PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1371/2013
ze dne 16. prosince 2013,
kterým se rozšiřuje konečné antidumpingové clo uložené prováděcím nařízením Rady (EU) č. 791/2011 na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken zasílaných z Indie a Indonésie bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Indie a Indonésie či nikoli
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 13 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Stávající opatření
(1)
Prováděcím nařízením (EU) č. 791/2011 (2) (dále jen „původní nařízení“) uložila Rada konečné antidumpingové clo ve výši 62,9 % na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) pro všechny ostatní společnosti kromě společností uvedených v čl. 1 odst. 2 a v příloze I uvedeného nařízení. Uvedená opatření jsou platná a šetření, které vedlo k jejich uložení, je původní šetření.
(2)
Prováděcím nařízením Rady (EU) č. 672/2012 (3) byla platná opatření již rozšířena na Malajsii a prováděcím nařízením Rady (EU) č. 21/2013 (4) na Tchaj-wan a Thajsko.
1.2 Žádost
(3)
Dne 25. února 2013 obdržela Evropská komise (dále jen „Komise“) žádost podle čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 základního nařízení, aby prošetřila možné obcházení antidumpingových opatření uložených na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z ČLR a aby zavedla celní evidenci dovozu některých otevřených síťovin ze skleněných vláken zasílaných z Indie a Indonésie, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Indie a Indonésie či nikoli.
(4)
Žádost předložily společnosti Saint-Gobain Adfors CZ s. r. o., Tolnatext Fonalfeldolgozo es Muszakiszovet-gyarto Bt., Valmieras „Stikla Skiedra“ AS a Vitrulan Technical Textiles GmbH, čtyři výrobci některých otevřených síťovin ze skleněných vláken v Unii.
(5)
Žádost obsahovala dostatečné důkazy prima facie, že po uložení platných opatření došlo k podstatné změně obchodních toků týkajících se vývozu z ČLR, Indie a Indonésie do Unie, pro kterou mimo uložení platných opatření neexistuje dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod. Tato změna obchodních toků údajně vyplynula ze zasílání některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z ČLR přes Indii a Indonésii a/nebo vyhotovením nepravdivého prohlášení o původu čínských výrobků.
(6)
Důkazy dále poukázaly na skutečnost, že byly mařeny vyrovnávací účinky platných opatření, pokud se jedná o množství i ceny. Z důkazů vyplynulo, že ceny u tohoto zvýšeného dovozu z Indie a Indonésie byly nižší než ceny, které nepůsobí újmu, stanovené v rámci původního šetření.
(7)
Existovaly rovněž důkazy, že ceny některých otevřených síťovin ze skleněných vláken zasílaných z Indie a Indonésie byly dumpingové ve srovnání s běžnou hodnotou, která byla stanovena pro obdobný výrobek v původním šetření.
1.3 Zahájení šetření
(8)
Poté, co bylo po konzultaci s poradním výborem shledáno, že existují dostatečné důkazy prima facie pro zahájení šetření podle čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 základního nařízení, zahájila Komise šetření nařízením Komise (EU) č. 322/2013 (5) („zahajovací nařízení“). Podle čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 základního nařízení Komise zahajovacím nařízením rovněž nařídila celním orgánům, aby evidovaly dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken zasílaných z Indie a Indonésie.
1.4 Šetření
(9)
Komise oficiálně informovala o zahájení šetření orgány ČLR, Indie a Indonésie, výrobce/vývozce v těchto zemích, známé dotčené dovozce v Unii a výrobní odvětví Unie. Výrobcům/vývozcům v ČLR, Indii a Indonésii známým Komisi nebo výrobcům/vývozcům, kteří se přihlásili ve lhůtách uvedených v 15. bodě odůvodnění zahajovacího nařízení, byly zaslány dotazníky. Dotazníky byly zaslány také dovozcům v Unii. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně vyjádřit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v zahajovacím nařízení. Všechny strany byly informovány, že odmítnutí spolupráce by mohlo vést k použití článku 18 základního nařízení a k závěrům založeným pouze na dostupných údajích.
(10)
Přihlásili se dva vyvážející výrobci v Indii a jeden dovozce v Unii, který není ve spojení, a poskytli odpovědi na uvedené dotazníky. Dovozce v Unii později Komisi sdělil, že dovážel jiné výrobky a v minulosti nedovezl žádný výrobek, který je předmětem šetření. Odpověď na dotazník neposkytl žádný vyvážející výrobce v Indonésii. Níže uvedení vyvážející výrobci v Indii předložili vyplněný formulář s žádostí o osvobození:
-
Montex Glass Fibre Industries Pvt.Ltd. (dále jen „Montex“), a
-
Urja Products Pvt.Ltd.
(11)
Společnost Urja Products Pvt.Ltd. následně informovala Komisi, že není výrobcem výrobku, který je předmětem šetření, a že její výrobek má odlišné technické vlastnosti a využití (výrobek jiných kódů KN). Inspekce na místě byla proto provedena pouze v prostorách společnosti Montex.
1.5 Období šetření
(12)
Šetření se vztahovalo na období od 1. dubna 2009 do 31. března 2013 (dále jen „období šetření“). Za období šetření byly shromážděny údaje za účelem prošetření mimo jiné údajné změny obchodních toků. Za období od 1. dubna 2012 do 31. března 2013 (dále jen „období, o němž se podává zpráva“) byly shromážděny podrobnější údaje s cílem přezkoumat možné maření vyrovnávacího účinku platných opatření a existenci dumpingu.
2. VÝSLEDKY ŠETŘENÍ
2.1 Obecné informace
(13)
V souladu s čl. 13 odst. 1 základního nařízení byla existence obcházení posouzena prostřednictvím postupné analýzy, jejímž účelem bylo zjistit, zda dochází ke změně obchodních toků mezi ČLR, Indií, Indonésií a Unií; zda je tato změna způsobena praktikami, zpracovatelskými postupy nebo pracemi, pro něž mimo uložení cla neexistuje dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod; zda existují důkazy o újmě nebo o tom, že vyrovnávací účinky cla jsou mařeny, pokud se jedná o ceny a/nebo množství výrobku, který je předmětem šetření; zda existují důkazy o dumpingu ve vztahu k běžné hodnotě, která byla dříve v případě nutnosti stanovena pro dotčený výrobek, v souladu s ustanoveními článku 2 základního nařízení.
2.2 Dotčený výrobek a výrobek, který je předmětem šetření
(14)
Dotčený výrobek je definován v původním šetření takto: otevřené síťoviny ze skleněných vláken o velikosti buňky větší než 1,8 mm na délku i na šířku a o plošné hmotnosti větší než 35 g/m2, kromě kotoučů ze skleněných vláken, pocházející z ČLR, v současnosti kódů KN ex 7019 51 00 a ex 7019 59 00.
(15)
Výrobek, který je předmětem šetření, je stejný jako výrobek definovaný v předchozím bodě odůvodnění, avšak zasílaný z Indie a Indonésie, bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z Indie a Indonésie či nikoli.
(16)
Z šetření vyplynulo, že výše definované otevřené síťoviny ze skleněných vláken vyvážené z ČLR do Unie a otevřené síťoviny ze skleněných vláken zasílané z Indie a Indonésie do Unie mají stejné základní fyzické i technické vlastnosti a využití, a musí být tedy považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
2.3 Míra spolupráce
2.3.1 Indie
(17)
Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění, dvě společnosti v Indii předložily vyplněný formulář s žádostí o osvobození. Vzhledem k tomu, že jedna z těchto společností, Urja Products Pvt.Ltd., není výrobcem výrobku, který je předmětem šetření, zůstala pouze jedna spolupracující společnost, a to společnost Montex. Tato společnost představovala ve srovnání s celkovým vývozem z Indie pouze 1 % vývozu z této země do Unie během období, o němž se podává zpráva. Proto byl použit čl. 18 odst. 1 základního nařízení a zjištění týkající se Indie založena na dostupných údajích.
2.3.2 Indonésie
(18)
Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění, odpovědi na dotazník neposkytla žádná společnost v Indonésii. Ze společností v Indonésii nespolupracovala žádná. Proto byl použit čl. 18 odst. 1 základního nařízení a zjištění týkající se Indonésie založena na dostupných údajích.
2.3.3 ČLR
(19)
Z čínských vyvážejících výrobců nespolupracoval žádný. Proto byl použit čl. 18 odst. 1 základního nařízení a zjištění týkající se ČLR založena na dostupných údajích.
2.4 Změna obchodních toků
(20)
Za účelem zjištění, zda došlo ke změně obchodních toků, byl posouzen dovoz výrobku, který je předmětem šetření, z Indie a Indonésie do Unie a vývoz výrobku, který je předmětem šetření, z ČLR do Indie a Indonésie. Vzhledem k poměrně malé či nulové spolupráci indických, indonéských a čínských společností (viz oddíl 2.3 výše) bylo posouzení dovozu podle čl. 18 odst. 1 základního nařízení založeno na dostupných údajích.
(21)
Za tímto účelem byly při analýze použity statistiky COMEXT (6), statistiky obchodu z Indie a Indonésie získané od vnitrostátních orgánů těchto zemí a statistiky Global Trade Information Services (7). Jako období dvanácti měsíců bylo použito účetní období, které začíná 1. dubna a končí 31. března.
(22)
Objem dovozu zaznamenaný ve statistikách COMEXT zahrnuje větší skupinu výrobků, než je dotčený výrobek a výrobek, který je předmětem šetření. Na základě odhadů poskytnutých výrobním odvětvím Unie však bylo možné zjistit, že významnou část tohoto objemu dovozu představoval dotčený výrobek a výrobek, který je předmětem šetření. Tyto údaje mohly být tudíž použity ke stanovení změny obchodních toků.
2.4.1 Dovoz do Unie
(23)
Statistiky COMEXT vykazují podstatnou změnu obchodních toků v období šetření (viz tabulka 1).
Tabulka 1
Objem dovozu(v milionech m2) (8)
duben 2009/březen 2010
duben 2010/březen 2011
duben 2011/březen 2012
duben 2012/březen 2013
ČLR
288,40
385,85
110,30
85,93
Indie
0,35
0,28
0,89
13,13
Indonésie
0,004
0,16
3,22
33,31
Zdroj: Statistiky COMEXT
Dovoz z ČLR
(24)
Dovoz dotčeného výrobku z ČLR do Unie dramaticky klesl po zavedení prozatímních opatření v únoru 2011 (9) a konečných opatření v srpnu 2011 (10). Tabulka 1 ukazuje, že v období 2010/2011 a 2011/2012 vývoz z ČLR do Unie poklesl z 385,85 milionu m2 na 110,30 milionu m2 (přibližně o 70 %) a v období 2010/2011 a 2012/2013 dále na 85,9 milionu m2 (přibližně o 80 %).
Dovoz z Indie
(25)
V účetním období 2009/2010 bylo podle statistik COMEXT z Indie do Unie dovezeno množství 0,35 milionu m2, v účetním období 2010/2011 0,28 milionu m2; dovezené množství se prudce zvýšilo mezi obdobím 2011/2012 a 2012/2013 a v účetním období 2012/2013 se jednalo o 13,13 milionu m2.
(26)
Jak je uvedeno v 17. bodě odůvodnění, společnost Montex vyvezla do Unie velmi malé množství výrobku, který byl v období šetření předmětem šetření - ve srovnání s celkovým vývozem z Indie se jedná o 1 % vývozu z Indie do Unie v období 2012/2013. Dále bylo zjištěno, že společnost Montex vyváží výrobek, který je předmětem šetření, pod nesprávným kódem KN - 7019 52. Vývoz této společnosti bylo proto nutno přidat do statistik COMEXT, jak ukazuje tabulka 1.
Dovoz z Indonésie
(27)
V účetním období 2009/2010 podle statistik COMEXT bylo z Indonésie na trh Unie dovezeno množství 0,004 milionu m2, v období 2010/2011 0,16 milionu m2; dovezené množství se prudce zvýšilo mezi obdobím 2011/2012 a 2012/2013 z 3,22 milionu m2 na 33,31 milionu m2.
2.4.2 Vývoz z ČLR do Indie a Indonésie
(28)
Ve stejném období je rovněž patrný dramatický nárůst vývozu z ČLR do Indie a Indonésie.
Tabulka 2
Objem dovozu (v milionech m2)
duben 2009/březen 2010
duben 2010/březen 2011
duben 2011/březen 2012
duben 2012/březen 2013
Indie
4,80
16,35
18,38
29,28
Indonésie
5,78
4,01
8,94
11,54
Zdroj: Celní statistika ČLR
Vývoz z ČLR do Indie
(29)
Podle celní statistiky ČLR se vývoz výrobku, který je předmětem šetření, z ČLR do Indie zvýšil ze 4,8 milionu m2 v účetním období 2009/2010 na 29,3 milionu m2 v účetním období 2012/2013.
Vývoz z ČLR do Indonésie
(30)
Podle celní statistiky ČLR se vývoz výrobku, který je předmětem šetření, z ČLR do Indonésie zvýšil z 5,78 milionu m2 v účetním období 2009/2010 na 11,54 milionu m2 v účetním období 2012/2013.
2.4.3 Závěr týkající se změny obchodních toků
(31)
Celkový pokles vývozu z ČLR do Unie a souběžný nárůst vývozu z Indie a Indonésie do Unie a vývozu z ČLR do Indie a Indonésie po uložení prozatímních opatření v únoru 2011 a po uložení konečných opatření v srpnu 2011 představuje změnu obchodních toků mezi výše uvedenými zeměmi na straně jedné a vývozu těchto dvou zemí do Unie na straně druhé.
2.5 Povaha obcházení
(32)
Ustanovení čl. 13 odst. 1 základního nařízení vyžaduje, aby byla změna obchodních toků způsobena praktikami, zpracovatelskými postupy nebo pracemi, pro něž mimo uložení vyrovnávacího cla neexistuje dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod. Praktiky, zpracovatelské postupy nebo práce mimo jiné zahrnují zasílání výrobku, na který se vztahují platná opatření, přes třetí země v souladu s čl. 13 odst. 2 základního nařízení.
(33)
V průběhu šetření byly shromážděny důkazy o praktikách překládky v Indonésii a Indii a/nebo o nesprávných osvědčeních o původu. V některých případech byl například dovážený dotčený výrobek do Unie přepravován přes Dubaj nebo Singapur s osvědčením o původu v Indonésii/Indii a část dovozu do Unie byla přepravována prostřednictvím jedné indické společnosti, která při šetření nespolupracovala. Nedostatečná spolupráce ze strany výrobců výrobku, který je předmětem šetření, s výjimkou společnosti Montex, poukazuje rovněž na to, že v Indonésii a Indii nedochází ke skutečné výrobě, která by zdůvodňovala úroveň vývozu z Indonésie a Indie do Unie. Lze důvodně předpokládat, že pokud by skuteční výrobci existovali, usilovali by o to, aby nebyli spojováni s obcházením antidumpingových opatření tak, že by se do šetření zapojili mezi prvními. Kromě toho šetření neprokázalo existenci skutečné výroby v obou dotčených zemích, kromě výroby společnosti Montex. Rovněž prudký nárůst dovozu z těchto dvou zemí naznačuje, že čínské výrobky jsou při vývozu do Unie předmětem překládky v Indii a Indonésii a/nebo jsou dováženy s nesprávným osvědčením o původu.
(34)
Existence překládky výrobků pocházejících z ČLR v Indii a Indonésii je tudíž potvrzena.
2.6 Nedostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod mimo uložení antidumpingového cla
(35)
Během šetření nevyšlo najevo žádné jiné dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod překládky kromě snahy vyhnout se platným opatřením týkajícím se dotčeného výrobku. Kromě cla nebyly zjištěny žádné jiné skutečnosti, jež bylo možné považovat za vyrovnání nákladů na překládku, zejména pokud jde o náklady na dopravu některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z ČLR v Indii a Indonésii a s ní spojenou nakládku.
2.7 Maření vyrovnávacího účinku antidumpingového cla
(36)
Dále bylo posuzováno, zda dovoz výrobku, který je předmětem šetření, do Unie mařil vyrovnávací účinky platných opatření, pokud jde o množství a ceny. Údaje databáze COMTEX byly použity jakožto nejlepší dostupné údaje o množstvích a cenách vývozu uskutečňovaného nespolupracujícími společnostmi v Indii a Indonésii. Takto stanovené ceny byly srovnány s úrovní pro odstranění újmy stanovenou pro výrobní odvětví Unie v 74. bodě odůvodnění původního nařízení.
(37)
Nárůst dovozu z Indie do Unie z 0,35 milionu m2 v období 2009/2010 na 13,10 milionu m2 v období, o němž se podává zpráva, tj. 2012/2013, byl značný z hlediska množství, ve srovnání s (velmi nízkým) objemem dovozu z Indie před uložením prozatímních opatření v období 2009/2010. Rovněž nárůst dovozu z Indonésie do Unie z 0,04 milionu m2 v období 2009/2010 na 33,31 milionu m2 v období, o němž se podává zpráva, tj. 2012/2013, byl považován za podstatný z hlediska množství, ve srovnání s (velmi nízkým) objemem dovozu z Indonésie před uložením prozatímních opatření v období 2009/2010.
(38)
Za účelem posoudit, zda byly vyrovnávací účinky platných opatření mařeny, pokud jde o ceny, byly ceny dovozu z Indonésie a Indie srovnány s úrovní pro odstranění újmy stanovenou v původním nařízení. Úroveň pro odstranění újmy stanovená v původním nařízení byla upravena s ohledem na inflaci. Vážená průměrná vývozní cena při vývozu z Indie a Indonésie byla upravena s ohledem na náklady vynaložené po dovozu a se zohledněním úprav ve vztahu ke kvalitě stanovených v původním šetření, pokud jde o dovoz z ČLR. Ze srovnání vyplynulo, že vývozní ceny při vývozu z dotčených zemí do Unie jsou značně nižší. Z toho důvodu byl vyvozen závěr, že vyrovnávací účinky platných opatření jsou rovněž mařeny z hlediska množství i cen.
2.8 Důkazy o existenci dumpingu
(39)
V souladu s čl. 13 odst. 1 základního nařízení bylo také přezkoumáno, zda existuje důkaz o existenci dumpingu.
(40)
V původním nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě cen v Kanadě, jež byla v případě ČLR během uvedeného šetření považována za vhodnou srovnatelnou zemi s tržním hospodářstvím. V souladu s čl. 13 odst. 1 základního nařízení se použila běžná hodnota, jak je stanovena v původním šetření.
(41)
Vývozní ceny při vývozu z Indie a Indonésie byly podle článku 18 základního nařízení založeny na dostupných údajích. Vývozní cena byla průměrnou vývozní cenou některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z obou dotčených zemí v průběhu období, o němž se podává zpráva, jak je uvedeno v databázi COMEXT. Vývoz uskutečňovaný indickou společností Montex se z důvodu nesprávného zařazení jejích výrobků (viz 25. bod odůvodnění) do statistik nepromítl a nebyl použit pro výpočet dumpingového rozpětí.
(42)
V zájmu spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy za účelem zohlednění rozdílů, které ovlivňují ceny a srovnatelnost cen. Odpovídajícím způsobem byly provedeny úpravy o rozdíly v nákladech na dopravu, pojištění a náklady spojené s balením. Vzhledem k tomu, že dostupné údaje neumožnily stanovit úroveň úprav, musely být úpravy provedeny na základě nejlepších dostupných údajů. Úpravy byly proto stanoveny na základě procenta vypočteného jako podílu celkových nákladů na dopravu, pojištění a balení vůči hodnotě obchodních transakcí směřujících do Unie s dodacími podmínkami CIF udaných spolupracujícími čínskými výrobci v původním šetření.
(43)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byl dumping vypočten srovnáním vážené průměrné běžné hodnoty stanovené v původním nařízení a odpovídajících vážených průměrných vývozních cen dvou dotčených zemí v průběhu tohoto období šetření, o němž se podává zpráva, a je vyjádřen jako procento z ceny CIF na hranici Unie před proclením.
(44)
Ze srovnání vážené průměrné běžné hodnoty a takto stanovené vážené průměrné vývozní ceny je zřejmé, že docházelo k dumpingu.
3. OPATŘENÍ
(45)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn závěr, že ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení bylo konečné antidumpingové clo uložené na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z ČLR obcházeno překládkou v Indii a Indonésii.
(46)
V souladu s první větou čl. 13 odst. 1 základního nařízení by platná opatření na dovoz dotčeného výrobku měla být rozšířena na dovoz stejného výrobku, avšak zasílaného z Indie a Indonésie, bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z Indie a Indonésie či nikoli.
(47)
Opatření, která mají být rozšířena, by měla být opatření stanovená v čl. 1 odst. 2 nařízení (EU) č. 791/2011 pro „všechny ostatní společnosti“, tedy konečné antidumpingové clo ve výši 62,9 %, které se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením.
(48)
V souladu s čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 základního nařízení, které stanoví, že by se každé rozšířené opatření mělo vztahovat na dovoz výrobků, které vstoupily do Unie na základě celní evidence zavedené zahajovacím nařízením, by měla být z těchto evidovaných případů dovozu některých otevřených síťovin ze skleněných vláken zasílaných z Indie a Indonésie vybrána cla.
4. ŽÁDOSTI O OSVOBOZENÍ
4.1 Indie
(49)
Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění, po oznámení zahájení řízení se přihlásili dva vyvážející výrobci (společnosti Montex a Urja Products), poskytli odpovědi na dotazníky a v souladu s čl. 13 odst. 4 základního nařízení požádali o osvobození.
(50)
Jak je uvedeno v 11. bodě odůvodnění, bylo zjištěno, že jedna z těchto dvou společností, společnost Urja Products, není výrobcem výrobku, který je předmětem šetření. Osvobození podle čl. 13 odst. 4 základního nařízení se na uvedenou společnost nevztahuje.
(51)
Bylo zjištěno, že společnost Montex se nepodílela na praktikách obcházení, jež jsou předmětem tohoto šetření. Tato společnost prokázala, že je skutečným výrobcem, jehož výrobní kapacita přesahuje objem vývozu výrobku, který je předmětem šetření, do Unie. Tato společnost předložila úplný soubor údajů; tyto údaje byly ověřeny na místě. Ověřené údaje, které se týkají vzniku uvedené společnosti, nákupu strojního zařízení, postupu výroby, kapacity, zásob, nákupu surovin a výrobních nákladů, podporují vyvozený závěr. Uvedený výrobce mimoto prokázal, že není ve spojení s žádnými výrobci/vývozci v ČLR, kteří podléhají stávajícím opatřením, nebo se společnostmi, které se podílejí na obcházení platných opatření. Tato společnost proto mohla být osvobozena od rozšířených opatření.
4.2 Indonésie
(52)
Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění, žádost o osvobození podle čl. 13 odst. 4 základního nařízení nepodal žádný vyvážející výrobce v Indonésii. Při šetření nebyl zjištěn žádný skutečný výrobce výrobku, který je předmětem šetření.
4.3 Noví výrobci/vývozci
(53)
Výrobci v Indii a Indonésii, kteří se neúčastnili tohoto šetření nebo v období, o němž se podává zpráva, nevyváželi výrobek, který je předmětem šetření, do Unie, mohou podat žádost o osvobození od rozšířeného antidumpingového cla podle čl. 11 odst. 4 a čl. 13. odst. 4 základního nařízení. Budou požádáni o vyplnění dotazníku, aby Komise mohla stanovit, zda lze osvobození udělit. Osvobození tohoto druhu lze udělit po posouzení tržní situace dotčeného výrobku, výrobní kapacity a využití kapacity, nákupu a prodeje a pravděpodobnosti přetrvávání praktik, pro něž neexistuje dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod, jakož i důkazů o dumpingu. Komise obvykle vykonává také inspekci na místě. Žádost je třeba odeslat Komisi spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o změny činností společnosti spojené s výrobou a prodejem.
(54)
Je-li osvobození uděleno, Komise po konzultaci s poradním výborem navrhne odpovídající změnu platných rozšířených opatření. Následně bude každé udělené osvobození sledováno, aby byl zaručen soulad s podmínkami stanovenými v osvobození.
5. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(55)
Všem zúčastněným stranám byly sděleny podstatné skutečnosti a úvahy, které vedly k výše uvedeným závěrům, a bylo jim umožněno, aby se k nim vyjádřily. Ústní a písemné připomínky předložené stranami byly zváženy. Žádný z předložených argumentů nedal podnět ke změně konečných zjištění,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Konečné antidumpingové clo použitelné na „všechny ostatní společnosti“ uložené podle čl. 1 odst. 2 nařízení (EU) č. 791/2011 na dovoz otevřených síťovin ze skleněných vláken o velikosti buňky větší než 1,8 mm na délku i na šířku a o plošné hmotnosti větší než 35 g/m2, kromě kotoučů ze skleněných vláken, pocházejících z Čínské lidové republiky se rozšiřuje na dovoz otevřených síťovin ze skleněných vláken o velikosti buňky větší než 1,8 mm na délku i na šířku a o plošné hmotnosti větší než 35 g/m2, kromě kotoučů ze skleněných vláken, zasílaných z Indie a Indonésie, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Indie a Indonésie či nikoli, v současnosti kódů KN ex 7019 51 00 a ex 7019 59 00 (kódy TARIC 7019510014, 7019510015, 7019590014 a 7019590015), s výjimkou dotčeného výrobku vyráběného společností Montex Glass Fibre Industries Pvt.Ltd. (doplňkový kód TARIC B265).
2. Použití osvobození uděleného společnosti Montex Glass Fibre Industries Pvt. Ltd. je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která musí splňovat požadavky stanovené v příloze tohoto nařízení, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se antidumpingové clo uložené odstavcem 1 tohoto článku.
3. Clo rozšířené podle odstavce 1 tohoto článku se vybere z dovozu zasílaného z Indie a Indonésie bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ v Indii a Indonésii či nikoli, evidovaného v souladu s článkem 2 nařízení (EU) č. 322/2013 a čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 nařízení (ES) č. 1225/2009.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Žádosti o osvobození od cla rozšířeného podle článku 1 se podávají písemně v jednom z úředních jazyků Evropské unie a musí být podepsány osobou oprávněnou k zastupování subjektu žádajícího o osvobození. Žádost musí být zaslána na adresu Evropské komise, Generálního ředitelství pro obchod, ředitelství H:
European Commission
Directorate-General for Trade
Directorate H
Office: N-105 8/20
1049 Bruxelles/Brussel
BELGIQUE/BELGIË
Fax +32 22956505
2. Dovoz uskutečňovaný společnostmi, které neobcházejí antidumpingová opatření uložená nařízením (EU) č. 791/2011,nůže být osvobozen od cla rozšířeného podle článku 1 v souladu s ustanoveními základního nařízení.
Článek 3
Celní orgány se vyzývají, aby ukončily evidenci dovozu zavedenou v souladu s článkem 2 nařízení (EU) č. 322/2013.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 16. prosince 2013.
A TANÁCS 1371/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2013. december 16.)
a 791/2011/EU végrehajtási rendelettel a Kínai Népköztársaságból származó egyes üvegszál szitaszövetek behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámnak az Indiában vagy Indonéziában feladott, akár Indiából vagy Indonéziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett egyes üvegszál szitaszövetek behozatalára történő kiterjesztéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 13. cikkére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
mivel:
1. AZ ELJÁRÁS
1.1 A meglévő intézkedések
(1)
A 791/2011/EU végrehajtási rendelettel (2) (a továbbiakban: az eredeti rendelet) a Tanács 62,9 %-os végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból származó egyes üvegszál szitaszövetek behozatalára valamennyi, az említett rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében és 1. mellékletében nem említett vállalat esetében. Ezen intézkedések a hatályos intézkedések, és az intézkedéseket eredményező vizsgálat az eredeti vizsgálat.
(2)
A hatályos intézkedéseket a 672/2012/EU tanácsi végrehajtási rendelet (3) előzőleg Malajziára, a 21/2012/EU tanácsi végrehajtási rendelet pedig Tajvanra és Thaiföldre is kiterjesztette (4).
1.2 Kérelem
(3)
2013. február 25-én az Európai Bizottsághoz (a továbbiakban: Bizottság) az alaprendelet 13. cikke (3) bekezdésének és 14. cikke (5) bekezdésének alapján kérelmet nyújtottak be, mely a Kínai Népköztársaságból származó egyes üvegszál szitaszövetek behozatalát illetően bevezetett dömpingellenes intézkedések esetleges kijátszásának kivizsgálására, valamint az Indiában vagy Indonéziában feladott - akár Indiából vagy Indonéziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett - egyes üvegszál szitaszövetek behozatalai nyilvántartásba vételének elrendelésére irányult.
(4)
A kérelmet a Saint-Gobain Adfors CZ s.r.o., a Tolnatext Fonalfeldolgozó és Műszakiszövet-gyártó Bt., a Valmieras "Stikla Skiedra" AS és a Vitrulan Technical Textiles GmbH, az egyes üvegszál szitaszövetek négy uniós gyártója nyújtotta be.
(5)
A kérelem elegendő meggyőző (prima facie) bizonyítékot tartalmaz arra vonatkozóan, hogy a hatályos intézkedések elrendelését követően jelentős változás következett be a kereskedelem szerkezetében a Kínai Népköztársaságból, Indiából és Indonéziából az Unióba irányuló behozatalok tekintetében, ami csak a hatályban lévő intézkedések elrendelésével indokolható megfelelően, illetve magyarázható meg gazdasági szempontból. A kereskedelem szerkezetében végbement változás állítólag abból eredt, hogy a Kínai Népköztársaságból származó egyes üvegszál szitaszöveteket Indiában vagy Indonéziában adták fel, és/vagy a kínai termékek hamis eredetigazolással vannak ellátva.
(6)
A bizonyíték rámutatott továbbá arra, hogy a hatályban lévő intézkedések javító hatása a mennyiségek és az árak tekintetében egyaránt csorbát szenved. Bebizonyosodott, hogy az Indiából vagy Indonéziából érkező megnövekedett behozatal esetében az eredeti vizsgálatban megállapított, kárt nem okozó áraknál jóval alacsonyabb árakat alkalmaztak.
(7)
Végül bizonyíték támasztotta alá, hogy az Indiából vagy Indonéziából származó egyes üvegszál szitaszövetek árai az eredeti vizsgálat során a hasonló termékre megállapított rendes értékhez képest dömpingelt árak voltak.
1.3 A vizsgálat megindítása
(8)
Miután a tanácsadó bizottsággal való konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő meggyőző bizonyíték áll rendelkezésre a vizsgálatnak az alaprendelet 13. cikkének (3) bekezdése és 14. cikkének (5) bekezdése szerinti megindításához, a Bizottság a 322/2013/EU rendelettel (5) (a továbbiakban: a vizsgálatot megindító rendelet) vizsgálatot indított. Az alaprendelet 13. cikke (3) bekezdésének és 14. cikke (5) bekezdésének alapján a Bizottság a vizsgálatot megindító rendelettel utasította a vámhatóságokat is, hogy vegyék nyilvántartásba az Indiában vagy Indonéziában feladott egyes üvegszál szitaszövetek behozatalait.
1.4 Vizsgálat
(9)
A Bizottság hivatalosan értesítette a Kínai Népköztársaságból, India és Indonézia hatóságait, a szóban forgó országok gyártóit/exportőreit, az ismert érintett uniós importőröket és az uniós gazdasági ágazatot a vizsgálat megindításáról. Kérdőíveket küldött azoknak a kínai és indiai/indonéziai gyártóknak/exportőröknek, amelyeket ismert, illetve azoknak, amelyek jelentkeztek a vizsgálatot megindító rendelet (15) preambulumbekezdésében megállapított határidőkön belül. Uniós importőröknek is küldtek kérdőívet. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy írásban ismertessék álláspontjukat, és a vizsgálatot megindító rendeletben megállapított határidőn belül meghallgatást kérjenek. Minden felet tájékoztattak arról, hogy az együttműködés hiánya az alaprendelet 18. cikkének alkalmazását vonhatja maga után, valamint azt, hogy a vizsgálat megállapításait a rendelkezésre álló tényekre alapozzák.
(10)
Két indiai exportáló gyártó és egy független uniós importőr jelentkezett és küldte vissza a kitöltött kérdőíveket. Később az uniós importőr tájékoztatta a Bizottságot, hogy más termékeket importált, és eddig egyetlen vizsgált terméket sem importált. Indonéziából egyetlen exportáló gyártó sem küldött választ. Az alábbi indiai exportáló gyártók mentességi kérelmeket küldtek vissza:
-
Montex Glass Fibre Industries Pvt.Ltd. (a továbbiakban: Montex), és
-
Urja Products Pvt.Ltd.
(11)
Később az Urja Products Pvt.Ltd tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem gyártja a vizsgált terméket, és termékei különböző technikai jellemzőkkel bírnak és felhasználásuk is különböző (más KN-kód alá tartoznak). Ezért csak a Montex telephelyén tettek ellenőrző látogatást.
1.5 Vizsgálati időszak
(12)
A vizsgálati időszak 2009. április 1-jétől2013. március 31-ig tartott. A vizsgálati időszakra vonatkozóan adatokat gyűjtöttek többek között a kereskedelem szerkezetét érintő állítólagos változás kivizsgálása céljából. Részletesebb adatokat gyűjtöttek a 2012. április 1-jétől2013. március 31-ig tartó időszakra (a továbbiakban: jelentéstételi időszak) vonatkozóan annak érdekében, hogy megállapítsák a hatályban lévő intézkedések javító hatásának lehetséges aláásását és a dömping fennállását.
2. A VIZSGÁLAT EREDMÉNYEI
2.1 Általános szempontok
(13)
Az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdésével összhangban, a kijátszás fennállásának megállapítását annak egymást követő elemzésével vizsgáltuk, hogy megváltozott-e a Kínai Népköztársaság, India, Indonézia és az Unió közötti kereskedelem szerkezete; hogy e változás olyan gyakorlat, eljárás vagy munka következménye volt-e, melynek a vám kivetésén kívül semmilyen más elfogadható oka vagy gazdasági indoka nincs; volt-e bizonyíték a kárra vagy arra, hogy a vám javító hatását a vizsgálat tárgyát képező termék árai és/vagy mennyiségei tekintetében aláássák; valamint hogy volt-e bizonyíték a dömpingre az eredeti vizsgálat során előzőleg megállapított rendes értékekhez viszonyítva, szükség esetén az alaprendelet 2. cikkének rendelkezései értelmében.
2.2 Az érintett termék és a vizsgálat tárgyát képező termék
(14)
Az eredeti vizsgálatban meghatározott érintett termék: A Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 7019 51 00 és ex 7019 59 00 KN-kód alá tartozó, hosszában és szélességében is több mint 1,8 mm-es szemnagyságú, és 35 g/m2-nél nagyobb fajlagos tömegű üvegszál szitaszövetek, kivéve az üvegszál korongokat.
(15)
A vizsgálat tárgyát képező termék megegyezik az előző preambulumbekezdésben említettel, de Indiában vagy Indonéziában adták fel, függetlenül attól, hogy Indiából vagy Indonéziából származóként jelentették-e be.
(16)
A vizsgálat azt mutatta, hogy a Kínai Népköztársaságból az Unióba exportált, és az Indiából vagy Indonéziából az Unióba feladott üvegszál szitaszövetek ugyanazokkal az alapvető fizikai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek, és ugyanazon célra alkalmazzák őket, ennélfogva az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek kell őket tekinteni.
2.3 Az együttműködés szintje
2.3.1 India
(17)
Ahogyan azt a fenti (10) preambulumbekezdésben említettük, csupán két indiai vállalat küldött vissza mentességi kérelmet. Mivel egyikükről, az Urja Products Pvt.Ltd-ről kiderült, hogy nem gyártja a vizsgált terméket, csak egy együttműködő vállalat maradt, a Montex. A vállalat a jelentéstételi időszakban az Indiából az Unióba irányuló exportok mindössze 1 %-át tette ki, az Indiából származó összes exporton belül. Ezért az alaprendelet 18. cikkét kellett alkalmazni, és India tekintetében a megállapítások a rendelkezésre álló tényeken alapultak.
2.3.2 Indonézia
(18)
A (10) preambulumbekezdésben foglaltak szerint egyetlen indonéziai vállalat sem küldött vissza kitöltött kérdőívet. Az indonéziai vállalatok nem tanúsítottak együttműködést. Ezért az alaprendelet 18. cikkét kellett alkalmazni, és Indonézia tekintetében a megállapítások a rendelkezésre álló tényeken alapultak.
2.3.3 Kínai Népköztársaság
(19)
A kínai exportáló gyártók egyike sem működött együtt. Ezért az alaprendelet 18. cikkét kellett alkalmazni, és a Kínai Népköztársaság tekintetében a megállapítások a rendelkezésre álló tényeken alapultak.
2.4 A kereskedelem szerkezetének megváltozása
(20)
Annak meghatározásához, hogy megváltozott-e a kereskedelem szerkezete, megvizsgáltuk a vizsgált termék Indiából és Indonéziából az Unióba irányuló importjait, valamint a Kínai Népköztársaságból Indiába és Indonéziába irányuló exportjait. Az indiai, indonéziai és kínai vállalatok viszonylag csekély mértékű együttműködése vagy együttműködésének hiánya (ld. a fenti 2.3. szakaszt) miatt ezeket az importokat az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdése értelmében a rendelkezésre álló tények alapján állapítottuk meg.
(21)
E célból az elemzéshez a COMEXT statisztikáit (6), az India és Indonézia vonatkozó nemzeti hatóságai által rendelkezésre bocsátott kereskedelmi statisztikákat valamint a Global Trade Information Services (7) statisztikáit használtuk fel. 12 hónapos időszak alkalmazása céljából az április 1-jén kezdődő és március 31-én végződő pénzügyi éveket vizsgáltunk.
(22)
A COMEXT statisztikákban rögzített behozatali mennyiség az érintett terméknél és a vizsgálat tárgyát képező terméknél szélesebb körű termékcsoportra vonatkoznak. Az uniós gazdasági ágazat becslései alapján azonban megállapítható, hogy ennek a behozatali mennyiségnek jelentős része az érintett termékre és a vizsgálat tárgyát képező termékre terjedtek ki. Ezért ezeket az adatokat fel lehetett használni a kereskedelem szerkezetében bekövetkezett változások megállapításához.
2.4.1 Az Unióba irányuló behozatal
(23)
A COMEXT statisztikái szerint a vizsgálati időszakban jelentősen megváltozott a kereskedelem szerkezete (ld. az alábbi 1. táblázatot).
1. táblázat
Behozatali mennyiség (milió m2) (8)
2009. április/2010. március
2010. április/2011. március
2011. április/2012. március
2012. április/2013. március
Kínai Népköztársaság
288,40
385,85
110,30
85,93
India
0,35
0,28
0,89
13,13
Indonézia
0,004
0,16
3,22
33,31
Forrás: COMEXT statisztika
A Kínai Népköztársaságból származó behozatal
(24)
A COMEXT statisztikái szerint az érintett termék Kínai Népköztársaságból az Unióba történő behozatalai drasztikusan csökkentek a 2011 februárjában (9) bevezetett átmeneti intézkedéseket, és a 2011 augusztusában (10) hozott végleges intézkedéseket követően. Az 1. táblázat azt mutatja, hogy 2010/2011 és 2011/2012 között a Kínai Népköztársaságból az Unióba irányuló importok 385,85 millió m2-ről 110,3 millió m2-re (azaz közel 70 %-kal) estek vissza, 2010/2011 és 2012/2013 között pedig (közel 80 %-kal) 85,9 millió m2-re estek vissza.
Importok Indiából
(25)
A COMEXT statisztikái szerint a 2009/2010-es pénzügyi évben az Indiából az Unióba importált mennyiségek 0,35 millió m2-et tettek ki, a 2010/2011-es pénzügyi évben 0,28 millió m2-t, 2011/2012 és 2012/2013 között pedig rohamosan megnövekedtek, és a 2012/2013-as pénzügyi évre elérték a 13,13 millió m2-t.
(26)
Amint az a fenti (17) preambulumbekezdésben is szerepel, a Montex vállalat a vizsgált időszakban a vizsgált termék nagyon kis mennyiségét exportálta az Unióba - az Indiából származó összes exporttal összevetve ez az Indiából az EU-ba irányuló 2012/2013-as exportoknak 1 %-át teszi ki. Megállapítottuk továbbá, hogy a Montex helytelen KN-kód - 7019 52 - alatt exportálja a vizsgált terméket. Exportjait ezért hozzá kellett adni a fenti 1. táblázatban szereplő COMEXT statisztikákhoz.
Importok Indonéziából
(27)
A COMEXT statisztikái szerint a 2009/2010-es pénzügyi évben az Indonéziából az uniós piacra importált mennyiségek 0,004 millió m2-et tettek ki, a 2010/2011-es pénzügyi évben 0,16 millió m2-t, 2011/2012 és 2012/2013 között pedig rohamosan megnövekedtek, 3,22 millió m2-ről 33,31 millió m2-re.
2.4.2 Exportok a Kínai Népköztársaságból Indiába és Indonéziába
(28)
Ugyanezen időszakban a Kínai Népköztársaságból Indiába és Indonéziába irányuló exportok drasztikus megnövekedése figyelhető meg.
2. táblázat
Behozatali mennyiség (milió m2)
2009. április/2010. március
2010. április/2011. március
2011. április/2012. március
2012. április/2013. március
India
4,80
16,35
18,38
29,28
Indonézia
5,78
4,01
8,94
11,54
Forrás: Kínai vámstatisztikák
A Kínai Népköztársaságból Indiába irányuló exportok
(29)
A kínai vámstatisztikák szerint a vizsgált termék Kínai Népköztársaságból Indiába irányuló importja a 2009/2010-es pénzügyi évben mért 4,8 millió m2-ről a 2012/2013-as pénzügyi évben 29,3 millió m2-re nőtt.
A Kínai Népköztársaságból Indonéziába irányuló exportok
(30)
A kínai vámstatisztikák szerint a vizsgált termék Kínai Népköztársaságból Indonéziába irányuló importja a 2009/2010-es pénzügyi évben mért 5,78 millió m2-ről a 2012/2013-as pénzügyi évben 11,54 millió m2-re nőtt.
2.4.3 A kereskedelem szerkezetének változására vonatkozó következtetés
(31)
A Kínai Népköztársaságból az Unióba irányuló exportok általános csökkenése, valamint ezzel párhuzamosan az Indiából és Indonéziából az Unióba irányuló exportoknak, illetve a Kínai Népköztársaságból Indiába és Indonéziába irányuló exportoknak az eredeti intézkedések 2011 februári elrendelését és a 2011 augusztusi végleges intézkedések bevezetését követő növekedése egyrészt az említett országok közötti kereskedelem szerkezetének, másrészt az említett országok Unióba irányuló exportjainak változását eredményezi.
2.5 Az intézkedések kijátszásának jellege
(32)
Az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy a kereskedelem szerkezetének megváltozása olyan gyakorlat, eljárás vagy munka következménye legyen, melynek a vám kivetésén kívül semmilyen más elfogadható oka vagy gazdasági indoka nincs. Az alaprendelet 13. cikknek (2) bekezdésével összhangban, a gyakorlat, eljárás vagy munka magában foglalja többek között. az intézkedések hatálya alá tartozó termékek harmadik országokon keresztül való szállítását.
(33)
A vizsgálat alatt bizonyítékot találtunk az Indonézián és Indián keresztül történő átszállításra és/vagy helytelen eredetigazolásokra. A vizsgált termék Unióba irányuló importjainak egy részét például Dubajon vagy Szingapúron keresztül szállították indiai vagy indonéziai eredetigazolással, egy másik részét pedig egy olyan indiai vállalaton keresztül szállították, amely nem volt hajlandó a vizsgálatban együttműködni. Az, hogy a vizsgált termék gyártói - a Montex kivételével - megtagadták az együttműködést, ugyancsak azt jelzi, hogy Indonéziában és Indiában nincs olyan valódi gyártás, amely indokolná az Indonéziából és Indiából az Unióba irányuló exportok szintjét. Okkal elvárható, hogy amennyiben lennének valódi gyártók, akkor ők megpróbálnák elhatárolni magukat a kijátszási gyakorlatoktól azzal, hogy elsőként vesznek részt ebben a vizsgálatban. Továbbá, a vizsgálat nem tárt fel bizonyítékot a két érintett ország - Montex gyártásán kívüli - valódi gyártására vonatkozóan. Továbbá, e két ország importjainak megugrása azt mutatja, hogy a kínai termékeket Indián és Indonézián keresztül és/vagy helytelen eredetigazolással szállítják az Unióba.
(34)
Ezek alapján megerősítést nyert, hogy a Kínai Népköztársaságból származó termékeket Indiában vagy Indonéziában átrakodták.
2.6 A dömpingellenes vám kivetésén kívüli elfogadható ok vagy gazdasági indok hiánya
(35)
A vizsgálat az átrakodásra semmi más elfogadható okot vagy gazdasági indokot nem talált, mint az érintett termékre vonatkozó hatályos rendelkezések megkerülésének szándékát. A vámon kívül nem volt kimutatható semmilyen más olyan intézkedés, amelyet az átrakodási költségek kompenzálásának lehetne tekinteni, különös tekintettel a Kínai Népköztársaságból származó egyes üvegszál szitaszövetek Indián vagy Indonézián keresztül történő szállítására vagy átrakodására vonatkozóan.
2.7 A dömpingellenes vám javító hatásának aláásása
(36)
Következő lépésként azt vizsgáltuk meg, hogy a vizsgált termék Unióba irányuló aláásta-e a hatályos intézkedések javító hatását mennyiség és ár tekintetében. A COMEXT adatait használtuk fel, mivel a nem együttműködő indiai és indonéziai gyártók exportjainak mennyiségeire és áraira vonatkozóan ezek voltak a legmegbízhatóbb adatok. Az így megállapított árakat összehasonlították az eredeti rendelet (74) preambulumbekezdésében az uniós gazdasági ágazat tekintetében megállapított kármegszüntetési szinttel.
(37)
Mennyiség tekintetében jelentősnek számít, hogy a 2009/2010-es 0,35 millió m2-ről a jelentéstételi időszakban 13,10 millió m2-re nőtt az Indiából az Unióba irányuló importok mennyisége, az ideiglenes intézkedések 2009/2010-es kivetése előtt Indiából származó importok (nagyon alacsony) mennyiségéhez képest. Mennyiség tekintetében ugyancsak jelentősnek számít, hogy a 2009/2010-es 0,04 millió m2-ről a jelentéstételi időszakban 33,31 millió m2-re nőtt az Indonéziából az Unióba irányuló importok mennyisége, az ideiglenes intézkedések 2009/2010-es kivetése előtt Indonéziából származó importok (nagyon alacsony) mennyiségéhez képest.
(38)
Annak megvizsgálása érdekében, hogy a hatályos intézkedéseket az árak tekintetében aláássák-e, az Indonéziából és Indiából származó importárakat az eredeti rendeletben megállapított, a kár megszüntetéséhez szükséges szinttel hasonlítottuk össze. Az eredeti rendeletben megállapított, a kár megszüntetéséhez szükséges szintet az infláció tekintetében kiigazították. Az Indiából és Indonéziából származó exportok súlyozott átlagos exportárát a behozatal utáni költségek és a minőségi beállítások tekintetében kiigazították a Kínai Népköztársaságból származó import eredeti vizsgálatában megállapítottak szerint. Az összehasonlítás jóval alacsonyabb exportárakat mutatott az érintett országokból az Unióba irányuló exportokra. Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a hatályban lévő intézkedések javító hatásai a mennyiség és az ár tekintetében sem tudnak teljes mértékben érvényesülni.
2.8 A dömping bizonyítéka
(39)
Végül pedig, az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdésével összhangban megvizsgáltuk, hogy volt-e bizonyítéka a dömpingnek.
(40)
Az eredeti rendeletben a rendes értéket a Kanadában jellemző árak alapján állapították meg, amely országot a vizsgálat során Kínai Népköztársaság tekintetében megfelelő piacgazdasággal rendelkező analóg országnak minősítették. Az alaprendelet 13. cikke (1) bekezdésének az eredeti vizsgálatban meghatározott rendes értéket használtuk.
(41)
Az indiai és indonéziai exportárakat - az alaprendelet 18. cikke szerint - a rendelkezésre álló adatok alapján határoztuk meg. Az exportár az egyes üvegszál szitaszöveteknek a két érintett országból származó, a jelentéstételi időszak alatt alkalmazott átlagos exportára volt, a COMEXT jelentésében foglaltak szerint. Az indiai Montex vállalat exportjai - termékeik pontatlan osztályozása miatt (ld. a fenti (25) preambulumbekezdést) - nem szerepelnek a statisztikákban, és azokat nem használtuk fel a dömpingkülönbözet kiszámításához.
(42)
A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése értelmében kiigazítások formájában megfelelő módon figyelembe vették az árakat és az azok összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket. Ennek megfelelően a szállítási, biztosítási, valamint a csomagolási költségekből eredő különbségek kiegyenlítése érdekében kiigazításokat végeztünk. Mivel a rendelkezésre álló adatok alapján nem tudtuk megállapítani az elvégzendő kiigazítás szintjét, a kiigazításokat a rendelkezésre álló adatok alapján határoztuk meg. E különbségek kiigazítása ezért százalékos érték alapján történt, amelyet a teljes szállítási, biztosítási és csomagolási költségeknek az eredeti vizsgálatban együttműködő kínai exportáló gyártó által biztosított, CIF-paritáson az uniós értékesítési tranzakciójának értékéhez viszonyított arányaként számítottak ki.
(43)
Az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésének megfelelően a dömpinget az eredeti rendeletben megállapított rendes érték súlyozott átlagának és a jelenlegi vizsgálat jelentéstételi időszaka során a két érintett ország által alkalmazott exportárak kapcsolódó súlyozott átlagának összehasonlításával számították ki, az uniós határparitáson számított, vámfizetés nélküli CIF-ár százalékában kifejezve.
(44)
A rendes érték súlyozott átlagának az exportárak súlyozott átlagával történő összehasonlítása a dömping meglétét mutatta.
3. INTÉZKEDÉSEK
(45)
A fentiek fényében megállapítjuk, hogy az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése értelmében a Kínai Népköztársaságból származó egyes üvegszál szitaszövetek behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámot kijátszották az Indián és Indonézián keresztül történő átszállítással.
(46)
Az alaprendelet 13. cikke (1) bekezdése első mondatának megfelelően a Kínai Népköztársaságból származó érintett termék behozatalára vonatkozó hatályos intézkedéseket ezért ki kell terjeszteni az Indiában vagy Indonéziában feladott, ugyanezen termékek behozatalára, függetlenül attól, hogy azokat Indiából vagy Indonéziából származóként jelentették-e be.
(47)
A kiterjesztendő intézkedéseknek meg kell egyezniük a 791/2011/EU rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében „minden más vállalatra” megállapított intézkedésekkel, melyek a közösségi határparitáson számított, vámot még nem tartalmazó nettó árra alkalmazandó 62,9 %-os végleges dömpingellenes vámot jelentenek.
(48)
Az alaprendelet 13. cikkének (3) bekezdése és 14. cikkének (5) bekezdése alapján - melyek előírják, hogy a kiterjesztett intézkedéseket alkalmazni kell a vizsgálatot megindító rendeletben előírtak szerint nyilvántartásba vett, az Unióba érkező behozatalokra - az Indiában vagy Indonéziában feladott egyes üvegszál szitaszövetek nyilvántartásba vett behozatalaira vonatkozó vámokat be kell szedni.
4. MENTESSÉG IRÁNTI KÉRELMEK
4.1 India
(49)
Ahogyan az a (10) preambulumbekezdésben is szerepel, a vizsgálat megindítását követően két exportáló gyártó állt elő, küldött vissza megválaszolt kérdőívet és kért mentességet az alaprendelet 13. cikkének (4) bekezdésével összhangban - e két vállalat a Montex és az Urja Products.
(50)
A (11) preambulumbekezdésekben foglaltak szerint e két vállalat egyikéről, az Urja Products-ról kiderült, hogy nem gyártja a vizsgált terméket. Az alaprendelet 13. cikkének (4) bekezdése szerinti mentesség nem alkalmazható erre a vállalatra.
(51)
Megállapítottuk, hogy a Montex nem vett részt az e vizsgálat hatálya alá tartozó intézkedések kijátszásában. A vállalat tanúsította, hogy olyan valódi gyártó, amelynek gyártási kapacitása meghaladja a vizsgált termék Unióba irányuló exportmennyiségét. A vállalat teljes adatsort bocsátott rendelkezésre, és helyszíni ellenőrzésen esett át. A vállalat létrehozásával, a gépek megvásárlásával, a gyártási folyamattal, a kapacitással, a készletekkel, a nyersanyag megvásárlásával, valamint a gyártás költségeivel kapcsolatban ellenőrzött adatok is ezt a megállapítást erősítik meg. Továbbá, e gyártó igazolni tudta, hogy nem áll kapcsolatban a meglévő intézkedések hatálya alá tartozó kínai gyártók/exportőrök vagy a kijátszásban érintett vállalatok egyikével sem. Ezért e vállalat mentességet kaphat a kiterjesztett vámok alól.
4.2 Indonézia
(52)
Ahogyan az a (10) bekezdésben szerepel, egyetlen indonéziai gyártó sem nyújtott be az alaprendelet 13. cikkének (4) bekezdése szerinti mentesség iránti kérelmet. A vizsgálat a vizsgált termék egyetlen valódi gyártóját sem tárta fel Indonéziában.
4.3 Új exportőrök
(53)
India és Indonézia azon gyártói, akik ebben a vizsgálatban nem vettek részt és/vagy a jelentéstételi időszakban nem exportálták az Unióba a vizsgált terméket, az alaprendelet 11. cikkének (3) és (4) bekezdése, valamint 13. cikkének (4) bekezdése alapján mentességet kérhetnek a kiterjesztett dömpingellenes intézkedések alól. Egy kérdőívet kell majd kitölteniük ahhoz, hogy a Bizottság megállapíthassa, hogy adható-e mentesség. Ilyen mentesség a következő szempontok értékelését követően adható: az érintett termék piaci helyzete, a gyártókapacitás, a kapacitáskihasználás, a beszerzés és az értékesítés, valamint annak valószínűsége, hogy folytatódnak-e az olyan gyakorlatok, amelyeket nem támasztottak alá elfogadható okokkal vagy gazdasági indokokkal; továbbá a dömpingre utaló bizonyítékok. A Bizottság rendes körülmények között helyszíni ellenőrző látogatást is tesz. A kérelmet a Bizottsághoz kell benyújtani, haladéktalanul, valamennyi lényeges információval együtt, különös tekintettel a vállalat tevékenységében bekövetkezett, a gyártással és értékesítéssel kapcsolatos változásokra.
(54)
Amennyiben a mentesség indokolt, a Bizottság a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően javasolja a hatályos kiterjesztett intézkedések megfelelő módosítását. Ezt követően minden engedélyezett mentességet nyomon követnek annak biztosítására, hogy azok megfeleljenek a feltételeknek.
5. NYILVÁNOSSÁGRA HOZATAL
(55)
Valamennyi érintett fél tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek a fenti következtetésekhez vezettek, és felkérték őket észrevételeik megtételére. A felek által benyújtott szóbeli és írásbeli észrevételeket figyelembe vették. Az ismertetett érvek egyike sem indokolta a végleges megállapítások módosítását,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) A Kínai Népköztársaságból származó, hosszában és szélességében is több mint 1,8 mm-es szemnagyságú és 35 g/m2-nél nagyobb fajlagos tömegű üvegszál szitaszövetek (kivéve az üvegszál korongokat) behozatalára a 791/2011/EU rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében kivetett, a „minden más vállalatra” alkalmazandó végleges dömpingellenes vámot a Tanács kiterjeszti a jelenleg az ex 7019 51 00 és az ex 7019 59 00 KN-kód (TARIC-kódok: 7019510014, 7019510015, 7019590014 és 7019590015) alá sorolt, Indiában vagy Indonéziában feladott, hosszában és szélességében is több mint 1,8 mm-es szemnagyságú, és 35 g/m2-nél nagyobb fajlagos tömegű üvegszál szitaszövetek (kivéve az üvegszál korongokat) behozatalára, függetlenül attól, hogy azokat Indiából vagy Indonéziából származóként jelentették-e be, a Montex Glass Fibre Industries Pvt.Ltd által előállítottak kivételével. (kiegészítő TARIC-kód B942).
(2) A Montex Glass Fibre Industries Pvt.Ltdnek nyújtott mentesség alkalmazásának feltétele, hogy az e rendelet mellékletében meghatározott követelményeknek megfelelő, érvényes kereskedelmi számlát mutassanak be a tagállamok vámhatóságainak. Amennyiben ilyen számla bemutatására nem kerül sor, az e cikk (1) bekezdésében kivetett dömpingellenes vámot kell alkalmazni.
(3) Az Indiában vagy Indonéziában feladott - akár Indiából vagy Indonéziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett - és a 322/2013/EU rendelet 2. cikkének, valamint az 1225/2009/EK rendelet 13. cikke (3) bekezdésének és 14. cikke (5) bekezdésének megfelelően nyilvántartásba vett behozatalok után az e cikk (1) bekezdésével kiterjesztett vámot be kell szedni.
(4) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
(1) Az 1. cikk által kiterjesztett vám alóli mentesség iránti kérelmeket az Európai Unió valamelyik hivatalos nyelvén, a mentességet kérő vállalat képviseletére felhatalmazott személy aláírásával, írásban kell benyújtani. A kérelmet a következő címre kell küldeni:
European Commission
Directorate-General for Trade
Directorate H
Office: N-105 8/20
1049 Brussels
Belgium
Fax (+32 2) 295 65 05
(2) Azon vállalatok behozatalai tekintetében, amelyek nem játsszák ki a 791/2011/EU rendelettel elrendelt dömpingellenes intézkedéseket, az 1. cikk által kiterjesztett vám alól mentesség engedélyezhető az alaprendelet vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően.
3. cikk
A vámhatóságok utasítást kapnak arra, hogy szüntessék meg a behozataloknak az 596/2012/EU rendelet 2. cikkének megfelelően elrendelt nyilvántartásba vételét.
4. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2013. december 16-án.