NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 560/2014
ze dne 6. května 2014
o založení společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích
(Text s významem pro EHP)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 187 a čl. 188 první odstavec této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Partnerství veřejného a soukromého sektoru ve formě společných technologických iniciativ byla původně stanovena v rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES (2).
(2)
Konkrétní partnerství veřejného a soukromého sektoru, která se mají podporovat, stanovilo rozhodnutí Rady 2006/971/ES (3).
(3)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1291/2013 (4) zavedlo Horizont 2020 - rámcový program pro výzkum a inovace (2014-2020) (dále jen „Horizont 2020“). Horizont 2020 usiluje o dosažení většího dopadu na výzkum a inovace spojením Horizontu 2020 s prostředky soukromého sektoru v rámci partnerství veřejného a soukromého sektoru v klíčových oblastech, kde mohou výzkum a inovace přispívat k širším cílům Unie v oblasti konkurenceschopnosti, mobilizovat soukromé investice a napomoci ke zvládnutí společenských výzev. Základem těchto partnerství by měly být dlouhodobé závazky, včetně vyváženého příspěvku všech partnerů, partnerství by měla být kontrolovatelná, pokud jde o dosažení jejich cílů, a měla by být v souladu se strategickými cíli Unie v oblasti výzkumu, vývoje a inovací. Řízení a fungování těchto partnerství by mělo být otevřené, transparentní, efektivní a účelné a umožňovat zapojení široké škály zúčastněných stran působících v jejich konkrétních oblastech. V souladu s nařízením (EU) č. 1291/2013 může mít účast Unie v těchto partnerstvích formu finančních příspěvků pro společné podniky založené na základě článku 187 Smlouvy o fungování Evropské unie podle rozhodnutí č. 1982/2006/ES.
(4)
V souladu s nařízením (EU) č. 1291/2013 a s rozhodnutím Rady 2013/743/EU (5) lze společným podnikům zřízeným v rámci Horizontu 2020 poskytovat podporu za podmínek uvedených v tomto rozhodnutí.
(5)
Sdělení Komise nazvané „Evropa 2020: strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ (dále jen „strategie Evropa 2020“), schválené Evropským parlamentem a Radou, zdůrazňuje nutnost vytvořit příznivé podmínky pro investice do znalostí a inovací, aby se v Unii dosáhlo inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění.
(6)
Bio-based Industries Consortium (konsorcium průmyslu založeného na biotechnologiích, dále jen „BIC“) na základě rozsáhlých konzultací se zúčastněnými stranami z veřejného a soukromého sektoru vypracovalo dokument obsahující vizi a strategický program pro inovace a výzkum. Strategický program pro inovace a výzkum popisuje hlavní technologické a inovační problémy, jež je potřeba překonat, aby bylo v Evropě možno vybudovat udržitelný a konkurenceschopný průmysl založený na biotechnologiích, a určuje činnosti zaměřené na výzkum, demonstrace a zavádění, které musí společná technologická iniciativa uskutečnit v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích.
(7)
BIC je nezisková organizace, která byla vytvořena k tomu, aby zastupovala průmyslovou skupinu podporující společnou technologickou iniciativu v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích. Její členská základna pokrývá celý biotechnologický hodnotový řetězec a skládá se z velkých průmyslových odvětví, malých a středních podniků, regionálních seskupení, evropských obchodních sdružení, a dále evropských technologických platforem. Cílem BIC je zajistit a podporovat technologický a hospodářský rozvoj průmyslu založeného na biotechnologiích v Evropě. O členství mohou požádat všechny zúčastněné subjekty podél biotechnologického hodnotového řetězce se zájmem o účast v této organizaci. BIC uplatňuje obecné zásady otevřenosti a transparentnosti členství, a tak zajišťuje široké zapojení odvětví.
(8)
Účastníkem nebo koordinátorem vybraných projektů se může stát jakýkoli způsobilý orgán.
(9)
Sdělení Komise ze dne 13. února 2012 nazvané „Inovace pro udržitelný růst: biohospodářství pro Evropu“, a zejména jeho akční plán vyzývá ke zřízení partnerství veřejného a soukromého sektoru, které by podporovalo vznik udržitelného a konkurenceschopného průmyslu a hodnotových řetězců založených na biotechnologiích v Evropě. S ohledem na přechod směrem k „post-ropné“ společnosti se sdělení snaží o lepší integraci odvětví výroby a zpracování biomasy tak, aby bylo možno sladit zajišťování potravin a omezené zdroje přírodního bohatství a ekologické cíle s využitím biomasy k průmyslovým a energetickým účelům.
(10)
Sdělení Komise ze dne 10. října 2012 nazvané „Silnější evropský průmysl pro růst a hospodářskou obnovu“ potvrzuje strategický význam průmyslu založeného na biotechnologiích pro budoucí konkurenceschopnost Evropy, jak se uvádí ve sdělení Komise ze dne 21. prosince 2007 nazvaném „Iniciativa rozhodujících trhů pro Evropu“, a zdůrazňuje potřebu společné technologické iniciativy v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích.
(11)
Průmysl založený na biotechnologiích a jeho hodnotové řetězce čelí složitým a zásadním technologickým a inovačním výzvám. Jako vznikající odvětví musí průmysl založený na biotechnologiích překonávat rozptýlenost technických kapacit a omezený charakter veřejně přístupných údajů o skutečné dostupnosti zdrojů tak, aby bylo možno vybudovat udržitelné a konkurenceschopné hodnotové řetězce. Aby se s těmito výzvami bylo možno vyrovnat, musí se na evropské úrovni soustředěným a soudržným způsobem dosáhnout kritického množství z hlediska rozsahu činností, excelence a potenciálu pro inovace.
(12)
Společná technologická iniciativa v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích by měla mírnit různé typy selhání trhu, která odrazují soukromé investice do předvýrobního výzkumu, demonstrací a zavádění v oblasti průmyslu založen na biotechnologiích v Evropě. Zejména by měla zajistit dostupnost spolehlivé dodávky biomasy, přičemž bude brát v potaz další konkurenční společenské a ekologické požadavky, a podporovat rozvoj moderních zpracovatelských technologií, rozsáhlých demonstrací a politických nástrojů, čímž se sníží riziko pro soukromé investice do výzkumu a inovací při vývoji udržitelných a konkurenceschopných výrobků z biologických materiálů a biopaliv.
(13)
Společná technologická iniciativa v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích by měla být partnerstvím veřejného a soukromého sektoru, jehož cílem je zvýšení investic do rozvoje udržitelného průmyslového odvětví založeného na biotechnologiích v Evropě. Měla by evropským občanům nabídnout ekologické a socioekonomické přínosy, zvýšit konkurenceschopnost Evropy a přispívat k tomu, aby Evropa získala klíčové postavení ve výzkumu, demonstracích a zavádění pokročilých výrobků z biologických materiálů a biopaliv.
(14)
Cílem společné technologické iniciativy v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích je realizovat v Evropě program výzkumu a inovací, který posoudí dostupnost obnovitelných biologických zdrojů použitelných při výrobě biologických materiálů, a na tomto základě podporovat zřízení udržitelných biotechnologických hodnotových řetězců. Tyto činnosti by se měly provádět prostřednictvím spolupráce mezi zúčastněnými subjekty podél celých biotechnologických hodnotových řetězců, včetně odvětví primární produkce a zpracovatelského průmyslu, obchodních značek, malých a středních podniků, výzkumných a technologických středisek a univerzit.
(15)
Ambice a rozsah cílů společné technologické iniciativy v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích, rozsah finančních a technických zdrojů, které je třeba mobilizovat, a potřeba zajistit efektivní koordinaci a součinnost zdrojů a financování vyžadují zapojení Unie. Proto by se jako právní subjekt měl zřídit společný podnik pro provádění společné technologické iniciativy v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích (dále jen „společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích“).
(16)
Cíle společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích by se mělo dosáhnout prostřednictvím podpory výzkumu a inovací tak, že se sdruží zdroje z veřejného a soukromého sektoru. Za tímto účelem by měl tento společný podnik organizovat výzvy k předkládání návrhů na podporu výzkumu, demonstrací a zavádění.
(17)
Pro zajištění maximálního dopadu by měl společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích rozvinout úzkou součinnost s jinými programy Unie v oblastech, jako je vzdělávání, životní prostředí, konkurenceschopnost a malé a střední podniky, a s fondy politiky soudržnosti a politiky rozvoje venkova, což může konkrétně přispět k posílení vnitrostátního a regionálního výzkumného a inovačního potenciálu v rámci strategií inteligentní specializace.
(18)
Horizont 2020 by měl přispět k překonání propasti v oblasti výzkumu a inovací v Unii podporou součinnosti s evropskými strukturálními a investičními fondy. Společný podnik BBI by proto měl usilovat o rozvoj úzkých vztahů s evropskými strukturálními a investičními fondy, které mohou pomoci konkrétně k posílení místních, regionálních a celostátních schopností, pokud jde o výzkum a inovace v oblasti působnosti společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích, a podpořit úsilí o inteligentní specializaci.
(19)
Zakládajícími členy společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích by měly být Unie a BIC.
(20)
Organizační a provozní pravidla společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích by měla být upravena v jeho stanovách, které jsou součástí tohoto nařízení.
(21)
BIC vyjádřilo písemnou formou svůj souhlas s prováděním výzkumných činností v oblasti společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích, a to v rámci struktury dobře přizpůsobené povaze partnerství mezi soukromým a veřejným sektorem. Je vhodné, aby BIC vyjádřilo souhlas se stanovami uvedenými v příloze k tomuto nařízení podpisem dopisu vyjadřujícího souhlas.
(22)
V zájmu dosažení svých cílů by společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích měl poskytovat finanční podporu příslušných akcí prostřednictvím otevřených a transparentních postupů, hlavně ve formě grantů poskytovaných účastníkům na základě otevřených a konkurenceschopných výzev k podávání návrhů.
(23)
Příspěvky jiných členů než Unie by se neměly omezovat na správní náklady společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích a na spolufinancování vyžadované k provádění akcí v oblasti výzkumu a inovací podporovaných tímto společným podnikem. Měly by týkat i dalších činností, které mají vykonávat, jak jsou popsány v plánu dalších činností. Pro získání náležitého přehledu o pákovém efektu by měly tyto další činnosti představovat příspěvky k širší společné technologické iniciativě zaměřené na průmysl založený na biotechnologiích.
(24)
Účast na nepřímých akcích financovaných společným podnikem pro průmysl založený na biotechnologiích by měla být v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1290/2013 (6). Tento společný podnik by navíc měl zajistit soudržné používání těchto pravidel na základě příslušných opatření přijatých Komisí.
(25)
Společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích by měl k zajištění otevřenosti, transparentnosti a k usnadnění účasti rovněž využívat elektronické prostředky spravované Komisí. Výzvy k podávání návrhů jím iniciované by proto měly být zveřejňovány rovněž na jednotném portálu pro účastníky a dále i prostřednictvím jiných elektronických prostředků Horizontu 2020 pro šíření informací spravovaných Komisí. Společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích by měl dále ve vhodném formátu a v intervalech odpovídajících povinnostem Komise v oblasti podávání zpráv zpřístupňovat příslušné údaje mimo jiné o návrzích, žadatelích, grantech a účastnících, aby byly zahrnuty do Komisí spravovaných elektronických systémů Horizontu 2020 pro podávání zpráv a šíření informací.
(26)
Finanční příspěvek Unie do společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích by měl být spravován v souladu se zásadou řádného finančního řízení a s příslušnými pravidly pro nepřímé řízení stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (7) a v nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (8).
(27)
V zájmu zjednodušení by měla být pro všechny strany snížena administrativní zátěž. Mělo by se předcházet zdvojeným auditům a tvorbě dokumentace a předkládání zpráv v nepřiměřeném rozsahu. Audity příjemců finančních prostředků Unie podle tohoto nařízení by měly být prováděny v souladu s nařízením (EU) č. 1291/2013.
(28)
Finanční zájmy Unie a ostatních členů společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích by měly být chráněny pomocí přiměřených opatření uplatňovaných v celém výdajovém cyklu, včetně prevence, odhalování a vyšetřování nesrovnalostí, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých prostředků a případných správních a finančních sankcí v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012.
(29)
Interní auditor Komise by měl vykonávat vůči společnému podniku pro průmysl založený na biotechnologiích stejné pravomoci jako vůči Komisi.
(30)
S ohledem na zvláštní povahu a na současné postavení společných podniků a za účelem zajištění kontinuity se sedmým rámcovým programem by společné podniky i nadále měly podléhat oddělenému udělování absolutoria. Odchylně od čl. 60 odst. 7 a článku 209 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 by proto měl absolutorium za plnění rozpočtu společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích vztahovat Evropský parlament na základě doporučení Rady. Požadavky na podávání zpráv stanovené v čl. 60 odst. 5 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 by se tedy neměly uplatňovat na finanční příspěvek Unie do tohoto společného podniku, měly by však být v maximální možné míře sladěny s požadavky na subjekty podle článku 208 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012. Audit účetnictví a legality a správnosti uskutečněných operací by měl provádět Účetní dvůr.
(31)
Společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích by měl fungovat otevřeným a transparentním způsobem, přičemž by měl včas poskytovat všechny náležité informace svým příslušným orgánům a propagovat své činnosti, včetně činností v oblasti poskytování informací a jejich šíření mezi širší veřejnost. Jednací řád orgánů tohoto společného podniku by měl být zveřejněn.
(32)
S cílem usnadnit zřízení společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích by Komise měla být odpovědná za jeho zřízení a počáteční provoz až do doby, než bude mít společný podnik provozní kapacitu k plnění vlastního rozpočtu.
(33)
S ohledem na cíl Horizontu 2020, jímž je dosažení většího zjednodušení a soudržnosti, by veškeré výzvy k podávání návrhů v rámci společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích měly zohledňovat dobu trvání Horizontu 2020.
(34)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž posílení průmyslového výzkumu a inovací v celé Unii prováděním společné iniciativy v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích příslušným společným podnikem, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jej, z důvodu zamezení zdvojení, zachování kritického množství a zajištění optimálního využití veřejných finančních prostředků, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Založení
1. Za účelem provádění společné technologické iniciativy v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích se zakládá společný podnik ve smyslu článku 187 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích“), a to na období do 31. prosince 2024. Výzvy společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích k podávání návrhů se v zájmu zohlednění doby trvání Horizontu 2020 zveřejní nejpozději 31. prosince 2020. V řádně odůvodněných případech lze výzvy k podávání návrhů zveřejňovat až do 31. prosince 2021.
2. Společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích je subjektem, který je pověřen realizací partnerství veřejného a soukromého sektoru, uvedeným v článku 209 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
3. Společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích má právní subjektivitu. Ve všech členských státech má nejširší právní způsobilost, jakou jejich právo přiznává právnickým osobám. Zejména může nabývat a zcizovat movitý a nemovitý majetek a vystupovat před soudem.
4. Společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích má sídlo v Bruselu v Belgii.
5. Stanovy společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích jsou uvedeny v příloze.
Článek 2
Cíle
Společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích má tyto cíle:
a)
přispívat k provádění nařízení Evropského parlamentu a (EU) č. 1291/2013, a zejména části III rozhodnutí 2013/743/EU;
b)
přispívat k cílům společné technologické iniciativy v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích směřujícím k ekonomice, která účinněji využívá zdroje a je udržitelná a nízkouhlíková, a zvyšování hospodářského růstu a zaměstnanosti, zejména ve venkovských oblastech, a to rozvojem udržitelného a konkurenceschopného průmyslu založeného na biotechnologiích v Evropě, který se opírá o pokročilé biorafinérie, jež jsou zásobovány biomasou z udržitelných zdrojů, a zejména:
i)
demonstrovat technologie, které umožňují vytvářet nové chemické základní bloky, nové materiály a nové spotřební výrobky z evropské biomasy a které nahrazují potřebu vstupů na bázi fosilních zdrojů energie,
ii)
vypracovat obchodní modely, které integrují hospodářské subjekty podél celého hodnotového řetězce od dodávky biomasy do biorafinérií až po spotřebitele biologických materiálů, chemikálií a paliv, a to mimo jiné pomocí vytváření nových meziodvětvových vazeb a podpory meziodvětvových sdružení, a
iii)
zřídit vzorové biorafinérie, které budou zavádět technologie a obchodní modely pro biologické materiály, chemikálie a paliva a demonstrovat zlepšování v oblasti nákladů a výkonnosti na úrovně, jež budou konkurenceschopné s alternativami založenými na využívání fosilních zdrojů.
Článek 3
Finanční příspěvek Unie
1. Finanční příspěvek Unie, včetně příspěvků ESVO, na správní a provozní výdaje společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích činí až 975 000 000 EUR. Příspěvek Unie je hrazen z prostředků souhrnného rozpočtu Unie přidělených na zvláštní program, kterým se provádí Horizont 2020, zřízený rozhodnutím 743/2013/EU, v souladu s čl. 58 odst. 1 písm. c) bodem iv) a články 60 a 61 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 pro subjekty uvedené v článku 209 uvedeného nařízení.
2. Ujednání o finančním příspěvku Unie se stanoví v pověřovací dohodě a v ročních dohodách o poukázání finančních prostředků, které budou uzavřeny Komisí jednající jménem Unie a společným podnikem pro průmysl založený na biotechnologiích.
3. Pověřovací dohoda uvedená v odstavci 2 tohoto článku se zabývá prvky stanovenými v čl. 58 odst. 3 a článcích 60 a 61 nařízení (ES, Euratom) č. 966/2012 a v článku 40 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 a mimo jiné i těmito prvky:
a)
požadavky na příspěvek společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích v souvislosti s příslušnými výkonnostními ukazateli stanovenými v příloze II rozhodnutí 2013/743/EU;
b)
požadavky na příspěvek společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích s ohledem na monitorování uvedené v příloze III rozhodnutí 2013/743/EU;
c)
zvláštními výkonnostními ukazateli týkajícími se fungování společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích;
d)
ujednáními o poskytování údajů potřebných k zajištění toho, aby byla Komise schopna plnit své povinnosti v oblasti šíření informací a podávání zpráv, a to jak na jednotném portálu pro účastníky, tak i jinými elektronickými prostředky Horizontu 2020 pro šíření informací spravovanými Komisí;
e)
ustanoveními pro zveřejňování výzev k podávání návrhů společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích, jak na jednotném portálu pro účastníky, tak i jinými elektronickými prostředky Horizontu 2020 pro šíření informací spravovanými Komisí;
f)
využíváním lidských zdrojů a změnami v těchto zdrojích, zejména náborem podle funkčních skupin, platových tříd a kategorií, prováděním změn zařazení a jakýmikoli změnami počtu zaměstnanců.
Článek 4
Příspěvky jiných členů než Unie
1. Jiní členové společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích než Unie poskytnou během období stanoveného v článku 1 celkový příspěvek ve výši nejméně 2 730 000 000 EUR nebo zajistí, aby takový příspěvek poskytly jejich ustavující subjekty.
2. Příspěvky uvedené v odstavci 1 tohoto článku zahrnuje:
a)
příspěvky do společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích, jak jsou stanoveny v čl. 12 odst. 2 a odst. 3 písm. b) a c) stanov;
b)
věcné příspěvky v hodnotě nejméně 1 755 000 000 EUR od jiných členů než od Unie nebo jejich ustavujících subjektů během období stanoveného v článku 1, jež sestávají z nákladů, které jim vznikly při provádění dalších činností mimo pracovní plán společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích, jež přispívají k dosažení cílů společné technologické iniciativy v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích. Podporu na tyto náklady lze získat z jiných programů financování Unie, v souladu s platnými pravidly a postupy. V takových případech nesmí financování Unie nahrazovat věcné příspěvky jiných členů než Unie nebo jejich ustavujících subjektů.
Náklady uvedené v písmeni b) nejsou způsobilé pro finanční podporu ze strany společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích. Odpovídající činnosti jsou stanoveny v ročním plánu dalších činností, v němž je uvedena předpokládaná hodnota těchto příspěvků.
3. Jiní členové společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích než Unie do 31. ledna každého roku podají správní radě tohoto společného podniku zprávu o hodnotě příspěvků uvedených v odstavci 2 za každý z předchozích rozpočtových roků. Včas je o nich informována i skupina zástupců států.
4. Pro účely ocenění příspěvků uvedených v odst. 2 písm. b) tohoto článku a čl. 12 odst. 3 písm. c) stanov se náklady stanovují pomocí obvyklých postupů účtování nákladů dotčených subjektů, platných účetních standardů země, v níž je subjekt usazen, a podle platných mezinárodních účetních standardů a mezinárodních standardů finančního výkaznictví. Náklady osvědčuje nezávislý externí auditor, kterého jmenuje dotčený subjekt. V případě nejistoty vyplývající z uvedeného osvědčení může společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích způsob ocenění příspěvků ověřit. Pro účely tohoto nařízení neaudituje náklady na dodatečné činnosti tento společný podnik ani jiný subjekt Unie.
5. Komise může finanční příspěvek Unie do společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích ukončit, úměrně snížit nebo pozastavit nebo zahájit postup likvidace uvedený v čl. 20 odst. 2 stanov, pokud takoví členové nebo jejich ustavující subjekty příspěvky uvedené v odstavci 2 tohoto článku neposkytují nebo je poskytují pouze částečně či se zpožděním. Rozhodnutí Komise nebrání hrazení způsobilých nákladů, které členům vznikly dříve, než bylo uvedené rozhodnutí uvedenému společnému podniku oznámeno.
Článek 5
Finanční pravidla
Aniž je dotčen článek 12 tohoto nařízení, společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích přijme svá vlastní finanční pravidla v souladu s článkem 209 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a s nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 110/2014 (9).
Článek 6
Zaměstnanci
1. Na zaměstnance společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích se vztahuje služební řád úředníků a pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropské unie stanovené nařízením Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 (10) (dále jen „služební řád“ a „pracovní řád“) a pravidla přijatá společně orgány Unie pro účely uplatňování služebního řádu a pracovního řádu.
2. Správní rada vykonává ve vztahu k zaměstnancům společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích pravomoci, které služební řád svěřuje orgánu oprávněnému ke jmenování a které pracovní řád svěřuje orgánu oprávněnému uzavírat smlouvy (dále jen „pravomoci orgánu oprávněného ke jmenování“).
Správní rada přijme podle článku 110 služebního řádu rozhodnutí na základě čl. 2 odst. 1 služebního řádu a článku 6 pracovního řádu, kterým přenese příslušné pravomoci orgánu oprávněného ke jmenování na výkonného ředitele a kterým stanoví podmínky, za nichž může být toto přenesení pravomocí pozastaveno. Výkonný ředitel je oprávněn tyto pravomoci přenést na další osoby.
Vyžadují-li to zvláštní okolnosti, může správní rada rozhodnout o dočasném pozastavení přenesení pravomocí orgánu oprávněného ke jmenování na výkonného ředitele a těchto pravomocí jím přenesených na další osoby. V takovém případě vykonává pravomoci orgánu oprávněného ke jmenování správní rada sama, nebo je přenese na některého ze svých členů nebo ze zaměstnanců společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích pravomoci, kromě výkonného ředitele.
3. Správní rada přijímá vhodná prováděcí pravidla k služebnímu řádu a pracovnímu řádu v souladu s článkem 110 služebního řádu.
4. Personální zdroje se určí podle plánu pracovních míst společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích, kde je uveden počet dočasných pracovních míst podle funkčních skupin a platových tříd a počet smluvních zaměstnanců vyjádřený v přepočtu na plné pracovní úvazky, v souladu s ročním rozpočtem tohoto podniku.
5. Zaměstnance společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích tvoří dočasní zaměstnanci a smluvní zaměstnanci.
6. Veškeré výdaje na zaměstnance nese společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích.
Článek 7
Vyslaní národní odborníci a stážisté
1. Společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích může využívat vyslaných národních odborníků a stážistů, kteří nejsou zaměstnanci tohoto společného podniku. Počet vyslaných národních odborníků vyjádřený v přepočtu na plné pracovní úvazky se doplní k informacím o zaměstnancích uvedeným v čl. 6 odst. 4 v souladu s ročním rozpočtem.
2. Správní rada přijme rozhodnutí, jímž stanoví pravidla pro vysílání národních odborníků do společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích a pro využívání stážistů.
Článek 8
Výsady a imunity
Na společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích a jeho zaměstnance se vztahuje Protokol č. 7 o výsadách a imunitách Evropské unie, připojený ke Smlouvě o Evropské unii a Smlouvě o fungování Evropské unie.
Článek 9
Odpovědnost společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích
1. Smluvní odpovědnost společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích se řídí příslušnými smluvními ustanoveními a právem rozhodným pro danou dohodu, rozhodnutí nebo smlouvu.
2. V případě mimosmluvní odpovědnosti nahradí společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích v souladu s obecnými zásadami společnými právním řádům členských států škodu způsobenou jeho zaměstnanci při výkonu jejich povinností.
3. Veškeré platby společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích týkající se odpovědnosti uvedené v odstavcích 1 a 2 a výdaje a náklady vzniklé v souvislosti s touto odpovědností jsou považovány za výdaje tohoto společného podniku a jsou hrazeny z jeho zdrojů.
4. Za plnění svých závazků odpovídá výhradně společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích.
Článek 10
Pravomoc Soudního dvora Evropské unie a rozhodné právo
1. Soudní dvůr Evropské unie má pravomoc rozhodovat:
a)
na základě jakékoli rozhodčí doložky obsažené v dohodách a smlouvách uzavřených společným podnikem pro průmysl založený na biotechnologiích nebo v jeho rozhodnutích;
b)
ve sporech týkajících se náhrady škody způsobené zaměstnanci společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích při výkonu jejich povinností;
c)
v jakémkoli sporu mezi společným podnikem pro průmysl založený na biotechnologiích a jeho zaměstnanci v mezích a za podmínek stanovených v služebním řádu a pracovním řádu.
2. Pokud jde o záležitosti, na něž se nevztahuje toto nařízení ani jiné právní akty Unie, použije se právo státu, ve kterém se nachází sídlo společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích.
Článek 11
Hodnocení
1. Do 30. června 2017 provede Komise za pomoci nezávislých odborníků průběžné hodnocení společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích. O tomto hodnocení vypracuje Komise zprávu, obsahující závěry hodnocení a připomínky Komise. Komise zprávu zašle Evropskému parlamentu a Radě do 31. prosince 2017. Výsledky průběžného hodnocení tohoto společného podniku se zohlední v důkladném posouzení a v průběžném hodnocení podle článku 32 nařízení (EU) č. 1291/2013.
2. Na základě závěrů průběžného hodnocení uvedeného v odstavci 1 tohoto článku může Komise jednat v souladu s čl. 4 odst. 5 nebo přijmout jiná vhodná opatření.
3. Do šesti měsíců od likvidace společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích, avšak nejpozději do dvou let od zahájení postupu likvidace podle článku 20 stanov, provede Komise závěrečné hodnocení tohoto společného podniku. Výsledky závěrečného hodnocení se předloží Evropskému parlamentu a Radě.
Článek 12
Absolutorium
Odchylně od čl. 60 odst. 7 a článku 209 nařízení (EU. Euratom) č. 966/2012 uděluje absolutorium za plnění rozpočtu společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích Evropský parlament na základě doporučení Rady v souladu s postupem stanoveným ve finančních pravidlech tohoto společného podniku.
Článek 13
Následné audity
1. Následné audity výdajů na nepřímé akce provádí společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích v souladu s článkem 29 nařízení (EU) č. 1291/2013 jako součást nepřímých akcí Horizontu 2020.
2. Komise se může rozhodnout, že audity uvedené v odstavci 1 tohoto článku provede sama. V tom případě postupuje v souladu s příslušnými pravidly, zejména s nařízeními (EU, Euratom) č. 966/2012, (EU) č. 1290/2013 a (EU) č. 1291/2013.
Článek 14
Ochrana finančních zájmů členů
1. Společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích umožní zaměstnancům Komise a jiným osobám pověřeným tímto společným podnikem nebo Komisí, jakož i Účetnímu dvoru přístup do svých prostor a zařízení a ke všem informacím včetně informací v elektronické podobě, které potřebují k provádění auditů.
2. Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) může provádět šetření, včetně kontrol a inspekcí na místě, v souladu s ustanoveními a postupy stanovenými nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (11) a nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (12) s cílem stanovit, zda v souvislosti s dohodou, rozhodnutím nebo smlouvou týkajícími se financování podle tohoto nařízení nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání poškozujícímu finanční zájmy Unie.
3. Aniž jsou dotčeny odstavce 1 a 2, dohody, rozhodnutí a smlouvy vyplývající z provádění tohoto nařízení obsahují ustanovení, která výslovně zmocňují Komisi, společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích, Účetní dvůr a OLAF k provádění těchto auditů a šetření v souladu s jejich příslušnými pravomocemi.
4. Společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích prostřednictvím vhodných interních a externích kontrol zajistí, aby byly náležitě chráněny finanční zájmy jeho členů.
5. Společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích přistoupí k interinstitucionální dohodě ze dne 25. května 1999 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o vnitřním vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (13). Tento společný podnik přijme opatření nezbytná k usnadnění vnitřního vyšetřování prováděného úřadem OLAF.
Článek 15
Důvěrnost
Aniž je dotčen článek 16, zajistí společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích ochranu citlivých informací, jejichž zveřejnění by mohlo poškodit zájmy jeho členů nebo účastníků podílejících se na činnostech tohoto společného podniku.
Článek 16
Transparentnost
1. Na dokumenty společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích se vztahuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 (14).
2. Správní rada společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích může přijmout praktická opatření k provádění nařízení (ES) č. 1049/2001.
3. Aniž je dotčen článek 10 tohoto nařízení, lze proti rozhodnutím přijatým společným podnikem pro průmysl založený na biotechnologiích podle článku 8 nařízení (ES) č. 1049/2001 podat stížnost veřejnému ochránci práv za podmínek stanovených v článku 228 Smlouvy o fungování Evropské unie.
Článek 17
Pravidla pro účast a šíření výsledků
Na akce financované společným podnikem pro průmysl založený na biotechnologiích se použije nařízení (EU) č. 1290/2013. V souladu s uvedeným nařízením se tento společný podnik považuje za financující subjekt a poskytuje finanční podporu nepřímým akcím, jak je stanoveno v článku 1 stanov.
Článek 18
Podpora ze strany hostitelského státu
Společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích a stát, kde se nachází jeho sídlo, mohou uzavřít správní dohodu o výsadách a imunitách a další podpoře, jež tento stát tomuto společnému podniku poskytne.
Článek 19
Počáteční kroky
1. Komise odpovídá za zřízení a počáteční provoz společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích až do doby, než bude mít společný podnik provozní kapacitu k plnění vlastního rozpočtu. Ve spolupráci s ostatními členy a se zapojením příslušných orgánů tohoto společného podniku provádí Komise v souladu s právem Unie všechny nezbytné činnosti.
2. Za tímto účelem:
a)
do doby, než se výkonný ředitel po jmenování správní radou podle článku 8 stanov ujme svých povinností, může Komise jmenovat úředníka Komise, aby působil jako dočasný výkonný ředitel a vykonával úkoly svěřené výkonnému řediteli, jemuž může být nápomocen omezený počet úředníků Komise;
b)
odchylně od čl. 6 odst. 2 tohoto nařízení vykonává dočasný ředitel pravomoci orgánu oprávněného ke jmenování;
c)
může Komise dočasně přidělit omezený počet svých úředníků.
3. Dočasný výkonný ředitel může schvalovat všechny platby pokryté prostředky stanovenými v ročním rozpočtu společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích, pokud je schválila správní rada, a může uzavírat smlouvy a dohody a přijímat rozhodnutí, včetně smluv se zaměstnanci, po přijetí plánu pracovních míst tohoto společného podniku.
4. Dočasný výkonný ředitel se souhlasem výkonného ředitele společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích a s výhradou schválení správní radou určí den, kdy bude mít tento společný podnik kapacitu k plnění vlastního rozpočtu. Od tohoto dne se Komise zdrží přijímání závazků a provádění plateb za činnosti tohoto společného podniku.
Článek 20
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 6. května 2014.
A TANÁCS 560/2014/EU RENDELETE
(2014. május 6.)
a Bioalapú Iparágak Közös Vállalkozás létrehozásáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 187. cikkére és 188. cikkének első bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
tekintettel az Európai Parlament véleményére,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
mivel:
(1)
A köz- és magánszféra közötti partnerségek formájában végrehajtandó közös technológiai kezdeményezésekről elsőként az 1982/2006/EK európai parlamenti és a tanácsi határozat (2) rendelkezett.
(2)
A 2006/971/EK tanácsi határozat (3) konkrét, támogatandó köz- és magánszféra közötti partnerségeket határozott meg.
(3)
Az 1291/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) létrehozta a Horizont 2020 kutatási és innovációs keretprogramot (2014-2020) („Horizont 2020”). A Horizont 2020 célja, hogy szélesebb körű hatást érjen el a kutatás és az innováció területén a Horizont 2020 és a magánszféra pénzügyi forrásainak egyesítésével olyan kulcsfontosságú területeken, ahol a kutatás és az innováció hozzájárulhat az Unió tágabb versenyképességi céljainak eléréséhez, ösztönözheti a magánberuházásokat, és segíthet a társadalmi kihívások kezelésében. Az ilyen partnerségeknek hosszú távú kötelezettségvállaláson kell alapulniuk, valamennyi partner kiegyensúlyozott hozzájárulását is ideértve, továbbá elszámoltathatóaknak kell lenniük saját céljaik elérése tekintetében, és igazodniuk kell az Unió kutatásra, fejlesztésre és innovációra irányuló stratégiai céljaihoz. E partnerségek irányításának és működésének nyitott, átlátható, célravezető és hatékony módon kell megvalósulnia, és lehetőséget kell biztosítania arra, hogy a saját szakterületükön tevékenykedő érdekelt felek széles köre részt vehessen a partnerségben. A 1291/2013/EU rendelettel összhangban az ilyen partnerségekben való uniós részvétel az 1982/2006/EK határozat szerint az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 187. cikke alapján létrehozott közös vállalkozások pénzügyi támogatásában is testet ölthet.
(4)
Az 1291/2013/EU rendeletnek és a 2013/743/EU tanácsi határozatnak (5) megfelelően a Horizont 2020 keretében létrehozott közös vállalkozások részére támogatás nyújtható az említett határozatban rögzített feltételek szerint.
(5)
Az Európai Parlament és a Tanács által is megerősített, a Bizottság 2010. március 3-i közleményében foglalt, „Európa 2020 - Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája”(„Európa 2020 stratégia”) hangsúlyozza: ahhoz, hogy az Unió az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés színtere legyen, kedvező feltételeket kell teremteni a tudásba és az innovációba való beruházás számára.
(6)
A bioalapú Iparágak Konzorciuma a köz- és a magánszféra érdekelt feleivel folytatott széles körű konzultáció alapján kidolgozott egy, az elképzeléseket összegző dokumentumot és egy stratégiai innovációs és kutatási menetrendet. A stratégiai innovációs és kutatási terv egyrészt ismerteti azokat a fő technológiai és innovációs kihívásokat, amelyeket le kell küzdeni ahhoz, hogy Európa a fenntartható és versenyképes bioalapú iparágak otthona legyen, másrészt pedig meghatározza a bioalapú iparágakra vonatkozó közös technológiai kezdeményezés keretében folytatandó kutatási, demonstrációs és a piaci alkalmazást célzó tevékenységeket (a továbbiakban: „bioalapú iparágakra vonatkozó kezdeményezés”).
(7)
A Bioalapú Iparágak Konzorciuma olyan nonprofit szervezet, amely a bioalapú iparágakra vonatkozó kezdeményezést támogató iparági csoport képviseletére jött létre. Tagsága, mely nagyvállalatokból, kis- és középvállalkozásokból (kkv), regionális klaszterekből, európai szakmai szövetségekből, valamint európai technológiai platformokból áll, lefedi a teljes bioalapú értékláncot. A konzorcium célja a bioalapú iparágak technológiai és gazdasági fejlődésének biztosítása és ösztönzése Európában. A konzorciumba a bioalapú értéklánchoz kapcsolódó minden érdekelt fél kérheti felvételét. A konzorcium a nyitottság és az átláthatóság elvét alkalmazza a tagság tekintetében, biztosítva az iparág széles körű részvételét.
(8)
Minden támogatásra jogosult intézmény részt vehet a kiválasztott projektekben, illetve azok koordinátorává válhat.
(9)
Az „innováció a fenntartható növekedésért: az európai biogazdaság” című, 2012. február 13-i bizottsági közlemény és különösen annak cselekvési terve egy köz- és magánszféra közötti partnerség létrehozását sürgeti, amely támogatja a fenntartható, versenyképes bioalapú iparágak és értékláncok létrehozását Európában. Tekintettel arra célra, miszerint társadalmainknak egyre függetlenebbé kell válnia a kőolajtól, a közlemény kifejti: erősíteni kell a biomasszát elállító és feldolgozó ágazatok integrációját, hogy a biomassza ipari és energiatermelési célokra történő felhasználása révén áthidalhatók legyenek azok az ellentmondások, amelyeket az élelmezésbiztonság iránti igény, a természeti erőforrások szűkössége és a környezetvédelmi célok együttes megléte jelent.
(10)
A „Vezető piacok - egy kezdeményezés Európa számára” című, 2007. december 21-i bizottsági közlemény megállapította, hogy a bioalapú iparágak stratégiai fontossággal bírnak Európa jövőbeli versenyképessége szempontjából; ezt az „Erősebb európai ipart a növekedés és a gazdasági fellendülés érdekében” című, 2012. október 10-i bizottsági közlemény is megerősítette, amelyet, továbbá hangsúlyozta, hogy szükség van a bioalapú iparágakra vonatkozó kezdeményezésre.
(11)
A bioalapú iparágak és a hozzájuk tartozó értékláncok összetett, komoly technológiai és innovációs kihívásokkal szembesülnek. Kialakulóban lévő ágazatként a bioalapú iparágaknak meg kell küzdeniük a technikai kompetenciák szétszórtságával és a ténylegesen rendelkezésre álló erőforrásokat illetően nyilvánosan elérhető adatok korlátozottságával ahhoz, hogy fenntartható, versenyképes értékláncokat hozhassanak létre. Ezeknek a kihívásoknak a megválaszolásához - célirányos és koherens módon - európai szinten kritikus tömeget kell elérni a tevékenység volumene, a kiválóság és az innovációs potenciál tekintetében.
(12)
A bioalapú iparágakra vonatkozó kezdeményezésnek ellensúlyoznia kell azokat a piaci hiányosságokat, amelyek visszavetik az európai bioalapú iparágak piaci hasznosítás előtti fázisban lévő kutatási, demonstrációs és a piaci alkalmazást célzó tevékenységeit célzó magánberuházásokat. Ezen belül biztosítania kell különösen a megbízható biomassza-ellátást, figyelembe véve az egyéb, versengő társadalmi és környezetvédelmi igényeket, valamint támogatnia kell a fejlett feldolgozási technológiákat, a nagy volumenű demonstrációs tevékenységeket és a szakpolitikai eszközöket, hogy mindezek révén csökkentse azokat a kockázatokat, amelyekkel a fenntartható és versenyképes bioalapú termékek és bioüzemanyagok fejlesztésére irányuló, kutatási és innovációs célú magánberuházásokat megvalósítani kívánó felek találják szembe magukat.
(13)
A bioalapú iparágakra vonatkozó közös technológiai kezdeményezésnek egy olyan köz- és magánszféra közötti partnerségnek kell lennie, amely fokozza a fenntartható bioalapú ipari ágazatok fejlesztését célzó beruházásokat Európában. Környezeti és társadalmi-gazdasági előnyökkel kell járnia az európai polgárok számára, fokoznia kell Európa versenyképességét, és hozzá kell járulnia ahhoz, hogy Európa kulcsszereplővé váljon a fejlett bioalapú termékek és bioüzemanyagok kutatása, demonstrálása és piaci alkalmazása terén.
(14)
A bioalapú iparágakra vonatkozó kezdeményezés célja egy kutatási és innovációs tevékenységekre irányuló program végrehajtása Európában, amely felméri a bioalapú anyagok előállítására alkalmas, megújuló biológiai erőforrások rendelkezésre állását, és ennek alapján támogatja a fenntartható bioalapú értékláncok létrehozását. Ezeket a tevékenységeket a bioalapú értéklánc különböző pontjaihoz kapcsolódó érintett felek közötti együttműködés útján kell megvalósítani, ideértve az elsődleges gyártó és feldolgozó iparágakat, a fogyasztói márkákat, a kis- és középvállalkozásokat, a kutatási és technológiai központokat, valamint az egyetemeket.
(15)
A bioalapú iparágakra vonatkozó kezdeményezés céljainak nagyra törő jellege és kiterjedtsége, a mozgósítandó pénzügyi és technikai erőforrások mértéke, az erőforrások és a finanszírozás terén való hatékony koordináció és szinergia szükségessége megköveteli az Unió részvételét. Ezért a bioalapú iparágakra vonatkozó közös technológiai kezdeményezés végrehajtását célzó, jogi személyiséggel bíró közös vállalkozást (a továbbiakban: BBI Közös Vállalkozás) kell létrehozni.
(16)
A BBI Közös Vállalkozás célját a kutatási és innovációs tevékenységeknek a köz- és magánszektorból származó erőforrások felhasználásával történő támogatásával kell megvalósítani. Ehhez a BBI Közös Vállalkozásnak a kutatási, demonstrációs és a piaci alkalmazást célzó tevékenységek támogatását célzó ajánlattételi felhívásokat kell közzétennie.
(17)
A maximális hatás elérése érdekében a BBI Közös Vállalkozásnak erős szinergiákat kell kialakítania más - például az oktatás, a környezetvédelem, a versenyképesség és a kis- és középvállalkozások terén - meglévő uniós programokkal, valamint a kohéziós politika és a vidékfejlesztési politika pénzeszközeivel, ami konkrétan hozzájárulhat a nemzeti és regionális kutatási és innovációs kapacitásoknak az intelligens szakosodási stratégiák keretében való erősítéséhez.
(18)
Ezenfelül, a Horizont 2020-nak hozzá kell járulnia az Unión belüli kutatási és innovációs szakadék felszámolásához azzal, hogy elősegíti az európai strukturális és beruházási alapokkal való szinergiák létrehozását. A BBI Közös Vállalkozás keretében ezért törekedni kell az európai strukturális és beruházási alapokkal való szoros együttműködésre, ami kifejezetten elősegítheti a közös vállalkozás tevékenységi területén meglévő helyi, regionális és nemzeti kutatási és innovációs képességek megerősítését, és támogathatja az intelligens szakosodásra irányuló törekvéseket.
(19)
Helyénvaló, hogy a BBI Közös Vállalkozás alapító tagjai az Unió és a bioalapú iparágak konzorciuma legyenek.
(20)
A BBI Közös Vállalkozás szervezeti és működési szabályait az alapokmányában kell rögzíteni, ezen rendelet részeként.
(21)
A bioalapú iparágak konzorciuma írásban kifejezte egyetértését azzal, hogy a BBI Közös Vállalkozás tevékenységi területén végzett kutatási tevékenységek a köz- és magánszféra közötti partnerséghez mint működési formához megfelelően igazodó struktúrában folyjanak Helyénvaló, hogy a bioalapú iparágak konzorciuma jóváhagyó levél aláírásával fogadja el a jelen rendelet mellékletét képező alapokmányban foglaltakat.
(22)
Céljai elérése érdekében a BBI Közös Vállalkozásnak az általa nyújtott pénzügyi támogatást nyílt és átlátható eljárások révén, főként nyílt versenypályázati felhívást követően odaítélt támogatás formájában kell a résztvevők rendelkezésére bocsátania.
(23)
Az Uniótól eltérő más tagok hozzájárulásának nem célszerű a BBI Közös Vállalkozás igazgatási költségeinek fedezésére és a BBI Közös Vállalkozás által támogatott kutatási és innovációs tevékenységek végrehajtásához szükséges társfinanszírozásra korlátozódnia. Az Uniótól eltérő más tagok hozzájárulásának célszerű fedezni az általuk - egy kiegészítő tevékenységi tervben foglalt részletes leírásnak megfelelően - végrehajtandó kiegészítő tevékenységeket is. Annak érdekében, hogy jól áttekinthető legyen a multiplikátor-hatás, e kiegészítő tevékenységeknek hozzá kell járulniuk a bioalapú iparágakra vonatkozó tágabb kezdeményezéshez.
(24)
A BBI Közös Vállalkozás által finanszírozott közvetett intézkedésekben való részvételt a 1290/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szabályozza (6). A BBI Közös Vállalkozás keretében gondoskodni kell e szabályoknak a Bizottság által elfogadott intézkedések alapján történő következetes alkalmazásáról.
(25)
A nyitottság és az átláthatóság biztosítása, valamint a részvétel megkönnyítése érdekében a BBI Közös Vállalkozás keretében fel kell használni a Bizottság által kezelt elektronikus eszközöket is. E célból a BBI Közös Vállalkozás keretében meghirdetett pályázati felhívásokat a résztvevők számára fenntartott egységes portálon, valamint a Horizont 2020-szal kapcsolatos információk terjesztésére szolgáló, a Bizottság által kezelt egyéb elektronikus eszközök útján is közzé kell tenni. Ezen túlmenően a BBI Közös Vállalkozás keretében megfelelő formában és a Bizottság jelentéstételi kötelezettségéhez igazodó időközönként elérhetővé kell tenni a többek között a pályázatokra, a kérelmezőkre, a támogatásokra és a résztvevőkre vonatkozó releváns adatokat is, hogy azokat integrálni lehessen a Bizottság által kezelt, a Horizont 2020-hoz kapcsolódó elektronikus jelentéstételi és információterjesztési rendszerekbe.
(26)
A BBI Közös Vállalkozásnak nyújtott uniós pénzügyi hozzájárulást a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvei, valamint a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletben (7) és a 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletben (8) meghatározott közvetett irányítási szabályok szerint kell kezelni.
(27)
Az egyszerűsítés érdekében az összes felet érintően csökkenteni kell az adminisztratív terheket. El kell kerülni az ellenőrzési átfedéseket, valamint az aránytalan mértékű dokumentációt és jelentéstételt. Az e rendelet értelmében uniós forrásokban részesülők ellenőrzését az 1291/2013/EU rendeletben foglaltaknak megfelelően kell végezni.
(28)
Az Unió és a BBI Közös Vállalkozásban részt vevő egyéb tagok pénzügyi érdekeit a kiadási ciklus egészében arányos intézkedésekkel kell védeni, ideértve a szabálytalanságok megelőzését, feltárását és kivizsgálását, az eltűnt, jogtalanul kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált források visszafizettetését és adott esetben a 966/2012/EU, Euratom rendelet szerinti közigazgatási és pénzügyi szankciók alkalmazását.
(29)
A Bizottság belső ellenőrének ugyanolyan hatásköröket kell gyakorolnia a BBI Közös Vállalkozás felett, mint a Bizottság szervezeti egységei felett.
(30)
A közös vállalkozások sajátos jellegére és jelenlegi státusára való tekintettel, valamint annak érdekében, hogy biztosított legyen a hetedik keretprogram folytonossága, a közös vállalkozások esetében továbbra is külön mentesítési eljárást kell alkalmazni. Ezért a 966/2012/EU, Euratom rendelet 60. cikkének (7) bekezdésétől és 209. cikkétől eltérve a BBI Közös Vállalkozás költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítést az Európai Parlament adja meg a Tanács ajánlása alapján. A 966/2012/EU, Euratom rendelet 60. cikke (5) bekezdésében foglalt jelentéstételi követelmények ezért nem alkalmazandók a BBI Közös Vállalkozáshoz nyújtott uniós pénzügyi hozzájárulásra, viszont azokat a lehető legnagyobb mértékben hozzá kell igazítani a 966/2012/EU, Euratom rendelet 208. cikke szerinti szervekre vonatkozóan ugyanazon cikkben előírt követelményekhez. Az elszámolás, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségének és szabályszerűségének ellenőrzését a Számvevőszéknek kell végeznie.
(31)
A BBI Közös Vállalkozásnak nyílt és átlátható módon kell működnie, és ennek keretében valamennyi releváns információt kellő időben közölnie kell megfelelő szerveivel, valamint gondoskodnia kell tevékenységeinek promóciójáról, többek között a nagyközönséget célzó tájékoztató és ismeretterjesztő kampányok révén. A BBI Közös Vállalkozás szerveinek eljárási szabályzatát a nyilvánosság számára hozzáférhetővé kell tenni.
(32)
A BBI Közös Vállalkozás létrehozásáért és kezdeti működéséért a Bizottság felelős mindaddig, amíg előbbi nem rendelkezik a saját költségvetésének végrehajtásához szükséges működési kapacitással.
(33)
A Horizont 2020-nak a nagyobb fokú egyszerűsítésre és koherenciára irányuló átfogó célkitűzésével összhangban a BBI Közös Vállalkozás keretében közzétett minden pályázati felhívásnak figyelembe kell vennie a Horizont 2020 időtartamát,
(34)
A BBI Közös Vállalkozás céljait, nevezetesen az ipari kutatás és innováció Unió-szerte történő erősítését a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban az átfedések elkerülése, a kritikus tömeg fenntartása és a közpénzek optimális felhasználásának biztosítása miatt e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket.
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Létrehozás
(1) A bioalapú iparágakra vonatkozó közös technológiai kezdeményezés (a továbbiakban: „bioalapú iparágakra vonatkozó kezdeményezés”) végrehajtása érdekében egy, az EUMSZ 187. cikke szerinti közös vállalkozás (a továbbiakban: BBI Közös Vállalkozás) jön létre a 2024. december 31-ig tartó időszakra. A Horizont 2020 időtartamának figyelembevétele érdekében a BBI Közös Vállalkozás keretében meghirdetett pályázati felhívásokat legkésőbb 2020. december 31-ig közzé kell tenni. Megfelelően indokolt esetekben lehetőség van a pályázati felhívások 2021. december 31-ig történő kiírására.
(2) A BBI Közös Vállalkozás a 966/2012/EU, Euratom rendelet209. cikke szerinti, a köz- és magánszféra közötti partnerség végrehajtásával megbízott szervként jön létre.
(3) A BBI Közös Vállalkozás jogi személy. Ennek megfelelően valamennyi tagállamban a tagállam jogában a jogi személyeknek biztosított legteljesebb jogképességgel rendelkezik. Így különösen, a BBI Közös Vállalkozás különösen ingó és ingatlan tulajdont szerezhet és idegeníteni el, perelhet és perelhető.
(4) A BBI Közös Vállalkozás székhelye Brüsszel (Belgium).
(5) A BBI Közös Vállalkozás alapokmányát (a továbbiakban: „az alapokmány”) a melléklet tartalmazza.
2. cikk
Célok
A BBI Közös Vállalkozás célja, hogy:
a)
hozzájáruljon a 1291/2013/EU rendelet és különösen a Horizont 2020 egyedi program létrehozásáról szóló, 2013/743/EU határozat III. részének végrehajtásához;
b)
a biomasszát fenntartható módon beszerző és fejlett biofinomítókon alapuló, fenntartható, versenyképes, bioalapú európai iparágak fejlesztése révén hozzájáruljon a bioalapú iparágakra vonatkozó kezdeményezés céljainak megvalósításához az erőforrásokat hatékonyabban felhasználó, fenntartható, karbonszegény gazdaság létrehozása és a gazdasági növekedés és a foglalkoztatás erősítése érdekében, mindenekelőtt a vidéki térségekben és különösen:
i.
olyan technológiákat mutasson be, amelyek az Európában meglévő biomasszából új kémiai összetevők, új anyagok és új fogyasztási cikkek létrejöttét teszik lehetővé, kiváltva ezzel a fosszilis eredetű alapanyagokat;
ii.
olyan üzleti modelleket dolgozzon ki, amelyek - többek között az ágazatok közötti új kapcsolatok kialakítása és a több ágazatra kiterjedő klaszterek támogatása révén - a teljes értéklánc mentén biztosítják a gazdasági szereplők integrációját a biofinomítók biomasszával történő ellátásától a bioalapú anyagokat, bioalapú vegyi és üzemanyagokat igénybe vevő fogyasztókig;
iii.
élenjáró biofinomító üzemeket létesítsen, amelyek megvalósítják a bioalapú anyagokhoz, vegyi és üzemanyagokhoz kapcsolódó technológiákat és üzleti modelleket, és amelyek a költségek és a teljesítmény terén versenyképesek a fosszilis eredetű alternatívákkal.
3. cikk
Uniós pénzügyi hozzájárulás
(1) A BBI Közös Vállalkozás részére az igazgatási költségek és a működési költsége fedezésére előirányzott uniós pénzügyi hozzájárulás maximális összege - az EFTA előirányzatokat is beleértve - 975 000 000 EUR. A hozzájárulást az Unió általános költségvetésében a Horizont 2020 végrehajtását szolgáló egyedi programhoz rendelt előirányzatokból kell kifizetni, a 966/2012/EU, Euratom rendelet 58. cikke (1) bekezdése c) pontjának iv. alpontjában, 60. és 61. cikkében meghatározott, a rendelet 209. cikkében említett szervekre vonatkozó rendelkezések szerint.
(2) Az uniós pénzügyi hozzájárulásra vonatozó szabályok hatáskör-átruházási megállapodásban és éves átutalási megállapodásokban kerülnek rögzítésre egyrészt az Unió részéről a Bizottság, másrészt a BBI Közös Vállalkozás között.
(3) Az e cikk (2) bekezdésében említett, hatáskör-átruházási megállapodás kitér a 966/2012/EU, Euratom rendelet 58. cikke (3) bekezdésében, 60. és 61. cikkében és az 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 40. cikkében felsorolt elemekre, valamint többek között az alábbiakra:
a)
a BBI Közös Vállalkozásnak a 2013/743/EU határozat II. mellékletében említett megfelelő teljesítménymutatókkal kapcsolatos hozzájárulására vonatkozó követelmények;
b)
a BBI Közös Vállalkozásnak a 2013/743/EU határozat II. mellékletében említett nyomon követéssel kapcsolatos hozzájárulására vonatkozó követelmények;
c)
a BBI Közös Vállalkozás működésére vonatkozó egyedi teljesítménymutatók;
d)
a Bizottság terjesztési és jelentéstételi kötelezettségeinek teljesítéséhez szükséges, többek között a résztvevők számára fenntartott egységes portálon, valamint a Horizont 2020-szal kapcsolatos információk terjesztésére szolgáló, a Bizottság által kezelt egyéb elektronikus eszközök útján történő adatszolgáltatásra vonatkozó szabályok;
e)
a BBI Közös Vállalkozás pályázati felhívásainak többek között a résztvevők számára fenntartott egységes portálon is, valamint a Horizont 2020-szal kapcsolatos információk terjesztésére szolgáló, a Bizottság által kezelt egyéb elektronikus eszközök útján történő közzétételével kapcsolatos rendelkezések;
f)
az emberi erőforrások igénybevétele és változásai, különösen a tisztségcsoportonkénti, besorolási fokozatonkénti és besorolási osztályonkénti munkaerő-felvétel, az átsorolás menete és a személyi állomány létszámának esetleges változásai.
4. cikk
Az Uniótól eltérő tagok hozzájárulásai
(1) A BBI Közös Vállalkozás Uniótól eltérő tagjai az 1. cikkben meghatározott időszak során legalább összesen 2 730 000 000 EUR hozzájárulást fizetnek, illetve fizettetnek az őket alkotó szervezetekkel.
(2) Az e cikk (1) bekezdésében említett hozzájárulás az alábbiakból áll:
a)
a BBI Közös Vállalkozás részére az alapokmány 12. cikkének (2) bekezdése, 12. cikke (3)bekezdésének b) pontja, továbbá 12. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint nyújtott hozzájárulások;
b)
az Uniótól eltérő tagok, illetve az azokat alkotó szervezetek által az 1. cikkben meghatározott időszak során nyújtott, legalább 1 775 000 000 EUR természetbeni hozzájárulás, amely a BBI Közös Vállalkozás munkatervében nem szereplő olyan további tevékenységek végrehajtási költségeit tartalmazza, amelyek hozzájárulnak a bioalapú iparágakra vonatkozó kezdeményezés céljaihoz. E költségeket az alkalmazandó szabályoknak és eljárásoknak megfelelően egyéb uniós finanszírozási programokból is lehet támogatni. Ilyen esetben az uniós finanszírozás nem helyettesíti az Uniótól eltérő tagok - vagy azok alapító szervezetei - által természetben teljesített hozzájárulásokat.
A b) pontban említett költségek fedezésére a BBI Közös Vállalkozás nem nyújthat pénzügyi támogatást. A vonatkozó tevékenységeket a kiegészítő tevékenységek éves tervében kell rögzíteni, feltüntetve ezeknek a hozzájárulásoknak a becsült értékét;
(3) A BBI Közös Vállalkozás Uniótól eltérő tagjai minden év január 31-ig jelentést nyújtanak be a BBI Közös Vállalkozás irányító testülete számára a (2) bekezdésben említett, az egyes korábbi pénzügyi években nyújtott hozzájárulások értékéről. Az államok képviselőinek csoportját szintén kellő időben tájékoztatni kell erről.
(4) Az e cikk (2) bekezdés b) pontjában és az alapokmány 12. cikke (3) bekezdésének c) pontjában említett hozzájárulások értékének megállapításához a költségeket az érintett szervek szokásos költségelszámolási gyakorlatának, a létrehozása szerinti országban alkalmazandó számviteli standardoknak és a hatályos nemzetközi számviteli standardoknak és nemzetközi pénzügyi beszámolási standardoknak megfelelően kell megállapítani. A költségeket egy, az adott szerv által kijelölt független külső könyvvizsgáló hitelesíti. Fennmaradó bizonytalanságok esetén a BBI Közös Vállalkozás ellenőrizheti az értékmegállapítás céljára alkalmazott módszert. E rendelet alkalmazásában a kiegészítő tevékenységek során felmerült költségeket nem ellenőrzi sem a BBI Közös Vállalkozás, sem pedig valamely uniós szerv.
(5) A Bizottság a BBI Közös Vállalkozásnak jutatott uniós pénzügyi hozzájárulást megszüntetheti, arányosan csökkentheti vagy felfüggesztheti, illetve megindíthatja a mellékletben foglalt alapokmány 20. cikkének (2) bekezdése szerinti végelszámolási eljárást, amennyiben a tagok, illetve azok alapító szervezetei nem, vagy csak részben illetve késedelmesen biztosítják az e cikk (2) bekezdésben említett hozzájárulásokat. A Bizottság döntése nem hátráltathatja a döntésről a BBI Közös Vállalkozásnak adott értesítés idejéig a tagoknál már felmerült támogatható költségeknek a megtérítését.
5. cikk
Pénzügyi szabályzat
Az e rendelet 12. cikkének sérelme nélkül, a BBI Közös Vállalkozás a 966/2012/EU, Euratom rendelet 209. cikkében és a 110/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletben (9) foglaltaknak megfelelően maga fogadja el pénzügyi szabályzatát.
6. cikk
Személyi állomány
(1) A BBI Közös Vállalkozás alkalmazásában álló személyi állományra az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzata és az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek - amelyeket a 259/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendelet (10) állapított meg („személyzeti szabályzat” és „alkalmazási feltételek”)-, valamint a személyzeti szabályzat és az alkalmazási feltételek alkalmazása céljából az Unió intézményei által együttesen elfogadott szabályok alkalmazandók.
(2) A BBI Közös Vállalkozás személyi állományának vonatkozásában az irányító testület gyakorolja a személyzeti szabályzatértelmében kinevezésre jogosult hatóságra ruházott hatásköröket, valamint az alkalmazási feltételek értelmében a szerződéskötési jogosultsággal rendelkező hatóságra ruházott hatásköröket (a továbbiakban: a kinevezésre jogosult hatóság hatáskörei).
A személyzeti szabályzat 110. cikke szerint az irányító testület határozatot fogad el a személyzeti szabályzat 2. cikkének (1) bekezdése és az alkalmazási feltételek 6. cikke alapján, amelyben a kinevezésre jogosult hatóság megfelelő hatásköreit átruházza az ügyvezető igazgatóra, és meghatározza azokat a feltételeket, amelyek fennállása esetén a hatáskör átruházása felfüggeszthető. Az ügyvezető igazgató felhatalmazást kap ezeknek a hatásköröknek a további átruházására.
Amennyiben kivételes körülmények szükségessé teszik, az irányító testület határozat útján ideiglenesen felfüggesztheti a kinevezésre jogosult hatóság hatásköreinek az ügyvezető igazgatóra történő átruházását, illetve az ügyvezető igazgató általi további átruházás. Ilyen esetben az irányító testület a kinevezésre jogosult hatóság hatáskörét maga gyakorolja, vagy azt az ügyvezető igazgatótól eltérő, valamely más tagjára vagy a közös vállalkozás személyi állományának valamely más tagjára ruházhatja.
(3) Az irányító testület a személyzeti szabályzat 110. cikkével összhangban megfelelő végrehajtási szabályokat fogad el a személyzeti szabályzat és az alkalmazási feltételek tekintetében.
(4) A személyi erőforrásokat a BBI Közös Vállalkozás létszámtervében kell meghatározni, az éves költségvetésnek megfelelően tisztségcsoportok és besorolási fokozatok szerinti bontásban feltüntetve az ideiglenes álláshelyek számát, valamint a szerződéses alkalmazottak teljesmunkaidő-egyenértékben kifejezett létszámát.
(5) A BBI Közös Vállalkozás személyi állománya ideiglenes alkalmazottakból és szerződéses alkalmazottakból áll.
(6) A személyi állománnyal kapcsolatos minden költséget a BBI Közös Vállalkozás visel.
7. cikk
Kirendelt nemzeti szakértők és gyakornokok
(1) A BBI Közös Vállalkozás foglalkoztathat olyan kirendelt nemzeti szakértőket és gyakornokokat, akik nem állnak az alkalmazásában. A kirendelt nemzeti szakértők teljesmunkaidő-egyenértékben kifejezett létszámát az éves költségvetésnek megfelelően fel kell tüntetni a 6. cikk (4) bekezdésében előírt, a személyi állományra vonatkozó információk között.
(2) Az irányító testület határozatban állapítja meg a nemzeti szakértőknek a BBI Közös Vállalkozáshoz történő kirendelésére és a gyakornokok igénybevételére vonatozó szabályokat.
8. cikk
Kiváltságok és mentességek
A BBI Közös Vállalkozásra és annak személyi állományára az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv alkalmazandó.
9. cikk
A BBI Közös Vállalkozás felelőssége
(1) A BBI Közös Vállalkozás szerződéses felelősségére a vonatkozó szerződéses előírások és az adott megállapodásra, határozatra vagy szerződésre alkalmazandó jog az irányadó.
(2) Szerződésen kívül okozott kárért való felelősség esetén a BBI Közös Vállalkozás a tagállamok jogszabályaiban foglalt, általánosságban érvényes elveknek megfelelően minden olyan kárt megtérít, amelyet személyzete a feladatai ellátása során okozott.
(3) A BBI Közös Vállalkozás által az (1) és a (2) bekezdésben említett felelősség alapján teljesített kifizetések, és az azokkal kapcsolatban felmerülő költségek és ráfordítások a BBI Közös Vállalkozás kiadásának minősülnek, és azokat annak forrásaiból kell fedezni.
(4) A BBI Közös Vállalkozás kizárólagos felelősséggel tartozik kötelezettségei teljesítéséért.
10. cikk
A Bíróság joghatósága és az alkalmazandó jog
(1) A Bíróság joghatósággal rendelkezik:
a)
a BBI Közös Vállalkozás által kötött megállapodásokban vagy szerződésekben, illetve hozott határozatokban foglalt, ilyen értelmű választott bírósági kikötés esetén;
b)
a BBI Közös Vállalkozás személyzete által a feladatai teljesítése során okozott károkra vonatkozó, kártérítéssel kapcsolatos jogvitákban;
c)
a BBI Közös Vállalkozás és személyzete közötti jogvitákban, a személyzeti szabályzatban és az alkalmazási feltételekben rögzített korlátok között és feltételek mellett.
(2) Minden olyan kérdésben, amelyről e rendelet vagy más uniós jogi aktus nem rendelkezik, azon állam joga alkalmazandó, amelyben a BBI Közös Vállalkozás székhelye található.
11. cikk
Értékelés
(1) A Bizottság 2017. június 30-ig - független szakértők segítségével - elvégzi a BBI Közös Vállalkozás időközi értékelését. A Bizottság jelentést készít az értékelésről, amelyben feltünteti az értékelés következtetéseit és a Bizottság észrevételeit. A Bizottság 2017. december 31-ig benyújtja ezt a jelentést az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. A BBI Közös Vállalkozás időközi értékelésének eredményeit figyelembe kell venni az 1291/2013/EU rendelet 32. cikkében említett mélyreható értékelésnél és időközi értékelésnél.
(2) Az e cikk (1) bekezdésében említett időközi értékelés megállapításai alapján a Bizottság eljárhat a 4. cikk (5) bekezdése szerint, vagy más megfelelő intézkedést hozhat.
(3) A BBI Közös Vállalkozás végelszámolásától számított hat hónapon belül, de legkésőbb két évvel a mellékletben foglalt alapokmány 20. cikkében említett végelszámolási eljárás megindítását követően, a Bizottság elvégzi a BBI Közös Vállalkozás záróértékelését. A záróértékelés eredményeit az Európai Parlament és a Tanács elé kell terjeszteni.
12. cikk
Mentesítés
A 966/2012/EU, Euratom rendelet 60. cikkének (7) bekezdésétől és 209. cikkétől eltérve, a BBI Közös Vállalkozás költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítést a Tanács javaslatára az Európai Parlament adja meg, a BBI Közös Vállalkozás pénzügyi szabályzatában előírt eljárásnak megfelelően.
13. cikk
Utólagos ellenőrzés
(1) A közvetett intézkedésekkel kapcsolatos kiadások utólagos ellenőrzéseit a BBI Közös Vállalkozásnak a 1291/2013/EU rendelet 29. cikkében foglaltak szerint” a Horizont 2020 keretében végrehajtott közvetett intézkedések részeként végzi.
(2) A Bizottság határozhat úgy, hogy maga végzi el az (1) bekezdésben említett ellenőrzéseket. Ennek során betartja a vonatkozó - mindenekelőtt a 966/2012/EU, Euratom rendeletben, az 1290/2013/EU rendeletben és az 1291/2013/EU rendeletben megállapított - szabályokat.
14. cikk
A tagok pénzügyi érdekeinek védelme
(1) A BBI Közös Vállalkozás a Bizottság alkalmazottainak, a Közös Vállalkozás vagy a Bizottság által felhatalmazott egyéb személyeknek, valamint a Számvevőszéknek hozzáférést biztosít a telephelyeihez és helyiségeihez, valamint az ellenőrzéseik elvégzéséhez szükséges minden információhoz, ideértve az elektronikus formában tárolt információkat is.
(2) A 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendeletben (11), valamint a 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletben (12) az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i megállapított rendelkezéseknek és eljárásoknak megfelelően az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) vizsgálatokat, és azok részeként helyszíni és egyéb ellenőrzéseket végezhet annak megállapítása érdekében, hogy az e rendelet alapján finanszírozott megállapodásokkal, határozatokkal vagy szerződésekkel kapcsolatban történt-e csalás, korrupció vagy bármely egyéb olyan jogellenes tevékenység, amely sérti az Unió pénzügyi érdekeit.
(3) Az (1) és a (2) bekezdésben foglaltak sérelme nélkül, az e rendelet végrehajtásának eredményeként létrejövő szerződéseknek, megállapodásoknak és határozatoknak tartalmazniuk kell olyan rendelkezéseket, amelyek kifejezetten felhatalmazzák a Bizottságot, a BBI Közös Vállalkozást, a Számvevőszéket és az OLAF-ot az ilyen ellenőrzések és vizsgálatok elvégzésére, az adott szervezet hatásköreinek megfelelően.
(4) A BBI Közös Vállalkozás megfelelő belső és külső ellenőrzések elvégzésével vagy elvégeztetésével biztosítja tagjai pénzügyi érdekeinek megfelelő védelmét.
(5) A BBI Közös Vállalkozás csatlakozik az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által végzett belső vizsgálatokról szóló intézményközi megállapodáshoz, amely 1999. május 25-én jött létre az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között (13). A BBI Közös Vállalkozás elfogadja az OLAF által végzett belső vizsgálatok elősegítéséhez szükséges intézkedéseket.
15. cikk
Titoktartás
A 16. cikk sérelme nélkül a BBI Közös Vállalkozás gondoskodik azon bizalmas információk védelméről, amelyek közzététele sértené tagjainak vagy a tevékenységeiben résztvevő feleknek az érdekeit.
16. cikk
Átláthatóság
(1) A BBI Közös Vállalkozás birtokában lévő dokumentumok vonatkozásában az 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (14) kell alkalmazni.
(2) A BBI Közös Vállalkozás irányító testülete gyakorlati szabályokat fogadhat el az 1049/2001/EK rendelet végrehajtása céljából.
(3) Az e rendelet 10. cikkének sérelme nélkül a BBI Közös Vállalkozás által az 1049/2001/EK rendelet 8. cikke értelmében döntések vonatkozásában az EUMSZ 228. cikkében meghatározott feltételek szerint panasz nyújtható be az ombudsmanhoz.
17. cikk
Részvételi és terjesztési szabályok
A BBI Közös Vállalkozás által finanszírozott tevékenységekre az 1290/2013/EU rendelet alkalmazandó. Az említett rendelet alapján a BBI Közös Vállalkozás finanszírozó szervnek minősül, és mint ilyen, az alapokmány 1. cikkével összhangban pénzügyi támogatást nyújt meghatározott közvetett intézkedésekhez.
18. cikk
Támogatás a fogadó állam részéről
A BBI Közös Vállalkozás és a székhelye szerinti állam között igazgatási megállapodás jöhet létre, amelyben az adott állam kiváltságokat és mentességeket, valamint egyéb támogatást biztosíthat a BBI Közös Vállalkozás részére.
19. cikk
Kezdeti tevékenységek
(1) A BBI Közös Vállalkozás létrehozásáért és kezdeti működéséért a Bizottság felelős mindaddig, amíg előbbi nem rendelkezik a saját költségvetésének végrehajtásához szükséges működési kapacitással. A Bizottság az uniós jognak megfelelően, a többi taggal együttműködve és a BBI Közös Vállalkozás illetékes szerveinek bevonásával hajt végre minden szükséges intézkedést.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltak érdekében:
a)
amíg az irányító testület által az alapokmány 8. cikke szerint kinevezett ügyvezető igazgató meg nem kezdi feladatainak ellátását, a Bizottság megbízhat egy bizottsági tisztviselőt az ügyvezető igazgató pozíciójának ideiglenes betöltésével és feladatainak ellátásával, melyben korlátozott számú bizottsági tisztviselő segítheti;
b)
az e rendelet 6. cikkének (2) bekezdésétől eltérően az ideiglenes igazgató gyakorolja a kinevezésre jogosult hatóság hatásköreit;
c)
a Bizottság ideiglenesen korlátozott számú bizottsági tisztviselőt bízhat meg.
(3) Az ideiglenes ügyvezető igazgató engedélyezhet minden kifizetést, amelyet a BBI Közös Vállalkozás éves költségvetésében szereplő előirányzatok fedeznek és amelyeket az irányító testület jóváhagyott, valamint megállapodásokat és szerződéseket köthet, illetve döntéseket hozhat, ideértve - a BBI Közös Vállalkozás létszámtervének elfogadását követően - a munkavállalói szerződéseket is.
(4) Az ideiglenes ügyvezető igazgató a BBI Közös Vállalkozás az ügyvezető igazgatójával egyetértésével, az irányító testület jóváhagyásával meghatározza azt a napot, amelyen a BBI Közös Vállalkozás képessé válik a saját költségvetésének végrehajtására. E naptól kezdve a Bizottság nem vállal kötelezettségeket és nem teljesít kifizetéseket a BBI Közös Vállalkozás tevékenységeivel kapcsolatban.
20. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2014. május 6-án.