanovené v hlavě IV nařízení (EU) č. 648/2012, a proto by měl být považován za rovnocenný.
(11)
Na základě právně závazných požadavků na clearingové organizace, které se týkají rizika likvidity, se od clearingových organizací, jež vykonávají clearing více než 95 % celkového objemu clearingových operací v Japonsku, požaduje, aby uplatňovaly zásadu minimálního pokrytí. Tento požadavek zajišťuje rovnocenný stupeň zmírňování rizika, jako vyžadují požadavky stanovené v hlavě IV nařízení (EU) č. 648/2012, a proto by měl být považován za rovnocenný. Nakonec, právně závazné požadavky na všechny clearingové organice, které se týkají zachování provozu, požadavků na kolaterál, investiční politiky, vypořádacího rizika, oddělování a přenositelnosti, výpočtu počátečních marží, řídících systémů, včetně organizačních požadavků, požadavků týkajících se vrcholového vedení, výboru pro rizika, vedení záznamů, kvalifikované účasti, informací předávaných příslušnému orgánu, střetu zájmů, externího zajišťování činností a provozování podnikatelské činnosti, vedou v podstatě k rovnocenným výsledkům jako požadavky stanovené v nařízení (EU) č. 648/2012, a měly by být považovány za rovnocenné.
(12)
Komise proto dospěla k závěru, že právní předpisy a předpisy o dohledu Japonska zajišťují, že clearingové organizace povolené v Japonsku splňují právně závazné požadavky, jež jsou rovnocenné požadavkům stanoveným v hlavě IV nařízení (EU) č. 648/2012.
(13)
Podle druhé podmínky v čl. 25 odst. 6 nařízení (EU) č. 648/2012 musí právní předpisy a předpisy o dohledu Japonska pro ústřední protistrany povolené v Japonsku zajišťovat, že ústřední protistrany podléhají průběžnému účinnému dohledu a vynucování.
(14)
JFSA je odpovědná za dohled nad infrastrukturou finančních trhů. JFSA průběžně sleduje, zda clearingové organizace dodržují požadavky na řízení rizik, prostřednictvím postupů dohledu a zkoumání na základě vyhodnocení rizik, včetně prověřování obezřetnostních požadavků. JFSA může clearingové organizace zejména požádat, aby mu poskytly informace, zprávy a další materiály týkající se jejich obchodování, a může provést kontrolu obchodních operací, záznamů a účetních knih clearingových organizací. Rovněž posuzuje, jak clearingové organizace dodržují své povinnosti. Na základě těchto kontrol vydává zprávu, která uvádí všechny zjištěné nedostatky. JFSA má na zajištění toho, aby clearingové organizace napravily zjištěné problémy náležitým způsobem, různé nástroje, například může od clearingových organizací požadovat, aby předložily písemný důkaz o včasné nápravě uvedených problémů. JFSA má i další prostředky k vymáhání dodržování předpisů, např. možnost vydat příkazy nařizující zlepšení obchodních operací a vymáhat plnění těchto příkazů. JFSA může rovněž clearingové organizaci odebrat povolení v plném či částečném rozsahu.
(15)
Komise proto dospěla k závěru, že právní předpisy a předpisy o dohledu Japonska pro ústřední protistrany povolené v Japonsku zajišťují, že jsou ústřední protistrany předmětem průběžného účinného dohledu a vynucování.
(16)
Podle třetí podmínky v čl. 25 odst. 6 nařízení (EU) č. 648/2012 musí právní předpisy a předpisy o dohledu Japonska zahrnovat účinný rovnocenný systém pro uznávání ústředních protistran povolených podle právních režimů třetích zemí.
(17)
Ústřední protistrany z třetích zemí mohou požádat o vydání povolení pro zahraniční ústřední protistrany, které jim umožňuje poskytovat v Japonsku stejné služby jako ty, k jejichž poskytování mají povolení v třetí zemi. Kritéria vztahující se na ústřední protistrany z třetích zemí, které žádají o povolení, jsou podobná kritériím, která se vztahují na udělování povolení pro japonské clearingové organizace. Ústřední protistrana z třetí země žádající o povolení by na základě právních předpisů a předpisů o dohledu, které se uplatňují v třetí zemi, měla mít zejména dostatečný finanční základ, dostatečně kvalifikované a zkušené zaměstnance, jakož i dostatečný systém a struktury, aby mohla clearingové činnosti vykonávat náležitým způsobem a s jistotou. Ústřední protistrany třetích zemí jsou navíc osvobozeny od určitých požadavků, které se vztahují na tuzemské ústřední protistrany povolené v Japonsku, pokud jim zahraniční orgány, se kterými JFSA uzavřela dohodu o spolupráci, udělily rovnocenné povolení.
(18)
Je proto nutné konstatovat, že právní předpisy a předpisy o dohledu Japonska zajišťují účinný rovnocenný systém pro uznávání ústředních protistran třetích zemí.
(19)
Je tedy na místě se domnívat, že právní předpisy a předpisy o dohledu Japonska pro clearingové organizace splňují podmínky stanovené v čl. 25 odst. 6 nařízení (EU) č. 648/2012, a tyto právní předpisy a předpisy o dohledu lze považovat za rovnocenné s požadavky stanovenými v nařízení (EU) č. 648/2012. Na základě informací od ESMA by měla Komise i nadále sledovat vývoj japonského právního a dohledového rámce pro ústřední protistrany a plnění podmínek, na jejichž základě bylo toto rozhodnutí přijato.
(20)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Evropského výboru pro cenné papíry,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Pro účely čl. 25 odst. 6 nařízení (EU) č. 648/2012 se právní předpisy a předpisy o dohledu Japonska, které se vztahují na clearingové organizace povolené v Japonsku a které tvoří zákon Financial Instruments and Exchange Act 2006 (FIEA) spolu s doplňující příručkou Comprehensive Guidelines for Supervision of Financial Market Infrastructures, považují za rovnocenné s požadavky stanovenými v nařízení (EU) č. 648/2012.
Článek 2
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 30. října 2014.
A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA
(2014. október 30.)
Japán központi szerződő felekre vonatkozó szabályozási keretének a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet követelményeivel való egyenértékűségéről
(2014/752/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló, 2012. július 4-i 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 25. cikke (6) bekezdésére,
mivel:
(1)
A harmadik országban székhellyel rendelkező központi szerződő felek elismerésére vonatkozó, a 648/2012/EU rendelet 25. cikkében rögzített eljárás célja, hogy az említett rendeletben rögzítettekkel egyenértékű szabályozási standardokat alkalmazó harmadik országban székhellyel rendelkező és ott engedélyezett központi szerződő felek számára lehetővé tegye elszámolási szolgáltatások nyújtását az Unióban székhellyel rendelkező klíringtagoknak vagy kereskedési helyszíneknek. Az elismerési eljárás és az annak keretében hozott, az egyenértékűségre vonatkozó határozat így hozzájárul a 648/2012/EU rendelet átfogó céljának eléréséhez: a stabil és biztonságos központi szerződő felek - ideértve a harmadik országban székhellyel rendelkező és ott engedélyezett központi szerződő feleket is - alkalmazásának a tőzsdén kívüli származtatott ügyletek elszámolására történő kiterjesztése révén csökkenti a rendszerszintű kockázatot.
(2)
Annak érdekében, hogy valamely harmadik ország jogi szabályozását az uniós jogi szabályozással egyenértékűnek lehessen elismerni a központi szerződő felek tekintetében, a harmadik ország jogi és felügyeleti keretrendszerének alkalmazása lényegileg az uniós követelményekkel egyenértékű eredményre kell vezessen az elért szabályozási célkitűzések tekintetében. Az egyenértékűség értékelésének célja ezért annak ellenőrzése, hogy Japán jogi és felügyeleti keretrendszere biztosítja-e, hogy az ott székhellyel rendelkező és engedélyezett központi szerződő felek nem teszik ki az Unióban székhellyel rendelkező klíringtagokat és kereskedési helyszíneket nagyobb kockázatnak, mint amekkorának az Unióban engedélyezett központi szerződő felek tennék ki őket, és következésképpen nem okoznak elfogadhatatlan mértékű rendszerszintű kockázatot az Unióban.
(3)
A Bizottság 2013. szeptember 1-jén megkapta az Európai Értékpapír-piaci Hatóságnak (ESMA) a Japánban székhellyel rendelkező központi szerződő felekre alkalmazandó jogi és felügyeleti keretrendszerről alkotott szakvéleményét. 2014. január 27-én kiegészítést kapott a szakvéleményhez. A szakvélemény megállapította, hogy számos eltérés van a központi felekre Japánban igazságszolgáltatási szinten alkalmazandó jogilag kötelező érvényű követelmények, valamint a 648/2012/EU rendelet szerinti jogilag kötelező érvényű követelmények között. Mindazonáltal ez a határozat nemcsak a központi szerződő felekre Japánban alkalmazandó jogilag kötelező érvényű követelmények összehasonlító elemzésén alapul, hanem a szóban forgó követelmények eredményeként elért kockázatcsökkentés értékelésén is.
(4)
A 648/2012/EU rendelet 25. cikkének (6) bekezdésével összhangban három feltételnek kell teljesülnie annak megállapításához, hogy a harmadik ország jogi és felügyeleti keretrendszere az adott harmadik országban engedéllyel rendelkező központi szerződő felek tekintetében egyenértékű az említett rendeletben rögzített követelményekkel.
(5)
Az első feltétel értelmében az adott harmadik országban engedéllyel rendelkező központi szerződő feleknek olyan, jogilag kötelező érvényű követelményeket kell teljesíteniük, amelyek egyenértékűek a 648/2012/EU rendelet IV. címében megállapított követelményekkel.
(6)
A Japánban engedélyezett elszámoló szervezetekre vonatkozó jogilag kötelező érvényű követelmények a következő jogszabályokat foglalják magukban: a pénzügyi instrumentumokra és a tőzsdére vonatkozó 2006. évi törvény (Financial Instruments and Exchange Act - FIEA), amely létrehozza az értékpapírokat és származtatott termékeket elszámoló szervezetekre vonatkozó felügyeleti keretet, valamint az árupiaci származtatott termékekre vonatkozó 2009. évi törvény (Commodity Derivatives Act - CDA), amely a tőzsdei árukat elszámoló szervezetek felügyeleti keretét jelenti. Ez a határozat csak az FIEA keretében rögzített szabályozásra terjed ki.
(7)
Az FIEA előírja, hogy az elszámolási tevékenység végzésére jogosító engedély megadása előtt Japán miniszterelnökének meg kell győződnie a következőkről: az elszámoló szervezet olyan - belső szabályaiból és eljárásaiból álló - üzleti szabályokkal rendelkezik, amelyek megfelelnek a hatályos törvényeknek és rendeleteknek; az elszámoló szervezet pénzügyi helyzete megfelelő a pénzügyi eszközök elszámolásának végrehajtásához; az elszámoló szervezet tervezett bevételére és ügyviteli kiadásaira vonatkozó várakozások kedvezőek; az elszámoló szervezet személyzete elegendő tudással és tapasztalattal rendelkezik ahhoz, hogy megfelelően és megbízhatóan hajtsa végre a pénzügyi eszközök elszámolását; valamint, hogy az elszámoló szervezet struktúrájának és rendszerének kialakítása megfelelő ahhoz, hogy az elszámolás megfelelően működjön. Az FIEA 194-7. cikkének (1) bekezdése szerint a miniszterelnök a pénzügyi szolgáltatásokkal foglalkozó ügynökségre (Financial Services Agency of Japan - JFSA) ruházza át az FIEA-ból eredő hatásköreit. Ezért a JFSA vezetőjének a feladata az elszámolásra vonatkozó engedély kiadása.
(8)
Emellett a pénzügyi szolgáltatásokkal foglalkozó ügynökség 2013 decemberében közzétette a pénzpiaci infrastruktúrák felügyeletére vonatkozó átfogó iránymutatást (a továbbiakban: az iránymutatás), amely részletezi a pénzpiaci infrastruktúrákra, többek között az elszámoló szervezetekre vonatkozó felügyeleti keretet, mindenekelőtt azt, hogy az elszámoló szervezeteknek milyen módon kell megfelelniük az FIEA-nak. Az iránymutatás végrehajtását a belső szabályok és eljárások biztosítják.
(9)
Japán jogilag kötelező érvényű követelményei így kétszintű struktúrát alkotnak. Az FIEA által az elszámoló szervezetekre vonatkozóan rögzített alapelvek (elsődleges szabályok) magas szintű előírásokat határoznak meg, amelyeket az elszámoló szervezeteknek be kell tartaniuk ahhoz, hogy engedélyt kapjanak elszámolási szolgáltatások nyújtására Japánban. Ezek az elsődleges szabályok alkotják Japánban a jogilag kötelező érvényű követelmények első szintjét. Az elsődleges szabályoknak való megfelelés bizonyítása céljából az elszámoló szervezetnek jóváhagyásra be kell nyújtania belső szabályait és eljárásait a pénzügyi szolgáltatásokkal foglalkozó ügynökség vezetőjének. Az említett belső szabályok és eljárások jelentik Japánban a jogilag kötelező érvényű követelmények második szintjét, amelynek részletes előírásokat kell tartalmaznia arra vonatkozóan, hogy a kérelmező elszámoló szervezet milyen módon teljesítse a szóban forgó magas szintű előírásokat az iránymutatásnak megfelelően. Emellett az elszámoló szervezetek belső szabályai és eljárásai az elsődleges szabályokat kiegészítő rendelkezéseket tartalmaznak. A pénzügyi szolgáltatásokkal foglalkozó ügynökség vezetője általi jóváhagyást követően az említett belső szabályok és eljárások jogilag kötelező érvényűvé válnak az elszámoló szervezet számára. Következésképpen a szóban forgó szabályok szerves részét képezik a Japánban székhellyel rendelkező központi szerződő felek által betartandó jogi és felügyeleti keretrendszernek. Amennyiben az elszámoló szervezet nem tartja be az elsődleges szabályokat vagy belső szabályait és eljárásait, a pénzügyi szolgáltatásokkal foglalkozó ügynökség vezetője hatáskörrel rendelkezik ahhoz, hogy közigazgatási intézkedéseket tegyen az elszámoló szervezettel szemben, beleértve az üzleti tevékenység javítására irányuló utasításokat, illetve az elszámoló szervezet engedélyének részbeni vagy teljes visszavonását.
(10)
Az elszámoló szervezetekre vonatkozó elsődleges szabályok, amelyeket kiegészítenek a szervezetek belső szabályai és eljárásai, lényegileg a 648/2012/EU rendelet IV. címében foglalt szabályok hatásával egyenértékű eredményre vezetnek. Mindenekelőtt az elszámoló szervezetekre alkalmazandó azon jogilag kötelező érvényű követelmények, amelyek szerint az összes pénzügyi forrásnak fedeznie kell bizonyos számú nemteljesítést, úgy rendelkeznek, hogy azoknak az elszámoló szervezeteknek, amelyek a Japánban elszámolt ügyletvolumen több mint 95 %-ának elszámolását végzik, rendkívüli, de valószerű piaci körülmények között legalább azon két klíringtag nemteljesítésének fedezésére képesnek kell lenniük, amelyekkel szemben a legnagyobb a kitettségük (minimális fedezet elve - cover 2 principle). Ez a követelmény a 648/2012/EU rendelet IV. címében foglalt követelmények által elért kockázatcsökkentéssel egyenértékű kockázatcsökkentést biztosít, következésképpen egyenértékűnek tekintendő.
(11)
Az elszámoló szervezetekre alkalmazandó jogilag kötelező érvényű követelmények a likviditási kockázat tekintetében előírják, hogy a Japánban elszámolt ügyletvolumen több mint 95 %-ának elszámolását végrehajtó elszámoló szervezetek alkalmazzák a minimális fedezet elvét. Ez a követelmény a 648/2012/EU rendelet IV. címében foglalt követelmények által elért kockázatcsökkentésnek megfelelő mértékű kockázatcsökkentést biztosít, következésképpen egyenértékűnek tekintendő. Végül, a elszámoló szervezetekre alkalmazandó jogilag kötelező érvényű követelmények az üzletmenet-folytonosság, a biztosítéki követelmények, a befektetési politika, az elszámolási kockázat, az elkülönítés és hordozhatóság, a kezdeti fedezetek kiszámítása és az irányítás, többek között a szervezeti követelmények, a felső vezetésre vonatkozó előírások, a kockázatkezelési bizottság, az adatnyilvántartás, a befolyásoló részesedés, az illetékes hatóságnak továbbítandó információ, az összeférhetetlenség, a kiszervezés, és az üzletviteli szabályok tekintetében lényegileg a 648/2012/EU rendeletben foglalt követelményekkel egyenértékű eredményre vezetnek, következésképpen egyenértékűnek tekintendők.
(12)
A Bizottság ezért megállapítja, hogy a japán jogi és felügyeleti keretrendszer biztosítja, hogy az ott engedéllyel rendelkező elszámoló szervezetek megfelelnek a 648/2012/EU rendelet IV. címében meghatározott követelményekkel egyenértékű jogilag kötelező érvényű követelményeknek.
(13)
A 25. cikk (6) bekezdésében foglalt második feltétel értelmében Japán jogi és felügyeleti keretrendszerének a központi szerződő felek tekintetében biztosítania kell, hogy az ott engedéllyel rendelkező központi szerződő felek folyamatos és hatékony felügyelet és végrehajtás hatálya alá essenek.
(14)
A pénzügyi szolgáltatásokkal foglalkozó ügynökség felelős a pénzpiaci infrastruktúrák felügyeletéért. A pénzügyi szolgáltatásokkal foglalkozó ügynökség megfigyelés és a prudenciális követelmények tesztelését magában foglaló kockázatalapú vizsgálati eljárások révén folyamatosan nyomon követi az elszámoló szervezetek kockázatkezelési előírásoknak való megfelelését. Mindenekelőtt a pénzügyi szolgáltatásokkal foglalkozó ügynökség felkérheti az elszámoló szervezetet, hogy adjon tájékoztatást, tegyen jelentést vagy nyújtson be egyéb dokumentumot az üzleti tevékenységére vonatkozóan, és ellenőrizheti az elszámoló szervezet üzleti nyilvántartását és könyveit. Továbbá megvizsgálja, hogy az elszámoló szervezetek betartják-e kötelezettségeiket. Ezeket a vizsgálatokat jelentésben összegzik, amely azonosítja az észlelt hiányosságokat. Különböző intézkedések állnak a pénzügyi szolgáltatásokkal foglalkozó ügynökség rendelkezésére annak biztosításához, hogy az elszámoló szervezetek megfelelően kezeljék a megállapított problémákat, többek között előírhatják az elszámoló szervezetek számára, hogy írásban bizonyítsák: megfelelő időben orvosolták ezeket a problémákat. A pénzügyi szolgáltatásokkal foglalkozó ügynökség további eszközökkel is rendelkezik a megfelelés érvényesítéséhez, többek között utasítást adhat az üzleti tevékenység javítására és kikényszerítheti ezeknek az utasításoknak a végrehajtását. Emellett a pénzügyi szolgáltatásokkal foglalkozó ügynökség részben vagy teljes egészében visszavonhatja az elszámoló szervezet engedélyét.
(15)
A Bizottság ezért megállapítja, hogy Japán jogi és felügyeleti keretrendszere biztosítja, hogy az ott engedéllyel rendelkező központi szerződő felek folyamatos és hatékony felügyelet és végrehajtás hatálya alá esnek.
(16)
A 648/2012/EU rendelet 25. cikkének (6) bekezdésében foglalt harmadik feltétel értelmében Japán jogi és felügyeleti keretrendszerének ténylegesen egyenértékű rendszert kell biztosítania a harmadik ország jogi szabályozása alapján engedélyezett központi szerződő felek (a továbbiakban: harmadik országbeli központi szerződő felek) elismerése tekintetében.
(17)
A harmadik országbeli központi szerződő felek külföldi központi szerződő félre vonatkozó engedélyt kérelmezhetnek, amely lehetővé teszi számukra, hogy ugyanolyan szolgáltatásokat nyújtsanak Japánban, mint amilyen szolgáltatások nyújtására engedéllyel rendelkeznek az érintett harmadik országban. Az engedélyt kérelmező harmadik országbeli központi szerződő félre alkalmazandó kritériumok hasonlóak a japán elszámoló szervezetek engedélyezésére vonatkozó kritériumokhoz. Mindenekelőtt a kérelmező harmadik országbeli központi szerződő félnek - a harmadik országban hatályos jogi és felügyeleti keretrendszer alapján - elegendő pénzügyi forrással, kellő tudással és tapasztalt személyzettel, valamint megfelelő rendszerrel és struktúrával kell rendelkeznie ahhoz, hogy megfelelően és megbízhatóan hajtsa végre az elszámolási tevékenységet. Emellett a harmadik országbeli központi szerződő fél mentesül egyes, a Japánban engedélyezett belföldi központi szerződő felekre vonatkozó követelmények alól, amennyiben olyan külföldi hatóság által kiállított, egyenértékű engedéllyel rendelkezik, mely hatósággal a pénzügyi szolgáltatásokkal foglalkozó ügynökség együttműködési megállapodást kötött.
(18)
Ezért úgy tekintendő, hogy Japán jogi és felügyeleti keretrendszere ténylegesen egyenértékű rendszert biztosít a harmadik országbeli központi szerződő felek elismerése tekintetében.
(19)
Úgy tekinthető tehát, hogy Japán jogi és felügyeleti keretrendszere az elszámoló szervezetek tekintetében teljesíti a 648/2012/EU rendelet 25. cikkének (6) bekezdésében foglalt feltételeket, és e jogi és felügyeleti keretrendszer a 648/2012/EU rendeletben foglalt követelményekkel egyenértékűnek tekintendő. A Bizottságnak - az ESMA-tól kapott tájékoztatást figyelembe véve - továbbra is nyomon kell követnie a központi szerződő felekkel kapcsolatos japán jogi és felügyeleti keretrendszer alakulását, valamint az e határozat meghozatalának alapját képező feltételek teljesülését.
(20)
Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Európai Értékpapír-bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A 648/2012/EU rendelet 25. cikkének (6) bekezdése alkalmazásában Japánnak az ott engedélyezett elszámoló szervezetekre alkalmazandó jogi és felügyeleti keretrendszere, amely a pénzügyi instrumentumokra és a tőzsdére vonatkozó 2006. évi törvényt és az azt kiegészítő, a pénzpiaci infrastruktúrák felügyeletére vonatkozó átfogó iránymutatást foglalja magában, egyenértékűnek tekintendő a 648/2012/EU rendeletben foglalt követelményekkel.
2. cikk
Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Kelt Brüsszelben, 2014. október 30-án.