PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 830/2014
ze dne 30. července 2014,
kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1890/2005, prováděcí nařízení Rady (EU) č. 2/2012 a prováděcí nařízení Rady (EU) č. 205/2013, pokud jde o oblast působnosti stávajících antidumpingových opatření týkajících se spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli a pokud jde o žádosti o přezkum pro nové vývozce, a kterým se stanoví možnost vrácení nebo prominutí cla v některých případech
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 3, 5 a 6 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Nařízením Rady (ES) č. 1890/2005 (2) (dále jen „původní nařízení“) uložila Rada konečné antidumpingové clo (dále jen „původní opatření“) na dovoz některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“), Indonésie, Tchaj-wanu, Thajska a Vietnamu.
(2)
Na základě přezkumu před pozbytím platnosti (dále jen „přezkum před pozbytím platnosti“) podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009 (dále jen „základní nařízení“), který se omezoval na opatření, jež byla uložena na dovoz pocházející z ČLR a Tchaj-wanu, byla původní opatření v rozmezí od 11,4 % do 27,4 % v případě ČLR a 8,8 % až 23,6 % v případě Tchaj-wanu prodloužena prováděcím nařízením Rady (EU) č. 2/2012 (3) (dále jen „nařízení o přezkumu před pozbytím platnosti“).
(3)
V návaznosti na šetření zaměřené proti obcházení opatření na základě čl. 13 odst. 3 základního nařízení (dále jen „šetření proti obcházení opatření“) bylo konečné antidumpingové clo použitelné na „všechny ostatní společnosti“ z ČLR prováděcím nařízením Rady (EU) č. 205/2013 (4) rozšířeno na dovoz spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli zasílaných z Filipín, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Filipín či nikoli.
2. Zahájení prozatímního přezkumu
(4)
Tchajwanský vyvážející výrobce, společnost Sheh Kai Precision Co., Ltd (dále jen „žadatel“), podala žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení. Žadatel požadoval vyjmutí některých typů spojovacích prostředků, konkrétně bimetalových spojovacích prostředků, z oblasti působnosti stávajících opatření z důvodu jejich údajně rozdílných fyzikálních, chemických a technických vlastností.
(5)
Evropská komise (dále jen „Komise“) rozhodla, že existují dostatečné důkazy pro zahájení částečného prozatímního přezkumu, a po konzultaci s poradním výborem zveřejněním oznámení dne 6. června 2013 v Úředním věstníku Evropské unie (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) (5) zahájila částečný prozatímní přezkum antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z ČLR a Tchaj-wanu (6).
(6)
Současný přezkum se omezuje na posouzení rozsahu definice výrobku, aby se objasnilo, zda určité typy šroubů z korozivzdorné oceli, konkrétně bimetalové spojovací prostředky, spadají do působnosti původních opatření, jejichž platnost byla prodloužena a která byla rozšířena.
3. Strany dotčené šetřením
(7)
Komise informovala o zahájení přezkumu známé výrobce v Unii a jejich sdružení, dovozce a uživatele, zástupce vyvážejících zemí a rovněž všechny známé výrobce v ČLR a na Tchaj-wanu.
(8)
Komise si vyžádala informace ode všech výše zmíněných stran a od dalších stran, které se ohlásily v rámci časového limitu stanoveného v oznámení o zahájení přezkumu. Komise rovněž poskytla zúčastněným stranám příležitost, aby písemně sdělily svá stanoviska a požádaly o slyšení.
(9)
Třináct tchajwanských vyvážejících výrobců, jeden čínský vyvážející výrobce, jeden výrobce v Unii, sedm dovozců a jeden uživatel poskytli odpověď na dotazník.
(10)
Kromě toho sdružení zastupující výrobce v Unii - žadatele v původním šetření a v přezkumu před pozbytím platnosti - potvrdilo, že žádná z unijních společností nevyrábí bimetalové spojovací prostředky, a tudíž nemá k vlastnostem bimetalových spojovacích prostředků žádné stanovisko.
(11)
Žádné z dalších šesti evropských sdružení výrobců známých z původního šetření neposkytlo žádné informace.
(12)
Během šetření nebyla požadována žádná slyšení.
4. Inspekce na místě
(13)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobce v Unii
-
Reisser Schraubentechnik GmbH, Ingelfingen-Criesbach, Německo
Dovozce v Unii
-
Till and Whitehead Ltd., Cheltenham, Spojené království
Vyvážející výrobci na Tchaj-wanu
-
Sheh Kai Precision Co., Ltd, Kaohsiung, Tchaj-wan
-
Metalink Precision Industries Co., Ltd, Kaohsiung, Tchaj-wan
-
Sun Through Industrial Co., Ltd, Hemei Township, Tchaj-wan
B. DOTČENÝ VÝROBEK A VÝROBEK, KTERÝ JE PŘEDMĚTEM PŘEZKUMU
(14)
Dotčeným výrobkem, jak je definován v čl. 1 odst. 1 nařízení o přezkumu před pozbytím platnosti, jsou některé spojovací prostředky a jejich části z korozivzdorné oceli, v současnosti kódů KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 a 7318 15 70 pocházející z ČLR a Tchaj-wanu.
(15)
V žádosti o přezkum žadatel požadoval vynětí některých spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli z oblasti působnosti stávajícího antidumpingového opatření. Výrobkem, jehož vynětí se v žádosti o přezkum požaduje, jsou bimetalové „závitořezné a samovrtné šrouby s dříkem a hlavou z korozivzdorné oceli a hrotem z uhlíkové oceli umožňující, aby si šroub vyvrtal vlastní vodicí díru a vyřezal vlastní závit do tvrdých kovů, v současnosti kódu KN ex 7318 14 10“.
(16)
Jeden ze spolupracujících dovozců tvrdil, že Komise měla rozlišovat nikoli mezi bimetalovými spojovacími prostředky a spojovacími prostředky a jejich částmi z korozivzdorné oceli, ale mezi samovrtnými a samořeznými (závitořeznými) spojovacími prostředky, s cílem vyloučit samovrtné spojovací prostředky z rozsahu definice výrobku, na nějž se vztahují antidumpingová opatření, bez ohledu na to, zda se jedná o bimetalové spojovací prostředky či spojovací prostředky a jejich části z korozivzdorné oceli.
(17)
Účelem tohoto přezkumu, jak je uvedeno v žádosti předložené žadatelem a jak je výslovně zmíněno v bodě 4 prvním pododstavci oznámení o zahájení přezkumu, je prozkoumat, zda přesně bimetalové samořezné (závitořezné) a samovrtné šrouby by měly být vyňaty z rozsahu definice výrobku, na něž se v současnosti vztahují antidumpingová opatření. Toto tvrzení proto muselo být odmítnuto.
(18)
Komise zároveň vzala v úvahu rozdíly mezi samovrtnými a samořeznými (závitořeznými) spojovacími prostředky. To se projevilo ve změně definice poskytnuté žadatelem a citované v 15. bodě odůvodnění, jak je uvedeno v 19. bodě odůvodnění.
(19)
Pro účely tohoto přezkumu by bimetalové spojovací prostředky měly být definovány takto: bimetalové samovrtné šrouby s dříkem a hlavou z korozivzdorné oceli a hrotem a vodicími závity z uhlíkové oceli, jež jsou spojeny svarem, umožňující, aby si šroub vyvrtal vlastní vodicí díru a vyřezal vlastní závit do tvrdých kovů; a bimetalové samořezné (závitořezné) šrouby s dříkem a hlavou z korozivzdorné oceli a vodicími závity z uhlíkové oceli, jež jsou spojeny svarem, umožňující, aby si šroub vyřezal vlastní závit do tvrdých kovů; v obou případech v současnosti kódu KN ex 7318 14 10.
(20)
Bimetalové spojovací prostředky jsou relativně novým výrobkem na trhu, který byl vytvořen, aby bylo možné zkombinovat v jednom spojovacím prostředku nejdůležitější vlastnosti spojovacích prostředků z uhlíkové oceli a z korozivzdorné oceli, konkrétně tvrdost uhlíkové oceli a odolnost vůči korozi korozivzdorné oceli. Bimetalové spojovací prostředky se vyrábí svařováním části z uhlíkové oceli a části z korozivzdorné oceli, v důsledku čehož je získán samovrtný a/nebo samořezný (závitořezný) spojovací prostředek, který má hrot a vodicí závity (v případě samořezných (závitořezných) spojovacích prostředků pouze vodicí závity, jelikož hrot u nich neexistuje) z uhlíkové oceli, zatímco dřík s dalšími závity a hlava jsou z korozivzdorné oceli.
(21)
Tyto bimetalové spojovací prostředky jsou schopny proniknout do kovových plechů o tloušťce až 25 mm bez nutnosti předvrtání, zatímco běžné spojovací prostředky z korozivzdorné oceli mohou proniknout pouze do kovových plechů o tloušťce nejvýše 3 mm. Bimetalové spojovací prostředky si zároveň zachovávají odolnost vůči korozi, a proto jsou vhodné k venkovnímu použití, např. u oken a střech, a v chemicky agresivních prostředích, jakými jsou například plavecké areály a některé továrny.
C. VÝSLEDKY ŠETŘENÍ
Metodika
(22)
Během původního šetření i během šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti se bimetalové spojovací prostředky nerozlišovaly od spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli. Jinak řečeno, byly pouze shromažďovány informace o různých typech korozivzdorné oceli používané jako surovina pro spojovací prostředky, avšak nikoli o spojovacích prostředcích obsahujících jako surovinu korozivzdornou ocel i uhlíkovou ocel.
(23)
Jedna zúčastněná strana po poskytnutí konečných informací v rámci přezkumu před pozbytím platnosti tvrdila, že bimetalové spojovací prostředky by neměly být zahrnuty do rozsahu definice výrobku, jelikož se od spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli značně odlišují, pokud jde o jednotkové prodejní ceny, výrobní náklady, základní fyzikální a technické vlastnosti (surovinu) a také použití (7). Nicméně, jak bylo vysvětleno v 21. bodě odůvodnění nařízení o přezkumu před pozbytím platnosti, rozsah definice výrobku nelze v rámci přezkumu před pozbytím platnosti měnit.
(24)
Aby bylo možné posoudit, zda se na bimetalové spojovací prostředky vztahují původní opatření, bylo zkoumáno, zda bimetalové spojovací prostředky a spojovací prostředky a jejich částí z korozivzdorné oceli mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a koncová užití. V tomto ohledu byla rovněž posouzena zaměnitelnost a vzájemná konkurence mezi těmito dvěma typy spojovacích prostředků.
Základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti
Fyzikální vlastnosti
(25)
Hlavním fyzikálním rozdílem mezi bimetalovými spojovacími prostředky a spojovacími prostředky a jejich částmi z korozivzdorné oceli je skutečnost, že bimetalové spojovací prostředky sestávají ze dvou různých typů oceli, jež jsou svařeny dohromady, zatímco standardní spojovací prostředky a jejich části z korozivzdorné oceli jsou vystříhány a vytvarovány z jednoho drátu z korozivzdorné oceli. V případě bimetalových spojovacích prostředků jsou tři až čtyři vodicí závity a vrtací hrot vyrobeny z uhlíkové oceli, zatímco dřík a hlava jsou vyrobeny z korozivzdorné oceli.
(26)
Pokud není použito speciální povrstvení, lze části bimetalových spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli a z uhlíkové oceli vizuálně rozlišit. Je třeba poznamenat, že ve většině případů spojovací prostředky procházejí procesem povrstvování, který dále zvyšuje jejich odolnost vůči korozi, a proto nemusí být spojovací prostředky a jejich části z korozivzdorné oceli a bimetalové spojovací prostředky rozlišitelné pouhým okem.
(27)
Bimetalové spojovací prostředky však ve své části z uhlíkové oceli vykazují magnetické vlastnosti, což je významný rys používaný k jejich odlišení od spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli.
Technické vlastnosti
(28)
Bimetalové spojovací prostředky mají schopnost vrtat otvory a řezat závity do tvrdých a silných kovových plechů díky složce uhlíkové oceli. Spojovací prostředky a jejich části z korozivzdorné oceli tuto schopnost z důvodu vlastností korozivzdorné oceli nemají.
Chemické vlastnosti
(29)
Vzhledem k obsahu uhlíkové oceli je chemické složení bimetalových spojovacích prostředků odlišné od spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli, které jsou složeny výlučně z korozivzdorné oceli.
Závěr
(30)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje závěr, že i když se bimetalové spojovací prostředky mohou fyzicky jevit jako podobné spojovacím prostředkům a jejich částem z korozivzdorné oceli (jsou-li povrstveny), mají odlišné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti než spojovací prostředky a jejich části z korozivzdorné oceli.
Konečné použití a vzájemná zaměnitelnost
(31)
Komise posuzovala, zda zjištěné rozdíly, pokud jde o fyzikální, chemické a technické vlastnosti, se u bimetalových spojovacích prostředků a spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli promítají do odlišného koncového užití a vnímání trhu.
(32)
Bylo zjištěno, že bimetalové spojovací prostředky se používají především ve venkovních kovových prvcích střech, v kovovém plátování, u okapnic oken a interiérových upevňovacích prostředků v chemicky agresivním prostředí, jako jsou plavecké areály a některé továrny. Všechna tato použití obvykle vyžadují, aby byly kovové plechy různé tloušťky spojeny navzájem nebo připevněny k jiným materiálům, např. k izolačním vrstvám různého složení. U všech těchto použití je z hlediska zákazníka velmi důležité využití spojovacích prostředků, které jsou odolné vůči korozi, a v některých případech/zemích se dokonce jedná o zákonný požadavek.
(33)
Bimetalové spojovací prostředky jsou vyvinuty speciálně k tomu, aby splňovaly požadavky těchto použití, a to tím, že mají schopnost provrtat se skrze všechny typy povrchů včetně silných kovových plechů (jako spojovací prostředky z uhlíkové oceli), a zároveň jsou odolné vůči korozi (jako spojovací prostředky z korozivzdorné oceli).
(34)
Jediný spolupracující výrobce v Unii tvrdil, že stejného výsledku, totiž vzájemného spojení různých povrchů, může být dosaženo jak pomocí bimetalových spojovacích prostředků, tak pomocí spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli. Podle této společnosti je jediným rozdílem způsob aplikace šroubu, totiž za použití předvrtání či bez něj. Předvrtání znamená, že jako první krok se vyvrtají otvory, a to pomocí vrtáků, které se liší podle materiálu. Potom se v rámci samostatného kroku našroubují šrouby. Předvrtání je nezbytné při použití spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli v kombinaci s kovovými plechy. Z tohoto důvodu se uvedená společnost domnívá, že volba mezi spojovacími prostředky a jejich částmi z korozivzdorné oceli a bimetalovými spojovacími prostředky je pouhým ekonomickým rozhodnutím spočívajícím ve volbě mezi vyššími mzdovými náklady a vyššími materiálovými náklady.
(35)
Šetření však odhalilo, že v praxi je metoda předvrtání nejen náročná s ohledem na čas a na práci, ale u některých použití (zejména u okapnic oken) není vůbec proveditelná. Důvodem je to, že tato metoda by vyžadovala předvrtání tří nebo dokonce více různých povrchů, a to u každého jiným druhem vrtáku, a následně jejich dokonalé sladění, aby bylo možné vložit spojovací prostředky a jejich části z korozivzdorné oceli. Proto se v tomto případě místo bimetalových spojovacích prostředků používají spojovací prostředky pouze z uhlíkové oceli než z korozivzdorné oceli. Řešení, při němž se použijí spojovací prostředky pouze z uhlíkové oceli, nesplňuje požadavky na odolnost vůči korozi.
(36)
Kromě toho v případě tlustších kovových povrchů nebudou po předvrtání aplikované spojovací prostředky a jejich části z korozivzdorné oceli moci vytvořit své vlastní vnitřní závity a v důsledku toho bude odolnost v tahu menší než v případě bimetalových spojovacích prostředků (nebo spojovacích prostředků z uhlíkové oceli).
(37)
Na základě výše uvedených skutečností by tvrzení zmíněné v 34. bodě odůvodnění mělo být odmítnuto.
(38)
Lze vyvodit závěr, že zjištěné rozdíly ve fyzikálních, chemických a technických vlastnostech ovlivňují koncové užití bimetalových spojovacích prostředků. Na rozdíl od spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli plní bimetalové spojovací prostředky spíše specifické funkce a jejich použití je omezeno na přesně vymezené tržní segmenty, jako jsou venkovní kovové konstrukce, okapnice u oken a některé interiérové upevňovací prostředky v chemicky agresivních prostředích.
Rozdíly ve výrobním procesu, nákladech a cenách
(39)
Z šetření vyplývá, že výrobní proces bimetalových spojovacích prostředků se podstatně liší od výrobního procesu spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli, neboť zahrnuje řadu dalších výrobních kroků, jiné mechanické zařízení a know-how. Zejména svařování a indukční ohřev lze považovat za nákladné, jedinečné a technologicky citlivé výrobní kroky, které se týkají pouze bimetalových spojovacích prostředků.
(40)
Bylo rovněž potvrzeno, že tyto rozdíly ve výrobním procesu mají za následek výrazně vyšší výrobní náklady a ceny bimetalových spojovacích prostředků. Rozdíl ve výrobních nákladech u podobného typu bimetalových spojovacích prostředků a spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli se může pohybovat mezi 40 % až 150 % v závislosti na výrobní metodě a druhu/délce spojovacího prostředku, přičemž cenové rozdíly mohou překročit i 400 %.
(41)
Značný rozdíl mezi cenami (a náklady) mezi bimetalovými spojovacími prostředky a spojovacími prostředky a jejich částmi z korozivzdorné oceli má za následek, že bimetalové spojovací prostředky nebudou používány tam, kde mohou být používány spojovací prostředky a jejich části z korozivzdorné oceli se stejným výsledkem, zejména při upevnění povrchů jiných než ze tlustých kovů. To podporuje závěr uvedený v 38. bodě odůvodnění, že spotřebitelé si jsou dobře vědomi rozdílů mezi těmito dvěma druhy spojovacích prostředků a vnímají je jako odlišné výrobky.
D. ZÁVĚR TÝKAJÍCÍ SE ROZSAHU DEFINICE VÝROBKU
(42)
Výše uvedená zjištění ukazují, že bimetalové spojovací prostředky mají odlišné fyzikální, chemické a technické vlastnosti ve srovnání se spojovacími prostředky a jejich částmi z korozivzdorné oceli a že tyto rozdíly jsou relevantní pro koncové užití bimetalových spojovacích prostředků a vnímání trhu s nimi.
(43)
Zaměnitelnost mezi bimetalovými spojovacími prostředky a spojovacími prostředky a jejich částmi z korozivzdorné oceli je spíše omezená, protože ve většině případů spojovací prostředky a jejich části z korozivzdorné oceli nelze použít se stejnými výsledky jako bimetalové spojovací prostředky. Kromě toho zaměnitelnosti mezi spojovacími prostředky a jejich částmi z korozivzdorné oceli a bimetalovými spojovacími prostředky brání podstatný rozdíl v ceně těchto dvou výrobků.
(44)
S ohledem na uvedené rozdíly byl učiněn závěr, že bimetalové spojovací prostředky nespadají do rozsahu definice výrobku v původním šetření a že opatření přijatá na základě původního šetření neměla být na dovoz bimetalových spojovacích prostředků uplatňována. V důsledku toho je třeba rozsah použití opatření objasnit se zpětným účinkem pomocí změn nařízení (ES) č. 1890/2005, prováděcího nařízení (EU) č. 2/2012 a prováděcího nařízení (EU) č. 205/2013.
E. PŘEZKUM PRO NOVÉ VÝVOZCE
(45)
Podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení by v nařízení o přezkumu před pozbytím platnosti měla být stanovena možnost žádat o přezkum pro nové vývozce.
F. ZPĚTNÁ PŮSOBNOST
(46)
Jelikož současné přezkumné šetření je omezeno na upřesnění rozsahu definice výrobku a jelikož se na bimetalové spojovací prostředky neměla vztahovat původní opatření, považuje se za vhodné, aby se zjištění uplatňovalo se zpětným účinkem ode dne vstupu původního nařízení v platnost, včetně veškerého dovozu, na který se vztahují prozatímní cla mezi 22. květnem 2005 a 19. listopadem 2005, aby se zabránilo jakémukoli následnému poškození dovozců uvedeného výrobku.
(47)
V oznámení o zahájení přezkumu byly zúčastněné strany výslovně vyzvány, aby se vyjádřily k možné zpětné působnosti závěrů. Dva dovozci vyjádřili zpětné působnosti svou podporu a žádná ze zúčastněných stran nevyjádřila se zpětnou působností výsledků přezkumu nesouhlas.
(48)
V důsledku toho prozatímní cla vybraná s konečnou platností a konečná antidumpingová cla zaplacená z dovozu bimetalových spojovacích prostředků do Unie podle nařízení (ES) č. 1890/2005, jakož i konečná antidumpingová cla zaplacená z dovozu bimetalových spojovacích prostředků do Unie podle prováděcího nařízení (EU) č. 2/2012, jež byla rozšířena prováděcím nařízením (EU) č. 205/2013 na dovoz některých spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli zasílaných z Filipín, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Filipín či nikoli, by měla být vrácena nebo prominuta. Žádost o vrácení nebo prominutí se podává u vnitrostátních celních orgánů v souladu s příslušnými celními předpisy.
(49)
Tímto přezkumem není dotčeno datum, k němuž pozbude platnosti nařízení (EU) č. 2/2012 podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(50)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení.
G. POSKYTOVÁNÍ INFORMACÍ
(51)
Všem zúčastněným stranám byly sděleny podstatné skutečnosti a úvahy, které vedly k výše uvedeným závěrům, a bylo jim umožněno, aby se k nim vyjádřily. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání stanovisek v návaznosti na poskytnutí závěrečných informací. Nebyly předloženy žádné informace ani stanoviska,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
V článku 1 nařízení (ES) č. 1890/2005 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
„1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli v současnosti kódů KN 7318 12 10, ex 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 a 7318 15 70 pocházejících z Čínské lidové republiky, Indonésie, Tchaj-wanu, Thajska a Vietnamu.
Na bimetalové spojovací prostředky definované takto: bimetalové samovrtné šrouby s dříkem a hlavou z korozivzdorné oceli a hrotem a vodicími závity z uhlíkové oceli, jež jsou spojeny svarem, umožňující, aby si šroub vyvrtal vlastní vodicí díru a vyřezal vlastní závit do tvrdých kovů; a bimetalové samořezné (závitořezné) šrouby s dříkem a hlavou z korozivzdorné oceli a vodicími závity z uhlíkové oceli, jež jsou spojeny svarem, umožňující, aby si šroub vyřezal vlastní závit do tvrdých kovů; v obou případech v současnosti kódu KN ex 7318 14 10, se konečné antidumpingové clo nevztahuje.“
Článek 2
V prováděcím nařízení (EU) č. 2/2012 se článek 1 mění takto:
a)
odstavec 1 se nahrazuje tímto:
„1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli v současnosti kódů KN 7318 12 10, ex 7318 14 10 (kódy TARIC ode dne následujícího po vyhlášení prováděcího nařízení Komise (EU) č. 830/2014 (8): 7318141051, 7318141059, 7318141081 a 7318141089), 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 a 7318 15 70 pocházejících z Čínské lidové republiky a Tchaj-wanu.
Na bimetalové spojovací prostředky definované takto: bimetalové samovrtné šrouby s dříkem a hlavou z korozivzdorné oceli a hrotem a vodicími závity z uhlíkové oceli, jež jsou spojeny svarem, umožňující, aby si šroub vyvrtal vlastní vodicí díru a vyřezal vlastní závit do tvrdých kovů; a bimetalové samořezné (závitořezné) šrouby s dříkem a hlavou z korozivzdorné oceli a vodicími závity z uhlíkové oceli, jež jsou spojeny svarem, umožňující, aby si šroub vyřezal vlastní závit do tvrdých kovů; v obou případech v současnosti kódu KN ex 7318 14 10, se konečné antidumpingové clo nevztahuje.
(8) Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 830/2014 ze dne 30. července 2014, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1890/2005, prováděcí nařízení Rady (EU) č. 2/2012 a prováděcí nařízení Rady (EU) č. 205/2013, pokud jde o oblast působnosti stávajících antidumpingových opatření týkajících se spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli a pokud jde o žádosti o přezkum pro nové vývozce, a kterým se stanoví možnost vrácení nebo prominutí cla v některých případech (Úř. věst. L 226, 31.7.2014, s. 16).“" 						
b)
doplňuje se odstavec 4, který zní:
„4. Pokud kterýkoli vyvážející výrobce na Tchaj-wanu poskytne Komisi dostatečné důkazy, že:
a)
v průběhu období šetření (od 1. července 2003 do 30. června 2004) nevyvezl do Unie výrobek popsaný v čl. 1 odst. 1;
b)
není ve spojení s žádným z vývozců nebo výrobců na Tchaj-wanu, na něž se vztahují opatření uložená tímto nařízením; a
c)
po skončení období šetření buď vyvezl dotčený výrobek do Unie, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt značné množství do Unie,
příloha může být změněna přidáním nového vyvážejícího výrobce do seznamu spolupracujících společností nezařazených do vzorku, na něž se tudíž vztahuje vážená průměrná celní sazba ve výši 15,8 %.“
Článek 3
V článku 1 prováděcího nařízení (EU) č. 205/2013 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
„1. Konečné antidumpingové clo použitelné na ‚všechny ostatní společnosti‘ z ČLR uložené čl. 1 odst. 2 nařízení (EU) č. 2/2012 pozměněném článkem 2 prováděcího nařízení Komise (EU) č. 830/2014 (9) z dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Čínské lidové republiky se rozšiřuje na dovoz některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli zasílaných z Filipín, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Filipín či nikoli, v současnosti kódů KN ex 7318 12 10, ex 7318 14 10, ex 7318 15 30, ex 7318 15 51, ex 7318 15 61 a ex 7318 15 70 (kódy TARIC 7318121011, 7318121091, 7318141051, 7318141081, 7318153011, 7318153061, 7318153081, 7318155111, 7318155161, 7318155181, 7318156111, 7318156161, 7318156181, 7318157011, 7318157061 a 7318157081), s výjimkou výrobků vyrobených níže uvedenými společnostmi:
Společnost
Doplňkový kód Taric
Multi-Tek Fasteners Inc, Clark Freeport Zone, Pampanga, Filipíny
B355
Rosario Fasteners Corporation, Cavite Economic Area, Filipíny
B356
Článek 4
V případě zboží, na které se nevztahují opatření podle čl. 1 odst. 1 nařízení (ES) č. 1890/2005 a čl. 1 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 2/2012 rozšířená prováděcím nařízením (EU) č. 205/2013 a pozměněná tímto nařízením, se vrátí nebo promine konečné antidumpingové clo zaplacené nebo zaúčtované podle čl. 1 odst. 1 a článku 2 nařízení (ES) č. 1890/2005 a čl. 1 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 2/2012 rozšířené prováděcím nařízením (EU) č. 205/2013 před změnou tímto nařízením.
O vrácení nebo prominutí je nutno požádat vnitrostátní celní orgány v souladu s příslušnými celními předpisy. V případě, že lhůty stanovené v čl. 236 odst. 2 nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 (10) uplynuly před dnem vyhlášení nařízení nebo v den tohoto vyhlášení, nebo pokud uplynou během šesti měsíců po tomto dni, se tyto lhůty prodlužují tak, aby uplynuly šest měsíců po vstupu tohoto nařízení v platnost.
Článek 5
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se zpětně ode dne 20. listopadu 2005.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 30. července 2014
A BIZOTTSÁG 830/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2014. július 30.)
a kötőelemek és részeikre alkalmazandó jelenlegi dömpingellenes intézkedések tárgyát képező termékkör és az új exportőrre vonatkozó vizsgálat kérelmeiről, valamint a lehetséges visszatérítési kötelezettség nyújtásáról vagy a bizonyos esetekben a vám elengedéséről szóló 1890/2005/EK tanácsi rendelet, 2/2012/EU tanácsi végrehajtási rendelet és 205/2013/EU tanácsi végrehajtási rendelet módosításáról
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére, valamint 11. cikkének (3), (5) és (6) bekezdésére,
mivel:
A. AZ ELJÁRÁS
1. Hatályos intézkedések
(1)
Az 1890/2005/EK tanácsi rendelettel (2) (a továbbiakban: eredeti rendelet) a Tanács végleges dömpingellenes vámot (a továbbiakban: az eredeti intézkedések) vetett ki a Kínai Népköztársaságból, Indonéziából, Tajvanból, Thaiföldről és Vietnamból származó, rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik behozatalára (a továbbiakban: kötőelemek és részeik).
(2)
Az 1225/2009/EK rendelet (a továbbiakban: alaprendelet) 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot (a továbbiakban: hatályvesztési felülvizsgálat) követően, amelyek a Kínai Népköztársaságból és Tajvanról származó behozatalát illetően bevezetett intézkedésekre korlátozódtak, a Kínai Népköztársaság esetében 11,4 %-tól 27,4 %-ig, Tajvan esetében pedig 8,8 %-tól 23,6 %-ig terjedő eredeti intézkedéseket a 2/2012/EU tanácsi végrehajtási rendelet (3) (a továbbiakban: a hatályvesztési felülvizsgálatról szóló rendelet) meghosszabbította.
(3)
Az alaprendelet 13. cikkének (3) bekezdésén alapuló kijátszást vizsgáló eljárás eredményeként (a továbbiakban: kijátszást vizsgáló eljárás) a Tanács 2013/205/EU végrehajtási rendelete (4) értelmében a Kínai Népköztársaságból származó minden más vállalatra alkalmazandó végleges dömpingellenes vámot kiterjesztették a Fülöp-szigeteken feladott kötőelemek és részeik behozatalára függetlenül attól, hogy azokat a Fülöp-szigetekről származóként jelentették-e be.
2. Időközi felülvizsgálat megindítása
(4)
Egy tajvani exportáló gyártó, a Sheh Kai Precision Co., Ltd, (a továbbiakban: kérelmező) az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdésével összhangban egy részleges időközi felülvizsgálat iránti kérelmet is benyújtott. A kérelmező bizonyos típusú kötőelemek, azaz a bimetál kötőelemek kivételét kérelmezte a jelenlegi intézkedések hatálya alól az állítólagosan eltérő fizikai, kémiai és technikai jellemzői miatt.
(5)
Minthogy a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre részleges időközi felülvizsgálat megindításához, az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) a 2013. június 6-án az Európai Unió Hivatalos Lapjában (5) közzétett értesítéssel (a továbbiakban: értesítés felülvizsgálat megindításáról) bejelentette a Kínai Népköztársaságból és Tajvanból származó, rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések részleges időközi felülvizsgálatának megindítását (6).
(6)
A jelenlegi felülvizsgálat a termékkör vizsgálatára korlátozódik annak tisztázása érdekében, hogy a rozsdamentes acélcsavarok egyes termékfajtái, különösen a bimetál kötőelem, az eredeti intézkedések hatálya alá tartoznak-e, ahogy azt meghosszabbították és kiegészítették.
3. A vizsgálatban érintett felek
(7)
A Bizottság tájékoztatta a felülvizsgálat kezdeményezéséről az ismert uniós gyártókat és egyesületeiket, az importőröket és felhasználókat, az exportáló országok képviselőit, valamint az összes ismert kínai és tajvani gyártót.
(8)
A Bizottság tájékoztatást kért minden fent említett féltől és az értesítésben megadott határidőn belül jelentkező többi féltől. A Bizottság ezen kívül lehetőséget biztosított az érdekelt feleknek arra, hogy írásban észrevételeket tegyenek, illetve meghallgatást kérjenek.
(9)
Tizenhárom tajvani exportáló gyártó, egy kínai exportáló gyártó, egy uniós gyártó, hét importőr és egy felhasználó küldte vissza a kérdőívet.
(10)
Ezenkívül az uniós gyártókat képviselő egyesület - az eredeti vizsgálat és a hatályvesztési felülvizsgálat panaszosai - megerősítette, hogy az uniós vállalatok egyike sem gyárt bimetál kötőelemet és ezáltal nincs véleményük a bimetál kötőelem jellemzőiről.
(11)
Az eredeti vizsgálatból ismert további hat európai gyártó egyesülete se nyújtott be információt.
(12)
A vizsgálat alatt nem rendeltek el meghallgatásokat.
4. Ellenőrző látogatások
(13)
A Bizottság összegyűjtötte és ellenőrizte az összes szükségesnek ítélt információt. A következő vállalatok telephelyén került sor ellenőrző látogatásra:
Uniós gyártó:
-
Reisser Schraubentechnik GmbH, Ingelfingen-Criesbach, Németország
Uniós importőr:
-
Till and Whitehead Ltd., Cheltenham, Egyesült Királyság
Tajvani exportáló gyártók:
-
Sheh Kai Precision Co., Ltd, Kaohsiung, Tajvan
-
Metalink Precision Industries Co., Ltd, Kaohsiung, Tajvan
-
Sun Through Industrial Co., Ltd, Hemei Township, Tajvan
B. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A FELÜLVIZSGÁLAT TÁRGYÁT KÉPEZŐ TERMÉK
(14)
Az érintett termék, a hatályvesztési felülvizsgálatról szóló rendelet 1. cikke (1) bekezdésében meghatározottak alapján, a jelenleg a 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 és 7318 15 70 KN-kód alá tartozó a Kínai Népköztársaságból és Tajvanból származó rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik.
(15)
A felülvizsgálati kérelemében a kérelmező a rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik kivételét kérte a jelenleg alkalmazandó dömpingellenes intézkedések hatálya alól. A felülvizsgálati kérelemben szereplő, kivenni kívánt terméket a kérelmező a következőképp határozta meg: „jelenleg az ex 7318 14 10 KN-kód alá besorolt, olyan bimetál önfúró és önmetsző csavarok, melyek szára és feje rozsdamentes acélból, hegye pedig szénacélból készült, és ez utóbbi lehetővé teszi, hogy a csavar maga fúrja ki saját furatát, és alakítsa ki menetét a keményacél fémben”.
(16)
Az együttműködő importőrök egyike azt állította, hogy a Bizottságnak nem a bimetál kötőelem, illetve a rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik között kellett volna különbséget tenni, hanem az önfúró és önmetsző kötőelemek között azzal a céllal, hogy az önmetsző kötőelemeket kivegyék a dömpingellenes intézkedések tárgyát képező termékkörből, tekintet nélkül arra, hogy bimetál kötőelem vagy kötőelemek és részeik.
(17)
A felülvizsgálat célja, amint azt a kérelmező jelezte a beadott kérelemben, és mint ahogy a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítés (1) bekezdésének 4. pontja által kifejezetten megemlített, hogy a bimetál önfúró és önmetsző csavarokat kivegyék-e a jelenleg dömpingellenes intézkedések tárgyát képező termékkörből. Az állítást ezért elutasították.
(18)
Ugyanakkor a Bizottság figyelembe vette az önfúró és önmetsző kötőelemek közti különbségeket. Ezek szerepelnek a kérelmező által nyújtott meghatározás módosításában és a (15) preambulumbekezdésben említettek közt, amint azt a (19) preambulumbekezdés is tükrözi.
(19)
A felülvizsgálat érdekében a bimetál kötőelem meghatározása a következő: bimetál önmetsző csavarok, melyek szára és feje rozsdamentes acélból, hegye és fő menetei pedig szénacélból készült, mely utóbbi elemek össze vannak hegesztve, lehetővé téve, hogy a csavar maga fúrja ki saját furatát, és alakítsa ki menetét a keményacél fémben; valamint bimetál önfúró csavarok, melyek szára és feje rozsdamentes acélból, és fő menetei pedig szénacélból készült, mely utóbbi elemek össze vannak hegesztve, lehetővé téve, hogy a csavar maga alakítsa ki menetét a keményacél fémben; mindkét termék jelenleg az ex 7318 14 10 KN-kód alá tartozik.
(20)
A bimetál kötőelemek meglehetősen új termékek a piacon, melyeket abból a célból fejlesztettek ki, hogy egy kötőelemben egyesítsék a szén- és a rozsdamentes acél legfőbb tulajdonságait, vagyis a szénacél keménységét és a rozsdamentes acél korrózióval szembeni ellenállását. A bimetál kötőelemeket egy szénacél rész rozsdamentes acél részhez történő hegesztésével hozzák létre, és ennek következményeként egy önfúró és/vagy önmetsző kötőelemet kapunk, melynek hegye és fő menetei (önmetsző kötőelemek esetében csak a fő menetek, mivel nincs hegye) szénacélból készült, míg a szár a további menetekkel és a fej rozsdamentes acélból áll.
(21)
Az effajta bimetál kötőelemek képesek áthatolni még a 25 mm-nél is vastagabb fémlemezeken anélkül, hogy előfúrni kellene, míg a rendes kötőelemek és részeik legfeljebb csak 3 mm vastagságú fémlemezeken képesek áthatolni. Ugyanakkor a bimetál kötőelemek megtartják a korrózióval szembeni ellenállásukat és ezért alkalmasak a kültéri használatra, úgy mint ablakok és tetők, valamint vegyileg agresszív közegekben, mint például az uszodák és bizonyos gyárak esetében.
C. A VIZSGÁLAT MEGÁLLAPÍTÁSAI
Módszertan
(22)
Mind az eredeti vizsgálat, mind pedig a hatályvesztési felülvizsgálat alatt a bimetál kötőelem nem volt megkülönböztetve a kötőelemek és részeiktől. Másként fogalmazva, csak a kötőelemekhez alapanyagként felhasznált különböző típusú rozsdamentes acélról gyűjtöttek információt és nem pedig olyan kötőelemekről, melyek rozsdamentes és szénacélt is tartalmaztak nyersanyagként.
(23)
A hatályvesztési felülvizsgálatban szereplő végleges nyilvánosságra hozatalt követően az egyik érdekelt fél úgy vélte, hogy nem szabad kiterjeszteni a termékkört a bimetál kötőelemekre a rozsdamentes acélból készült kötőelemekkel való jelentős különbségei miatt, melyek az értékesítési árak, előállítási költség, (alapanyagának) alapvető fizikai és műszaki tulajdonságai, valamint alkalmazásaikban nyilvánul meg (7). A hatályvesztési felülvizsgálatról szóló rendelet (21) preambulumbekezdésében kifejtettek szerint azonban a termékkör nem módosítható hatályvesztési felülvizsgálat keretében.
(24)
Annak felmérése érdekében, hogy a bimetál kötőelem az eredeti intézkedések hatálya alatt van-e, megvizsgálták, hogy a bimetál kötőelem és a kötőelemek és részeik ugyanolyan alapvető fizikai, kémiai és műszaki tulajdonsággal, valamint ugyanolyan végfelhasználással rendelkeznek-e. Ebben a tekintetben szintén megvizsgálták a két kötőelemtípus felcserélhetőségét és azoknak versenyben állását.
Alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzők
Fizikai jellemzők
(25)
A bimetál kötőelem és a kötőelemek és részeik közti legfőbb különbség azt, hogy a bimetál kötőelem két különböző fajta összehegesztett acélból készül, míg a standard kötőelemeket és részeiket egy darab rozsdamentes acélhuzalból vágják és alakítják ki. A bimetál kötőelem esetében a három-négy fő menet és a fúróhegy szénacélból áll, míg a feje és szára rozsdamentes acélból készül.
(26)
Hacsak nem alkalmaznak speciális festékanyagot, a bimetál kötőelem rozsdamentes acél és szénacél részét vizuálisan is meg lehet különböztetni. Meg kell jegyezni, hogy a legtöbb esetben a kötőelemek festési folyamaton mennek keresztül ezáltal tovább fokozva a korrózióval szembeni ellenállásukat, és éppen ezért a kötőelemek és részeiket és a bimetál kötőelemet nem biztos, hogy szabad szemmel meg lehet különböztetni.
(27)
A bimetál kötőelem mindazonáltal mágneses tulajdonsággal rendelkezik a szénacél részében, ami fontos tulajdonsága a kötőelemek és részeiktől való megkülönböztetésben.
Műszaki jellemzők
(28)
A bimetál kötőelem képes a szénacél összetevőjének köszönhetően kemény és vastag fémlemezekbe fúrni és metszeni. A kötőelemek és részeiknek nincs meg ez a képességük a rozsdamentes acél tulajdonságai miatt.
Kémiai jellemzők
(29)
A szénacél tartalma miatt a bimetál kötőelem kémiai összetevői különböznek a kötőelemek és részeiétől, mivel az utóbbiak kizárólag rozsdamentes acélból állnak.
Következtetés
(30)
A fentiek alapján megállapítható, hogy annak ellenére, hogy a bimetál kötőelem fizikailag hasonlít a kötőelemek és részeikhez (mikor le van festve), alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzői mégis különbözik a kötőelem és részeikétől.
Rendeltetés és helyettesíthetőség
(31)
A Bizottság megvizsgálta, hogy a fizikai, kémiai és műszaki jellemzők terén felismert különbségek a bimetál kötőelem és kötőelemek és részeik különböző végfelhasználásához és piaci megítéléséhez vezetnek-e.
(32)
Megállapították, hogy a bimetál kötőelemet elsősorban kültéri fém tetőfedés, fémburkolat, ablak burkolat alkalmazásakor, illetve vegyileg agresszív közegekben fellelhető beltéri rögzítések - úgy mint az uszodák és bizonyos gyárak - esetében használják. Általában a szóban forgó alkalmazások különböző vastagságú fémlemezeket igényelnek, melyeket egybe- vagy más anyagokhoz, mint például különböző összetételű szigetelő rétegekhez, kell rögzíteni. A szóban forgó alkalmazásokkor a korrózióálló kötőelemek használata nagyon fontos az ügyfelek szempontjából, ráadásul néhány esetben vagy országban jogi követelmény is.
(33)
A bimetál kötőelemet úgy alakították ki, hogy megfeleljen az effajta alkalmazásoknak azáltal, hogy képes keresztülfúrni minden fajta felületen, beleértve a vastag fémlemezeket (mint a szénacél kötőelemek) és ugyanakkor korrózióálló is (mint a rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek).
(34)
Az egyetlen együttműködő uniós gyártó azt állította, hogy különböző felületek egymáshoz rögzítését bimetál kötőelemmel és kötőelemek és részeikkel is el lehet érni. A vállalat szerint az egyedüli különbség a csavar behelyezésének a módja, azaz hogy ez előfúrással vagy anélkül valósul-e meg. Az előfúrás azt jelenti, hogy kezdő lépésként a lyukakat az anyagtól függően különböző fúrókkal előre kifúrják. A csavarokat külön lépésként helyezik be. Az előfúrás szükséges, amikor kötőelemek és részeiket használunk fémlemezeken. Ezen oknál fogva a vállalat úgy véli, hogy a bimetál kötőelem és a kötőelemek és részeik használata közti választás csupán a magasabb munkaerő- vagy magasabb anyagköltség közti gazdasági döntés.
(35)
A vizsgálat azonban feltárta, hogy a gyakorlatban az előfúrás módszere nem csak idő és munkaigényes, hanem bizonyos eljárások során (különösen az ablak burkolatokban) még csak nem is kivitelezhető. Ennek az az oka, hogy ez a módszer három vagy még több különböző felület előfúrását igényelné, mindegyik esetben különböző típusú fúróval, majd ezután tökéletesen egymásra kellene helyezni őket, hogy a kötőelemek és részeiket be tudják helyezni. Következésképpen ilyen esetekben a bimetál kötőelem alternatívájaként tiszta szénacél kötőelemeket használnak, nem pedig tiszta kötőelemeket és részeiket. A tiszta szénacél kötőelemes megoldás nem tesz eleget a korrózióval szembeni ellenállás követelményének.
(36)
Emellett, amikor vastagabb fémfelületek esetében végeznek előfúrást, a behelyezett kötőelemek és részeik nem lesznek képesek kialakítani a saját belső meneteiket és következésképp a húzóerő kisebb lesz mint a bimetál kötőelem (vagy szénacél kötőelemek) esetében.
(37)
A fentiek alapján a (34) preambulumbekezdésben szereplő állítást el kell utasítani.
(38)
Megállapítást nyert, hogy a fizikai, kémiai és műszaki jellemzők terén felismert különbségek hatást gyakorolnak a bimetál kötőelem végfelhasználására. A kötőelemek és részeikkel ellentétben a bimetál kötőelem meghatározott funkciót tölt be és használata egy jól meghatározott piaci szegmensre korlátozódik, mint amilyen a kültéri fémszerkezetek, ablak burkolat és vegyileg agresszív közegekben fellelhető bizonyos beltéri rögzítések piaca.
A termelési folyamatban, költségekben és árakban való különbségek.
(39)
A vizsgálat feltárta, hogy a bimetál kötőelem termelési folyamata lényegesen különbözik a kötőelemek és részeiétől, azáltal hogy számos további gyártási lépést, egyéb gépet és know-how-t iktat be. Különösen a hegesztés és az indukciós fűtés tekinthető költségesnek, egyedinek és technológiailag érzékeny gyártási lépésnek, melyek csak a bimetál kötőelem számára fontosak.
(40)
Megerősítést nyert az is, hogy a szóban forgó termelési folyamatbeli különbségek a bimetál kötőelem lényegesen magasabb gyártási költségét és árát eredményezik. A hasonló típusú bimetál kötőelem és a kötőelemek és részeik gyártási költségei közti különbségek a gyártási eljárás és a kötőelem típusától, illetve hosszától függően 40 % és 150 % között változhatnak, míg az árbeli különbségek a 400 %-ot is meghaladhatják.
(41)
A bimetál kötőelem és a kötőelemek és részeik közti jelentős árbeli (és költségbeli) különbségek azt eredményezik, hogy a bimetál kötőelemet nem alkalmazzák olyan esetekben, amikor a kötőelemek és részeiket ugyanolyan eredménnyel lehet használni, azaz a vastag fémtől eltérő kötőelem-felületeken. Ez alátámasztja a (38) preambulumbekezdés következtetését miszerint a fogyasztók teljes mértékben tisztában vannak a két kötőelem közti különbségekkel és különböző termékként tekintenek rájuk.
D. A TERMÉKKÖRRE VONATKOZÓ KÖVETKEZTETÉSEK
(42)
A fenti megállapítások alátámasztják, hogy a bimetál kötőelem a kötőelemek és részeikhez viszonyítva eltérő fizikai, kémiai és műszaki jellemzőkkel rendelkezik, valamint hogy ezek a különbségek fontosak a bimetál kötőelem végfelhasználásában és a piaci megítélésében.
(43)
Meglehetősen korlátozott a bimetál kötőelem felcserélhetősége a kötőelemek és részeikkel, mivel a legtöbb esetben a kötőelemek és részeikkel nem ugyanazt az eredményt lehet elérni mint a bimetál kötőelemmel. A bimetál kötőelem hiányában a felhasználók inkább a szénacél kötőelemeket részesítenék előnyben. Mindemellett a kötőelemek és részeik bimetál kötőelemmel való felcserélhetőségét gátolja a két termék közti lényeges árkülönbség.
(44)
A fent említett különbségeknek megfelelően az a következtetés vonható le, hogy a bimetál kötőelem nem tartozik az eredeti vizsgálat hatálya alá és hogy az eredeti vizsgálat keretében bevezetett intézkedéseket nem kellett volna alkalmazni a bimetál kötőelem behozatalára. Következésképp az 1890/2005/EK rendelet, a 2/2012/EU és 205/2013/EU végrehajtási rendelet módosításaival az intézkedések hatályát visszamenőlegesen tisztázni kell.
E. AZ ÚJ EXPORTŐRRE VONATKOZÓ VIZSGÁLAT
(45)
Az alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdése alapján rendelkezni kell a hatályvesztési felülvizsgálatban az új exportőrre vonatkozó vizsgálat kérelmeiről.
F. VISSZAMENŐLEGES ALKALMAZÁS
(46)
Mivel e felülvizsgálat a termékkör tisztázására korlátozódott és mivel nem tervezték, hogy a bimetál kötőelemet az eredeti intézkedések hatálya alá vonják, a terméket importálók bármilyen sérelmének elkerülése érdekében helyénvalónak tűnik, hogy a megállapításokat visszamenőlegesen az eredeti rendelet hatálybalépésének napjától alkalmazzák, beleértve azt a behozatalt, amelyre a 2005. május 22-e és 2005. november 19-e közötti ideiglenes vám vonatkozik.
(47)
A felülvizsgálatról szóló értesítésben a feleket kifejezetten felkérték arra, hogy ismertessék véleményüket a következtetések esetleges visszamenőleges hatásáról. Két importőr támogatását fejezte ki, valamint egyik érdekelt fél sem ellenezte a felülvizsgálat eredményeinek visszamenőleges hatályú alkalmazását.
(48)
Következésképpen az 1890/2005/EK rendelet alapján a bimetál kötőelem Unióba történő behozatalára kivetett, véglegesen beszedett ideiglenes vámokat és befizetett végleges dömpingellenes vámokat, valamint a 205/2013/EU végrehajtási rendelet által a rozsdamentes acélból készült kötőelemek és részeik Fülöp-szigeteken feladott importszállítmányaira - függetlenül attól, hogy az árut a Fülöp-szigetekről származóként jelentették-e be vagy sem - kiterjesztett 2/2012/EU végrehajtási rendelet alapján a bimetál kötőelem Unióba történő behozatalára kivetett és befizetett végleges dömpingellenes vámokat, vissza kell fizetni vagy el kell engedni. A visszafizetést vagy elengedést az alkalmazandó vámjogszabályoknak megfelelően a nemzeti vámhatóságoknál kell kérelmezni.
(49)
Ez a felülvizsgálat nem érinti azt az időpontot, amikor a 2/2012/EU rendelet az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján hatályát veszti.
(50)
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdése értelmében létrehozott bizottság véleményével.
G. KÖZZÉTÉTEL
(51)
Valamennyi érintett fél tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek a fenti következtetésekhez vezettek, és felkérték őket észrevételeik megtételére. A feleknek rendelkezésére állt egy időszak, hogy a nyilvánosságra hozatalt követően benyújtsák észrevételeiket. Nem érkezett azonban beadvány vagy észrevétel.
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az 1890/2005/EK rendelet 1. cikkének (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
„1. Végleges dömpingellenes vám kerül kivetésre a jelenleg a 7318 12 10, ex 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 és 7318 15 70 KN-kód alá tartozó, a Kínai Népköztársaságból, Indonéziából, Tajvanból, Thaiföldről és Vietnamból származó, rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik behozatalára.
A bimetál kötőelemek meghatározása a következő: bimetál önmetsző csavarok, melyek szára és feje rozsdamentes acélból, hegye és fő menetei pedig szénacélból készült, mely utóbbi elemek össze vannak hegesztve, lehetővé téve, hogy a csavar maga fúrja ki saját furatát, és alakítsa ki menetét a keményacél fémben; valamint bimetál önfúró csavarok, melyek szára és feje rozsdamentes acélból, és fő menetei pedig szénacélból készült, mely utóbbi elemek össze vannak hegesztve, lehetővé téve, hogy a csavar maga alakítsa ki menetét a keményacél fémben; nem kell végleges dömpingellenes vámot kivetni egyik jelenleg az ex 7318 14 10 KN-kód alá tartozó termékre sem.”
2. cikk
A 2/2012/EU végrehajtási rendelet 1. cikke a következőképpen módosul:
a)
az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
„1. Végleges dömpingellenes vám kerül kivetésre a jelenleg 7318 12 10 és ex 7318 14 10 KN-kód alá tartozó rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik behozatalára (a 830/2014/EU (8) e végrehajtási rendelet bizottsági végrehajtási rendelet kihirdetését követő naptól érvényben levő TARIC kódok: 7318141051, 7318141059, 7318141081 és 7318141089), 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 és 7318 15 70 KN-kód alá tartozó, a Kínai Népköztársaságból és Tajvanból származó rozsdamentes acélból készült egyes kötőelemek és részeik behozatalára.
A bimetál kötőelemek meghatározása a következő: bimetál önmetsző csavarok, melyek szára és feje rozsdamentes acélból, hegye és fő menetei pedig szénacélból készült, mely utóbbi elemek össze vannak hegesztve, lehetővé téve, hogy a csavar maga fúrja ki saját furatát, és alakítsa ki menetét a keményacél fémben; valamint bimetál önfúró csavarok, melyek szára és feje rozsdamentes acélból, és fő menetei pedig szénacélból készült, mely utóbbi elemek össze vannak hegesztve, lehetővé téve, hogy a csavar maga alakítsa ki menetét a keményacél fémben; nem kell végleges dömpingellenes vámot kivetni egyik jelenleg az ex 7318 14 10 KN-kód alá tartozó termékre sem.
(8) A Bizottság2014. július 30-i 830/2014/EU végrehajtási rendelete a kötőelemek és részeikre alkalmazandó jelenlegi dömpingellenes intézkedések tárgyát képező termékkör és az új exportőrre vonatkozó vizsgálat kérelmeiről, valamint a lehetséges visszatérítési kötelezettség nyújtásáról vagy a bizonyos esetekben a vám elengedéséről szóló 1890/2005/EK tanácsi rendelet, 2/2012/EU tanácsi végrehajtási rendelet és 205/2013/EU tanácsi végrehajtási rendelet módosításáról (HL L 226., 2014.7.31., 16 o.).”" 						
b)
a cikk a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
„4. Ha bármilyen új exportáló gyártó Tajvanban elégséges bizonyítékot szolgáltat a Bizottságnak arra vonatkozóan, hogy
a)
nem exportálta az Unióba az 1. cikk (1) bekezdésében meghatározott terméket a vizsgálati időszak során (2003. július 1-jétől2004. június 30-ig);
b)
nem áll kapcsolatban azon tajvani exportőrökkel vagy gyártókkal, amelyekre az e rendelettel bevezetett intézkedéseket alkalmazni kell; valamint
c)
az érintett terméket az Unióba ténylegesen csak a vizsgálati időszak után exportálta, vagy visszavonhatatlan szerződéses kötelezettséget vállalt arra, hogy jelentős mennyiséget exportál az Unióba,
módosítható a melléklet az új exportáló gyártónak a mintába fel nem vett együttműködő vállalatok jegyzékébe történő felvételével, amely vállalatra így a 15,8 %-os súlyozott átlagos vámot kell alkalmazni.”
3. cikk
A 205/2013/EU végrehajtási rendelet 1. cikkének (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
„1. A Bizottság 830/2014/EU (9) végrehajtási rendeletének 1. cikkével módosított 2/2012/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdése által a kínai vállalatok tekintetében „minden más vállalatra” alkalmazandó, a Kínai Népköztársaságból származó, rozsdamentes acélból készült kötőelemek és részeik behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vám ezennel kiterjesztésre kerül a jelenleg az ex 7318 12 10, ex 7318 14 10, ex 7318 15 30, ex 7318 15 51, ex 7318 15 61 és ex 7318 15 70 KN-kódok (7318121011, 7318121091, 7318141051, 7318141081, 7318153011, 7318153061, 7318153081, 7318155111, 7318155161, 7318155181, 7318156111, 7318156161, 7318156181, 7318157011, 7318157061 és 7318157081 TARIC kódok) alá tartozó, rozsdamentes acélból készült kötőelemek és részeik Fülöp-szigeteken feladott importszállítmányaira, függetlenül attól, hogy az árut a Fülöp-szigetekről származóként jelentették-e be vagy sem. Az intézkedés alól kivételt élveznek az alább felsorolt vállalatok által előállított áruk:
Vállalat
TARIC-kiegészítő kód
Multi-Tek Fasteners Inc, Clark Freeport Zone, Pampanga, Fülöp-szigetek
B355
Rosario Fasteners Corporation, Cavite Economic Area, Fülöp-szigetek
B356
4. cikk
Az e rendelettel módosított 1890/2005/EK rendelet 1. cikke (1) bekezdésének és a 205/2013/EU végrehajtási rendelettel kiterjesztett 2/2012/EU végrehajtási rendelet 1. cikke (1) bekezdésének hatálya alá nem tartozó termékek esetében, az 1890/2005/EK végrehajtási rendelet 1. cikkének (1) bekezdése és 2. cikke alapján, valamint a 205/2013/EU végrehajtási rendelettel kiterjesztett 2/2012/EU végrehajtási rendelet 1. cikkének (1) bekezdése szerint az e rendelet általi módosítás előtt megfizetett vagy elkönyvelt végleges dömpingellenes vámokat vissza kell fizetni vagy el kell engedni.
A visszafizetést és az elengedést az alkalmazandó vámjogszabályoknak megfelelően a nemzeti vámhatóságoknál kell kérelmezni. Azokban az esetekben, amelyekben a 2913/92/EGK tanácsi rendelet (10) 236. cikke (2) bekezdésében megállapított határidők e rendelet kihirdetése előtt vagy annak a napján lejárnak, illetve amennyiben e napot követő hat hónapon belül járnak le - azokat meg kell hosszabbítani oly módon, hogy azok e rendelet hatálybalépése után hat hónappal járjanak le.
5. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ezt a rendeletet visszamenőleges hatállyal 2005. november 20-tól kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2014. július 30-án.