NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) 2015/514
ze dne 18. prosince 2014
o informacích, které mají podávat příslušné orgány Evropskému orgánu pro cenné papíry a trhy v souladu s čl. 67 odst. 3 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/61/EU
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2011/61/EU ze dne 8. června 2011 o správcích alternativních investičních fondů a o změně směrnic 2003/41/ES a 2009/65/ES a nařízení (ES) č. 1060/2009 a (EU) č. 1095/2010 (1) a zejména s ohledem na čl. 67 odst. 5 této směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Je nezbytné upřesnit obsah informací, které příslušné orgány členských států musí čtvrtletně podávat Evropskému orgánu pro cenné papíry a trhy (ESMA) v souladu s čl. 67 odst. 3 směrnice 2011/61/EU, aby tak tento orgán mohl posoudit, jak funguje pas pro unijní správce alternativních investičních fondů (dále jen: unijní správci), kteří spravují nebo nabízejí unijní alternativní investiční fondy v Unii, podmínky provozování činnosti pro alternativní investiční fondy a jejich správce a případný dopad rozšíření působnosti pasu.
(2)
Je důležité zajistit, aby informace podávané příslušnými orgány byly věcné a umožňovaly provést informované posouzení. Všechny příslušné orgány by proto měly podávat informace, které umožňují soudržné posouzení v celé Unii, a zároveň by měla být zachována možnost poskytnout také jakékoli další informace, které by mohly považovat za užitečné, pokud jde o hodnocení celkového fungování pasu EU, vnitrostátních pravidel upravujících neveřejné nabízení a rovněž možného dopadu rozšíření působnosti pasu na fondy a správce ze třetích zemí. Aby bylo zajištěno, že se jednotný soubor požadavků na podávání zpráv uplatní přímo na všechny příslušné orgány, je nezbytné stanovit pravidla pro informace, jež mají být poskytovány orgánu pro cenné papíry a trhy, formou nařízení.
(3)
V zájmu posouzení využívání pasu EU je důležité shromažďovat kvantitativní údaje o správcích alternativních investičních fondů a o alternativních investičních fondech, jež využívají pasy uvedené v článcích 32 a 33 směrnice 2011/61/EU, údaje o jurisdikcích, v nichž dochází k přeshraničním činnostem, a rovněž o druzích přeshraničních činností.
(4)
Nezbytným prvkem celkového fungování pasu EU je účinná spolupráce mezi příslušnými orgány. Pro posouzení účinnosti je nezbytné shromáždit informace o spolupráci mezi příslušnými orgány při výkonu jejich pravomocí v souladu s články 45 a 50 směrnice 2011/61/EU. To znamená posouzení případů, kdy se překrývají různé pravomoci, přijatých opatření v reakci na tuto situaci a rovněž účinnosti spolupráce, pokud jde o načasování, věcnost a důkladnost.
(5)
Pas EU je založen na systému oznamování stanoveném v článcích 32 a 33 směrnice 2011/61/EU. Příslušné orgány by proto měly podávat informace o provozování tohoto systému, zvláště pokud jde o načasování, bezproblémovost, kvalitu oznámených informací a případné odchylky při jeho uplatňování.
(6)
Aby bylo možné provést objektivní posouzení, měly by mít příslušné orgány povinnost podávat informace o fungování pasu také z hlediska investorů, zvláště pokud jde o dopady na jejich ochranu. Příslušné orgány by měly také podávat informace o stížnostech, které podali investoři v souvislosti se správci alternativních investičních fondů nebo s těmito fondy usazenými v jiném členském státě, než ve kterém má investor bydliště, o dotazech investorů týkajících se rozdělení pravomocí mezi příslušnými orgány z různých členských států a o jakýchkoli záležitostech, které vyvstaly v souvislosti s opatřeními ohledně nabízení fondů.
(7)
Při posouzení fungování pasu je nutno náležitě zohledňovat úlohu Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy při odstraňování rozdílného přístupu příslušných orgánů k přeshraniční správě a nabízení fondů. Příslušné orgány by proto měly sdělovat své názory na užitečnost, načasování, kvalitu a jakékoli další záležitosti týkající se zapojení orgánu pro cenné papíry a trhy.
(8)
V zájmu posouzení fungování nynějších vnitrostátních režimů, které umožňují mimounijním správcům a mimounijním alternativním investičním fondům působit v jednotlivých členských státech, je třeba znát beze zbytku podrobnosti týkající se právních rámců přijatých těmito jednotlivými členskými státy, jejich specifické rysy a odlišnosti ve srovnání s pravidly, jež se uplatňují na unijní správce a unijní alternativní investiční fondy. Rovněž je důležité shromažďovat kvantitativní informace o počtu mimounijních alternativních investičních fondů nabízených v členských státech a mimounijních správců, kteří v členských státech spravují nebo nabízejí alternativní investiční fondy. Tyto informace by měly rovněž obsahovat údaje o opatřeních v oblasti prosazování práva a dohledu a rovněž o doplňujících informacích, které dodaly mimounijní orgány dohledu na základě žádosti.
(9)
Příslušné orgány by poté, co se zapojí do vyjednávání mnohostranných memorand o porozumění, měly sdělovat informace o všech dohodách o spolupráci uzavřených s orgány dohledu třetích zemí, o nichž Evropský orgán pro cenné papíry a trhy dosud neví. Aby bylo možné posoudit fungování dohod o spolupráci, je důležité shromažďovat informace o účinnosti těchto dohod, např. kvantitativní i kvalitativní informace o využívání různých pravomocí stanovených v těchto dohodách. Mezi tyto informace patří i požadavky na informace, inspekce na místě a sdílení informací. Účinnost spolupráce by měla být posuzována z hlediska významnosti, důkladnosti, načasování a úplnosti poskytované pomoci.
(10)
Příslušné orgány by měly podávat informace o veškerých prvcích režimu třetí země, které de facto nebo de iure způsobují omezení nebo obtíže při výkonu dohledových funkcí příslušného orgánu členského státu nebo s ohledem na přímé přijímání informací od mimounijních subjektů. Kromě toho by měly být shromažďovány informace o stížnostech ze strany investorů, jakož i o opatřeních, jež příslušné orgány v reakci na tyto stížnosti přijaly.
(11)
Posouzení vzájemného působení mezi oběma systémy zavedenými pro správu nebo nabízení alternativních investičních fondů by mělo vycházet z důkazů, které odrážejí celkovou situaci na vnitřním trhu, a také z krátkodobých i dlouhodobých posouzení vývoje na trhu, včetně možných narušení trhu či hospodářské soutěže. Posouzení, zda mají členské státy a jednotlivé třetí země rovné podmínky, například pokud jde o regulační zátěž, podmínky hospodářské soutěže nebo dohled, by měla být založena na důkazech. Příslušné orgány by měly podávat konkrétní informace o obecných nebo konkrétních záležitostech týkajících se třetích zemí a uvádět jejich příčiny.
(12)
Příslušné orgány by měly při podávání informací o možných narušeních trhu a hospodářské soutěže zohledňovat veškeré subjekty kolektivního financování a jejich správce. Je důležité určit, zda a do jaké míry jsou unijní alternativní investiční fondy a subjekty kolektivního investování do převoditelných cenných papírů zavedené podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/65/ES (2) a jejich správci potenciálně dotčeni zavedením pasu třetí země. Je to významné zvláště s ohledem na to, že se definice mimounijních správců alternativních investičních fondů ve směrnici 2011/61/EU vztahuje na všechny subjekty kolektivního investování usazené v třetích zemích, včetně těch, na které by se jinak vztahovala směrnice 2009/65/ES, pokud by byly usazeny v některém členském státě. Aby bylo možné zhodnotit celkový dopad na trh, je kromě toho nezbytné určit potenciální dopad na další zprostředkovatele působící v odvětví správy majetku, jako jsou depozitáři nebo poskytovatelé služeb,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Příslušné orgány podávají Evropskému orgánu pro cenné papíry a trhy (ESMA) v souladu s čl. 67 odst. 3 směrnice 2011/61/EU tyto informace:
a)
informace o fungování pasu EU pro unijní správce alternativních investičních fondů (dále jen: unijní správci), kteří spravují nebo nabízejí unijní alternativní investiční fondy, jak je stanoveno v článcích 2 až 7;
b)
informace o fungování nabízení mimounijních alternativních investičních fondů unijními správci v členských státech a o správě nebo nabízení alternativních investičních fondů mimounijními správci v členských státech v souladu s příslušnými vnitrostátními režimy, jak je stanoveno v článcích 8 až 13;
c)
informace o dopadu fungování systémů uvedených v písmenech a) a b) tohoto odstavce, jak je stanoveno v článku 14.
Článek 2
V souvislosti s využíváním pasu podávají příslušné orgány tyto informace:
a)
počet unijních správců alternativních investičních fondů povolených podle článku 7 směrnice 2011/61/EU;
b)
počet unijních správců, kteří nabízejí podílové jednotky nebo akcie unijních alternativních investičních fondů podle článku 32 směrnice 2011/61/EU, počet unijních alternativních investičních fondů a jejich podfondů, které jsou nabízeny podle článku 32 směrnice 2011/61/EU, a rozdělení těchto informací podle domovského a hostitelského členského státu;
c)
počet unijních správců, kteří spravují unijní alternativní investiční fondy podle článku 33 směrnice 2011/61/EU, počet unijních alternativních investičních fondů spravovaných podle článku 33 směrnice 2011/61/EU a rozdělení těchto informací podle domovského a hostitelského členského státu;
d)
počet unijních správců, kteří spravují unijní alternativní investiční fondy usazené v jiných členských státech prostřednictvím pobočky podle článku 33 směrnice 2011/61/EU a počet unijních správců, kteří spravují unijní alternativní investiční fondy usazené v jiném členském státě přímo podle článku 33 směrnice 2011/61/EU.
Článek 3
Pokud jde o problémy, které vyvstanou v souvislosti s účinnou spoluprací mezi příslušnými orgány, podávají příslušné orgány tyto informace:
a)
počet případů, kdy příslušný orgán oznámil příslušnému orgánu domovského členského státu správce alternativního investičního fondu situaci popsanou v čl. 45 odst. 5 směrnice 2011/61/EU, včetně uvedení druhu situace;
b)
počet případů, kdy příslušný orgán poté, co obdržel oznámení od příslušného orgánu hostitelského členského státu, jak je popsáno v čl. 45 odst. 5 směrnice 2011/61/EU, přijal opatření stanovená v čl. 45 odst. 5 uvedené směrnice, včetně uvedení druhu přijatých opatření;
c)
počet případů, kdy příslušný orgán poté, co obdržel oznámení od příslušného orgánu domovského členského státu správce alternativního investičního fondu o situaci popsané v čl. 45 odst. 5 směrnice 2011/61/EU, přijal opatření stanovená v čl. 45 odst. 6 uvedené směrnice, včetně uvedení druhu přijatých opatření;
d)
počet případů, kdy příslušný orgán oznámil příslušnému orgánu domovského členského státu správce alternativního investičního fondu situaci popsanou v čl. 45 odst. 7 směrnice 2011/61/EU, včetně uvedení druhu situace;
e)
počet případů, kdy příslušný orgán poté, co obdržel oznámení od příslušného orgánu hostitelského členského státu, jak je popsáno v čl. 45 odst. 7 směrnice 2011/61/EU, přijal opatření v souladu v čl. 45 odst. 7 této směrnice, včetně uvedení druhu přijatých opatření;
f)
počet případů, kdy příslušný orgán poté, co obdržel oznámení od příslušného orgánu domovského členského státu správce alternativního investičního fondu o situaci popsané v čl. 45 odst. 7 směrnice 2011/61/EU, přijal opatření stanovená v čl. 45 odst. 8 této směrnice, včetně uvedení druhu přijatých opatření;
g)
počet zaslaných a přijatých oznámení podle čl. 50 odst. 5 směrnice 2011/61/EU a uvedení opatření přijatých v důsledku oznámení;
h)
pokud jde o žádosti o pomoc vydané příslušným orgánem:
-
počet a druh žádostí,
-
počet zamítnutých žádostí a důvody zamítnutí,
-
míra spokojenosti s přijatou pomocí a obtíže, které vyvstaly,
-
průměrná doba do obdržení odpovědi;
i)
pokud jde o žádosti o pomoc, které obdržel příslušný orgán od příslušných orgánů v jiných členských státech:
-
počet a druh žádostí,
-
počet zamítnutých žádostí a důvody zamítnutí,
-
průměrná doba do vydání odpovědi;
j)
počet ověření na místě nebo šetření, která příslušný orgán provedl v jiném členském státě v souladu s čl. 54 odst. 1 směrnice 2011/61/EU a počet žádostí o ověření na místě nebo šetření v jiném členském státě, které byly zamítnuty.
Článek 4
Pokud jde o problémy, jež vyvstaly v souvislosti s účinným fungováním systému oznamování stanoveném v článcích 32 a 33 směrnice 2011/61/EU, poskytnou příslušné orgány tyto informace:
a)
průměrná doba, která uplyne mezi přijetím oznámení se všemi nezbytnými dokumenty od správce alternativního investičního fondu a okamžikem, kdy přijímající příslušný orgán podá oznámení příslušnému orgánu hostitelského členského státu;
b)
průměrná doba, která uplyne, než příslušný orgán domovského členského státu správce alternativního investičního fondu tomuto správci oznámí, že může provádět přeshraniční činnosti; tato doba se počítá od data předání oznámení s dokumenty příslušnému orgánu hostitelského členského státu;
c)
počet žádostí příslušného orgánu hostitelské země o objasnění skutečností, které se týkají oznámení;
d)
počet sporů příslušných orgánů domovského a hostitelského členského státu týkajících se postupu oznamování.
Článek 5
Pokud jde o záležitosti ochrany investorů týkající se alternativních investičních fondů nabízených nebo spravovaných z jiného členského státu a rovněž alternativních investičních fondů nabízených podle článku 43 směrnice 2011/61/EU, podají příslušné orgány tyto informace:
a)
počet a druh stížností investorů podaných příslušnému orgánu týkajících se alternativních investičních fondů nabízených nebo spravovaných správcem usazeným v jiném členském státě, uváděné důvody a způsob, jakým byly tyto stížnosti vyřízeny;
b)
důkazy o nejasnostech ze strany investorů, pokud jde o rozdělení úkolů dohledu mezi příslušné orgány domovské a hostitelské země;
c)
veškeré záležitosti týkající se fungování opatření přijatých správcem a týkajících se nabízení alternativních investičních fondů a opatření, která byla přijata, aby se zabránilo nabízení podílových jednotek nebo akcií alternativních investičních fondů neprofesionálním investorům, jak je požadováno v příloze IV písm. h) směrnice 2011/61/EU.
Článek 6
Pokud jde o zprostředkování ze strany orgánu pro cenné papíry a trhy, příslušné orgány podají informace o míře spokojenosti se zprostředkováním provedeným tímto orgánem ve věcech týkajících se fungování pasu pro unijní správce spravující nebo nabízející unijní alternativní investiční fondy.
Článek 7
Pokud jde o účinnost shromažďování a sdílení informací o sledování systémových rizik, poskytnou příslušné orgány tyto informace:
a)
počet případů, kdy příslušný orgán obdržel informaci od jiného příslušného orgánu, která se týkala sledování systémového rizika, přičemž se rozliší tyto informace:
-
opakované informace poskytované v souladu s první větou čl. 25 odst. 2 směrnice 2011/61/EU,
-
informace získané na dvoustranném základě o významných zdrojích rizika u protistrany předané v souladu s druhou větou čl. 25 odst. 2 směrnice 2011/61/EU,
-
informace podle aktuální potřeby, které jsou sdíleny na dvoustranném základě v souladu s článkem 53 směrnice 2011/61/EU;
b)
počet situací, kdy příslušný orgán sdílel s jiným příslušným orgánem informace, které se týkaly sledování systémového rizika, přičemž se rozliší tyto informace:
-
informace podávané pravidelně podle článku 25 směrnice 2011/61/EU,
-
informace podle aktuální potřeby, které jsou sdíleny na dvoustranném základě v souladu s článkem 53 směrnice 2011/61/EU.
Článek 8
Pokud jde o nabízení mimounijních alternativních investičních fondů unijními správci v souladu s čl. 36 odst. 1 směrnice 2011/61/EU, příslušné orgány poskytnou tyto informace:
a)
právní ustanovení, na jejichž základě je takové nabízení povoleno, včetně popisu uplatňovaných zvláštních podmínek;
b)
počet unijních správců, jimž příslušný orgán povolil nabízet ve své jurisdikci mimounijní alternativní investiční fondy v souladu s článkem 36 směrnice 2011/61/EU, a počet nabízených mimounijních alternativních investičních fondů;
c)
počet žádostí o informace, které podal příslušný orgán unijním správcům ohledně nabízení mimounijních alternativních investičních fondů;
d)
vymáhání nebo opatření dohledu nebo sankce uložené unijním správcům v souvislosti s nabízením mimounijních alternativních investičních fondů.
Článek 9
Pokud jde o nabízení alternativních investičních fondů mimounijními správci v souladu s čl. 42 odst. 1 směrnice 2011/61/EU, příslušné orgány poskytnou tyto informace:
a)
právní ustanovení, na jejichž základě je takové nabízení povoleno, včetně popisu uplatňovaných zvláštních podmínek;
b)
počet mimounijních správců, kteří nabízejí alternativní investiční fondy v jurisdikci příslušného orgánu v souladu s čl. 42 odst. 1 směrnice 2011/61/EU, a počet nabízených alternativních investičních fondů;
c)
počet žádostí o informace, které podal příslušný orgán mimounijním správcům ohledně nabízení alternativních investičních fondů podle čl. 42 odst. 1 směrnice 2011/61/EU;
d)
vymáhání nebo opatření dohledu nebo sankce uložené příslušným orgánem mimounijním správcům alternativních investičních fondů v souvislosti s povinnostmi stanovenými v článcích 22, 23, 24 a 26 až 30 směrnice 2011/61/EU.
Článek 10
Pokud jde o správu unijních alternativních investičních fondů mimounijními správci na základě příslušných vnitrostátních režimů, příslušné orgány poskytnou tyto informace:
a)
právní ustanovení, na jejichž základě je taková správa povolena, včetně popisu uplatňovaných zvláštních podmínek;
b)
počet mimounijních správců, kteří spravují unijní alternativní investiční fondy v jurisdikci příslušného orgánu, a počet spravovaných unijních alternativních investičních fondů;
c)
počet žádostí o informace, které podal příslušný orgán mimounijním správcům ohledně správy unijních alternativních investičních fondů.
Článek 11
Pokud jde o existenci a účinnost dohod o spolupráci mezi příslušným orgánem členského státu a orgánem dohledu mimounijní země pro účely dohledu nad systémovými riziky, příslušné orgány poskytnou tyto informace:
a)
existence dvoustranných dohod o spolupráci mezi příslušným orgánem a orgány dohledu v třetích zemích jiných než těch, které byly sjednány a schváleny pod záštitou Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy a dotčených třetích zemí;
b)
pokud jde o žádosti o informace nebo pomoc, které podá příslušný orgán orgánům třetí země v souladu s dohodami o spolupráci:
-
počet a druh žádostí,
-
počet zamítnutých žádostí a důvody zamítnutí,
-
míra spokojenosti s přijatou pomocí, včetně obtíží, které vyvstaly,
-
průměrná doba do obdržení odpovědi;
c)
počet návštěv na místě, o jejichž vykonání svým jménem požádal příslušný orgán v souladu s dohodami o spolupráci orgán dohledu třetí země, a rovněž počet žádostí o inspekce na místě, které byly zamítnuty;
d)
počet situací, kdy orgán dohledu třetí země podal v souladu s dohodami o spolupráci nevyžádanou informaci ohledně:
-
jakékoli významné události, která by mohla mít negativní vliv na subjekt, nad nímž je vykonáván dohled,
-
vymáhání nebo regulačních opatření či sankcí, včetně zrušení, přerušení nebo úpravy příslušných licencí nebo registrací, jež se týkají nebo mají nějaký vztah k mimounijním správcům, kteří nabízejí nebo spravují alternativní investiční fondy v jurisdikci příslušného orgánu;
e)
počet případů, kdy příslušný orgán sdílel s jinými příslušnými orgány informaci, kterou obdržel v souladu s dohodami o spolupráci od orgánů dohledu třetí země pro účely sledování systémového rizika.
Článek 12
Pokud jde o záležitosti ochrany investorů ve vztahu k nabízení a správě fondů podle příslušných vnitrostátních režimů, příslušné orgány poskytnou tyto informace:
a)
počet a druh stížností investorů podaných příslušnému orgánu, které se týkají alternativních investičních fondů nabízených v dané jurisdikci podle příslušného vnitrostátního režimu;
b)
vymáhání nebo regulační opatření či sankce uložené příslušným orgánem, včetně zrušení, pozastavení nebo změny příslušných licencí nebo registrací, jež se týkají nebo mají nějaký vztah k mimounijním správcům, kteří nabízejí nebo spravují alternativní investiční fondy v dané jurisdikci, nebo k mimounijním alternativním investičním fondům nabízeným v dané jurisdikci unijními správci.
Článek 13
Pokud jde o vlastnosti regulačního a dohledového rámce třetí země, které by mohly bránit účinnému výkonu dohledových pravomocí příslušného orgánu, příslušné orgány poskytnou tyto informace:
a)
problémy nebo překážky při uplatňování regulačního a dohledového rámce, se kterými se příslušný orgán setkal při výkonu svých dohledových pravomocí nad mimounijními správci alternativních investičních fondů nebo mimounijními alternativními investičními fondy;
b)
problémy při získávání informací přímo od mimounijních správců alternativních investičních fondů.
Článek 14
Pokud jde o dopad fungování systémů uvedených v čl. 1 písm. a) a b), příslušné orgány poskytnou tyto informace:
a)
důkazy, že správci alternativních investičních fondů, kteří byli usazeni v jejich jurisdikci, se přesunuli do třetích zemí, přičemž upřesní souhrnné údaje o počtu alternativních investičních fondů a majetku ve správě za každou třetí zemi a důvody tohoto přesunu;
b)
podrobné informace o jakémkoli zjištěném nebo očekávaném narušení trhu nebo hospodářské soutěže mezi unijními a mimounijními subjekty kolektivního investování a rovněž unijními a mimounijními správci těchto subjektů;
c)
důkazy, že unijní správci subjektů kolektivního investování povolených v jejich jurisdikci se setkali s obtížemi nebo omezeními při usazování nebo při nabízení subjektů kolektivního investování, které spravují, v jakékoliv třetí zemi, přičemž příslušné orgány uvedou tuto třetí zemi;
d)
důkazy, že v třetích zemích existují obtíže nebo omezení, jež ve svém důsledku odrazují unijní správce subjektů kolektivního investování povolených v jejich jurisdikci od rozhodnutí usadit se nebo nabízet subjekty kolektivního investování, které spravují, v jakékoli třetí zemi, přičemž příslušné orgány uvedou tuto třetí zemi;
e)
informace uvádějící jakékoli všeobecné nebo konkrétní obtíže, s nimiž se unijní správci subjektů kolektivního investování setkávají při usazování nebo nabízení subjektů kolektivního investování, které spravují, v třetích zemích, přičemž příslušné orgány uvedou tuto třetí zemi.
Článek 15
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 18. prosince 2014.
A BIZOTTSÁG (EU) 2015/514 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE
(2014. december 18.)
a hatáskörrel rendelkező hatóságok által az Európai Értékpapír-piaci Hatóság számára a 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 67. cikkének (3) bekezdése alkalmazásában benyújtandó információkról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az alternatívbefektetésialap-kezelőkről, valamint a 2003/41/EK és a 2009/65/EK irányelv, továbbá az 1060/2009/EK és az 1095/2010/EU rendelet módosításáról szóló, 2011. június 8-i 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 67. cikke (5) bekezdésére,
mivel:
(1)
Meg kell határozni azon információk tartalmát, amelyeket a hatáskörrel rendelkező hatóságoknak a 2011/61/EU irányelv 67. cikke (3) bekezdése szerint negyedévenként továbbítaniuk kell az Európai Értékpapír-piaci Hatóság (ESMA) felé annak érdekében, hogy az értékelhesse az uniós alternatív befektetési alapokat (uniós ABA-kat) az Unióban kezelő vagy forgalmazó uniós alternatívbefektetésialap-kezelők (uniós ABAK) európai útlevelének működését, az ABA-k és az ABAK-ok működési feltételeit és az útlevél kiterjesztésének lehetséges hatásait.
(2)
Fontos biztosítani, hogy a hatáskörrel rendelkező hatóságok által megadott információk relevánsak legyenek, és megalapozott értékelést tegyenek lehetővé. A hatáskörrel rendelkező hatóságoknak ezért olyan információkat kell szolgáltatniuk, amelyek Unió-szerte konzisztens értékelést tesznek lehetővé, biztosítva ugyanakkor olyan többletinformációk átadásának lehetőségét, amelyeket hasznosnak tarthatnak az uniós útlevél általános működésének, a zártkörű kibocsátások nemzeti szabályozásának, illetve az útlevél harmadik országok alapjaira és alapkezelőire történő kiterjesztése lehetséges hatásainak értékelése szempontjából. Annak érdekében, hogy minden hatáskörrel rendelkező hatóságra közvetlenül alkalmazandó, egységes adatszolgáltatási követelmények vonatkozzanak, rendelet formájában kell meghatározni az ESMA-nak benyújtandó információkra vonatkozó szabályokat.
(3)
Az uniós útlevél használatának értékelése érdekében lényeges mennyiségi adatokat gyűjteni a 2011/61/EU irányelv 32. és 33. cikkében meghatározott útlevelet használó ABAK-okról és ABA-król, valamint adatokat gyűjteni azokról a joghatóságokról, amelyekben határokon átnyúló tevékenységek zajlanak, illetve a határokon átnyúló tevékenységek típusairól.
(4)
A hatáskörrel rendelkező hatóságok közötti eredményes együttműködés az uniós útlevél általános működésének egyik fontos szempontja. Az eredményesség értékelése céljából információt kell gyűjteni a hatáskörrel rendelkező hatóságok között, a 2011/61/EU irányelv 45. és 50. cikke szerinti feladataik keretében megvalósított együttműködésről. Ennek keretében meg kell vizsgálni, milyen esetekben éltek a hatóságok az egyes hatásköreikkel, milyen válaszintézkedések történtek, és milyen hatékony volt az együttműködés az időkeret, a relevancia és az együttműködés részletei tekintetében.
(5)
Az uniós útlevél a 2011/61/EU irányelv 32. és 33. cikkében meghatározott értesítési rendszeren alapul. A hatáskörrel rendelkező hatóságoknak ezért információkat kell szolgáltatniuk e rendszer működéséről, különös tekintettel annak időkereteire, működésének esetleges zavaraira, az értesítések minőségére és a rendszer alkalmazásából fakadó esetleges eltérésekre.
(6)
Az objektív értékelés lehetővé tétele céljából a hatáskörrel rendelkező hatóságoknak a befektetők szemszögéből is értékelniük kell az útlevél működését, különösen a befektetővédelemre gyakorolt hatás tekintetében. A hatáskörrel rendelkező hatóságoknak adatokat kell szolgáltatniuk a befektető illetékessége szerinti tagállamtól eltérő tagállamban letelepedett ABAK-okra vagy ABA-kra vonatkozó befektetői panaszokról, a különböző tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai közötti hatáskörmegosztással kapcsolatos befektetői érdeklődésekről és a forgalmazási intézkedésekkel kapcsolatban felvetett bármely egyéb kérdésről.
(7)
Az útlevél működésének értékelése során megfelelő figyelmet kell fordítani az ESMA-nak a határokon átnyúló alapkezelés vagy forgalmazás tekintetében a hatáskörrel rendelkező hatóságok közötti eltérések feloldásában betöltött szerepére. A hatáskörrel rendelkező hatóságoknak ezért tájékoztatást kell adniuk arról, hogyan vélekednek az ESMA szerepvállalásának hasznosságáról, időzítéséről, minőségéről és az ahhoz kapcsolódó bármely egyéb kérdésről.
(8)
A nem uniós ABAK-ok és nem uniós ABA-k egyes tagállamokban való működését szabályozó jelenlegi nemzeti rendszerek működésének értékelése érdekében pontosan ismerni kell az egyes tagállamok által elfogadott jogi keretek részleteit, azok sajátosságait és az uniós ABAK-okra és uniós ABA-kra alkalmazandó szabályoktól való eltéréseit. Fontos mennyiségi információkat gyűjteni a tagállamokban forgalmazott nem uniós ABA-k számáról és a tagállamokban ABA-kat kezelő vagy forgalmazó nem uniós ABAK-ok számáról. Ezeknek az információknak ki kell terjedniük a végrehajtási és felügyeleti intézkedésekre vonatkozó adatokra, valamint a nem uniós felügyelő hatóságoktól kérésre kapott kiegészítő információkra.
(9)
A hatáskörrel rendelkező hatóságoknak információkat kell szolgáltatniuk a harmadik országok felügyelő hatóságaival kötött azon együttműködési megállapodásokról, amelyekről az ESMA a többoldalú egyetértési megállapodások megkötésére irányuló tárgyalásokban való részvétele során nem szerzett tudomást. Az együttműködési megállapodások működésének értékelése érdekében fontos információkat gyűjteni e megállapodások eredményességéről, ideértve a megállapodások által előirányzott különböző hatáskörök alkalmazására vonatkozó mennyiségi és minőségi információkat. E hatáskörök közé tartoznak az információkérések, a helyszíni látogatások és az információcsere. Az együttműködés eredményességét a kapott segítség relevanciája, részletessége, időzítése és teljessége tekintetében kell értékelni.
(10)
A hatáskörrel rendelkező hatóságoknak információt kell szolgáltatniuk a harmadik országban működő rendszer bármely olyan sajátosságáról, amely de facto vagy de jure korlátozza vagy megnehezíti a tagállami hatáskörrel rendelkező hatóság felügyeleti feladatainak ellátását vagy a nem uniós jogalanyoktól való közvetlen információszerzését. Információt kell gyűjteni emellett a befektetői panaszokról, valamint az ezekre válaszként a hatáskörrel rendelkező hatóság által foganatosított intézkedésekről.
(11)
Az ABA-k kezelése és forgalmazása tekintetében létrehozott két rendszer interakciójának értékelését a belső piac átfogó helyzetét tükröző tényekre, valamint a piac fejlődésének az esetleges piaci zavarokat vagy versenytorzulásokat is figyelembe vevő rövid és hosszú távú értékelésére kell alapozni. Az értékelés során figyelembe kell venni az arra vonatkozó információkat, hogy egyenlő feltételek érvényesülnek-e a tagállamok és az egyes harmadik országok között a szabályozási terhek, a versenyfeltételek vagy a felügyelet tekintetében. A hatáskörrel rendelkező hatóságoknak konkrét információkat kell szolgáltatniuk az egyes harmadik országokat érintő általános és specifikus problémákról, és meg kell jelölniük ezek okait.
(12)
Az esetleges piaci zavarokról és versenytorzulásokról szóló információszolgáltatás során a hatáskörrel rendelkező hatóságoknak figyelembe kell venniük minden kollektív befektetési vállalkozást és azok kezelőit. Fontos meghatározni, hogy a harmadikország-útlevél bevezetése sértheti-e bármilyen módon, és ha igen, milyen mértékben, az uniós ABA-kat, a 2009/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (2) megfelelően létrehozott átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokat, illetve ezek kezelőit. Ez különösen lényeges, tekintettel arra, hogy a nem uniós ABAK 2011/61/EU irányelvben meghatározott fogalma kiterjed a harmadik országokban letelepedett kollektív befektetési vállalkozásokra is, így azokra is, amelyek a 2009/65/EK irányelv alá tartoztak volna, ha uniós tagállamban jöttek volna létre. Továbbá, a piacra gyakorolt általános hatás értékelése céljából meg kell határozni a vagyonkezelési ágazatban működő egyéb közvetítőkre, például a letétkezelőkre vagy szolgáltatókra gyakorolt lehetséges hatásokat,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A hatáskörrel rendelkező hatóságok a 2011/61/EU irányelv 67. cikke (3) bekezdésének alkalmazásában az Európai Értékpapír-piaci Hatóság (ESMA) részére benyújtják a következő információkat:
a)
az uniós alternatív befektetési alapokat (ABA) kezelő és/vagy forgalmazó uniós alternatívbefektetésialap-kezelők (ABAK) számára biztosított uniós útlevél működésére vonatkozó információk, a 2-7. cikknek megfelelően;
b)
az alkalmazandó nemzeti rendszereknek megfelelően a nem uniós ABA-k uniós ABAK-ok általi, tagállamokban történő forgalmazásának és az ABA-k nem uniós ABAK-ok általi, tagállamokban történő kezelésének és/vagy forgalmazásának működésére vonatkozó információk, a 8-13. cikknek megfelelően;
c)
az e bekezdés a) és b) pontjában említett rendszerek működésének hatására vonatkozó információk, a 14. cikknek megfelelően.
2. cikk
Az útlevél használatával kapcsolatban a hatáskörrel rendelkező hatóságok benyújtják a következő információkat:
a)
a 2011/61/EU irányelv 7. cikkének megfelelően engedélyezett uniós ABAK-ok száma;
b)
a 2011/61/EU irányelv 32. cikkének megfelelően uniós ABA-k befektetési jegyeit vagy részvényeit forgalmazó uniós ABAK-ok száma, a 2011/61/EU irányelv 32. cikkének megfelelően forgalmazott uniós ABA-k és ABA-részalapok száma, valamint ezek letelepedés szerinti tagállam és fogadó tagállam szerinti bontása;
c)
a 2011/61/EU irányelv 33. cikkének megfelelően uniós ABA-kat kezelő uniós ABAK-ok száma, a 2011/61/EU irányelv 33. cikkének megfelelően kezelt uniós ABA-k száma, valamint ezek letelepedés szerinti tagállam és fogadó tagállam szerinti bontása;
d)
a 2011/61/EU irányelv 33. cikkének megfelelően más tagállamokban letelepedett uniós ABA-kat fióktelep létrehozásán keresztül kezelő uniós ABAK-ok száma és a 2011/61/EU irányelv 33. cikkének megfelelően más tagállamokban letelepedett uniós ABA-kat közvetlenül kezelő uniós ABAK-ok száma.
3. cikk
A hatáskörrel rendelkező hatóságok közötti eredményes együttműködés vonatkozásában tapasztalt problémákkal kapcsolatban a hatáskörrel rendelkező hatóságok benyújtják a következő információkat:
a)
azon esetek száma, amikor a hatáskörrel rendelkező hatóság értesítette az ABAK letelepedése szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságát a 2011/61/EU irányelv 45. cikkének (5) bekezdése szerinti helyzetről, a helyzet típusának megjelölésével;
b)
azon esetek száma, amikor a hatáskörrel rendelkező hatóság, miután a 2011/61/EU irányelv 45. cikkének (5) bekezdése szerint értesítést kapott a fogadó tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságától, az említett irányelv 45. cikkének (5) bekezdése szerint intézkedéseket hozott, az intézkedések típusának megjelölésével;
c)
azon esetek száma, amikor a hatáskörrel rendelkező hatóság, miután értesítette az ABAK letelepedése szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságát a 2011/61/EU irányelv 45. cikkének (5) bekezdése szerinti helyzetről, az említett irányelv 45. cikkének (6) bekezdése szerint intézkedéseket hozott, az intézkedések típusának megjelölésével;
d)
azon esetek száma, amikor a hatáskörrel rendelkező hatóság értesítette az ABAK letelepedése szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságát a 2011/61/EU irányelv 45. cikkének (7) bekezdése szerinti helyzetről, a helyzet típusának megjelölésével;
e)
azon esetek száma, amikor a hatáskörrel rendelkező hatóság, miután a 2011/61/EU irányelv 45. cikkének (7) bekezdése szerint értesítést kapott a fogadó tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságától, az említett irányelv 45. cikkének (7) bekezdése szerint intézkedéseket hozott, az intézkedések típusának megjelölésével;
f)
azon esetek száma, amikor a hatáskörrel rendelkező hatóság, miután értesítette az ABAK letelepedése szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságát a 2011/61/EU irányelv 45. cikkének (7) bekezdése szerinti helyzetről, az említett irányelv 45. cikkének (8) bekezdése szerint intézkedéseket hozott, az intézkedések típusának megjelölésével;
g)
a 2011/61/EU irányelv 50. cikkének (5) bekezdése szerint elküldött és fogadott értesítések száma, az értesítés hatására hozott intézkedések megjelölésével;
h)
a hatáskörrel rendelkező hatóság által küldött segítségkérések tekintetében:
-
a kérések száma és típusa,
-
az elutasított kérések száma és az elutasítás indoka,
-
a kapott segítséggel való elégedettség mértéke és a tapasztalt nehézségek,
-
az átlagos válaszidő;
i)
a hatáskörrel rendelkező hatóság által fogadott, más tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai által küldött segítségkérések tekintetében:
-
a kérések száma és típusa,
-
az elutasított kérések száma és az elutasítás indoka,
-
az átlagos válaszidő;
j)
a hatáskörrel rendelkező hatóság által más tagállamokban elvégzett, a 2011/61/EU irányelv 54. cikkének (1) bekezdése szerinti helyszíni ellenőrzések vagy vizsgálatok száma, és a más tagállamban végrehajtandó helyszíni ellenőrzések vagy vizsgálatok elvégzésére irányuló, elutasított kérések száma.
4. cikk
A 2011/61/EU irányelv 32. és 33. cikkében meghatározott értesítési rendszer eredményes működése vonatkozásában tapasztalt problémákkal kapcsolatban a hatáskörrel rendelkező hatóságok benyújtják a következő információkat:
a)
az ABAK által összeállított, hiánytalan értesítési akta kézhezvétele és a fogadó tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága felé az értesített hatáskörrel rendelkező hatóság által történő továbbítása között eltelt idő;
b)
az értesítési aktának a fogadó tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága felé történő továbbítása és az ABAK letelepedése szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága által az ABAK számára elküldött, a határokon átnyúló tevékenység engedélyezéséről szóló értesítés között eltelt átlagos idő;
c)
az értesítéssel kapcsolatban a fogadó tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága által küldött pontosítási kérések száma;
d)
az értesítési folyamattal kapcsolatos, a letelepedés szerinti tagállam és a fogadó tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságai közötti viták száma.
5. cikk
A másik tagállamból forgalmazott vagy kezelt ABA-kra és a 2011/61/EU irányelv 43. cikke szerint forgalmazott ABA-kra vonatkozó befektetővédelmi kérdésekkel kapcsolatban a hatáskörrel rendelkező hatóságok benyújtják a következő információkat:
a)
más tagállamban letelepedett ABAK által forgalmazott vagy kezelt ABA-val kapcsolatban befektetők által a hatáskörrel rendelkező hatóságnak címzett panaszok száma és típusa, a panaszok indoklásával és megoldásának megjelölésével;
b)
a letelepedés szerinti tagállam és a fogadó tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságai közötti felügyelői feladatmegosztással kapcsolatos befektetői tájékozatlanságra utaló tények;
c)
az ABA-k forgalmazása és az ABA befektetési jegyeinek vagy részvényeinek a kisbefektetők számára történő forgalmazásának megakadályozása tekintetében az ABAK által hozott intézkedések működésével kapcsolatos problémák, a 2011/61/EU irányelv IV. mellékletének h) pontja szerint.
6. cikk
Az ESMA közvetítői tevékenységével kapcsolatban a hatáskörrel rendelkező hatóságok információkat szolgáltatnak az uniós ABA-kat kezelő és/vagy forgalmazó uniós ABAK számára biztosított útlevél működésével összefüggően az ESMA által végzett közvetítői tevékenységgel való elégedettség mértékéről.
7. cikk
A rendszerkockázatok nyomon követésére vonatkozó információk gyűjtésének és megosztásának eredményességével kapcsolatban a hatáskörrel rendelkező hatóságok benyújtják a következő információkat:
a)
azon esetek száma, amikor a hatáskörrel rendelkező hatóság másik hatáskörrel rendelkező hatóságtól rendszerkockázat nyomon követésével kapcsolatos információkat kapott, megkülönböztetve ezen belül:
-
a 2011/61/EU irányelv 25. cikke (2) bekezdésének első mondata alapján rendelkezésre bocsátott ismétlődő információkat,
-
a 2011/61/EU irányelv 25. cikke (2) bekezdésének második mondata alapján továbbított, a partnerkockázatok fontos forrásaira vonatkozó kétoldalú információkat,
-
a 2011/61/EU irányelv 53. cikkének megfelelően kétoldalúan megosztott eseti információkat;
b)
azon esetek száma, amikor a hatáskörrel rendelkező hatóság másik hatáskörrel rendelkező hatósággal megosztott rendszerkockázat nyomon követésével kapcsolatos információkat, megkülönböztetve ezen belül:
-
a 2011/61/EU irányelv 25. cikkének megfelelően rendszeresen jelentett információkat,
-
a 2011/61/EU irányelv 53. cikkének megfelelően kétoldalúan megosztott eseti információkat.
8. cikk
A nem uniós ABA-k uniós ABAK-ok általi, a 2011/61/EU irányelv 36. cikke (1) bekezdése szerinti forgalmazásával kapcsolatban a hatáskörrel rendelkező hatóságok benyújtják a következő információkat:
a)
a forgalmazást lehetővé tevő jogi rendelkezések, az alkalmazandó különös feltételek ismertetésével együtt;
b)
nem uniós ABA-knak a 2011/61/EU irányelv 36. cikke szerinti forgalmazására a hatáskörrel rendelkező hatóság által a hatóság joghatóságában feljogosított uniós ABAK-ok száma és a forgalmazott nem uniós ABA-k száma;
c)
a hatáskörrel rendelkező hatóság által az uniós ABAK-ok számára küldött, nem uniós ABA-k forgalmazásával kapcsolatos információkérések száma;
d)
nem uniós ABA-k forgalmazásával kapcsolatban uniós ABAK-ok tekintetében foganatosított végrehajtási vagy felügyeleti intézkedések vagy szankciók.
9. cikk
ABA-k nem uniós ABAK-ok általi, a 2011/61/EU irányelv 42. cikkének (1) bekezdése szerinti forgalmazásával kapcsolatban a hatáskörrel rendelkező hatóságok benyújtják a következő információkat:
a)
a forgalmazást lehetővé tevő jogi rendelkezések, az alkalmazandó különös feltételek ismertetésével együtt;
b)
ABA-kat a 2011/61/EU irányelv 42. cikkének (1) bekezdése szerint a hatáskörrel rendelkező hatóság joghatóságában forgalmazó nem uniós ABAK-ok száma és a forgalmazott ABA-k száma;
c)
a 2011/61/EU irányelv 42. cikkének (1) bekezdése alkalmazásában a hatáskörrel rendelkező hatóság által a nem uniós ABAK-ok számára küldött, ABA-k forgalmazásával kapcsolatos információkérések száma;
d)
a 2011/61/EU irányelv 22., 23., 24. és 26-30. cikkében meghatározott kötelezettségekkel kapcsolatban nem uniós ABAK-ok tekintetében a hatáskörrel rendelkező hatóság által foganatosított végrehajtási vagy felügyeleti intézkedések vagy szankciók.
10. cikk
Uniós ABA-k nem uniós ABAK-ok általi, nemzeti rendszerek szerinti kezelésével kapcsolatban a hatáskörrel rendelkező hatóságok benyújtják a következő információkat:
a)
a kezelést lehetővé tevő jogi rendelkezések, az alkalmazandó különös feltételek ismertetésével együtt;
b)
uniós ABA-kat a hatáskörrel rendelkező hatóság joghatóságában kezelő nem uniós ABAK-ok száma és a kezelt uniós ABA-k száma;
c)
a hatáskörrel rendelkező hatóság által a nem uniós ABAK-ok számára küldött, uniós ABA-k kezelésével kapcsolatos információkérések száma.
11. cikk
A rendszerkockázati felügyelet céljából a tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága és a nem uniós ország felügyelő hatósága között létrejött együttműködési megállapodások létezésével és eredményességével kapcsolatban a hatáskörrel rendelkező hatóságok benyújtják a következő információkat:
a)
a tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága és nem uniós országok felügyelő hatóságai között létrejött olyan kétoldalú együttműködési megállapodások létezése, amelyek nem az ESMA és az érintett harmadik ország közötti tárgyalások eredményeként jöttek létre;
b)
az együttműködési megállapodásoknak megfelelően a hatáskörrel rendelkező hatóság által a harmadik ország hatóságai részére küldött információkérések vagy segítségkérések tekintetében:
-
a kérések száma és típusa,
-
az elutasított kérések száma és az elutasítás indoka,
-
a kapott segítséggel való elégedettség mértéke és a tapasztalt nehézségek,
-
az átlagos válaszidő;
c)
a hatáskörrel rendelkező hatóság kérésére és nevében a harmadik ország felügyelő hatósága által az együttműködési megállapodások alapján végrehajtandó helyszíni látogatások száma, valamint a helyszíni látogatásra irányuló, elutasított kérelmek száma;
d)
azon esetek száma, amikor az együttműködési megállapodás alapján harmadik ország felügyelő hatósága saját kezdeményezésére információt közölt a következőkről:
-
a felügyelt jogalanyra esetlegesen kedvezőtlen hatással járó bármely lényeges ismert esemény,
-
a hatáskörrel rendelkező hatóság joghatóságában ABA-kat forgalmazó vagy kezelő nem uniós ABAK-okra vonatkozó vagy velük összefüggő végrehajtási vagy felügyeleti intézkedések vagy szankciók, ideértve a vonatkozó engedélyek vagy nyilvántartásba vétel visszavonását, felfüggesztését vagy módosítását;
e)
azon esetek száma, amikor a hatáskörrel rendelkező hatóság megosztotta más hatáskörrel rendelkező hatóságokkal a harmadik ország felügyelő hatóságától együttműködési megállapodás alapján rendszerkockázati felügyelet céljából kapott információkat.
12. cikk
Az alapok alkalmazandó nemzeti rendszer szerinti forgalmazására és kezelésére vonatkozó befektetővédelmi kérdésekkel kapcsolatban a hatáskörrel rendelkező hatóságok benyújtják a következő információkat:
a)
az adott joghatóságban az alkalmazandó nemzeti rendszerben forgalmazott ABA-kkal kapcsolatban a hatáskörrel rendelkező hatóságnak címzett befektetői panaszok száma és típusa;
b)
a hatáskörrel rendelkező hatóság joghatóságában ABA-kat forgalmazó vagy kezelő nem uniós ABAK-okra, vagy uniós ABAK-ok által a joghatóságban forgalmazott nem uniós ABA-kra vonatkozó vagy velük összefüggő, a hatáskörrel rendelkező hatóság által alkalmazott végrehajtási vagy felügyeleti intézkedések vagy szankciók, ideértve a vonatkozó engedélyek vagy nyilvántartásba vétel visszavonását, felfüggesztését vagy módosítását.
13. cikk
A harmadik országok szabályozási és felügyeleti keretrendszerének azon sajátosságaival kapcsolatban, amelyek megakadályozhatják, hogy a hatáskörrel rendelkező hatóság eredményesen lássa el felügyeleti feladatait, a hatáskörrel rendelkező hatóságok benyújtják a következő információkat:
a)
a nem uniós ABAK-ok vagy nem uniós ABA-k felügyeletére vonatkozó feladatainak ellátása során a hatáskörrel rendelkező hatóság által a szabályozási és felügyeleti keretrendszer alkalmazása kapcsán tapasztalt problémák vagy akadályok;
b)
a nem uniós ABAK-októl közvetlenül beszerzendő információk beszerzésével kapcsolatos problémák.
14. cikk
Az 1. cikk a) és b) pontjában említett rendszerek működésének hatásaival kapcsolatban a hatáskörrel rendelkező hatóságok benyújtják a következő információkat:
a)
a joghatóságukban letelepedett ABAK-ok harmadik országba való áttelepedését bizonyító adatok, országonkénti bontásban megadva az érintett ABA-k számát és a kezelt eszközállományt, valamint az áttelepedés okait;
b)
az uniós és nem uniós kollektív befektetési vállalkozások, illetve e vállalkozások uniós és nem uniós kezelői közötti versenyt érintő, tapasztalt vagy várható piaci zavarra vagy versenytorzulásra vonatkozó részletes információk;
c)
a joghatóságukban engedélyezett kollektív befektetési vállalkozások uniós kezelői által harmadik országban való letelepedéssel vagy a kezelt kollektív befektetési vállalkozások harmadik országban való forgalmazásával kapcsolatban tapasztalt nehézségekre vagy korlátozásokra vonatkozó tények;
d)
harmadik országban tapasztalt olyan nehézségekre vagy korlátozásokra vonatkozó tények, amelyek a joghatóságukban engedélyezett kollektív befektetési vállalkozások uniós kezelőit visszatartják attól, hogy harmadik országban letelepedjenek vagy ott általuk kezelt kollektív befektetési vállalkozásokat forgalmazzanak, a harmadik ország megjelölésével;
e)
bármely egyéb olyan általános vagy különös nehézségre vonatkozó információk, amellyel a kollektív befektetési vállalkozások uniós kezelői a harmadik országban való letelepedés vagy az általuk kezelt kollektív befektetési vállalkozások ottani forgalmazása során szembesülnek, a harmadik ország megjelölésével.
15. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2014. december 18-án.