NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU, EURATOM) č. 1141/2014
ze dne 22. října 2014
o statusu a financování evropských politických stran a evropských politických nadací
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 224 této smlouvy,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na článek 106a této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
s ohledem na stanovisko Účetního dvora (3),
v souladu s řádným legislativním postupem (4),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V čl. 10 odst. 4 Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“) a v čl. 12 odst. 2 Listiny základních práv Evropské unie (dále jen „Listina“) se stanoví, že politické strany na evropské úrovni přispívají k utváření evropského politického vědomí a k vyjadřování vůle občanů Unie.
(2)
V článcích 11 a 12 Listiny se stanoví, že právo na svobodu sdružování na všech úrovních, například v politických a občanských otázkách, a právo na svobodu projevu, které zahrnuje svobodu zastávat názory a přijímat a rozšiřovat informace nebo myšlenky bez zasahování veřejné moci a bez ohledu na hranice, jsou základními právy každého občana Unie.
(3)
Evropští občané by měli mít možnost využít těchto práv k plnohodnotné účasti na demokratickém životě Unie.
(4)
Skutečně nadnárodní evropské politické strany a k nim přidružené evropské politické nadace hrají rozhodující úlohu při formulování hlasu občanů na evropské úrovni tím, že propojí politiku na vnitrostátní a unijní úrovni.
(5)
Evropské politické strany a jejich přidružené evropské politické nadace by měly být povzbuzovány a mělo by se jim napomáhat ve snahách o zajišťování silné vazby mezi evropskou občanskou společností a orgány Unie, zejména Evropským parlamentem.
(6)
Zkušenosti evropských politických stran a jejich přidružených evropských politických nadací z uplatňování nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2004/2003 (5), společně s usnesením Evropského parlamentu ze dne 6. dubna 2011 o uplatňování nařízení (ES) č. 2004/2003 (6), svědčí o nutnosti zlepšit právní a finanční rámec pro evropské politické strany a jejich přidružené evropské politické nadace a umožnit jim tak, aby se více zviditelnily a aby se z nich stali efektivně fungující aktéři mnohoúrovňového politického systému Unie.
(7)
Jako výraz uznání poslání, které vyplývá pro evropské politické strany ze Smlouvy o EU, a s cílem usnadnit jejich práci by měl být pro evropské politické strany a jejich přidružené evropské politické nadace zaveden zvláštní evropský právní status.
(8)
Za účelem registrace a kontroly evropských politických stran a evropských politických nadací a za účelem ukládání sankcí těmto stranám a nadacím by měl být zřízen Úřad pro evropské politické strany a evropské politické nadace (dále jen „úřad“). Pro získání evropského právního statusu, z nějž vyplývá řada práv a povinností, by měla být nezbytná registrace. Úřad by měl být nezávislý, aby se předešlo jakémukoli možnému střetu zájmů.
(9)
Mělo by být stanoveno, jak mají evropské politické strany a jejich přidružené evropské politické nadace postupovat, aby získaly evropský právní status podle tohoto nařízení, a stejně tak by měly být stanoveny postupy a kritéria pro rozhodování o tom, zda tento evropský právní status přiznat. Je rovněž nezbytné stanovit postupy pro případ, že evropská politická strana nebo evropská politická nadace pozbude evropského právního statusu nebo jej ztratí či se ho vzdá.
(10)
Za účelem umožnění dohledu nad právními subjekty podléhajícími unijnímu i vnitrostátnímu právu by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) v souvislosti s fungováním rejstříku pro evropské politické strany a evropské politické nadace spravovaného úřadem (dále jen „rejstřík“), zejména pokud jde o údaje a podklady, které jsou v tomto rejstříku uchovávány. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a tvorbě aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(11)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o ustanovení o systému registračních čísel a zpřístupňování standardních výpisů z rejstříků úřadem třetím stranám na jejich žádost. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (7).
(12)
Evropské politické strany a jejich přidružené evropské politické nadace, které si přejí získat uznání jako takové na úrovni Unie na základě evropského právního statusu a obdržet veřejné finanční prostředky ze souhrnného rozpočtu Evropské unie, by měly dodržovat určité zásady a splňovat určité podmínky. Zejména je nezbytné, aby evropské politické strany a jejich přidružené evropské politické nadace respektovaly hodnoty, na nichž je založena Evropská unie a které jsou uvedeny v článku 2 Smlouvy o EU.
(13)
Rozhodnutí o zrušení registrace evropské politické strany nebo evropské politické nadace z důvodu nerespektování hodnot, na nichž je Evropská unie založena a které jsou uvedeny v článku 2 Smlouvy o EU, by se mělo přijmout pouze v případě, že tyto hodnoty budou porušeny zjevným a závažným způsobem. Při přijetí rozhodnutí o zrušení registrace by měl úřad postupovat v plném souladu s Listinou.
(14)
Stanovy evropské politické strany nebo evropské politické nadace by měly obsahovat několik základních ustanovení. Členské státy by měly být oprávněny stanovit, že stanovy evropských politických stran a evropských politických nadací, které zřídily své sídlo na jejich území, musí splňovat další požadavky za předpokladu, že tyto dodatečné požadavky nebudou v rozporu s tímto nařízením.
(15)
Úřad by měl pravidelně ověřovat, zda jsou podmínky a požadavky týkající se registrace evropských politických stran a evropských politických nadací dodržovány. Rozhodnutí o tom, zda jsou respektovány hodnoty, na nichž je Evropská unie založena a které jsou uvedeny v článku 2 Smlouvy o EU, by se měla přijímat zvláštním postupem a po konzultaci s výborem nezávislých osobností.
(16)
Úřad je subjektem Unie ve smyslu článku 263 Smlouvy o fungování EU.
(17)
Nezávislost a transparentnost výboru nezávislých osobností by měla být zaručena.
(18)
Evropský právní status přiznaný evropským politickým stranám a jejich přidruženým nadacím by jim měl zajišťovat právní způsobilost a uznání ve všech členských státech. Tato právní způsobilost a uznání je ovšem neopravňuje k tomu, aby nominovaly kandidáty do vnitrostátních voleb či do voleb do Evropského parlamentu, ani aby se účastnily kampaní k referendům. Udělení takového či podobného oprávnění zůstává v pravomoci členských států.
(19)
Činnost evropských politických stran a evropských politických nadací by se měla řídit tímto nařízením, přičemž v záležitostech, které nejsou tímto nařízením upraveny, by se měla jejich činnost řídit příslušnými ustanoveními vnitrostátního práva členských států. Právní status evropské politické strany nebo evropské politické nadace by měl být upraven tímto nařízením a příslušnými ustanoveními vnitrostátního práva členského státu, v němž má tato strana nebo nadace své sídlo (dále jen „členský stát sídla“). Členský stát sídla by měl mít možnost předem určit, které právní předpisy jsou příslušné, nebo může těmto stranám a nadacím ponechat možnost volby. Členský stát sídla by měl mít rovněž možnost stanovit další či dodatečné požadavky nad rámec požadavků stanovených v tomto nařízení, včetně ustanovení o registraci a začlenění evropských politických stran a nadací jako takových do vnitrostátního správního a kontrolního systému a o uspořádání evropských politických stran a nadací a jejich stanovách, včetně otázky odpovědnosti, za předpokladu, že tyto dodatečné požadavky nejsou v rozporu s tímto nařízením.
(20)
Jako klíčový prvek evropského právního statusu by měla být evropským politickým stranám a evropským politickým nadacím přiznána evropská právní subjektivita. Získání evropské právní subjektivity by mělo podléhat požadavkům a postupům na ochranu zájmů členského státu sídla, zájmů žadatelů o evropský právní status (dále jen „žadatel“) a dotčených třetích stran. Zejména by jakákoli původní vnitrostátní právní subjektivita měla být přeměněna na evropskou právní subjektivitu, přičemž veškerá práva a povinnosti, jichž dřívější vnitrostátní právní subjekt nabyl, by měly být převedeny na nový evropský právní subjekt. Má-li být těmto subjektům usnadněno pokračování v jejich činnosti, je dále třeba, aby existovaly záruky, které zamezí tomu, aby dotčené členské státy takovou přeměnu podmiňovaly omezujícími podmínkami. Členský stát sídla by měl mít možnost určit typy vnitrostátních právnických osob, jejichž právní subjektivita podle vnitrostátního práva se může přeměnit na evropskou právní subjektivitu, přičemž svůj souhlas s tím, aby tyto subjekty právní subjektivitu podle tohoto nařízení získaly, může udělit až poté, co budou poskytnuty přiměřené záruky, zejména pokud jde o legálnost stanov žadatele s ohledem na právní předpisy tohoto členského státu nebo o ochranu věřitelů či držitelů jiných práv ve vztahu k původní vnitrostátní právní subjektivitě.
(21)
Zánik evropské právní subjektivity by měl podléhat požadavkům a postupům na ochranu zájmů Evropské unie, členského státu, v němž mají evropské politické strany nebo evropské politické nadace své sídlo, zájmů jich samotných a zájmů jakýchkoliv dotčených třetích stran. Zejména pokud evropská politická strana nebo evropská politická nadace získá právní subjektivitu v souladu s právními předpisy členského státu sídla, mělo by to být považováno za přeměnu evropské právní subjektivity, přičemž veškerá práva a povinnosti, které dřívější evropský právní subjekt nabyl, by měly být převedeny na nový vnitrostátní právní subjekt. Má-li být těmto subjektům usnadněno pokračování v jejich činnosti, je třeba, aby existovaly záruky, které zamezí tomu, aby dotčené členské státy takovou přeměnu podmiňovaly omezujícími podmínkami. Pokud evropská politická strana nebo evropská politická nadace právní subjektivitu v členském státě sídla nezíská, měla by svou činnost ukončit v souladu s právem tohoto členského státu a v souladu s podmínkou vyžadující, že jejím cílem nebude zisk. Úřad a schvalující osoba Evropského parlamentu by měly mít možnost s příslušným členským státem sjednat podmínky zániku evropské právní subjektivity, zejména v zájmu zajištění vrácení finančních prostředků získaných ze souhrnného rozpočtu Evropské unie a úhrady případných finančních sankcí.
(22)
Pokud evropská politická strana nebo evropská politická nadace vážným způsobem nedodržuje příslušná ustanovení vnitrostátního práva a pokud se toto porušení bude týkat záležitostí spojených s respektováním hodnot uvedených v článku 2 Smlouvy o EU, na nichž je založena Evropská unie, měl by úřad na žádost dotčeného členského státu rozhodnout o uplatnění postupů stanovených tímto nařízením. Úřad by měl rovněž na žádost členského státu sídla rozhodnout o výmazu evropské politické strany nebo evropské politické nadace z rejstříku, pokud vážným způsobem nedodržuje příslušná ustanovení vnitrostátního práva v jakékoli jiné záležitosti.
(23)
Způsobilost pro financování ze souhrnného rozpočtu Evropské unie by se měla omezit na evropské politické strany a jejich přidružené evropské politické nadace, které byly za takové uznány a získaly evropský právní status. Je nezbytné nejen zajistit, aby podmínky pro vytvoření evropské politické strany nebyly nepřiměřené, nýbrž aby tyto podmínky mohla snadno splnit i organizovaná, seriózní spojenectví politických stran či spojenectví fyzických osob nebo spojenectví politických stran a fyzických osob působící na nadnárodní úrovni. Zároveň je nezbytné stanovit přiměřená kritéria pro přidělování omezených prostředků ze souhrnného rozpočtu Evropské unie, která objektivně prokáží evropské ambice evropských politických stran a skutečnou volební podporu těchto stran. Při stanovení těchto kritérií je nejvhodnější vycházet z výsledku voleb do Evropského parlamentu, jichž se evropské politické strany nebo jejich členové musí podle tohoto nařízení účastnit a které jsou přesným ukazatelem úspěchu evropské politické strany u voličů. Kritéria by měla zohledňovat úlohu Evropského parlamentu spočívající v přímém zastupování občanů Unie a přisouzenou mu čl. 10 odst. 2 Smlouvy o EU, jakož i cíl evropských politických stran, jímž je účastnit se plnohodnotně na demokratickém životě Unie a stát se aktivními účastníky evropské zastupitelské demokracie, aby mohly účinně vyjadřovat názory, stanoviska a politickou vůli občanů Unie. Způsobilost k financování ze souhrnného rozpočtu Evropské unie by se proto měla omezit jen na evropské politické strany, které jsou zastoupeny v Evropském parlamentu nejméně jedním ze svých členů, a na evropské politické nadace, které se o financování ucházejí prostřednictvím evropské politické strany, která je zastoupena v Evropském parlamentu alespoň jedním ze svých členů.
(24)
Pro zvýšení transparentnosti financování evropských politických stran a s cílem předejít možnému zneužívání pravidel financování by se na člena Evropského parlamentu, a to pouze pro účely financování, mělo pohlížet jako na člena pouze jedné evropské politické strany, která by měla být tou stranou, k níž je přidružena jeho národní nebo regionální politická strana k poslednímu dni lhůty pro podání žádostí o financování.
(25)
Je třeba stanovit postupy, jimiž by se měly řídit evropské politické strany a jejich přidružené evropské politické nadace při podávání žádosti o finanční prostředky ze souhrnného rozpočtu Evropské unie, jakož i postupy, kritéria a pravidla, které musí být dodržovány při rozhodování o přiznání takového financování.
(26)
Některé druhy darů a příspěvků evropským politickým stranám a nadacím z jiných zdrojů, než je souhrnný rozpočet Evropské unie, by měly být zakázány nebo by se na ně měla vztahovat omezení, aby se zvýšila nezávislost, odpovědnost a kontrola evropských politických stran a nadací z jiných zdrojů. Jakékoli omezení volného pohybu kapitálu, které by z takových omezení mohlo vyplývat, je odůvodněno veřejným zájmem a je pro dosažení výše uvedených cílů nezbytně nutné.
(27)
Evropské politické strany by měly mít možnost financovat kampaně vedené v souvislosti s volbami do Evropského parlamentu, zatímco financování a omezení volebních výdajů stran a kandidátů v těchto volbách by mělo být upraveno předpisy jednotlivých členských států.
(28)
Evropské politické strany by neměly přímo ani nepřímo financovat jiné politické strany a zejména ne vnitrostátní politické strany či kandidáty. Evropské politické nadace by neměly přímo ani nepřímo financovat evropské ani vnitrostátní politické strany či kandidáty. Kromě toho by evropské politické strany a jejich přidružené evropské politické nadace neměly financovat kampaně k referendům. V těchto zásadách se odráží prohlášení č. 11 k článku 191 Smlouvy o založení Evropského společenství, připojené k závěrečnému aktu Smlouvy z Nice.
(29)
Pro rozdělování rozpočtových prostředků, které jsou každý rok k dispozici ze souhrnného rozpočtu Evropské unie, by se měla stanovit zvláštní pravidla a postupy, a to jednak s ohledem na počet příjemců, a jednak s ohledem na podíl zvolených členů jednotlivých evropských politických stran, které jsou příjemci, a v širším pojetí i jejich přidružených evropských politických nadací, v Evropském parlamentu. Tato pravidla by měla zajišťovat plnou transparentnost, vedení účetnictví, audit a finanční kontrolu evropských politických stran a jejich přidružených evropských politických nadací a ukládání přiměřených sankcí, a to i pro případ, že evropská politická strana nebo evropská politická nadace poruší hodnoty, na nichž je Unie založena a které jsou uvedeny v článku 2 Smlouvy o EU.
(30)
K zajištění dodržování závazků stanovených v tomto nařízení v souvislosti s financováním a s výdaji evropských politických stran a evropských politických nadací a v souvislosti s jinými záležitostmi je nezbytné zřídit účinné kontrolní mechanismy. Úřad, schvalující osoba Evropského parlamentu a členské státy by proto měly spolupracovat a vyměňovat si všechny nezbytné informace. Podporovat je třeba i vzájemnou spolupráci orgánů členských států, aby se zajistila účinná a účelná kontrola dodržování závazků vyplývajících z příslušných vnitrostátních předpisů.
(31)
Má-li se zajistit účinné, přiměřené a jednotné dodržování povinností souvisejících s činností evropských politických stran a evropských politických nadací, je nezbytné stanovit jasný, silný a odrazující systém sankcí. Tento systém by měl rovněž respektovat zásadu ne bis in idem, podle níž nelze totéž protiprávní jednání trestat dvakrát. Dále je nezbytné vymezit úlohu úřadu a schvalující osoby Evropského parlamentu, pokud jde o kontrolu a ověřování dodržování tohoto nařízení orgány členských států, jakož i mechanismy pro spolupráci mezi nimi.
(32)
Za účelem zvýšení evropského politického povědomí občanů a prosazování transparentnosti evropského volebního procesu mohou evropské politické strany během voleb do Evropského parlamentu informovat občany o vazbách mezi nimi a jejich přidruženými vnitrostátními politickými stranami a kandidáty.
(33)
Z důvodů transparentnosti a s cílem posílit kontrolu a demokratické skládání účtů evropských politických stran a evropských politických nadací by měly být zveřejňovány informace, které jsou považovány za závažný veřejný zájem, zejména informace o jejich stanovách, členství, účetních závěrkách, dárcích a darech, příspěvcích a grantech ze souhrnného rozpočtu Evropské unie, jakož i informace týkající se rozhodnutí úřadu a schvalující osoby Evropského parlamentu o registraci, financování a sankcích. Vytvoření právního rámce pro zajištění veřejné dostupnosti těchto informací je nejúčinnějším prostředkem k vytvoření rovných podmínek a spravedlivé soutěže politických sil a k udržení otevřeného, transparentního a demokratického legislativního a volebního procesu, a tím k posílení důvěry občanů a voličů v evropskou zastupitelskou demokracii a v širším pojetí k předcházení korupci a zneužívání moci.
(34)
V souladu se zásadou proporcionality by se povinnost zveřejňovat totožnost fyzických osob neměla vztahovat na dary nepřesahující svou hodnotou 1 500 EUR za rok od jednoho dárce. Mimoto by se povinnost zveřejňovat totožnost fyzických osob bez předchozího písemného souhlasu dárce neměla vztahovat ani na dary v hodnotě od 1 500 EUR do 3 000 EUR za rok. Tyto limity představují přiměřenou rovnováhu mezi základním právem na ochranu osobních údajů na jedné straně a legitimním zájmem veřejnosti na transparentnosti financování evropských politických stran a nadací, která je z hlediska předcházení korupce ve vztahu k financování politických stran a nadací uváděna v mezinárodních doporučeních, na straně druhé. Zveřejňování darů přesahujících svou hodnotou 3 000 EUR za rok od jednoho dárce by mělo umožňovat účinnou veřejnou kontrolu a dohled nad vztahy mezi dárci a evropskými politickými stranami. Stejně tak by v souladu se zásadou proporcionality měly být informace o darech zveřejňovány jednou ročně, s výjimkou období předvolebních kampaní do Evropského parlamentu nebo darů přesahujících svou hodnotou 12 000 EUR, u nichž by ke zveřejnění mělo dojít neprodleně.
(35)
Toto nařízení dodržuje základní práva a respektuje zásady zakotvené v Listině, zejména v článcích 7 a 8, v nichž je stanoveno, že každý má právo na respektování svého soukromého života a na ochranu osobních údajů, které se ho týkají, a musí být prováděno při plném respektování těchto práv a zásad.
(36)
Na zpracovávání osobních údajů úřadem, Evropským parlamentem a výborem složeným z nezávislých významných osobností se při uplatňování tohoto nařízení použije nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (8).
(37)
Na zpracování osobních údajů se při uplatňování tohoto nařízení použije směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES (9).
(38)
V zájmu právní jistoty je vhodné vysvětlit, že úřad, Evropský parlament, evropské politické strany a evropské politické nadace, vnitrostátní orgány příslušné k provádění kontroly aspektů financování evropských politických stran a evropských politických nadací, a další dotčené třetí strany, o nichž se zmiňuje nebo které stanoví toto nařízení, jsou správci údajů ve smyslu nařízení (ES) č. 45/2001 nebo směrnice 95/46/ES. Rovněž je nezbytné upřesnit maximální lhůtu, po kterou mohou uchovávat osobní údaje shromážděné pro účely zajištění zákonnosti, řádnosti a transparentnosti financování evropských politických stran a evropských politických nadací a členství v evropských politických stranách. Jakožto správci údajů mají úřad, Evropský parlament, evropské politické strany a evropské politické nadace, příslušné vnitrostátní orgány a příslušné třetí strany přijmout všechna odpovídající opatření ke splnění povinností stanovených nařízením (ES) č. 45/2001 a směrnice 95/46/ES, zejména povinností týkajících se zákonnosti zpracování osobních údajů, bezpečnosti zpracování, poskytování informací a práv subjektů údajů na přístup ke svým osobním údajům a na opravu a výmaz těchto údajů.
(39)
Na zpracování údajů podle tohoto nařízení se použijí ustanovení kapitoly III směrnice 95/46/ES o soudním přezkumu, odpovědnosti a sankcích. Příslušné vnitrostátní orgány nebo příslušné třetí strany by měly v souladu s příslušnými ustanoveními vnitrostátního práva odpovídat za škody, které způsobí. Členské státy by kromě toho měly zajistit, aby se na příslušné vnitrostátní orgány nebo příslušné třetí strany vztahovaly odpovídající sankce za porušení tohoto nařízení.
(40)
Technická podpora poskytovaná Evropským parlamentem evropským politickým stranám by se měla řídit zásadou rovného zacházení, měla by být odpovídající a poskytována za úhradu a měly by se o ní podávat pravidelné veřejně přístupné zprávy.
(41)
Hlavní informace o uplatňování tohoto nařízení by měly být veřejnosti dostupné na zvláštní internetové stránce.
(42)
Soudní kontrola, k níž je příslušný Soudní dvůr Evropské unie, pomůže zajistit správné uplatňování tohoto nařízení. Rovněž by měla být přijata ustanovení, která evropským politickým stranám a evropským politickým nadacím umožní, aby byly vyslechnuty a aby přijaly nápravná opatření, dříve než jim bude uložena sankce.
(43)
Členské státy by měly zajistit zavedení vnitrostátních opatření, která podpoří účinné uplatňování tohoto nařízení.
(44)
Členské státy by měly mít dostatek času na přijetí opatření zajišťujících hladké a účinné uplatňování tohoto nařízení. Mělo by být stanoveno přechodné období mezi vstupem tohoto nařízení v platnost a začátkem jeho uplatňování.
(45)
Byl konzultován Evropský inspektor ochrany údajů, který k dané problematice vydal stanovisko (10).
(46)
Nařízení (ES) č. 2004/2003 by mělo být zrušeno vzhledem k potřebě významných změn a doplnění v pravidlech a postupech, které se v současnosti používají na politické strany a nadace na úrovni Unie,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
Tímto nařízením se stanoví podmínky, jimiž se řídí status a financování politických stran na evropské úrovni (dále jen „evropské politické strany“) a politických nadací na evropské úrovni (dále jen „evropské politické nadace“).
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„politickou stranou“ sdružení občanů:
-
které sleduje politické cíle a
-
které je buď uznáno, nebo zřízeno v souladu s právním řádem alespoň jednoho členského státu;
2)
„politickým spojenectvím“ strukturovaná spolupráce mezi politickými stranami nebo občany;
3)
„evropskou politickou stranou“ politické spojenectví, které sleduje politické cíle a je zaregistrováno v souladu s podmínkami a postupy stanovenými v tomto nařízení u Úřadu pro evropské politické strany a evropské politické nadace zřízeného článkem 6;
4)
„evropskou politickou nadací“ subjekt, který je formálně přidružen k některé evropské politické straně, je zaregistrován u úřadu v souladu s podmínkami a postupy stanovenými v tomto nařízení, a svou činností, kterou vyvíjí v rámci cílů a hodnot, jež sleduje Unie, podporuje a doplňuje cíle své evropské politické strany plněním jednoho nebo více těchto úkolů:
a)
sleduje diskusi o otázkách evropské veřejné politiky a procesu evropské integrace, analyzuje ji a přispívání k ní;
b)
vyvíjí činnost související s otázkami evropské veřejné politiky, jako je pořádání a podpora seminářů, školení, konferencí a studií této problematiky mezi příslušnými zúčastněnými stranami, včetně organizací mládeže a dalších zástupců občanské společnosti;
c)
rozvíjí spolupráci za účelem podpory demokracie, a to i ve třetích zemích;
d)
slouží jako rámec, v němž mohou na evropské úrovni společně pracovat vnitrostátní politické nadace, členové akademické obce a další příslušní účastníci;
5)
„regionálním parlamentem“ nebo „regionálním shromážděním“ subjekt, jehož členové buď mají volební mandát v některém regionu, nebo se politicky zodpovídají volenému shromáždění;
6)
„financováním ze souhrnného rozpočtu Evropské unie“ grant udělený podle hlavy VI části první nebo příspěvek udělený v souladu s hlavou VIII části druhé nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (11) („finanční nařízení“);
7)
„darem“ nabídka hotovosti, nabídka nepeněžních darů, poskytnutí zboží či služeb (včetně zápůjček) nebo provedení činností nebo jiných transakcí, které představují hospodářskou výhodu pro dotyčnou evropskou politickou stranu nebo evropskou politickou nadaci, za cenu nižší než tržní, s výjimkou členských příspěvků a běžných politických činností, které jednotlivci vykonávají na dobrovolném základě;
8)
„členským příspěvkem“ platba v hotovosti, včetně členských poplatků, nebo nepeněžní příspěvky či poskytnutí zboží či služeb (včetně zápůjček) nebo provedení činností či jiných transakcí, které představují hospodářskou výhodu pro dotčenou evropskou politickou stranu nebo evropskou politickou nadaci, za cenu nižší, než je tržní, jsou-li evropské politické straně nebo evropské politické nadaci poskytnuty jedním z jejích členů, s výjimkou běžných politických činností, které jednotliví členové vykonávají na dobrovolném základě;
9)
„ročním rozpočtem“ pro účely článku 20 a 27 celková výše výdajů v daném roce vykázaná v ročních účetních závěrkách dotčené evropské politické strany nebo evropské politické nadace;
10)
„vnitrostátním kontaktním místem“ jedno z kontaktních míst zřízených pro vyřizování záležitostí spojených s ústřední databází vyloučených zájemců a uchazečů uvedenou v článku 108 finančního nařízení a článku 144 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (12), nebo jakékoli jiné osoby, které příslušné orgány členských států určí, aby zajišťovaly výměnu informací o uplatňování tohoto nařízení;
11)
„sídlem“ místo, v němž se nachází ústředí příslušné evropské politické strany nebo evropské politické nadace;
12)
„souběžnými protiprávními jednáními“ dvě nebo více protiprávních jednání, k nimž došlo v rámci téhož protizákonného činu;
13)
„opakovaným protiprávním jednáním“ protiprávní jednání, kterého se dopustila osoba, jíž byl v posledních pěti letech uložen trest za stejný typ protiprávního jednání.
KAPITOLA II
STATUS EVROPSKÝCH POLITICKÝCH STRAN A EVROPSKÝCH POLITICKÝCH NADACÍ
Článek 3
Podmínky registrace
1. Politické spojenectví může žádat o registraci jako evropská politická strana za těchto podmínek:
a)
musí mít sídlo v některém členském státě, jež je uvedeno v jeho stanovách;
b)
spojenectví nebo jeho členové musí být alespoň v jedné čtvrtině členských států zastoupeno členy Evropského parlamentu, vnitrostátních parlamentů, regionálních parlamentů nebo regionálních shromáždění, nebo
spojenectví nebo jeho členové obdrželi alespoň v jedné čtvrtině členských států nejméně tři procenta hlasů odevzdaných v každém z nich při posledních volbách do Evropského parlamentu;
c)
musí respektovat, zejména ve svém programu a ve své činnosti, hodnoty uvedené v článku 2 Smlouvy o EU, na kterých je založena Unie, a sice úctu k lidské důstojnosti, svobodu, demokracii, rovnost, právní stát a dodržování lidských práv, včetně práv příslušníků menšin;
d)
spojenectví nebo jeho členové se zúčastnili voleb do Evropského parlamentu nebo veřejně vyjádřili úmysl zúčastnit se příštích voleb do Evropského parlamentu; a
e)
jeho cílem nesmí být zisk.
2. Žadatel je oprávněn podat žádost o registraci jako evropská politická nadace za těchto podmínek:
a)
musí být přidružen k evropské politické straně registrované v souladu s podmínkami a postupy stanovenými v tomto nařízení;
b)
musí mít sídlo v některém členském státě, jež je uvedeno v jeho stanovách;
c)
musí respektovat, zejména ve svém programu a ve své činnosti, hodnoty, na kterých je založena Evropská unie a které jsou uvedeny v článku 2 Smlouvy o EU, a sice úctu k lidské důstojnosti, svobodu, demokracii, rovnost, právní stát a dodržování lidských práv, včetně práv příslušníků menšin;
d)
jeho cíle musí doplňovat cíle té evropské politické strany, k níž je oficiálně přidružen;
e)
členové jeho řídícího orgánu musí pocházet nejméně z jedné čtvrtiny členských států; a
f)
jeho cílem nesmí být zisk.
3. Evropská politická strana může mít pouze jednu formálně přidruženou evropskou politickou nadaci. Každá evropská politická strana a přidružená evropská politická nadace musí zajistit, aby bylo provedeno oddělení jejich struktur běžného řízení, řídících struktur a finančního účetnictví.
Článek 4
Řízení evropských politických stran
1. Stanovy evropské politické strany musí být v souladu s příslušnými právními předpisy členského státu, v němž má tato strana své sídlo, a musí obsahovat ustanovení upravující alespoň:
a)
její název a logo, které musí být jasně odlišitelné od kterékoli jiné existující evropské politické strany nebo evropské politické nadace;
b)
adresu jejího sídla;
c)
politický program, který stanoví její účel a cíle;
d)
prohlášení v souladu s čl. 3 odst. 1 písm. e) o tom, že jejím cílem není zisk;
e)
případně název přidružené politické nadace a popis formálního vztahu mezi nimi;
f)
její administrativní a finanční uspořádání a postupy, uvádějící zejména orgány a funkce s pravomocí zastupování v administrativních, finančních a právních záležitostech a pravidla vypracovávání, schvalování a ověřování ročních účetních závěrek; a
g)
vnitřní postupy použitelné v případě jejího dobrovolného rozpuštění jako evropské politické strany.
2. Stanovy evropské politické strany musí obsahovat ustanovení týkající se vnitrostranického uspořádání a upravující alespoň:
a)
podmínky pro přijímání, odstoupení a vyloučení jejích členů, přičemž seznam členských stran je připojen ke stanovám;
b)
práva a povinnosti spojené se všemi druhy členství a příslušná hlasovací práva;
c)
pravomoci, povinnosti a složení jejích řídících orgánů a kritéria pro výběr kandidátů do každého z nich, včetně podmínek pro jejich jmenování a odvolání;
d)
její vnitřní rozhodovací procesy, zejména postup při hlasování a požadavky na usnášeníschopnost;
e)
její přístup k transparentnosti, zejména ve vztahu k účetnictví, závěrkám a darům, důvěrnosti a ochraně osobních údajů; a
f)
vnitřní postup pro změny jejích stanov.
3. Členský stát sídla může v souvislosti se stanovami stanovit další požadavky za předpokladu, že nejsou v rozporu s tímto nařízením.
Článek 5
Řízení evropských politických nadací
1. Stanovy evropské politické nadace musí být v souladu s příslušnými právními předpisy členského státu, v němž má tato strana své sídlo, a musí obsahovat ustanovení upravující alespoň:
a)
její název a logo, které musí být jasně odlišitelné od kterékoli jiné existující evropské politické strany nebo evropské politické nadace;
b)
adresu jejího sídla;
c)
popis jejího účelu a cílů, které musí být slučitelné s úkoly uvedenými v čl. 2 bodu 4;
d)
prohlášení v souladu s čl. 3 odst. 2 písm. f) o tom, že jejím cílem není zisk;
e)
název evropské politické strany, k níž je přímo přidružena, a popis formálního vztahu mezi nimi;
f)
seznam jejích orgánů, v němž jsou uvedeny pravomoci, povinnosti a složení těchto orgánů, včetně způsobu jmenování a odvolávání členů a vedoucích činitelů těchto orgánů;
g)
její administrativní a finanční uspořádání a postupy, uvádějící zejména orgány a funkce s pravomocí zastupování v administrativních, finančních a právních záležitostech a pravidla o vypracovávání, schvalování a ověřování ročních účetních závěrek;
h)
vnitřní postup, jímž se mění její stanovy; a
i)
vnitřní postupy použitelné v případě jejího dobrovolného rozpuštění jako evropské politické nadace.
2. Členský stát sídla může v souvislosti se stanovami stanovit další požadavky za předpokladu, že nejsou v rozporu s tímto nařízením.
Článek 6
Úřad pro evropské politické strany a evropské politické nadace
1. Zřizuje se Úřad pro evropské politické strany a evropské politické nadace (dále jen „úřad“) pro účely registrace a kontroly evropských politických stran a evropských politických nadací a pro účely ukládání sankcí těmto stranám a nadacím podle tohoto nařízení.
2. Úřad má právní subjektivitu. Je nezávislý a své úkoly vykonává v plném souladu s tímto nařízením.
Úřad rozhoduje o registraci a zrušení registrace evropské politické strany či evropské politické nadace v souladu s postupy a podmínkami stanovenými v tomto nařízení. Úřad mimoto pravidelně ověřuje, zda registrované evropské politické strany a evropské politické nadace nadále splňují podmínky pro registraci stanovené v článku 3 a ustanovení týkající se jejich řízení podle čl. 4 odst. 1 písm. a), b) a d) až f) a v čl. 5 odst. 1 písm. a) až e) a písm. g).
Ve svých rozhodnutích úřad plně zohledňuje základní právo - svobodu sdružování a potřebu zajistit pluralismus politických stran v Evropě.
Úřad je zastupován ředitelem, který přijímá veškerá rozhodnutí jménem úřadu.
3. Ředitele úřadu jmenují na období pěti let bez možnosti opětovného jmenování Evropský parlament, Rada a Komise (společně dále jen „orgán oprávněný ke jmenování“) společnou dohodou na základě návrhů, které po otevřené výzvě k přihlášení kandidátů předloží výběrová komise složená z generálních tajemníků těchto tří orgánů.
Ředitel Úřadu je vybrán na základě svých osobních a odborných kvalit. Nesmí být členem Evropského parlamentu, vykonávat jakýkoliv volený mandát ani být současným či bývalým zaměstnancem evropské politické strany nebo evropské politické nadace. Vybraný ředitel nesmí být ve střetu zájmů mezi povinnostmi ředitele úřadu a jeho dalšími úředními povinnostmi, zejména ve vztahu k uplatňování tohoto nařízení.
Ředitel, který odstoupil, odešel do důchodu, byl odvolán nebo zemřel, je nahrazen novým ředitelem, jehož jmenování proběhne stejným postupem.
V případě pravidelné obměny nebo dobrovolného odstoupení zůstává ředitel ve funkci, dokud se jeho nástupce neujme funkce.
Pokud ředitel úřadu již nesplňuje podmínky nezbytné pro výkon svých povinností, může být odvolán společnou dohodou nejméně dvou ze tří orgánů uvedených v prvním pododstavci a na základě zprávy, kterou vypracuje výběrová komise uvedená v prvním pododstavci z vlastního podnětu nebo na žádost kteréhokoli z uvedených tří orgánů.
Ředitel úřadu vykonává své pracovní povinnosti nezávisle. Při jednání jménem úřadu ředitel nevyžaduje ani nepřijímá pokyny od žádného orgánu nebo vlády ani od jiné instituce či subjektu. Ředitel úřadu se zdrží jednání, které je neslučitelné s povahou jeho povinností.
Evropský parlament, Rada a Komise vykonávají společně ve vztahu k řediteli pravomoci, které služební řád úředníků Unie (a pracovní řád ostatních zaměstnanců Unie), stanovený v nařízení Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 (13), svěřuje orgánu oprávněnému ke jmenování. Aniž jsou dotčena rozhodnutí o jmenování či odvolání, uvedené tři orgány se mohou dohodnout na tom, že některé nebo všechny zbývající pravomoci svěřené orgánu oprávněnému ke jmenování může vykonávat jeden z těchto tří orgánů.
Orgán oprávněný ke jmenování může ředitele pověřit i jinými úkoly, a to za předpokladu, že jsou tyto úkoly slučitelné s pracovní náplní vyplývající z plnění povinností ředitele úřadu a nepovedou ke střetu zájmů ani neohrozí plnou nezávislost ředitele.
4. Úřad se fyzicky nachází v Evropském parlamentu, což mu umožňuje využívat potřebné kancelářské prostory a zařízení administrativní podpory.
5. Řediteli úřadu jsou nápomocni zaměstnanci jednoho či více orgánů Unie. Při pracovní činnosti vykonávané pro úřad se tito zaměstnanci řídí výhradně pokyny ředitele úřadu.
Výběr zaměstnanců nesmí vést ke střetu zájmů mezi povinnostmi, jež vyplývají z jejich práce vykonávané pro úřad, a jinými úředními povinnostmi. Tito zaměstnanci se zdržují jednání, které je neslučitelné s povahou jejich povinností.
6. Úřad uzavírá s Evropským parlamentem a v případě potřeby i s dalšími orgány správní dohody o opatřeních nezbytných pro plnění jeho úkolů, zejména dohody týkající se poskytování zaměstnanců, služeb a podpory podle odstavců 4, 5 a 8.
7. Prostředky na financování výdajů úřadu jsou v souhrnném rozpočtu Evropské unie uvedeny v samostatné hlavě oddílu Evropský parlament. Prostředky jsou vyčleněny ve výši, která zajistí řádné a nezávislé fungování úřadu. Návrh rozpočtového plánu úřadu předloží ředitel Evropskému parlamentu a zveřejní jej. Evropský parlament pověří těmito povinnostmi schvalující osoby ve věci těchto prostředků ředitele úřadu.
8. Na úřad se vztahuje nařízení Rady č. 1 (14).
Překladatelské služby potřebné pro fungování úřadu a rejstříku zajišťuje Překladatelské středisko pro instituce Evropské unie.
9. Úřad a schvalující osoba Evropského parlamentu sdílejí veškeré informace nezbytné pro plnění svých povinností podle tohoto nařízení.
10. Ředitel předkládá každý rok Evropskému parlamentu, Radě a Komisi zprávu o činnosti úřadu.
11. Soudní dvůr Evropské unie provádí v souladu s článkem 263 Smlouvy o fungování EU přezkum legality rozhodnutí úřadu a v souladu s články 268 a 340 Smlouvy o fungování EU má pravomoc rozhodovat spory o náhradu škody způsobené úřadem. Pokud úřad v rozporu s tímto nařízením rozhodnutí nepřijme, může být u Soudního dvora Evropské unie podána žaloba na nečinnost v souladu s článkem 265 Smlouvy o fungování EU.
Článek 7
Rejstřík evropských politických stran a evropských politických nadací
1. Úřad zřídí a spravuje rejstřík evropských politických stran a evropských politických nadací. Informace uvedené v rejstříku musí být v souladu s článkem 32 dostupné na internetu.
2. K zajištění řádného fungování rejstříku je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 36 a v rámci příslušných ustanovení tohoto nařízení, pokud jde o:
a)
údaje a podklady v držení úřadu, uchovávané v rejstříku, které zahrnují stanovy evropských politických stran či evropských politických nadací, jakékoli další dokumenty, jež byly přiloženy k žádosti o registraci podle čl. 8 odst. 2, dokumenty přijaté v souladu s čl. 15 odst. 2 od členského státu sídla, a informace o totožnosti osob působících v orgánech nebo vykonávajících funkce s pravomocí zastupování v administrativních, finančních a právních záležitostech, jak je uvedeno v čl. 4 odst. 1 písm. f) a čl. 5 odst. 1 písm. g);
b)
dokumenty z rejstříku uvedené v písmenu a) tohoto odstavce, v jejichž případě je rejstřík příslušný k osvědčování zákonnosti určované úřadem v souladu s jeho pravomocemi podle tohoto nařízení. Úřad není příslušný k ověřování toho, zda evropská politická strana či evropská politická nadace dodržuje povinnosti či požadavky, které těmto stranám či nadacím v souladu s články 4 a 5 a čl. 14 odst. 2 ukládá členský stát sídla, a které jsou nad rámec povinností a požadavků stanovených tímto nařízením.
3. Komise prostřednictvím prováděcích aktů upřesní systém registračních čísel, který bude v rejstříku uplatňován, a standardní podobu výpisu z rejstříku, který bude na žádost poskytován třetím osobám, včetně obsahu dopisů a dokumentů. Tyto výpisy nesmí zahrnovat žádné osobní údaje kromě totožnosti osob působících v orgánech nebo vykonávajících funkce s pravomocí zastupování v administrativních, finančních a právních záležitostech, jak je uvedeno v čl. 4 odst. 1 písm. f) a čl. 5 odst. 1 písm. g). Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 37.
Článek 8
Žádost o registraci
1. Žádost se podává u úřadu. Žádost o registraci evropské politické nadace se podává pouze prostřednictvím evropské politické strany, k níž je žadatel formálně přidružen.
2. K žádosti se přiloží:
a)
doklady o tom, že žadatel splňuje podmínky stanovené v článku 3, včetně standardního formálního prohlášení v podobě uvedené v příloze;
b)
stanovy strany nebo nadace obsahující ustanovení požadovaná podle článků 4 a 5, včetně příslušných příloh a případně prohlášení členského státu sídla podle čl. 15 odst. 2.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 36 a v rámci příslušných ustanovení tohoto nařízení za účelem:
a)
stanovení doplňujících údajů nebo podkladů ve vztahu k odstavci 2, které jsou nezbytné pro to, aby mohl úřad v plném rozsahu plnit své úkoly podle tohoto nařízení spojené se správou rejstříku;
b)
pozměnění standardního formálního prohlášení uvedeného v příloze tohoto nařízení, pokud jde o konkrétní údaje, které v případě potřeby vyplní žadatel, s cílem zajistit shromáždění dostatečných údajů o signatáři, jeho mandátu a evropské politické straně nebo evropské politické nadaci, kterou na základě svého pověření zastupuje pro účely tohoto prohlášení.
4. Dokumentace předložená úřadu jako součást žádosti se bezodkladně zveřejní na internetových stránkách podle článku 32.
Článek 9
Posouzení žádosti a rozhodnutí úřadu
1. Úřad žádost posoudí a určí, zda žadatel splňuje podmínky pro registraci stanovené v článku 3 a zda stanovy obsahují ustanovení požadovaná podle článků 4 a 5.
2. Úřad přijme rozhodnutí o registraci žadatele, ledaže žadatel nesplní podmínky pro registraci stanovené v článku 3 nebo že stanovy neobsahují ustanovení požadovaná podle článků 4 a 5.
Úřad své rozhodnutí o registraci žadatele zveřejní do jednoho měsíce od obdržení žádosti o registraci nebo, pokud se použijí postupy podle čl. 15 odst. 4, do čtyř měsíců od obdržení žádosti o registraci.
Je-li žádost neúplná, úřad žadatele neprodleně vyzve, aby doplnil požadované informace. Lhůta stanovená ve druhém pododstavci začíná běžet až ode dne, kdy úřad obdrží úplnou žádost.
3. Standardní formální prohlášení uvedené v čl. 8 odst. 2 písm. a) se považuje za dostatečné pro to, aby se úřad ujistil, že žadatel splňuje podmínky stanovené v čl. 3 odst. 1 písm. c) nebo případně podmínky stanovené v čl. 3 odst. 2 písm. c).
4. Rozhodnutí úřadu o registraci žadatele je zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie společně se stanovami dotčené strany či nadace. Rozhodnutí úřadu o zamítnutí registrace žadatele se zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie společně s podrobným odůvodněním tohoto zamítnutí.
5. Veškeré změny dokumentů nebo stanov předložených jako součást žádosti o registraci v souladu s čl. 8 odst. 2 se oznámí úřadu, který postupem podle čl. 15 odst. 2 a 4 registraci obdobně aktualizuje.
6. Aktualizovaný seznam členských stran evropské politické strany, připojený ke stanovám strany v souladu s čl. 4 odst. 2, se každoročně zasílá úřadu. Změny, které mohou mít za následek, že evropská politická strana již nesplňuje podmínku stanovenou v čl. 3 odst. 1 písm. b), musí být úřadu oznámeny do čtyř týdnů od jejich provedení.
Článek 10
Ověřování a plnění podmínek a požadavků pro registraci
1. Aniž je dotčen postup stanovený v odstavci 3, úřad pravidelně ověřuje, zda registrované evropské politické strany a evropské politické nadace nadále splňují podmínky pro registraci stanovené v článku 3 a ustanovení týkající se řízení uvedená v čl. 4 odst. 1 písm. a), b) a d) až f) a v čl. 5 odst. písm. a) až e) a písm. g).
2. Pokud úřad shledá, že již není splněna některá z podmínek pro registraci nebo některé ustanovení týkající se řízení podle odstavce 1, s výjimkou podmínek stanovených v čl. 3 odst. 1 písm. c) a v čl. 3 odst. 2 písm. c), uvědomí o této skutečnosti dotčenou evropskou politickou stranu nebo nadaci.
3. Evropský parlament, Rada nebo Komise může úřad požádat, aby ověřil, zda určitá evropská politická strana nebo evropská politická nadace splňuje podmínky stanovené v čl. 3 odst. 1 písm. c) a v čl. 3 odst. 2 písm. c). V tom případě a v případě uvedeném v čl. 16 odst. 3 písm. a) úřad požádá výbor nezávislých významných osobností zřízený článkem 11 o stanovisko k dané věci. Výbor vydá stanovisko do dvou měsíců.
Zjistí-li úřad skutečnosti, které mohou vyvolat pochybnosti o tom, zda určitá evropská politická strana nebo evropská politická nadace splňuje podmínky stanovené v čl. 3 odst. 1 písm. c) a v čl. 3 odst. 2 písm. c), informuje Evropský parlament, Radu a Komisi, aby kterýkoli z těchto orgánů mohl podat žádost o ověření uvedenou v prvním pododstavci. Aniž je dotčen první pododstavec, Evropský parlament, Rada a Komise oznámí, zda tak hodlají učinit, do dvou měsíců od obdržení této informace.
Postupy podle prvního a druhého pododstavce se nezahajují v období do dvou měsíců před volbami do Evropského parlamentu.
S ohledem na stanovisko výboru úřad rozhodne o zrušení registrace dotčené evropské politické strany nebo evropské politické nadace. Rozhodnutí úřadu musí být řádně odůvodněno.
Rozhodnutí o zrušení registrace z důvodu neplnění podmínek stanovených v čl. 3 odst. 1 písm. c) nebo v čl. 3 odst. 2 písm. c) může úřad přijmout pouze v případě zjevného a závažného porušení těchto podmínek. Použije se na něj postup uvedený v odstavci 4.
4. Rozhodnutí o zrušení registrace evropské politické strany nebo nadace z důvodu zjevného a závažného porušení podmínek stanovených v čl. 3 odst. 1 písm. c) nebo v čl. 3 odst. 2 písm. c) úřad oznámí Evropskému parlamentu a Radě. Rozhodnutí vstoupí v platnost pouze tehdy, pokud Evropský parlament a Rada nevznesou ve lhůtě tří měsíců od oznámení rozhodnutí Evropskému parlamentu a Radě námitky nebo pokud před uplynutím této lhůty Evropský parlament i Rada úřad uvědomí, že nevznesou námitky. Pokud Evropský parlament a Rada námitky vznesou, zůstane evropská politická strana či nadace registrovaná.
Evropský parlament a Rada mohou vznést námitky proti rozhodnutí pouze z důvodů souvisejících s posouzením plnění podmínek pro registraci stanovených v čl. 3 odst. 1 písm. c) a v čl. 3 odst. 2 písm. c).
Dotčená evropská politická strana nebo evropská politická nadace musí být informována o tom, že proti rozhodnutí úřadu o zrušení registrace byly vzneseny námitky.
Evropský parlament a Rada přijmou stanovisko podle svých pravidel pro rozhodování stanovených v souladu se Smlouvami. Námitky musí být řádně odůvodněny a zveřejněny.
5. Rozhodnutí úřadu o zrušení registrace evropské politické strany či evropské politické nadace, proti němuž nebyly vzneseny námitky postupem podle odstavce 4, se zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie společně s podrobným odůvodněním zrušení registrace a vstupuje v platnost tři měsíce od tohoto zveřejnění.
6. Evropská politická nadace automaticky pozbývá svého statusu evropské politické nadace, jestliže je evropská politická strana, k níž je přidružena, vymazána z rejstříku
Článek 11
Výbor nezávislých významných osobností
1. Zřizuje se výbor nezávislých významných osobností (dále jen „výbor“). Výbor se skládá z šesti členů, přičemž Evropský parlament, Rada a Komise jmenují po dvou členech. Členové výboru jsou vybráni na základě svých osobních a odborných kvalit. Nesmějí být členy Evropského parlamentu, Rady ani Komise, vykonávat jakýkoliv volený mandát, být úředníky nebo zaměstnanci Evropské unie ani současnými či bývalými zaměstnanci evropské politické strany nebo evropské politické nadace.
Členové výboru vykonávají své povinnosti nezávisle. Nevyžadují ani nepřijímají pokyny od žádného orgánu nebo vlády ani od jiné instituce či subjektu. Zdržují se jednání, které je neslučitelné s povahou jejich povinností.
Výbor se obměňuje po každých volbách do Evropského parlamentu, a to do šesti měsíců od jeho prvního zasedání. Mandát členů nelze obnovit.
2. Výbor přijme svůj jednací řád. Členové výboru si v souladu se svým jednacím řádem zvolí ze svého středu předsedu. Sekretariát a finanční prostředky pro výbor poskytuje Evropský parlament. Sekretariát výboru se řídí výhradně pokyny výboru.
3. Výbor na žádost úřadu vydává stanovisko ve věci možného zjevného a závažného porušení hodnot, uvedených v čl. 3 odst. 1 písm. c) a v čl. 3 odst. 2 písm. c), na kterých je Unie založena, ze strany evropské politické strany nebo evropské politické nadace. Za tímto účelem může výbor požádat úřad, oddělení Evropského parlamentu, dotčenou evropskou politickou stranu či evropskou politickou nadaci, jiné politické strany, politické nadace a další zúčastněné strany o jakýkoli příslušný dokument či doklad a může požádat o vyslechnutí jejich zástupců.
Ve svých stanoviscích výbor plně zohledňuje základní právo - svobodu sdružování a potřebu zajistit pluralismus politických stran v Evropě.
Stanoviska výboru se neprodleně zveřejní.
KAPITOLA III
PRÁVNÍ STATUS EVROPSKÝCH POLITICKÝCH STRAN A EVROPSKÝCH POLITICKÝCH NADACÍ
Článek 12
Právní subjektivita
Evropské politické strany a evropské politické nadace mají evropskou právní subjektivitu.
Článek 13
Právní uznání a způsobilost k právním úkonům
Evropské politické strany a evropské politické nadace jsou právně uznány a mají způsobilost k právním úkonům ve všech členských státech.
Článek 14
Použitelné právo
1. Evropské politické strany a evropské politické nadace se řídí tímto nařízením.
2. Pokud jde o záležitosti, jež jsou upraveny tímto nařízením pouze částečně, nebo záležitosti, které tímto nařízením upraveny nejsou, řídí se evropské politické strany a evropské politické nadace v případě aspektů, které v něm nejsou upraveny, příslušnými ustanoveními vnitrostátního práva členského státu, v němž mají sídlo.
Činnosti, které vykonávají evropské politické strany a evropské politické nadace v jiných členských státech, se řídí příslušnými vnitrostátními právními předpisy těchto členských států.
3. Pokud jde o záležitosti, které nejsou upraveny tímto nařízením nebo příslušnými ustanoveními podle odstavce 2, nebo o záležitosti, které jsou jimi upraveny pouze částečně, řídí se evropská politická strana a evropská politická nadace v případě aspektů, které v nich nejsou upraveny, svými stanovami.
Článek 15
Nabytí evropské právní subjektivity
1. Evropská politická strana nebo evropská politická nadace nabývá evropské právní subjektivity ke dni, kdy je rozhodnutí úřadu o její registraci zveřejněno v souladu s článkem 9 v Úředním věstníku Evropské unie.
2. Pokud tak žádá členský stát, v němž má žadatel o registraci evropské politické strany nebo evropské politické nadace sídlo, je k žádosti předložené v souladu s článkem 8 přiloženo prohlášení vydané tímto členským státem osvědčující, že žadatel splňuje veškeré příslušné vnitrostátní požadavky týkající se žádosti a že jeho stanovy jsou v souladu s použitelným právem podle čl. 14 odst. 2 prvního pododstavce.
3. Pokud má žadatel právní subjektivitu podle právních předpisů členského státu, nabytí evropské právní subjektivity tento členský stát považuje za přeměnu vnitrostátní právní subjektivity na evropskou právní subjektivitu. Evropská právní subjektivita zachovává v plném rozsahu dřívější práva a povinnosti spojené s předchozí vnitrostátní právní subjektivitou, která jako taková zaniká. Dotčený členský stát neuplatňuje v souvislosti s touto přeměnou žádné omezující podmínky. Žadatel má nadále své sídlo v dotčeném členském státě, dokud není zveřejněno rozhodnutí podle článku 9.
4. Vyžaduje-li to členský stát, v němž má žadatel své sídlo, stanoví úřad den zveřejnění podle odstavce 1 až po konzultaci s tímto členským státem.
Článek 16
Zánik evropské právní subjektivity
1. Evropská politická strana nebo evropská politická nadace pozbývá své evropské právní subjektivity dnem, kdy vstupuje v platnost rozhodnutí úřadu o výmazu této strany či nadace z rejstříku, zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie. Rozhodnutí vstupuje v platnost tři měsíce od tohoto zveřejnění, pokud dotčená evropská politická strana nebo evropská politická nadace nepožádá o kratší lhůtu.
2. O výmaz evropské politické strany nebo evropské politické nadace z rejstříku rozhodne úřad, a to:
a)
přijetím rozhodnutí podle čl. 10 odst. 2 až 5;
b)
nastane-li situace uvedená v čl. 10 odst. 6;
c)
na žádost dotčené evropské politické strany nebo evropské politické nadace;
d)
v případech uvedených v odst. 3 prvním pododstavci písm. b) tohoto článku.
3. Pokud evropská politická strana nebo evropská politická nadace závažným způsobem neplní příslušné povinnosti vyplývající z vnitrostátního práva na základě čl. 14 odst. 2 prvního pododstavce, může se členský stát, v němž má sídlo, obrátit na úřad s řádně odůvodněnou žádostí o zrušení registrace této strany či nadace, v níž musí být přesným a vyčerpávajícím způsobem uvedeno, o jaké protiprávní jednání se jedná a které konkrétní vnitrostátní požadavky nebyly splněny. V takovém případě úřad:
a)
zahájí postup ověřování v souladu s čl. 10 odst. 3, jedná-li se o záležitosti týkající se výhradně nebo převážně záležitostí spojených s respektováním hodnot uvedených v článku 2 Smlouvy o EU, na nichž je založena Unie. Použije se rovněž čl. 10 odst. 4, 5 a 6;
b)
v ostatních záležitostech přijme rozhodnutí o výmazu dotčené evropské politické strany či evropské politické nadace z rejstříku, pokud odůvodněná žádost dotčeného členského státu potvrdí, že byly vyčerpány všechny vnitrostátní opravné prostředky.
Pokud evropská politická strana nebo evropská politická nadace závažným způsobem neplní příslušné povinnosti vyplývající z použitelného vnitrostátního práva podle čl. 14 odst. 2 druhého pododstavce, a pokud se daná záležitost týká výhradně nebo převážně záležitostí spojených s respektováním hodnot uvedených v článku 2 Smlouvy o EU, na nichž je Evropská unie založena, může se dotčený členský stát obrátit na Úřad s žádostí v souladu s ustanoveními prvního pododstavce tohoto odstavce. Úřad postupuje v souladu s prvním pododstavcem písm. a) tohoto odstavce.
Úřad postupuje ve všech případech bez zbytečného prodlení. Dotčený členský stát a dotčenou evropskou politickou stranu nebo nadaci úřad informuje o dalším postupu ve vztahu k odůvodněné žádosti o zrušení registrace.
4. Úřad stanoví den zveřejnění podle odstavce 1 po konzultaci s členským státem, v němž má evropská politická strana nebo evropská politická nadace své sídlo.
5. Pokud dotčená evropská politická strana nebo evropská politická nadace nabude právní subjektivity podle právních předpisů členského státu sídla, považuje dotčený členský stát nabytí této právní subjektivity za změnu evropské právní subjektivity na vnitrostátní právní subjektivitu, která zachovává práva a povinnosti, jež byly spojeny s předchozí evropskou právní subjektivitou. Dotyčný členský stát neuplatňuje v souvislosti s touto změnou žádné omezující podmínky.
6. Pokud evropská politická strana nebo evropská politická nadace nenabude právní subjektivity podle právních předpisů členského státu sídla, musí být zrušena v souladu s příslušnými ustanovení práva tohoto členského státu. Dotčený členský stát může požádat, aby ke zrušení došlo až po nabytí vnitrostátní právní subjektivity dotčenou stranou nebo nadací v souladu s odstavcem 5.
7. Ve všech případech uvedených v odstavcích 5 a 6 dotčený členský stát zajistí plné dodržování podmínky neziskovosti stanovené v článku 3. Úřad a schvalující osoba Evropského parlamentu mohou s dotčeným členským státem sjednat podmínky zániku evropské právní subjektivity, zejména v zájmu zajištění vrácení finančních prostředků získaných ze souhrnného rozpočtu Evropské unie a úhrady jakýchkoliv finančních sankcí uložených v souladu s článkem 27.
KAPITOLA IV
FINANCOVÁNÍ
Článek 17
Podmínky financování
1. Evropská politická strana, která je registrována v souladu s podmínkami a postupy stanovenými v tomto nařízení, která je zastoupena v Evropském parlamentu alespoň jedním svým členem a která se nenachází v žádné ze situací odůvodňujících její vyloučení podle čl. 106 odst. 1 finančního nařízení, může požádat o finanční prostředky ze souhrnného rozpočtu Evropské unie v souladu s podmínkami, které schvalující osoba Evropského parlamentu zveřejní v rámci výzvy k podávání žádostí o příspěvky.
2. Evropská politická nadace, která je přidružena k evropské politické straně způsobilé žádat o finanční prostředky podle odstavce 1 a zaregistrována v souladu s podmínkami a postupy stanovenými v tomto nařízení a která se nenachází v žádné ze situací odůvodňujících její vyloučení podle čl. 106 odst. 1 finančního nařízení, může požádat o finanční prostředky ze souhrnného rozpočtu Evropské unie v souladu s podmínkami, které schvalující osoba Evropského parlamentu zveřejnila v rámci výzvy k podávání návrhů.
3. Pro účely určení způsobilosti k financování ze souhrnného rozpočtu Evropské unie v souladu s odstavcem 1 a čl. 3 odst. 1 písm. b) a pro účely čl. 19 odst. 1 se na člena Evropského parlamentu pohlíží jako na člena pouze jedné evropské politické strany, která, je-li to relevantní, je tou stranou, k níž je přidružena jeho celostátní nebo regionální politická strana k poslednímu dni lhůty pro podání žádostí o financování.
4. Finanční příspěvky či granty ze souhrnného rozpočtu Evropské unie nesmí přesáhnout 85 % ročních nárokovatelných výdajů uvedených v rozpočtu evropské politické strany a 85 % způsobilých nákladů vzniklých evropské politické nadaci. Evropské politické strany smí využít nevyužitou část příspěvku z rozpočtu Unie, který jim byl přiznán, na nárokovatelné výdaje během následujícího rozpočtového roku po přiznání příspěvku. V souladu s finančním nařízením se nevyužité částky po uplynutí tohoto rozpočtového roku vrací.
5. V rámci omezení stanovených v článcích 21 a 22 se mezi výdaje, které lze proplatit z finančního příspěvku, řadí administrativní výdaje a výdaje spojené s technickou pomocí, schůzemi, výzkumem, přeshraničními akcemi, studiemi, informacemi a publikacemi, jakož i výdaje spojené s kampaněmi.
Článek 18
Žádost o finanční prostředky
1. Pro získání finančních prostředků ze souhrnného rozpočtu Evropské unie podá evropská politická strana nebo evropská politická nadace, která splňuje podmínky čl. 17 odst. 1 nebo 2, žádost k Evropskému parlamentu po výzvě k podání žádostí o příspěvky nebo návrhů.
2. Evropská politická strana a evropská politická nadace musí v době podání žádosti dodržovat povinnosti uvedené v článku 23 a ode dne podání žádosti do konce rozpočtového roku nebo akce, k nimž se vztahuje příspěvek nebo grant, musí být zapsaná v rejstříku a nesmí se na ni vztahovat žádné sankce stanovené v čl. 27 odst. 1 a čl. 27 odst. 2 písm. a) bodu v) a vi).
3. Evropská politická nadace přiloží ke své žádosti svůj roční pracovní program nebo akční plán.
4. Schvalující osoba Evropského parlamentu přijme rozhodnutí do tří měsíců od uzavření výzvy k podání žádostí o příspěvky nebo výzvy k podávání návrhů a povolí odpovídající prostředky a spravuje je v souladu s finančním nařízením.
5. Evropská politická nadace může požádat o finanční prostředky ze souhrnného rozpočtu Evropské unie pouze prostřednictvím evropské politické strany, k níž je přidružena.
Článek 19
Kritéria pro poskytnutí finančních prostředků a jejich rozdělení
1. Příslušné prostředky, které jsou k dispozici pro evropské politické strany a evropské politické nadace, jimž byly přiznány příspěvky nebo granty v souladu s článkem 18, se rozdělují každoročně na základě následujícího klíče:
-
15 % se rozdělí mezi evropské politické strany, které jsou příjemci, rovným dílem,
-
85 % se rozdělí mezi evropské politické strany, které jsou příjemci, poměrně podle jejich podílu zvolených členů Evropského parlamentu.
Stejný způsob rozdělování se použije pro přiznání financování evropským politickým nadacím na základě jejich přidružení k některé evropské politické straně.
2. Rozdělení uvedené v odstavci 1 vychází z počtu zvolených členů Evropského parlamentu, kteří jsou členy žádající evropské politické strany k poslednímu dni lhůty pro podání žádostí s přihlédnutím k čl. 17 odst. 3.
Po tomto dni nemají změny v počtu členů žádný vliv na příslušný podíl jednotlivých evropských politických stran nebo evropských politických nadací na financování. Tím není dotčen požadavek v čl. 17 odst. 1, aby evropská politická strana byla zastoupena v Evropském parlamentu alespoň jedním svým členem.
Článek 20
Dary a příspěvky
1. Evropské politické strany a evropské politické nadace mohou přijímat dary od fyzických nebo právnických osob nepřesahující svou hodnotou 18 000 EUR za rok od jednoho dárce.
2. Evropské politické strany a evropské politické nadace podávají současně s roční účetní závěrkou podle článku 23 také seznam všech dárců a jejich odpovídajících darů s uvedením povahy a hodnoty jednotlivých darů. Tento odstavec se rovněž vztahuje na příspěvky členských stran evropských politických stran a členských organizací evropských politických nadací.
U darů pocházejících od fyzických osob, které svou hodnotou přesahují 1 500 EUR a nepřesahují 3 000 EUR, dotčená evropská politická strana nebo evropská politická nadace uvede, zda příslušní dárci poskytli předchozí písemný souhlas ke zveřejnění v souladu s čl. 32 odst. 1 písm. e).
3. Dary, které obdrží evropské politické strany a evropské politické nadace do šesti měsíců před volbami do Evropského parlamentu, musí být písemně nahlášeny úřadu v souladu s odstavcem 2 jednou týdně.
4. Jednotlivé dary přesahující svou hodnotou 12 000 EUR, které přijaly evropské politické strany a evropské politické nadace, se bezodkladně písemně oznámí úřadu v souladu s odstavcem 2.
5. Evropské politické strany a evropské politické nadace nesmí přijmout:
a)
anonymní dary nebo příspěvky;
b)
dary z rozpočtů politických skupin v Evropském parlamentu;
c)
dary pocházející od jakéhokoliv orgánu veřejné moci členského státu či třetí země, nebo od podniků, v nichž tento orgán může na základě vlastnictví, na základě finanční účasti v nich nebo na základě předpisů, jimiž se podnik řídí, uplatňovat přímo či nepřímo dominantní postavení; nebo
d)
dary pocházející od jakýchkoli soukromých subjektů sídlících v třetí zemi nebo od jednotlivců z třetí země, kteří nemají právo hlasovat ve volbách do Evropského parlamentu.
6. Dar, který podle tohoto nařízení není povolen, musí být do 30 dnů ode dne, kdy ho evropská politická strana nebo evropská politická nadace obdržela:
a)
vrácen dárci nebo jakékoli osobě jednající jménem dárce, nebo
b)
není-li možné dar vrátit, nahlášen úřadu a Evropskému parlamentu. Schvalující osoba Evropského parlamentu přistoupí k vytvoření a schválení inkasního příkazu v souladu s ustanoveními článků 78 a 79 finančního nařízení. Finanční prostředky se zaúčtují jako obecné příjmy do rozpočtového oddílu Evropského parlamentu souhrnného rozpočtu Evropské unie.
7. Příspěvky evropské politické straně od jejich členů jsou přípustné. Hodnota těchto příspěvků nesmí překročit 40 % ročního rozpočtu evropské politické strany.
8. Příspěvky pro evropskou politickou nadaci od jejích členů a od evropské politické strany, k níž je přidružena, jsou přípustné. Hodnota těchto příspěvků nesmí přesáhnout 40 % ročního rozpočtu evropské politické nadace a nesmějí pocházet z prostředků získaných evropskou politickou stranou podle tohoto nařízení ze souhrnného rozpočtu Evropské unie.
Důkazní břemeno nese dotčená evropská politická strana, která ve svém účetnictví jednoznačně uvede původ prostředků použitých k financování své přidružené evropské politické nadace.
9. Aniž jsou dotčeny odstavce 7 a 8, mohou evropské politické strany a evropské politické nadace přijmout příspěvky od občanů, kteří jsou jejich členy, a to až do výše 18 000 EUR ročně od jednoho člena, jestliže tyto příspěvky dotčený člen poskytuje vlastním jménem.
Strop stanovený v prvním pododstavci se neuplatní v případě, že dotčený člen je rovněž voleným členem Evropského parlamentu, vnitrostátního parlamentu nebo regionálního parlamentu či shromáždění.
10. Příspěvky, které nejsou podle tohoto nařízení povoleny, musí být vráceny v souladu s odstavcem 6.
Článek 21
Financování kampaní v souvislosti s volbami do Evropského parlamentu
1. S výhradou druhého pododstavce mohou být prostředky na financování evropských politických stran ze souhrnného rozpočtu Evropské unie nebo z jiného zdroje použity k financování kampaní vedených evropskými politickými stranami v souvislosti s volbami do Evropského parlamentu, jichž se evropské politické strany nebo jejich členové účastní v souladu s čl. 3 odst. 1 písm. d).
V souladu s článkem 8 Aktu o volbě členů Evropského parlamentu ve všeobecných a přímých volbách (15) se financování a možné omezení volebních nákladů pro všechny politické strany, kandidáty a třetí strany ve volbách do Evropského parlamentu a jejich účast v těchto volbách řídí vnitrostátními právními předpisy jednotlivých členských států.
2. Výdaje spojené s kampaněmi uvedenými v odstavci 1 musí být jako takové zřetelně označeny v ročních účetních závěrkách evropských politických stran.
Článek 22
Zákaz financování
1. Bez ohledu na čl. 21 odst. 1 nesmí být financování evropských politických stran ze souhrnného rozpočtu Evropské unie nebo z jiného zdroje použito pro přímé ani nepřímé financování jiných politických stran, a zejména ne vnitrostátních stran či kandidátů. Tyto vnitrostátní politické strany a kandidáti se i nadále řídí vnitrostátními předpisy.
2. Financování evropských politických nadací ze souhrnného rozpočtu Evropské unie nebo z jiného zdroje nesmí být použito na jiné účely než na financování jejich úkolů uvedených v čl. 2 bodu 4 a na výdaje, které jsou přímo spojené s cíli vytyčenými v jejich stanovách v souladu s článkem 5. Zejména nesmí být použito na přímé ani nepřímé financování voleb, politických stran nebo kandidátů či jiných nadací.
3. Financování evropských politických stran a evropských politických nadací ze souhrnného rozpočtu Evropské unie nebo z jiného zdroje nesmí být použito k financování kampaní k referendům.
KAPITOLA V
KONTROLA A SANKCE
Článek 23
Účetnictví a povinnost podávat zprávy a provádět audit
1. Nejpozději do šesti měsíců od konce rozpočtového roku předloží evropské politické strany a evropské politické nadace úřadu, v kopii schvalující osobě Evropského parlamentu, a příslušnému vnitrostátnímu kontaktnímu místu členského státu sídla:
a)
svou roční účetní závěrku a doprovodný komentář, které zahrnují příjmy a výdaje, aktiva a závazky na počátku a na konci rozpočtového roku v souladu s právem platným v členském státě jejich sídla, a svou roční účetní závěrku na základě mezinárodních účetních standardů vymezených v článku 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 (16);
b)
zprávu o nezávislém auditu roční účetní závěrky, který se týká spolehlivosti této účetní závěrky i legality a správnosti příjmů a výdajů; tento audit provedl nezávislý subjekt nebo znalec; a
c)
seznam dárců a přispěvatelů a jejich odpovídajících darů nebo příspěvků nahlášených v souladu s čl. 20 odst. 2, 3 a 4.
2. Pokud vznikl výdaj evropským politickým stranám společně s vnitrostátními politickými stranami nebo evropským politickým nadacím společně s vnitrostátními politickými nadacemi, musí se doklad o výdaji vzniklém přímo nebo prostřednictvím třetích stran vykázat v roční účetní závěrce uvedené v odstavci 1.
3. Nezávislé externí subjekty či znalce uvedené v odst. 1 písm. b) vybírá, pověřuje a platí Evropský parlament. Musí mít řádné oprávnění k provádění auditu účtů podle právních předpisů platných v členském státě, ve kterém mají své sídlo, nebo ve kterém jsou usazeny.
4. Evropské politické strany a evropské politické nadace poskytnou veškeré informace požadované nezávislými subjekty či znalci pro účely auditu.
5. Nezávislé subjekty či znalci informují úřad a schvalující osobu Evropského parlamentu o jakýchkoliv nezákonných činnostech, podvodech nebo korupci, na něž mají podezření a které mohou poškodit finanční zájmy Unie. Úřad a schvalující osoba Evropského parlamentu o nich informují dotčená vnitrostátní kontaktní místa.
Článek 24
Obecná pravidla týkající se kontroly
1. Kontrolu dodržování povinností podle tohoto nařízení evropskými politickými stranami a evropskými politickými nadacemi vykonává úřad ve spolupráci se schvalující osobou Evropského parlamentu a příslušnými členskými státy.
2. Úřad kontroluje, zda evropské politické strany a evropské politické nadace dodržují povinnosti podle tohoto nařízení, zejména v souvislosti s článkem 3, čl. 4 odst. 1 písm. a), b) a d) až f), čl. 5 odst. 1 písm. a) až e) a písm. g), čl. 9 odst. 5 a 6 a články 20, 21 a 22.
Schvalující osoba Evropského parlamentu kontroluje, zda evropské politické strany a evropské politické nadace dodržují povinnosti v souvislosti s financováním ze strany Unie podle tohoto nařízení v souladu s finančním nařízením. Při provádění této kontroly přijme Evropský parlament nezbytná opatření v oblasti předcházení a boje proti podvodům ohrožujícím finanční zájmy Unie.
3. Kontrola ze strany úřadu a schvalující osoby Evropského parlamentu uvedená v odstavci 2 se nevztahuje na to, zda evropské politické strany a evropské politické nadace dodržují povinnosti vyplývající z použitelného vnitrostátního práva podle článku 14.
4. Evropské politické strany a evropské politické nadace poskytnou veškeré informace požadované úřadem, schvalující osobou Evropského parlamentu, Účetním dvorem, Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) nebo členskými státy, které jsou nezbytné pro účely provádění kontrol, za něž nesou podle tohoto nařízení odpovědnost.
Na požádání a za účelem kontroly dodržování článku 20 poskytnou evropské politické strany a evropské politické nadace úřadu informace ohledně příspěvků poskytnutých jednotlivými členy a ohledně totožnosti těchto členů. V případě potřeby může úřad kromě toho požadovat, aby evropské politické strany poskytly podepsaná potvrzující prohlášení od členů, kteří mají volené mandáty, pro účely kontroly plnění podmínky stanovené v čl. 3 odst. 1 písm. b) prvním pododstavci.
Článek 25
Provádění a kontrola s ohledem na financování ze strany Unie
1. Prostředky pro financování evropských politických stran a evropských politických nadací se stanoví v rámci ročního rozpočtového procesu a čerpají se v souladu s tímto nařízením a finančním nařízením.
Podmínky pro příspěvky a granty stanoví schvalující osoba Evropského parlamentu ve výzvě k předkládání žádostí o příspěvky a ve výzvě k podávání návrhů.
2. Kontrola finančních prostředků obdržených ze souhrnného rozpočtu Evropské unie a jejich využívání se provádí v souladu s ustanoveními finančního nařízení.
Kontrola se rovněž provádí na základě ročního osvědčení auditu, který provádí externí a nezávislý auditor, jak je stanoveno v čl. 23 odst. 1.
3. Účetní dvůr vykonává své kontrolní pravomoci v souladu s článkem 287 Smlouvy o fungování EU.
4. Jakýkoli dokument nebo informace, které Účetní dvůr vyžaduje k plnění svých úkolů, mu musí dodat na jeho žádost evropské politické strany a evropské politické nadace, které získávají finanční prostředky v souladu s tímto nařízením.
5. Rozhodnutí o příspěvku nebo grantu nebo grantová dohoda musí výslovně stanovit, že má schvalující osoba Evropského parlamentu a Účetní dvůr provést na místě audit dokladů evropské politické strany, která obdržela příspěvek, nebo evropské politické nadace, která obdržela grant ze souhrnného rozpočtu Evropské unie.
6. Účetní dvůr a schvalující osoba Evropského parlamentu nebo jiný externí subjekt pověřený schvalující osobou Evropského parlamentu může vykonávat nezbytné kontroly a ověřování na místě za účelem ověření zákonnosti výdajů a řádného provádění rozhodnutí o příspěvku a rozhodnutí o grantu nebo grantové dohody, a v případě evropské politické nadace, řádného provádění pracovního programu nebo akce. Dotčená evropská politická strana nebo evropská politická nadace poskytne veškeré doklady nebo informace potřebné k provedení tohoto úkolu.
7. Úřad OLAF může provádět šetření, včetně kontrol a inspekcí na místě, a to v souladu s předpisy a postupy stanovenými nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (17) a nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (18) s cílem stanovit, zda došlo k podvodu, korupci nebo jiné nedovolené činnosti poškozující finanční zájmy Unie v souvislosti s příspěvky nebo granty financovanými podle tohoto nařízení. Je-li to vhodné, může schvalující osoba Evropského parlamentu na základě svých zjištění přijmout rozhodnutí o vymáhání.
Článek 26
Technická podpora
Veškerá technická podpora Evropského parlamentu poskytnutá evropským politickým stranám je založena na zásadě rovného zacházení. Poskytuje se za podmínek, které nejsou méně výhodné, než jsou podmínky poskytované jiným externím organizacím a sdružením, jimž může být poskytována podobná podpora, a dodává se na základě faktury a za úhradu.
Článek 27
Sankce
1. V souladu s článkem 16 úřad rozhodne o výmazu evropské politické strany nebo evropské politické nadace z rejstříku jakožto sankci v následujících situacích:
a)
pokud byla dotčená strana nebo nadace pravomocně odsouzena za protiprávní činnost poškozující finanční zájmy Unie ve smyslu čl. 106 odst. 1 finančního nařízení;
b)
pokud je v souladu s postupy uvedenými v čl. 10 odst. 2 až 5 zjištěno, že již nesplňuje jednu nebo více podmínek stanovených v čl. 3 odst. 1 písm. a), c) a e) a v čl. 3 odst. 2; nebo
c)
pokud žádost členského státu o zrušení registrace z důvodu závažného neplnění povinností podle vnitrostátních právních předpisů splňuje požadavky stanovené v čl. 16 odst. 3 písm. b).
2. V následujících případech uloží úřad finanční sankce:
a)
nekvantifikovatelné protiprávní jednání:
i)
v případě nedodržení požadavků uvedených v čl. 9 odst. 5 nebo 6,
ii)
v případě nedodržení závazků přijatých a nesouladu informací poskytnutých evropskou politickou stranou nebo evropskou politickou nadací podle čl. 4 odst. 1 písm. a), b) a d) až f) a podle čl. 5 odst. 1 písm. a), b), d) a e),
iii)
v případě nenahlášení dárců a jejich odpovídajících darů podle čl. 20 odst. 2 nebo nenahlášení darů podle čl. 20 odst. 3 a 4,
iv)
v případě, že evropská politická strana nebo evropská politická nadace porušila povinnosti stanovené v čl. 23 odst. 1 nebo čl. 24 odst. 4,
v)
v případě, že byla evropská politická strana nebo evropská politická nadace pravomocně odsouzena za protiprávní činnost poškozující finanční zájmy Unie ve smyslu v čl. 106 odst. 1 finančního nařízení,
vi)
v případě, že dotčená evropská politická strana nebo evropská politická nadace kdykoliv záměrně neuvedla některé informace nebo poskytla nesprávné či zavádějící informace, nebo v případě, že subjekty oprávněné tímto nařízením k provádění auditu či kontrol u příjemců finančních prostředků ze souhrnného rozpočtu Evropské unie odhalí nepřesnosti v roční účetní závěrce, které jsou považovány za trvající podstatné opomenutí či chybné uvedení položky v souladu s mezinárodními účetními standardy vymezenými v článku 2 nařízení (ES) č. 1606/2002;
b)
kvantifikovatelné protiprávní jednání:
i)
pokud evropská politická strana nebo evropská politická nadace přijala dary a příspěvky, které nejsou povoleny podle čl. 20 odst. 1 nebo 5, nejsou-li splněny požadavky stanovené v čl. 20 odst. 6,
ii)
v případě nedodržení požadavků stanovených v článcích 21 a 22.
3. Schvalující osoba Evropského parlamentu může vyloučit evropskou politickou stranu nebo evropskou politickou nadaci z budoucího financování Unií až na pět let nebo až na deset let v případě opakovaného protiprávního jednání během období pěti let, pokud byla shledána vinou z protiprávního jednání uvedeného v odst. 2 písm. a) bodech v) a vi). Tím nejsou dotčeny pravomoci schvalující osoby Evropského parlamentu stanovené v článku 204n finančního nařízení.
4. Pro účely odstavců 2 a 3 se evropské politické straně nebo evropské politické nadaci uloží tyto finanční sankce:
a)
v případě nekvantifikovatelného protiprávního jednání pevně stanovené procento ročního rozpočtu dotčené evropské politické strany nebo evropské politické nadace:
-
5 % nebo
-
7,5 % v případě, že se jedná o souběžná protiprávní jednání, nebo
-
20 % v případě, že je dotyčné protiprávní jednání opakovaným protiprávním jednáním, nebo
-
třetina výše uvedených procentních částek v případě, že evropská politická strana nebo evropská politická nadace dobrovolně oznámila dané protiprávní jednání předtím, než úřad oficiálně zahájil vyšetřování, a to i v případě souběžných protiprávních jednání nebo opakovaného protiprávního jednání, a přijala odpovídající nápravná opatření,
-
50 % ročního rozpočtu za předchozí rok dotčené evropské politické strany nebo evropské politické nadace v případě, že je pravomocně odsouzena za nezákonnou činnost poškozující finanční zájmy Unie ve smyslu čl. 106 odst. 1 finančního nařízení;
b)
v případě kvantifikovatelného protiprávního jednání pevně stanovené procento z nezákonně získaných nebo neoznámených částek v souladu s následující stupnicí, do maximální výše 10 % ročního rozpočtu dotčené evropské politické strany nebo evropské politické nadace:
-
100 % protiprávně získaných nebo neoznámených částek, pokud jejich výše nepřesáhne 50 000 EUR, nebo
-
150 % protiprávně získaných nebo neoznámených částek, pokud jejich výše přesáhne 50 000 EUR, ale nepřesáhne 100 000 EUR, nebo
-
200 % protiprávně získaných nebo neoznámených částek, pokud jejich výše přesáhne 100 000 EUR, ale nepřesáhne 150 000 EUR, nebo
-
250 % protiprávně získaných nebo neoznámených částek, pokud jejich výše přesáhne 150 000 EUR, ale nepřesáhne 200 000 EUR, nebo
-
300 % protiprávně získaných nebo neoznámených částek, pokud jejich výše přesáhne 200 000 EUR, nebo
-
třetina výše uvedených procentních částek v případě, že dotčená evropská politická strana nebo evropská politická nadace dobrovolně oznámila dané protiprávní jednání předtím, než úřad nebo schvalující osoba Evropského parlamentu oficiálně zahájily vyšetřování, a přijala odpovídající nápravná opatření.
Pro účely uplatňování výše uvedených procentních částek jsou jednotlivé dary či příspěvky posuzovány odděleně.
5. V případě, že se evropská politická strana nebo evropská politická nadace dopustí souběžných protiprávních jednání proti tomuto nařízení, uloží se pouze sankce stanovené za nejzávažnější z těchto jednání, není-li v odst. 4 písm. a) stanoveno jinak.
6. Sankce stanovené v tomto nařízení podléhají promlčecí lhůtě pěti let ode dne, kdy došlo k danému protiprávnímu jednání, nebo v případě trvajícího či opakovaného protiprávního jednání ode dne, kdy bylo takové jednání ukončeno.
Článek 28
Spolupráce mezi úřadem, schvalující osobou Evropského parlamentu a členskými státy
1. Úřad, schvalující osoba Evropského parlamentu a členské státy prostřednictvím vnitrostátních kontaktních míst sdílejí informace a pravidelně se vzájemně informují o otázkách souvisejících s financováním, kontrolami a sankcemi.
2. Rovněž se dohodnou na praktických postupech této výměny informací, včetně pravidel pro zveřejňování důvěrných informací nebo dokladů, a spolupráci mezi členskými státy.
3. Schvalující osoba Evropského parlamentu informuje úřad o jakýchkoliv zjištěních, která by mohla vést k uložení sankcí podle čl. 27 odst. 2 až 4, a to tak, aby měl úřad možnost přijmout příslušná opatření.
4. Úřad informuje schvalující osobu Evropského parlamentu o jakýchkoliv rozhodnutích, která přijal ohledně sankcí, aby jí tak umožnil vyvodit odpovídající důsledky podle finančního nařízení.
Článek 29
Nápravná opatření a zásady řádné správy
1. Před přijetím konečného rozhodnutí o případných sankcích uvedených v článku 27 poskytne úřad nebo schvalující osoba Evropského parlamentu dotčené evropské politické straně nebo evropské politické nadaci příležitost přijmout opatření potřebná pro nápravu situace v přiměřené lhůtě, která by obvykle neměla přesáhnout jeden měsíc. Úřad nebo schvalující osoba Evropského parlamentu zejména umožní opravu administrativních a početních chyb, v případě potřeby poskytnutí doplňujících dokumentů nebo informací nebo opravu drobných chyb.
2. V případě, že evropská politická strana nebo evropská politická nadace nepřijme nápravná opatření ve lhůtě uvedené v odstavci 1, bude přijato rozhodnutí o odpovídajících sankcích uvedených v článku 27.
3. Odstavce 1 a 2 se nevztahují na podmínky uvedené v čl. 3 odst. 1 písm. b) až d) a v čl. 3 odst. 2 písm. c).
Článek 30
Zpětné získávání prostředků
1. Schvalující osoba Evropského parlamentu na základě rozhodnutí úřadu o výmazu evropské politické strany nebo evropské politické nadace z rejstříku zruší jakékoliv stávající rozhodnutí nebo dohodu o financování ze strany Unie, kromě případu uvedeného v čl. 16 odst. 2 písm. c) a čl. 3 odst. 1 písm. b) a d). Rovněž získá zpět veškeré finanční prostředky poskytnuté ze strany Unie, včetně nevyužitých finančních prostředků Unie z předchozích let.
2. Evropská politická strana nebo evropská politická nadace, které je uložena sankce za některé z protiprávních jednání uvedených v čl. 27 odst. 1 a v čl. 27 odst. 2 písm. a) bodech v) a vi), již nesplňuje podmínky čl. 18 odst. 2. Schvalující osoba Evropského parlamentu proto ukončí dohodu o příspěvku či grantovou dohodu nebo zruší rozhodnutí o financování z prostředků Unie obdržených podle tohoto nařízení a získá zpět částky neoprávněně vyplacené podle grantové dohody nebo rozhodnutí či jako příspěvek, včetně veškerých nevyužitých prostředků Unie z předchozích let.
V případě takového ukončení nebo zrušení jsou platby ze strany schvalující osoby Evropského parlamentu omezeny na způsobilé výdaje, které evropské politické straně či evropské politické nadaci skutečně vznikly do dne, kdy rozhodnutí o zrušení financování nabylo účinku.
Tento odstavec se vztahuje rovněž na případy uvedené v čl. 16 odst. 2 písm. c) a čl. 3 odst. 1 písm. b) a d).
KAPITOLA VI
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 31
Poskytování informací občanům
S výhradou článků 21 a 22 a svých stanov a vnitřních postupů mohou evropské politické strany v souvislosti s volbami do Evropského parlamentu přijmout veškerá odpovídající opatření k tomu, aby informovaly občany Unie o vazbách mezi vnitrostátními politickými stranami a kandidáty a dotčenými evropskými politickými stranami.
Článek 32
Transparentnost
1. Na internetových stránkách, které byly vytvořeny pro tento účel, zveřejní schvalující osoba Evropského parlamentu pod dohledem úřadu nebo této schvalující osoby tyto informace:
a)
názvy a stanovy všech zaregistrovaných evropských politických stran a evropských politických nadací spolu s dokumenty předloženými jako součást žádosti o registraci v souladu s článkem 8, a to nejpozději čtyři týdny poté, co úřad přijal rozhodnutí; po tomto datu zveřejní veškeré změny oznámené úřadu podle čl. 9 odst. 5 a 6;
b)
seznam žádostí, které nebyly schváleny, spolu s dokumenty předloženými jako součást žádosti o registraci spolu s touto žádostí v souladu s článkem 8 a důvody zamítnutí nejpozději do čtyř týdnů po dni, kdy úřad přijal rozhodnutí;
c)
výroční zprávu s tabulkou uvádějící výši částek vyplacených jednotlivým evropským politickým stranám a evropským politickým nadacím v každém rozpočtovém roku, v němž dostaly příspěvky nebo jim byly vyplaceny granty ze souhrnného rozpočtu Evropské unie;
d)
roční účetní závěrku a zprávy o externím auditu podle čl. 23 odst. 1 a v případě evropských politických nadací závěrečné zprávy o provádění pracovních programů nebo akcí;
e)
jména dárců a jejich dary, které nahlásily evropské politické strany a evropské politické nadace v souladu s čl. 20 odst. 2, 3 a 4, s výjimkou darů od fyzických osob nepřesahujících svou hodnotou 1 500 EUR za rok od jednoho dárce, které se vykazují jako „menší dary“. Dary od fyzických osob, které svou hodnotou za rok přesahují částku 1 500 EUR, ale nepřesahují částku 3 000 EUR, se nezveřejní bez předchozího písemného souhlasu s jejich zveřejněním od dotčeného dárce. Pokud dárce předchozí souhlas neposkytl, vykáží se tyto dary jako „menší dary“. Rovněž se zveřejní celkový objem menších darů a počet dárců v každém kalendářním roce;
f)
příspěvky uvedené v čl. 20 odst. 7 a 8 a oznámené evropskými politickými stranami a evropskými politickými nadacemi podle čl. 20 odst. 2, včetně totožnosti členských stran či organizací, které zaplatily příspěvky;
g)
podrobnosti a zdůvodnění konečných rozhodnutí úřadu podle článku 27, včetně, tam, kde je to vhodné, jakýchkoliv stanovisek přijatých výborem nezávislých významných osobností v souladu s články 10 a 11 a s náležitým ohledem na nařízení (ES) č. 45/2001;
h)
podrobnosti a zdůvodnění konečných rozhodnutí schvalující osoby Evropského parlamentu podle článku 27;
i)
popis technické podpory poskytnuté evropským politickým stranám; a
j)
hodnotící zprávu Evropského parlamentu o uplatňování tohoto nařízení a financovaných činnostech v souladu s článkem 38.
2. Evropský parlament zveřejní seznam právnických osob, které jsou členy evropské politické strany, připojený ke stanovám strany v souladu s čl. 4 odst. 2 a aktualizovaný v souladu s čl. 9 odst. 6, jakož i celkový počet jednotlivých členů.
3. Osobní údaje se na internetových stránkách uvedených v odstavci 1 nezveřejňují, pokud tak není činěno v souladu s odst. 1 písm. a), e) nebo g).
4. Evropské politické strany a evropské politické nadace poskytnou potenciálním členům a dárcům ve veřejně dostupném prohlášení o ochraně osobních údajů informace požadované podle článku 10 směrnice 95/46/ES a informují je o skutečnosti, že jejich osobní údaje budou Evropským parlamentem, úřadem, úřadem OLAF, Účetním dvorem, členskými státy nebo externími subjekty či jimi pověřenými odborníky zpracovávány pro účely auditu a kontroly a že jejich osobní údaje budou zveřejněny na internetových stránkách uvedených v odstavci 1 za podmínek stanovených v tomto článku. Schvalující osoba Evropského parlamentu uvede při uplatňování článku 11 nařízení (ES) č. 45/2001 tytéž informace ve výzvách k podávání žádostí o příspěvky nebo návrhů podle čl. 18 odst. 1 tohoto nařízení.
Článek 33
Ochrana osobních údajů
1. Při zpracování osobních údajů podle tohoto nařízení musí úřad, Evropský parlament a výbor nezávislých významných osob zřízený článkem 11 postupovat v souladu s nařízením (ES) č. 45/2001. Pro účely zpracování osobních údajů jsou považovány za správce údajů v souladu s čl. 2 písm. d) uvedeného nařízení.
2. Při zpracování osobních údajů podle tohoto nařízení musí evropské politické strany a evropské politické nadace, členské státy při provádění kontroly aspektů týkajících se financování evropských politických stran a evropských politických nadací v souladu s článkem 24 a nezávislé subjekty či odborníci oprávnění k provádění auditu účtů podle čl. 23 odst. 1 dodržovat směrnici 95/46/ES a vnitrostátní právní předpisy přijaté na jejím základě. Pro účely zpracování osobních údajů jsou tyto subjekty považovány za správce údajů podle čl. 2 písm. d) uvedené směrnice.
3. Úřad, Evropský parlament a výbor nezávislých významných osobností zřízený článkem 11 zajistí, aby osobní údaje jimi shromážděné podle tohoto nařízení nebyly použity k žádnému jinému účelu, než pro zajištění legality, řádnosti a transparentnosti financování evropských politických stran a evropských politických nadací a členství evropských politických stran. Veškeré osobní údaje shromážděné za tímto účelem vymažou nejpozději 24 měsíců po zveřejnění příslušných informací v souladu s článkem 32.
4. Členské státy a nezávislé subjekty nebo odborníci oprávnění k provádění auditu účtů použijí získané osobní údaje pouze k výkonu kontroly financování evropských politických stran a evropských politických nadací. Tyto osobní údaje vymažou v souladu s příslušnými ustanoveními vnitrostátního práva po jejich předání podle článku 28.
5. Osobní údaje mohou být uchovávány i po uplynutí lhůt stanovených v odstavci 3 nebo v příslušných ustanoveních vnitrostátního práva uvedených v odstavci 4, pokud je to nezbytné pro účely právních nebo správních řízení vztahujících se k financování evropské politické strany nebo evropské politické nadace nebo členství v evropské politické straně. Všechny tyto osobní údaje se vymažou nejpozději jeden týden po skončení výše uvedených řízení vydáním konečného rozhodnutí nebo po ukončení veškerých auditů, odvolání, soudních sporů a žalob.
6. Správci údajů, na které odkazují odstavce 1 a 2, provedou vhodná technická a organizační opatření na ochranu osobních údajů proti náhodnému nebo protiprávnímu zničení, náhodné ztrátě, úpravám, neoprávněnému zveřejnění nebo přístupu, zejména pokud zpracování zahrnuje předávání údajů po síti, jakož i proti jakékoli jinému protiprávnímu zpracování.
7. Evropský inspektor ochrany údajů sleduje a zajišťuje, aby úřad, Evropský parlament a výbor nezávislých významných osobností zřízený článkem 11 respektovaly a chránily základní práva a svobody fyzických osob při zpracování osobních údajů podle tohoto nařízení. Aniž je dotčen soudní přezkum, může každý subjekt údajů podat stížnost evropskému inspektorovi ochrany údajů, má-li za to, že jeho právo na ochranu jeho osobních údajů bylo porušeno v důsledku zpracování těchto údajů úřadem, Evropským parlamentem nebo výborem.
8. Evropské politické strany a evropské politické nadace, členské státy a nezávislé subjekty či odborníci oprávnění k provádění auditu účtů podle tohoto nařízení odpovídají v souladu s použitelným vnitrostátním právem za škody, jež způsobí při zpracování osobních údajů podle tohoto nařízení. Členské státy zajistí, aby byly uplatňovány účinné, přiměřené a odrazující sankce za porušování tohoto nařízení, směrnice 95/46/ES a vnitrostátních předpisů přijatých na jejich základě, a zejména za podvodné použití osobních údajů.
Článek 34
Právo být slyšen
Předtím, než úřad nebo schvalující osoba Evropského parlamentu přijmou rozhodnutí, které by mohlo nepříznivě ovlivnit práva evropské politické strany, evropské politické nadace nebo žadatele uvedeného v článku 8, vyslechnou zástupce dotčené evropské politické strany, evropské politické nadace nebo žadatele. Úřad nebo Evropský parlament své rozhodnutí řádně odůvodní.
Článek 35
Právo na odvolání
Rozhodnutí přijatá na základě tohoto nařízení mohou být předmětem soudního řízení před Soudním dvorem Evropské unie v souladu s příslušnými ustanoveními Smlouvy o fungování EU.
Článek 36
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 7 odst. 2 a v čl. 8 odst. 3 se Komisi svěřuje na dobu pěti let od 24. listopadu 2014. Komise vyhotoví zprávu o přenesení pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto pětiletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 7 odst. 2 a čl. 8 odst. 3 kdykoliv zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 7 odst. 2 a čl. 8 odst. 3 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 37
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen výbor. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 38
Hodnocení
Evropský parlament po konzultaci s úřadem zveřejní do poloviny roku 2018 zprávu o uplatňování tohoto nařízení a o financovaných činnostech. Bude-li to vhodné, ve zprávě budou uvedeny případné změny statusu a systému financování.
Do konce roku 2018 předloží Komise zprávu o uplatňování tohoto nařízení doplněnou v případě potřeby legislativním návrhem na změnu tohoto nařízení.
Článek 39
Účinné uplatňování
Členské státy přijmou veškerá vhodná opatření k zajištění účinného uplatňování tohoto nařízení.
Článek 40
Zrušení
Nařízení (ES) č. 2004/2003 se zrušuje s účinkem ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost. Použije se však i nadále ve vztahu k aktům a závazkům týkajícím se financování politických stran a politických nadací na evropské úrovni pro rozpočtové roky 2014, 2015, 2016 a 2017.
Článek 41
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Komise přijme akty v přenesené pravomoci uvedené v čl. 7 odst. 2 a v čl. 8 odst. 3 písm. a) nejpozději 1. července 2015.
Toto nařízení se použije ode dne 1. ledna 2017. Úřad uvedený v článku 6 se však zřídí do 1. září 2016. Evropské politické strany a evropské politické nadace zaregistrované po 1. lednu 2017 mohou žádat pouze o financování činností zahajovaných v rozpočtovém roce 2018 nebo později.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 22. října 2014.
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 1141/2014/EU, EURATOMRENDELETE
(2014. október 22.)
az európai politikai pártok és az európai politikai alapítványok jogállásáról és finanszírozásáról
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 224. cikkére,
tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 106a. cikkére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),
tekintettel a Számvevőszék véleményére (3),
rendes jogalkotási eljárás keretében (4),
mivel:
(1)
Az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 10. cikkének (4) bekezdése és az Európai Unió Alapjogi Chartája (a Charta) 12. cikkének (2) bekezdése megállapítja, hogy az európai szintű politikai pártok hozzájárulnak az európai politikai tudatosság kialakításához és az uniós polgárok politikai akaratának kinyilvánításához.
(2)
A Charta 11. és 12. cikke megállapítja, hogy az Unió valamennyi polgárának alapvető joga a bármilyen szintű, például politikai és polgári célú egyesülés szabadsága és a véleménynyilvánítás szabadsága, amely magában foglalja a véleményalkotás szabadságát, valamint az információk és eszmék megismerésének és közlésének szabadságát anélkül, hogy ebbe hatósági szerv beavatkozhatna, országhatárokra való tekintet nélkül.
(3)
Az európai polgárok számára lehetővé kell tenni, hogy az Unió demokratikus közéletében való teljes körű részvétel érdekében élhessenek e jogokkal.
(4)
A valóban nemzeteken átívelő európai politikai pártok és a hozzájuk kapcsolódó európai politikai alapítványok a nemzeti és az európai szintű politika közötti szakadék áthidalásával fontos szerepet játszhatnak a polgárok véleményének európai szintű megjelenítésében.
(5)
Ösztönözni és támogatni kell az európai politikai pártok és a hozzájuk kapcsolódó európai politikai alapítványok azon erőfeszítéseit, hogy erős kapcsot képezzenek az európai civil társadalom és az uniós intézmények, mindenekelőtt az Európai Parlament között.
(6)
Az európai politikai pártok és a hozzájuk kapcsolódó európai politikai alapítványok által a 2004/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) alkalmazása során szerzett tapasztalatok, valamint a 2004/2003/EK rendelet alkalmazásáról szóló, 2011. április 6-i európai parlamenti állásfoglalás (6) rámutatnak arra, hogy tovább kell fejleszteni az európai politikai pártokra és a hozzájuk kapcsolódó európai politikai alapítványokra vonatkozó jogi és pénzügyi szabályozást annak érdekében, hogy e pártok és alapítványok az Unió többszintű politikai rendszerének láthatóbb és hatékonyabb szereplőivé válhassanak.
(7)
Az EUSZ által az európai politikai pártoknak tulajdonított feladat elismeréseként és tevékenységük elősegítése érdekében sajátos európai jogállást kell létrehozni az európai politikai pártok és a hozzájuk kapcsolódó európai politikai alapítványok számára.
(8)
Az európai politikai pártok és az európai politikai alapítványok bejegyzése, ellenőrzése és a velük szembeni szankciók kiszabása céljából létre kell hozni egy európai politikai pártokkal és európai politikai alapítványokkal foglalkozó hatóságot (a továbbiakban: a Hatóság). A számos jogot és kötelezettséget maga után vonó európai jogállás megszerzését bejegyzéshez kell kötni. Az összeférhetetlenségek megelőzése érdekében a Hatóságnak függetlennek kell lennie.
(9)
Meg kell határozni az e rendelet szerinti európai jogállás megszerzése céljából az európai politikai pártok és a hozzájuk kapcsolódó európai politikai alapítványok által követendő eljárásokat, valamint az e jogállás odaítélésére vonatkozó határozathozatal során figyelembe veendő eljárásokat és feltételeket. Meg kell állapítani emellett azt is, milyen eljárások követendők abban az esetben, ha valamely európai politikai pártot vagy európai politikai alapítványt megfosztják európai jogállásától, elveszíti azt, vagy lemond arról.
(10)
Az uniós és nemzeti jog alá egyaránt tartozó jogalanyok felügyeletének megkönnyítése érdekében a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az európai politikai pártok és alapítványok Hatóság által kezelendő nyilvántartásának (a továbbiakban: a nyilvántartás) működésére vonatkozóan, különös tekintettel a nyilvántartásban tárolt információkra és bizonylatokra. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elkészítésekor és megszövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben és megfelelő továbbításáról.
(11)
Az e rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni a nyilvántartási számok rendszerére és a Hatóság által harmadik felek számára - kérésre - rendelkezésre bocsátandó nyilvántartási kivonatokra vonatkozó rendelkezések tekintetében. Ezeket a hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (7) megfelelően kell gyakorolni.
(12)
Azoknak az európai politikai pártoknak és hozzájuk kapcsolódó európai politikai alapítványoknak, amelyek ilyenekként az európai jogállás révén uniós szinten kívánják elismertetni magukat, és az Európai Unió általános költségvetéséből finanszírozáshoz kívánnak jutni, be kell tartaniuk bizonyos elveket, és meg kell felelniük bizonyos feltételeknek. Az európai politikai pártoknak és a hozzájuk kapcsolódó európai politikai alapítványoknak mindenekelőtt tiszteletben kell tartaniuk az Uniónak az EUSZ 2. cikkében kinyilvánított alapértékeit.
(13)
Az EUSZ 2. cikkében kinyilvánított uniós alapértékek be nem tartásának indokával csak akkor hozható határozat európai politikai pártok és európai politikai alapítványok nyilvántartásból való törléséről, ha az említett értékek nyilvánvaló és súlyos megsértésére kerül sor. A nyilvántartásból való törlésre irányuló határozat meghozatalakor a Hatóságnak teljes mértékben tiszteletben kell tartania a Chartát.
(14)
Az európai politikai pártok és az európai politikai alapítványok alapszabályának több alapvető rendelkezést kell tartalmaznia. A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy további követelményeket írjanak elő a területükön székhellyel rendelkező európai politikai pártok és európai politikai alapítványok alapszabályára vonatkozóan, feltéve, hogy e további követelmények e rendelettel nem összeegyeztethetetlenek.
(15)
A Hatóságnak rendszeresen ellenőriznie kell az európai politikai pártok és európai politikai alapítványok bejegyzésére vonatkozó feltételek és követelmények teljesülését. Az EUSZ 2. cikkében kinyilvánított uniós alapértékek tiszteletben tartásával kapcsolatos határozatok kizárólag egy erre a célra kidolgozott eljárásnak megfelelően, egy független kiemelkedő személyekből álló bizottsággal folytatott egyeztetést követően hozhatók meg.
(16)
A Hatóság az EUMSZ 263. cikkének értelmében vett uniós szerv.
(17)
A független kiemelkedő személyekből álló bizottság függetlenségét és átláthatóságát biztosítani kell.
(18)
Az európai politikai pártok és a hozzájuk kapcsolódó európai politikai alapítványok számára megadott európai jogállásnak az összes tagállamban jogképességet és elismerést kell biztosítania számukra. Ez a jogképesség és elismerés nem jogosítja fel őket arra, hogy nemzeti választásokon vagy az európai parlamenti választásokon jelölteket állítsanak, illetve népszavazási kampányokban részt vegyenek. Az ilyen és ehhez hasonló jogosultságok biztosítása továbbra is a tagállamok hatáskörébe tartozik.
(19)
Az európai politikai pártok és az európai politikai alapítványok tevékenységeire nézve e rendeletet, az e rendeletben nem szabályozott kérdésekben pedig a tagállamok nemzeti joga szerinti vonatkozó rendelkezéseket kell irányadónak tekinteni. Az európai politikai pártok és az európai politikai alapítványok jogállására nézve e rendeletet és az európai politikai párt vagy európai politikai alapítvány székhelye szerinti tagállam (a továbbiakban: székhely szerinti tagállam) nemzeti jogának alkalmazandó rendelkezéseit kell irányadónak tekinteni. A székhely szerinti tagállam részére biztosítani kell annak lehetőségét, hogy előre meghatározza az alkalmazandó jogot, vagy választási lehetőséget kínáljon az európai politikai pártok és az európai politikai alapítványok számára. A székhely szerinti tagállam részére biztosítani kell annak lehetőségét is, hogy az e rendeletben meghatározottaktól eltérő egyéb vagy további követelményeket is előírjon, ideértve az európai politikai pártként és alapítványként való, a nemzeti igazgatási és ellenőrzési rendszerekbe történő bejegyzésre és felvételre, valamint az európai politikai pártok és alapítványok felépítésére és alapszabályára - többek között a felelősségre - vonatkozó rendelkezéseket, feltéve, hogy ezek a rendelkezések e rendelettel nem összeegyeztethetetlenek.
(20)
Az európai jogállás alapvető elemeként az európai politikai pártoknak és európai politikai alapítványoknak európai jogi személyiséggel kell rendelkezniük. Az európai jogi személyiség megszerzését a székhely szerinti tagállam, az európai jogállás kérelmezője (a továbbiakban: a kérelmező) és bármely érintett harmadik fél érdekeinek védelmére irányuló követelményekhez és eljárásokhoz kell kötni. Különösen fontos, hogy a korábbról meglévő esetleges nemzeti jogi személyiséget európai jogi személyiséggé kell alakítani, a jogelőd nemzeti jogalanyra ruházott egyedi jogokat és kötelezettségeket pedig át kell ruházni az új európai jogalanyra. Emellett a tevékenység folytonosságának megkönnyítése érdekében biztosítékokat kell beiktatni annak elkerülése érdekében, hogy az érintett tagállam az ilyen átalakulásra vonatkozóan túlságosan korlátozó jellegű feltételeket alkalmazzon. A székhely szerinti tagállam számára biztosítani kell annak lehetőségét, hogy meghatározza a nemzeti jogi személyek azon típusait, amelyek európai jogi személlyé alakulhatnak át, és megtagadhassa az e rendelet szerinti európai jogi személyiség megszerzéséhez való hozzájárulását, amíg nincsenek megfelelő garanciák különösen a kérelmező alapszabályának az adott tagállam joga szerinti jogszerűségére, valamint a hitelezőknek vagy egyéb jogosultaknak a korábban fennálló nemzeti jogi személy tekintetében biztosítandó védelmére nézve.
(21)
Az európai jogi személyiség megszüntetését az Unió, a székhely szerinti tagállam, az európai politikai párt vagy európai politikai alapítvány és az érintett harmadik felek érdekeinek védelmében követelményekhez és eljárásokhoz kell kötni. Amennyiben az európai politikai párt vagy európai politikai alapítvány a székhelye szerinti tagállam joga alapján jogi személyiséget szerez, az az európai jogi személyiség átalakulásának tekintendő, és a korábbi európai jogalanyra ruházott egyedi jogokat és kötelezettségeket át kell ruházni az új nemzeti jogalanyra. Emellett a tevékenység folytonosságának megkönnyítése érdekében biztosítékokat kell beiktatni annak elkerülése érdekében, hogy az érintett tagállam az ilyen átalakulásra vonatkozóan túlságosan korlátozó jellegű feltételeket alkalmazzon. Amennyiben az európai politikai párt vagy európai politikai alapítvány nem szerez jogi személyiséget a székhelye szerinti tagállamban, az európai politikai pártot vagy európai politikai alapítványt az adott tagállam joga alapján és a nonprofit jelleg feltételének megfelelően fel kell számolni. A Hatóság, valamint az Európai Parlament engedélyezésre jogosult tisztviselője - különösen az Európai Unió általános költségvetéséből kapott források visszafizetésének és az esetleges pénzügyi szankciók végrehajtásának biztosítása érdekében - megállapodhat az érintett tagállammal az európai jogi személyiség megszüntetésének módozatairól.
(22)
Ha egy európai politikai párt vagy európai politikai alapítvány súlyosan megsérti a vonatkozó nemzeti jogot, és amennyiben ez az EUSZ 2. cikkében kinyilvánított uniós alapértékek tiszteletben tartásával kapcsolatos tényezőket érint, a Hatóságnak az érintett tagállam kérésére határoznia kell az e rendelet szerinti eljárások alkalmazásáról. A Hatóságnak emellett a székhely szerinti tagállam kérésére határoznia kell az olyan európai politikai párt vagy európai politikai alapítvány nyilvántartásból való törléséről, amely valamely egyéb kérdésben súlyosan megsértette a vonatkozó nemzeti jogot.
(23)
Az Európai Unió általános költségvetéséből folyósított finanszírozásra való jogosultságot azon európai politikai pártokra és hozzájuk kapcsolódó európai politikai alapítványokra kell korlátozni, amelyeket ilyenként elismertek, és amelyek európai jogállást szereztek. Miközben lényeges biztosítani, hogy az európai politikai párttá válás feltételei ne legyenek túlságosan szigorúak, és azokat politikai pártok és/vagy természetes személyek szervezett és komoly, nemzeteken átívelő szövetségei könnyen teljesíthessék, az Európai Unió általános költségvetése korlátozott forrásainak elosztására figyelemmel arányos kritériumokat kell megállapítani, amely kritériumok objektív módon tükrözik az európai politikai párt valóban európai ambícióit és valódi választói támogatottságát. E kritériumok leginkább az európai parlamenti választások eredményén alapulhatnak, mely választásokon minden európai politikai pártnak vagy tagjaiknak indulnia kell e rendelet értelmében, és amelynek eredménye pontos mutatója az európai politikai párt választói támogatottságának. Tükrözniük kell azt a szerepet, amelyet az Európai Parlament az EUSZ 10. cikke (2) bekezdésének megfelelően az Unió polgárainak közvetlen képviseletében betölt, valamint az európai politikai pártok azon célját, hogy teljes mértékben részt vegyenek az Unió demokratikus életében, és az Unió polgárai által képviselt nézetek, vélemények és politikai akarat hatékony kifejezése érdekében az európai képviseleti demokrácia aktív szereplőivé váljanak. Az Európai Unió általános költségvetéséből nyújtott támogatásra való jogosultság ezért azon európai politikai pártokra korlátozandó, amelyek legalább egy tagjuk útján képviseltetik magukat az Európai Parlamentben, illetve azon európai politikai alapítványokra, amelyek e jogosultságért olyan európai politikai párt révén folyamodnak, amely legalább egy tagja útján képviselteti magát az Európai Parlamentben.
(24)
Az európai politikai pártok finanszírozásának átláthatóbbá tétele és a finanszírozási szabályokkal történő esetleges visszaélések elkerülése érdekében bármely európai parlamenti képviselő - kizárólag a finanszírozás vonatkozásában - csak egy európai politikai párt tagjának tekintendő, méghozzá releváns esetben azon párt tagjának, amelyhez az illető képviselő nemzeti vagy regionális politikai pártja kapcsolódik a finanszírozási kérelem benyújtására rendelkezésre álló időszak utolsó napján.
(25)
Meg kell állapítani azokat az eljárásokat, amelyeket az európai politikai pártoknak és a hozzájuk kapcsolódó európai politikai alapítványoknak követniük kell akkor, amikor finanszírozást igényelnek az Európai Unió általános költségvetéséből, valamint azokat az eljárásokat, feltételeket és szabályokat, amelyeket tiszteletben kell tartani az ilyen finanszírozás odaítéléséről hozott határozat során.
(26)
Az európai politikai pártok és európai politikai alapítványok függetlenségének, elszámoltathatóságának és a felelősségének fokozása érdekében meg kell tiltani vagy korlátozni kell az Európai Unió általános költségvetésén kívüli forrásból számukra juttatott adományok és hozzájárulások bizonyos típusait. A tőke szabad mozgásának ilyen típusú szabályokból adódó esetleges korlátozása a közérdekkel indokolt, és az említett célok eléréséhez feltétlenül szükséges.
(27)
Lehetővé kell tenni, hogy az európai politikai pártok az európai parlamenti választások keretében kampányokat finanszírozzanak, míg az e választásokon részt vevő pártok és jelöltek választási költségeinek finanszírozására és korlátozására az egyes tagállamokban alkalmazandó szabályokat kell alkalmazni.
(28)
Az európai politikai pártok sem közvetve, sem közvetlenül nem finanszírozhatnak más politikai pártokat, különösen nem nemzeti pártokat vagy jelölteket. Az európai politikai alapítványok sem közvetve, sem közvetlenül nem finanszírozhatnak európai vagy nemzeti politikai pártokat vagy jelölteket. Emellett az európai politikai pártok és a hozzájuk kapcsolódó európai politikai alapítványok nem finanszírozhatnak népszavazási kampányokat. Ezek az elvek a Nizzai Szerződés záróokmányához csatolt, az Európai Közösséget létrehozó szerződés 191. cikkéről szóló 11. nyilatkozatban foglaltakat tükrözik.
(29)
Külön szabályokat és eljárásokat kell megállapítani az Európai Unió általános költségvetéséből évente rendelkezésre álló előirányzatok elosztása tekintetében, figyelembe véve egyrészt a kedvezményezettek számát, másrészt az egyes kedvezményezett európai politikai pártok - és ennek kiterjesztéseként a hozzájuk kapcsolódó európai politikai alapítványok - megválasztott európai parlamenti képviselőinek arányát. E szabályoknak ki kell terjedniük az európai politikai pártok és a hozzájuk kapcsolódó európai politikai alapítványok szigorú átláthatóságára, számvitelére, auditjára és pénzügyi ellenőrzésére, valamint az arányos szankciók kiszabására, köztük az EUSZ 2. cikkében kinyilvánított uniós alapértékeket megsértő európai politikai pártra vagy európai politikai alapítványra alkalmazandó szankciókra is.
(30)
Az európai politikai pártok és európai politikai alapítványok finanszírozásával és kiadásaival, valamint más kérdésekkel kapcsolatos, e rendelet szerinti kötelezettségeknek való megfelelés biztosítása érdekében hatékony ellenőrzési mechanizmusokat kell létrehozni. E célból a Hatóságnak, az Európai Parlament engedélyezésre jogosult tisztviselőjének és a tagállamoknak együtt kell működniük, és meg kell osztaniuk egymással az összes szükséges információt. Emellett - az alkalmazandó nemzeti jogból eredő kötelezettségek hatékony és eredményes ellenőrzésének biztosítása érdekében - ösztönözni kell a tagállami hatóságok közötti kölcsönös együttműködést is.
(31)
Az európai politikai pártok és európai politikai alapítványok tevékenységeit érintő kötelezettségek tényleges, arányos és egységes betartásának biztosítása érdekében egyértelmű, erőteljes és visszatartó erejű szankciórendszert kell előirányozni. E rendszernek emellett tiszteletben kell tartania a ne bis in idem elvét, amelynek értelmében ugyanazon bűncselekményért nem szabható ki kétszer szankció. Meg kell továbbá határozni, hogy milyen szerepet tölt be a Hatóság, illetve az Európai Parlament engedélyezésre jogosult tisztviselője az e rendeletnek való megfelelés ellenőrzésében és felügyeletében, valamint hogy milyen együttműködési mechanizmusok keretében működnek együtt a tagállami hatóságokkal.
(32)
A polgárok európai politikai tudatosságának és az európai választási folyamat átláthatóságának előmozdítása érdekében az európai parlamenti választások során az európai politikai pártok tájékoztathatják a polgárokat a köztük és a hozzájuk kapcsolódó nemzeti politikai pártok és jelöltek között fennálló kötődésekről.
(33)
Az átláthatóság érdekében, illetve az európai politikai pártok és európai politikai alapítványok ellenőrzését és demokratikus elszámoltathatóságát megerősítendő, az alapvetően közérdekűnek tekintendő információkat, így különösen az európai politikai pártok és az európai politikai alapítványok alapszabályára, tagságára, pénzügyi beszámolóira, adományozóira és kapott adományaira, valamint az Európai Unió általános költségvetéséből kapott hozzájárulásaira és támogatásaira vonatkozó információkat, továbbá a Hatóság és az Európai Parlament engedélyezésre jogosult tisztviselője által a bejegyzéssel, a finanszírozással és a szankciókkal kapcsolatban hozott határozatokra vonatkozó információkat közzé kell tenni. Az ezen információk nyilvános elérhetőségét biztosító szabályozási keret létrehozása a politikai erők közötti esélyegyenlőség és tisztességes versengés elősegítésének, valamint a nyílt, átlátható és demokratikus jogalkotási és választási folyamatok fenntartásának leghatékonyabb módja, amely erősíti a polgárok és a választók európai képviseleti demokrácia iránti bizalmát, és - tágabb összefüggésben - segít megelőzni a korrupciót és a hatalommal való visszaélést.
(34)
Az arányosság elvével összhangban a természetes személy adományozók azonosságára vonatkozó információk nyilvánosságra hozatalának kötelezettsége nem alkalmazandó az évente és adományozónként 1 500 EUR összeget meg nem haladó adományokra. Ezen túlmenően az éves szinten 1 500 EUR értéket meghaladó, de legfeljebb 3 000 EUR értékű adományok esetében e kötelezettség csak abban az esetben alkalmazandó, ha ahhoz az adományozó előzetesen írásos hozzájárulását adta. Ezek a küszöbértékek megfelelő egyensúlyt teremtenek egyrészről a személyes adatok védelméhez való alapvető jog, másrészről az európai politikai pártok és alapítványok finanszírozásának átláthatóságához fűződő jogos közérdek között, amint az a politikai pártok és alapítványok finanszírozásával kapcsolatos korrupció megelőzésére vonatkozó nemzetközi ajánlásokban is megjelenik. Az évente és adományozónként 3 000 EUR-t meghaladó összegű adományok nyilvánosságra hozatala biztosítaná az adományozók és az európai politikai pártok közötti kapcsolatok eredményes nyilvánosság általi ellenőrzését és felügyeletét. Ugyancsak az arányosság elvével összhangban az adományokra vonatkozó információkat évente kell közzétenni, kivéve az európai parlamenti választási kampányok idején és a 12 000 EUR-t meghaladó adományok tekintetében, amelyek esetében az információkat haladéktalanul közzé kell tenni.
(35)
Ez a rendelet tiszteletben tartja a Chartában meghatározott alapvető jogokat és elveket, különös tekintettel a Charta 7. és 8. cikkére, amely szerint mindenkinek joga van ahhoz, hogy magánéletét tiszteletben tartsák, továbbá a rá vonatkozó személyes adatok védelméhez; e jogokat és elveket a rendelet végrehajtása során maradéktalanul tiszteletben kell tartani.
(36)
A 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) alkalmazandó a személyes adatoknak a Hatóság, az Európai Parlament és a független kiemelkedő személyek bizottsága által e rendelet szerint végzett feldolgozására.
(37)
A 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) alkalmazandó a személyes adatok e rendelet alkalmazásában megvalósuló feldolgozására.
(38)
A jogbiztonság érdekében egyértelművé kell tenni, hogy a Hatóság, az Európai Parlament, az európai politikai pártok és az európai politikai alapítványok, az európai politikai pártok és európai politikai alapítványok finanszírozásának egyes aspektusai tekintetében az ellenőrzés gyakorlására hivatott nemzeti hatóságok és az e rendeletben említett vagy meghatározott más releváns harmadik felek a 45/2001/EK rendelet és a 95/46/EK irányelv értelmében vett adatkezelők. Meg kell határozni azt is, hogy az adatkezelők legfeljebb mennyi ideig őrizhetik meg az európai politikai pártok és európai politikai alapítványok finanszírozása jogszerűségének, szabályszerűségének és átláthatóságának biztosítása érdekében gyűjtött és az európai politikai pártok tagságára vonatkozó személyes adatokat. Adatkezelői minőségükben eljárva a Hatóságnak, az Európai Parlamentnek, az európai politikai pártoknak és az európai politikai alapítványoknak, az illetékes nemzeti hatóságoknak és a releváns harmadik feleknek minden olyan intézkedést meg kell hozniuk, amely biztosítja a 45/2001/EK rendelet és a 95/46/EK irányelv követelményeinek való megfelelést, ideértve különösen az adatfeldolgozás jogszerűségét és biztonságát, a tájékoztatást és az érintettek személyes adataikhoz való hozzáférésére, azok helyesbítésére vagy törlésére vonatkozó jogát biztosító intézkedéseket.
(39)
Az e rendelet alkalmazásában végrehajtott adatfeldolgozás tekintetében alkalmazandó a 95/46/EK irányelv bírósági jogorvoslatra, felelősségre és szankciókra vonatkozó III. fejezete. Az illetékes nemzeti hatóságoknak vagy releváns harmadik feleknek az általuk okozott károkért az alkalmazandó nemzeti jog szerint kell felelősséget viselniük. Emellett a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az e rendeletet megsértő illetékes nemzeti hatóságokra vagy releváns harmadik felekre megfelelő szankciók vonatkozzanak.
(40)
Az Európai Parlament által az európai politikai pártok számára biztosított technikai támogatásnak az egyenlő elbánás elvén kell alapulnia, számla ellenében és pénzbeli ellentételezés fejében kell történnie, és arról rendszeres nyilvános jelentésben kell tájékoztatást adni.
(41)
Az e rendelet alkalmazásával kapcsolatos főbb információkat egy erre a célra létrehozott honlapon kell elérhetővé tenni a nyilvánosság számára.
(42)
Az Európai Unió Bírósága általi bírósági felülvizsgálat segíti e rendelet helyes alkalmazását. Rendelkezéseket kell továbbá elfogadni annak lehetővé tétele érdekében, hogy az európai politikai pártokat és az európai politikai alapítványokat az őket érő szankciók kiszabása előtt meghallgassák, és korrekciós intézkedéseket hozzanak.
(43)
A tagállamoknak olyan nemzeti rendelkezésekről kell gondoskodniuk, amelyek elősegítik e rendelet hatékony végrehajtását.
(44)
A tagállamok számára elegendő időt kell biztosítani az e rendelet zökkenőmentes és hatékony alkalmazásához szükséges rendelkezések elfogadására. Ezért átmeneti időszakról kell rendelkezni e rendelet hatálybalépése és alkalmazása között.
(45)
Konzultációra került sor az európai adatvédelmi biztossal, aki véleményt nyilvánított (10).
(46)
Tekintettel arra, hogy politikai pártokra és politikai alapítványokra jelenleg vonatkozó uniós szintű szabályokat és eljárásokat jelentős mértékben szükséges módosítani és bővíteni, a 2004/2003/EK rendeletet hatályon kívül kell helyezni,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
1. cikk
Tárgy
Ez a rendelet meghatározza az európai szintű politikai pártok („európai politikai pártok”) és az európai szintű alapítványok („európai politikai alapítványok”) jogállására és finanszírozására vonatkozó feltételeket.
2. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában:
1. „politikai párt”: polgárok egyesülése:
-
amely politikai célokat követ, és
-
amely legalább egy tagállam jogrendje által elismert vagy azzal összhangban létesült;
2. „politikai szövetség”: politikai pártok és/vagy polgárok közötti szervezett együttműködés;
3. „európai politikai párt”: a 6. cikk szerinti, európai politikai pártokkal és európai politikai alapítványokkal foglalkozó hatóság által az e rendeletben meghatározott feltételeknek és eljárásoknak megfelelően bejegyzett, politikai célokat követő politikai szövetség;
4. „európai politikai alapítvány”: valamely európai politikai párthoz formálisan kapcsolódó, a Hatóság által az e rendeletben meghatározott feltételeknek és eljárásoknak megfelelően bejegyzett szervezet, amely tevékenysége révén - az Unió céljai és alapvető értékei tiszteletben tartásával - az európai politikai párt céljait azáltal támogatja és egészíti ki, hogy az alábbi feladatok közül egyet vagy többet ellát:
a)
megfigyeli és elemzi a közérdekű európai politikai kérdésekről és az európai integráció folyamatáról szóló vitát, valamint hozzájárul ahhoz;
b)
közérdekű európai politikai kérdésekhez kapcsolódó tevékenységeket, például szemináriumokat, képzéseket, konferenciákat és tanulmányokat szervez és támogat az érdekelt felek, köztük ifjúsági szervezetek és a civil társadalom más képviselőinek részvételével;
c)
a demokrácia előmozdítása érdekében együttműködést alakít ki, többek között harmadik országokban is;
d)
keretet biztosít a nemzeti politikai alapítványok, a tudományos élet képviselői és egyéb érdekelt felek európai szintű együttműködéséhez;
5. „regionális parlament” vagy „regionális közgyűlés”: olyan testület, amelynek tagjai regionális választásokon nyert mandátummal rendelkeznek, vagy valamely választott közgyűlésnek politikai felelősséggel tartoznak;
6. „az Európai Unió általános költségvetéséből biztosított finanszírozás”: a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet (11) (a továbbiakban: költségvetési rendelet) első része VI. címének megfelelően odaítélt támogatás vagy a második része VIII. címe alapján nyújtott hozzájárulás;
7. „adomány”: bármely készpénzadomány vagy bármely természetbeni felajánlás, áruk, szolgáltatások (köztük kölcsönök) vagy munkálatok piaci érték alatti nyújtása, és/vagy bármely egyéb olyan ügylet, amely gazdasági előnyt jelent az érintett európai politikai párt vagy európai politikai alapítvány számára, kivéve a tagok hozzájárulásait és a magánszemélyek által önkéntesen végzett szokványos politikai tevékenységeket;
8. „a tagok hozzájárulása”: készpénz - például tagdíj - befizetése vagy természetbeni hozzájárulás, illetve áruk, szolgáltatások (köztük kölcsönök) vagy munkálatok piaci érték alatti nyújtása, és/vagy bármely egyéb olyan ügylet, amely gazdasági előnyt jelent az érintett európai politikai párt vagy európai politikai alapítvány számára, amennyiben azt valamely tag biztosítja az adott európai politikai pártnak, illetve európai politikai alapítványnak, kivéve az egyéni tagok által önkéntesen végzett szokványos politikai tevékenységeket;
9. „éves költségvetés”: a 20. és a 27. cikk alkalmazásában az adott év kiadásainak az érintett európai politikai párt vagy európai politikai alapítvány éves pénzügyi beszámolójában megjelölt teljes összege;
10. „nemzeti kapcsolattartó pont”: a költségvetési rendelet 108. cikkében, valamint az 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (12) 144. cikkében említett központi kizárási adatbázist érintő ügyekhez létrehozott valamely összekötő pont, vagy bármely olyan személy vagy személyek, akit vagy akiket a tagállamok illetékes hatóságai az e rendelet alkalmazásában történő információcsere céljából külön kijelöltek;
11. „székhely”: az a hely, ahol az európai politikai párt vagy az európai politikai alapítvány központi igazgatása található;
12. „egyidejűleg elkövetett jogsértések”: ugyanazon jogellenes cselekmény keretében elkövetett két vagy több jogsértés;
13. „ismételt jogsértés”: olyan időpontban elkövetett jogsértés, amely esetében azonos típusú jogsértésért a megelőző öt éven belül az elkövetőre már szankciót róttak ki.
II. FEJEZET
AZ EURÓPAI POLITIKAI PÁRTOK ÉS AZ EURÓPAI POLITIKAI ALAPÍTVÁNYOK JOGÁLLÁSA
3. cikk
A bejegyzés feltételei
(1) A politikai szövetség európai politikai pártként való bejegyzését kérelmezheti, amennyiben megfelel a következő feltételeknek:
a)
székhelye az alapszabályában foglaltak szerint a tagállamok valamelyikében található;
b)
a politikai szövetség vagy tagjai képviseltetik magukat a tagállamok legalább egynegyedében európai parlamenti, nemzeti parlamenti, regionális parlamenti képviselők vagy regionális közgyűlési tagok révén, vagy
a politikai szövetség vagy tagpártjai a legutóbbi európai parlamenti választásokon a tagállamok legalább egynegyedében megkapták az adott tagállamok mindegyikében a leadott szavazatok legalább három százalékát,
c)
különösen programjában és tevékenysége során tiszteletben tartja az Uniónak az EUSZ 2. cikkében rögzített alapértékeit, azaz az emberi méltóságot, a szabadságot, a demokráciát, az egyenlőséget, a jogállamiságot és az emberi jogokat, köztük a kisebbségekhez tartozó személyek jogait;
d)
a politikai szövetség vagy tagjai részt vettek európai parlamenti választásokon, vagy nyilvánosan kifejezték a következő európai parlamenti választásokon való részvételre irányuló szándékukat; és
e)
nem törekszik haszonszerzésre.
(2) A kérelmező európai politikai alapítványként való bejegyzését kérelmezheti, amennyiben megfelel a következő feltételeknek:
a)
az e rendeletben meghatározott feltételek és eljárások szerint bejegyzett európai politikai párthoz kapcsolódik;
b)
székhelye az alapszabályában foglaltak szerint a tagállamok valamelyikében található;
c)
különösen programjában és tevékenysége során tiszteletben tartja az Uniónak az EUSZ 2. cikkében rögzített alapértékeit, azaz az emberi méltóságot, a szabadságot, a demokráciát, az egyenlőséget, a jogállamiságot és az emberi jogokat, köztük a kisebbségekhez tartozó személyek jogait;
d)
céljai kiegészítik annak az európai politikai pártnak a céljait, amelyhez kapcsolódik;
e)
irányító testületének tagjai legalább a tagállamok egynegyedéből származnak; és
f)
nem törekszik haszonszerzésre.
(3) Bármely európai politikai párthoz csak egy európai politikai alapítvány kapcsolódhat formálisan. Valamennyi európai politikai párt és a hozzá kapcsolódó európai politikai alapítvány biztosítja napi igazgatásuk, irányító testületeik és pénzügyi elszámolások szétválasztását.
4. cikk
Az európai politikai pártok irányítása
(1) Az európai politikai párt alapszabálya meg kell, hogy feleljen a székhelye szerinti tagállamban alkalmazandó jogszabályoknak, és annak tartalmaznia kell legalább a következőkre kiterjedő rendelkezéseket:
a)
a párt neve és logója, amelynek világosan megkülönböztethetőnek kell lennie bármely létező európai politikai párt és európai politikai alapítvány nevétől és logójától;
b)
székhelyének címe;
c)
a párt törekvéseit és céljait tartalmazó politikai program;
d)
a 3. cikk (1) bekezdése e) pontjának megfelelően nyilatkozat arról, hogy a párt nem törekszik haszonszerzésre;
e)
adott esetben a hozzá kapcsolódó politikai alapítvány neve és a köztük fennálló formális kapcsolat ismertetése;
f)
a párt igazgatási és pénzügyi szervezete és eljárásai, részletesen ismertetve különösen az igazgatási, a pénzügyi és a jogi képviseleti hatáskörökkel felruházott testületeket és hivatalokat, valamint az éves elszámolások elkészítésére, jóváhagyására és ellenőrzésére vonatkozó szabályokat; és
g)
a párt - mint európai politikai párt - önkéntes feloszlása esetén követendő belső eljárás.
(2) Az európai politikai párt alapszabályának rendelkezéseket kell tartalmaznia a belső pártszervezet vonatkozásában, amelyeknek ki kell terjedniük legalább a következőkre:
a)
a párt tagjainak felvételével, kilépésével és kizárásával kapcsolatos részletes szabályok és a párt tagpártjainak az alapszabályhoz csatolt listája;
b)
valamennyi tagsági formával kapcsolatos jogok és kötelezettségek és a megfelelő szavazati jogok;
c)
a párt irányító testületeinek hatásköre, feladatai és összetétele, valamennyi esetben külön ismertetve a jelöltek kiválasztása tekintetében alkalmazandó kritériumokat, valamint a kinevezésükre és felmentésükre vonatkozó módozatokat;
d)
a párt belső döntéshozatali eljárásai, különös tekintettel a szavazási eljárásokra és a határozatképességgel kapcsolatos követelményekre;
e)
az átláthatóság szempontjának érvényesítése, így különösen a könyvelés és elszámolások, az adományok, valamint a magánélet és a személyes adatok védelme vonatkozásában; és
f)
a párt alapszabályának módosítására vonatkozó belső eljárás.
(3) A székhely szerinti tagállam további követelményeket írhat elő az alapszabályra vonatkozóan, azzal a feltétellel, hogy ezen további követelmények e rendelettel nem összeegyeztethetetlenek.
5. cikk
Az európai politikai alapítvány irányítása
(1) Az európai politikai alapítvány alapszabálya meg kell, hogy feleljen a székhelye szerinti tagállamban alkalmazandó jogszabályoknak, és annak tartalmaznia kell legalább a következőkre kiterjedő rendelkezéseket:
a)
az alapítvány neve és logója, amelynek világosan megkülönböztethetőnek kell lennie bármely létező európai politikai párt és európai politikai alapítvány nevétől és logójától;
b)
az alapítvány székhelyének címe;
c)
az alapítvány törekvéseinek és céljainak ismertetése, amelyeknek összeegyeztethetőnek kell lenniük a 2. cikk 4. pontjában felsorolt feladatokkal;
d)
a 3. cikk (2) bekezdése f) pontjának megfelelően nyilatkozat arról, hogy az alapítvány nem törekszik haszonszerzésre;
e)
annak az európai politikai pártnak a neve, amelyhez a politikai alapítvány kapcsolódik, valamint a köztük fennálló formális kapcsolat ismertetése;
f)
az alapítvány testületeit felsoroló lista, megjelölve minden testület esetében annak hatáskörét, feladatait és összetételét, valamint az e testületek tagjainak és vezetőinek kinevezésére és felmentésére vonatkozó részletes szabályokat;
g)
az alapítvány igazgatási és pénzügyi szervezete és eljárásai, részletesen ismertetve különösen az igazgatási, a pénzügyi és a jogi képviseleti hatáskörökkel felruházott testületeket és hivatalokat, valamint az éves elszámolások elkészítésére, jóváhagyására és ellenőrzésére vonatkozó szabályokat;
h)
az alapítvány alapszabályának módosítására vonatkozó belső eljárás; és
i)
az alapítvány - mint európai politikai alapítvány - önkéntes feloszlása esetén követendő belső eljárás.
(2) A székhely szerinti tagállam további követelményeket írhat elő az alapszabályra vonatkozóan, feltéve, hogy ezen további követelmények e rendelettel nem összeegyeztethetetlenek.
6. cikk
Az európai politikai pártokkal és európai politikai alapítványokkal foglalkozó hatóság
(1) Az európai politikai pártok és európai politikai alapítványok e rendelet szerinti bejegyzése, ellenőrzése és szankcionálása céljából létrejön egy, az európai politikai pártokkal és európai politikai alapítványokkal foglalkozó hatóság (a továbbiakban: a Hatóság).
(2) A Hatóság jogi személy. A Hatóság független, és feladatait e rendelettel teljes összhangban látja el.
A Hatóság dönt az európai politikai pártok és európai politikai alapítványok bejegyzéséről és nyilvántartásból való törléséről az e rendeletben előírt eljárásoknak és feltételeknek megfelelően. A Hatóság ezen túlmenően rendszeresen ellenőrzi, hogy a bejegyzett európai politikai pártok és európai politikai alapítványok folyamatosan megfelelnek-e a 3. cikkben a bejegyzésre vonatkozóan előírt feltételeknek, illetve a 4. cikk (1) bekezdésének a), b) és d)-f) pontjában és az 5. cikk (1) bekezdésének a)-e) és g) pontjában az irányítás tekintetében előírt rendelkezéseknek.
A Hatóság a határozataiban maradéktalanul figyelembe veszi az egyesülés szabadságához való alapvető jogot és annak szükségességét, hogy Európában a politikai pártok pluralizmusa biztosított legyen.
A Hatóságot az igazgatója képviseli, aki a Hatóság nevében hozza meg a Hatóság valamennyi határozatát.
(3) A Hatóság igazgatóját az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság (a továbbiakban együttesen: kinevezésre jogosult hatóság) nyílt pályázati felhívást követően az e három intézmény főtitkáraiból álló kiválasztási bizottság által előterjesztett javaslatok alapján, közös megegyezéssel nevezi ki ötéves, nem megújítható időszakra.
A Hatóság igazgatóját személyes és szakmai kvalitásai alapján választják ki. A Hatóság igazgatója nem lehet az Európai Parlament képviselője, nem rendelkezhet választáson nyert mandátummal, és nem lehet valamely európai politikai párt vagy európai politikai alapítvány jelenlegi vagy volt alkalmazottja. A kiválasztott igazgató tekintetében nem állhat fenn összeférhetetlenség az igazgatóként végzett feladatai és bármely más, különösen az e rendelet rendelkezéseinek alkalmazásával kapcsolatban végzett hivatali feladatai között.
Amennyiben az igazgatói tisztség lemondás, nyugdíjba vonulás, felmentés vagy elhalálozás miatt megüresedik, úgy betöltéséről ugyanezen eljárás szerint kell gondoskodni.
A megbízatás lejárta vagy önkéntes lemondása esetén a távozó igazgató az új igazgató hivatalba lépéséig ellátja feladatait.
Ha a Hatóság igazgatója már nem felel meg a feladatai ellátása tekintetében előírt feltételeknek, akkor az első albekezdésben említett három intézmény közül legalább kettő közös megegyezésével és az első albekezdésben említett kiválasztási bizottság által - saját kezdeményezésére vagy a fent nevezett három intézmény egyikének felkérésére - készített jelentés alapján felmenthető tisztségéből.
A Hatóság igazgatója hivatali feladatainak ellátása során függetlenséget élvez. A Hatóság nevében fellépő igazgató egyetlen intézménytől, kormánytól, bármely egyéb testülettől, hivataltól vagy ügynökségtől sem kérhet vagy fogadhat el utasításokat. A Hatóság igazgatójának tartózkodnia kell a feladatai jellegével összeegyeztethetetlen minden cselekménytől.
Az igazgató tekintetében az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közösen gyakorolja a 259/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendeletben (13) meghatározott, az Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzata (valamint az Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek) által a kinevezésre jogosult hatóságra ruházott hatásköröket. A három intézmény az igazgató kinevezésére és felmentésére vonatkozó határozatok sérelme nélkül megállapodhat egymással abban, hogy a kinevezésre jogosult hatóságra ruházott többi hatáskör gyakorlását részben vagy teljesen a három intézmény egyikére bízza.
A kinevezésre jogosult hatóság az igazgatót más feladatok ellátásával is megbízhatja azzal a feltétellel, hogy azok nem összeegyeztethetetlenek a Hatóság igazgatói tisztségéből fakadó munkaterhével, semmiképpen nem vezetnek összeférhetetlenséghez, és nem veszélyeztetik az igazgató teljes függetlenségét.
(4) A Hatóság fizikai elhelyezésére az Európai Parlamentben kerül sor, és az Európai Parlament gondoskodik a Hatóság szükséges hivatali helyiségekkel és az igazgatást támogató létesítményekkel való ellátásáról.
(5) A Hatóság igazgatójának munkáját az Unió egy vagy több intézményének személyi állományába tartozó alkalmazottak segítik. Amikor ezen alkalmazottak a Hatóság számára végzik munkájukat, kizárólag a Hatóság igazgatójának irányítása alatt járnak el.
Az alkalmazottak kiválasztása nem vezethet összeférhetetlenséghez a Hatóságnál végzett feladataik és bármely más hivatali feladatuk között, és ezen alkalmazottaknak tartózkodniuk kell a feladataik jellegével összeegyeztethetetlen minden cselekménytől.
(6) A Hatóság a feladatai ellátásához szükséges bármely igazgatási intézkedésről megállapodásokat köt az Európai Parlamenttel és szükség esetén más intézményekkel, így különösen a (4), (5) és (8) bekezdés szerint biztosított alkalmazottakra, szolgáltatásokra és támogatásra vonatkozó megállapodásokat.
(7) A Hatóság kiadásaira vonatkozó előirányzatokat az Európai Unió általános költségvetésének az Európai Parlamentre vonatkozó szakaszában, külön jogcím alatt kell szerepeltetni. Az előirányzatoknak elégségeseknek kell lenniük ahhoz, hogy biztosítsák a Hatóság teljes és független működését. A Hatóság előzetes költségvetési tervezetét a Hatóság igazgatójának az Európai Parlament elé kell terjesztenie, és e tervezetet nyilvánosságra kell hozni. Ezen előirányzatok tekintetében az engedélyezésre jogosult tisztviselő feladatkörét az Európai Parlament a Hatóság igazgatójára ruházza.
(8) Az 1. sz. tanácsi rendelet (14) a Hatóságra alkalmazandó.
A Hatóság és a nyilvántartás működéséhez szükséges fordítási szolgáltatásokat az Európai Unió Intézményeinek Fordítóközpontja nyújtja.
(9) A Hatóság és az Európai Parlament engedélyezésre jogosult tisztviselője megosztja egymással mindazokat az információkat, amelyek e rendelet alapján saját feladataik ellátásához szükségesek.
(10) Az igazgató évente jelentést terjeszt az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság elé a Hatóság tevékenységéről.
(11) Az Európai Unió Bírósága az EUMSZ 263. cikkével összhangban megvizsgálja a Hatóság határozatainak jogszerűségét, és az EUMSZ 268. és 340. cikkével összhangban hatáskörrel rendelkezik a Hatóság által esetlegesen okozott károk miatti kártérítési vitákban. Ha a Hatóság elmulasztja az e rendelet által előírt valamely határozat meghozatalát, akkor az EUMSZ 265. cikkével összhangban mulasztás megállapítása iránti kereset indítható vele szemben az Európai Unió Bírósága előtt.
7. cikk
Az európai politikai pártok és alapítványok nyilvántartása
(1) A Hatóság nyilvántartást hoz létre és vezet az európai politikai pártokról és az európai politikai alapítványokról. A nyilvántartásba vett információkat a 32. cikkben foglaltakkal összhangban online hozzáférhetővé kell tenni.
(2) A nyilvántartás megfelelő működésének biztosítása érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 36. cikknek megfelelően és e rendelet irányadó rendelkezéseinek hatályán belül felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az alábbiak tekintetében:
a)
a Hatóság által nyilvántartott azon adatok és bizonylatok, amelyek tekintetében a nyilvántartás illetékes adattárnak minősül, és amelyek között szerepelnie kell az európai politikai pártok vagy európai politikai alapítványok alapszabályainak, a 8. cikk (2) bekezdésével összhangban a bejegyzésre irányuló kérelmek részeként benyújtott bármely egyéb dokumentumnak, a székhely szerinti tagállamtól származó, a 15. cikk (2) bekezdésében említett bármely egyéb dokumentumnak, valamint az igazgatási, pénzügyi és jogi képviseleti hatáskörrel felruházott, a 4. cikk (1) bekezdésének f) pontjában és az 5. cikk (1) bekezdésének g) pontjában említett testületek tagjaiként vagy tisztségviselőiként tevékenykedő személyekre vonatkozó információknak;
b)
az e bekezdés a) pontjában említett, a nyilvántartás részét képező azon anyagok, amelyek jogszerűségét a Hatóság által az e rendelet szerint fennálló hatásköre értelmében létrehozott nyilvántartás igazolja. A Hatóság nem illetékes annak ellenőrzése tekintetében, hogy valamely európai politikai párt vagy európai politikai alapítvány teljesíti-e a székhely szerinti tagállam által a 4. és 5. cikk, valamint a 14. cikk (2) bekezdése alapján az adott párt vagy alapítvány számára előírt, és az e rendeletben foglalt kötelezettségeken és követelményeken túlmenő további kötelezettségeket és követelményeket.
(3) A Bizottság végrehajtási jogi aktusokban részletesen meghatározza a nyilvántartás során alkalmazandó nyilvántartási számok rendszerét és azokat a szabványosított formátumú nyilvántartási kivonatokat, amelyeket a nyilvántartásból kérésre harmadik felek rendelkezésére kell bocsátani, kitérve többek között a levelek és a dokumentumok tartalmára is. E kivonatok az igazgatási, pénzügyi és jogi képviseleti hatáskörrel felruházott, a 4. cikk (1) bekezdésének f) pontjában és az 5. cikk (1) bekezdésének g) pontjában említett testületek tagjaiként vagy tisztségviselőiként eljáró személyek azonosításán kívül más személyes adatokat nem tartalmazhatnak. E végrehajtási jogi aktusokat a 37. cikkben említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.
8. cikk
Bejegyzés iránti kérelem
(1) A bejegyzésre irányuló kérelmet a Hatósághoz kell benyújtani. Európai politikai alapítvány bejegyzésére irányuló kérelem kizárólag azon az európai politikai párton keresztül nyújtható be, amelyhez a kérelmező formálisan kapcsolódik.
(2) A kérelemhez a következőket kell csatolni:
a)
azokat a dokumentumokat, amelyek igazolják, hogy a kérelmező megfelel a 3. cikkben foglalt feltételeknek, többek között egy szabványosított formában tett hivatalos nyilatkozatot a mellékletben előírt formában;
b)
a párt vagy alapítvány alapszabályát, amely tartalmazza a 4. és 5. cikkben előírt rendelkezéseket, közöttük a vonatkozó mellékleteket, valamint - adott esetben - a székhely szerinti tagállamtól származó, a 15. cikk (2) bekezdésében említett nyilatkozatot.
(3) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 36. cikkel összhangban és az e rendeletben foglalt irányadó rendelkezések hatályán belül felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el annak érdekében, hogy:
a)
meghatározzon a (2) bekezdéssel kapcsolatos bármely kiegészítő tájékoztatást vagy bizonylatot, amely szükséges ahhoz, hogy a Hatóság maradéktalanul elláthassa a nyilvántartás működtetésével összefüggésben e rendelet által rá ruházott feladatait;
b)
módosítsa a mellékletben szereplő szabványosított formában tett hivatalos nyilatkozatot azon konkrét adatok tekintetében, amelyeket a kérelmezőnek szükség esetén fel kell tüntetnie annak biztosítása érdekében, hogy elégséges információ álljon rendelkezésre az aláíróval, annak meghatalmazásával, valamint azon európai politikai párttal vagy európai politikai alapítvánnyal kapcsolatosan, amelynek képviseletére a nyilatkozattétel céljára meghatalmazást kapott.
(4) A kérelem részeként a Hatósághoz benyújtott dokumentumokat a 32. cikkben említett honlapon azonnal közzé kell tenni.
9. cikk
A kérelem elbírálása és a Hatóság határozata
(1) A Hatóság megvizsgálja a kérelmet annak megállapítása érdekében, hogy a kérelmező teljesíti-e a 3. cikkben a bejegyzés tekintetében előírt feltételeket, és hogy az alapszabály tartalmazza-e a 4. és 5. cikkben előírt rendelkezéseket.
(2) A Hatóság a kérelmezőt bejegyző határozatot hoz, kivéve, ha megállapítja, hogy a kérelmező nem teljesíti a 3. cikkben a bejegyzés tekintetében előírt feltételeket, vagy hogy az alapszabály nem tartalmazza a 4. és 5. cikkben előírt rendelkezéseket.
A Hatóság a bejegyzés iránti kérelem kézhezvételét követő egy hónapon belül, illetve - amennyiben a 15. cikk (4) bekezdésében előírt eljárások alkalmazandók - a bejegyzés iránti kérelem kézhezvételét követő négy hónapon belül közzéteszi a kérelmező bejegyzésére vonatkozó határozatát.
Hiányos kérelem esetén a Hatóság felhívja a kérelmezőt, hogy haladéktalanul nyújtsa be a szükséges további információkat. A második albekezdésben előírt határidő számítása csak attól a naptól kezdődik, amelyen a Hatóság a hiánytalan kérelmet kézhez veszi.
(3) A 8. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett szabványosított formában tett hivatalos nyilatkozatot a Hatóságnak elégségesnek kell tekintenie annak megállapítására, hogy a kérelmező megfelel-e az adott esettől függően a 3. cikk (1) bekezdésének c) pontjában vagy a 3. cikk (2) bekezdésének c) pontjában meghatározott feltételeknek.
(4) A Hatóságnak a kérelmezőt bejegyző határozatát, az érintett párt vagy alapítvány alapszabályával együtt közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában. A Hatóságnak a bejegyzést megtagadó határozatát a kérelem elutasításának részletes indokolásával együtt közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.
(5) A 8. cikk (2) bekezdésnek megfelelően a bejegyzési kérelem részeként benyújtott dokumentumok vagy alapszabály bármely módosításáról értesíteni kell a Hatóságot, amely az adott esettől függően a 15. cikk (2) és (4) bekezdésében előírt eljárásokkal összhangban frissíti a nyilvántartást.
(6) Az európai politikai párt tagpártjainak a 4. cikk (2) bekezdésének megfelelően a párt alapszabályához csatolt listájának naprakésszé tett változatát évente el kell küldeni a Hatóságnak. Minden olyan változásról, amelynek következtében egy európai politikai párt esetleg már nem felel meg a 3. cikk (1) bekezdésének b) pontjában előírt feltételnek, a változás bekövetkeztétől számított négy héten belül értesíteni kell a Hatóságot.
10. cikk
A bejegyzésre vonatkozó feltételek és követelmények betartásának ellenőrzése
(1) A Hatóság a (3) bekezdésben előírt eljárás sérelme nélkül rendszeresen ellenőrzi, hogy a bejegyzett európai politikai pártok és az európai politikai alapítványok továbbra is megfelelnek-e a 3. cikkben a bejegyzésre vonatkozóan meghatározott feltételeknek, illetve a 4. cikk (1) bekezdésének a), b) és d)-f) pontjában és az 5. cikk (1) bekezdésének a)-e) és g) pontjában az irányítás tekintetében előírt rendelkezéseknek.
(2) Amennyiben a Hatóság megállapítja, hogy az (1) bekezdésben említett, bejegyzésre vonatkozó feltételek vagy irányításra vonatkozó rendelkezések bármelyike - kivéve a 3. cikk (1) bekezdésének c) pontjában és a 3. cikk (2) bekezdésének c) pontjában említett feltételeket - a továbbiakban már nem teljesül, úgy erről értesíti az érintett európai politikai pártot vagy alapítványt.
(3) Az Európai Parlament, a Tanács vagy a Bizottság kérelmet nyújthat be a Hatósághoz annak ellenőrzése iránt, hogy valamely konkrét európai politikai párt vagy európai politikai alapítvány megfelel-e a 3. cikk (1) bekezdésének c) pontjában és a 3. cikk (2) bekezdésének c) pontjában említett feltételeknek. Ilyen esetekben, valamint a 16. cikk (3) bekezdésének a) pontjában említett esetekben a Hatóság felkéri a 11. cikknek megfelelően létrehozott bizottságot - a független kiemelkedő személyekből álló bizottságot - hogy nyilvánítson véleményt az adott ügyben. A bizottságnak két hónapon belül véleményt kell nyilvánítania.
Abban az esetben, ha a Hatóság olyan tényekről szerez tudomást, amelyek alapján kétségek merülhetnek fel afelől, hogy valamely konkrét európai politikai párt vagy európai politikai alapítvány megfelel-e a 3. cikk (1) bekezdésének c) pontjában és a 3. cikk (2) bekezdésének c) pontjában említett feltételeknek, a Hatóság erről tájékoztatja az Európai Parlamentet, a Tanácsot és a Bizottságot annak lehetővé tétele céljából, hogy bármelyikük előterjeszthesse az ellenőrzésre vonatkozóan az első albekezdésben említett kérelmet. Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság az első albekezdésben foglaltak sérelme nélkül, a fent nevezett tájékoztatás kézhezvételétől számított két hónapon belül jelzi szándékát.
Az első és a második albekezdésben foglalt eljárások az európai parlamenti választásokat megelőző két hónap folyamán nem kezdeményezhetők.
A Hatóság a bizottság véleményét figyelembe véve határoz a szóban forgó európai politikai pártnak vagy európai politikai alapítványnak a nyilvántartásból való törléséről. A Hatóság határozatát megfelelően indokolni kell.
A Hatóság a 3. cikk (1) bekezdésének c) pontjában vagy a 3. cikk (2) bekezdésének c) pontjában előírt feltételeknek való megfelelés hiányára hivatkozva csak akkor hozhat a nyilvántartásból való törlésre vonatkozó határozatot, ha a nevezett feltételek megsértése nyilvánvaló és súlyos. E határozatot a (4) bekezdésben foglalt eljárás keretében kell meghozni.
(4) A Hatóság azon határozatáról, hogy egy európai politikai pártot vagy európai politikai alapítványt a 3. cikk (1) bekezdésének c) pontjában vagy a 3. cikk (2) bekezdésének c) pontjában előírt feltételek tiszteletben tartásának nyilvánvaló és súlyos megsértése miatt töröl a nyilvántartásból, értesíteni kell az Európai Parlamentet és a Tanácsot. A határozat csak akkor lép hatályba, ha a határozatról szóló értesítésnek az Európai Parlament és a Tanács számára történő megküldésétől számított három hónapon belül nem érkezik kifogás az Európai Parlament és a Tanács részéről, illetve ha ezen időtartam leteltét megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács tájékoztatta a Hatóságot arról, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament és a Tanács kifogása esetén az európai politikai párt vagy alapítvány továbbra is bejegyezve marad.
Az Európai Parlament és a Tanács a határozat ellen csak olyan okokból emelhet kifogást, amelyek a 3. cikk (1) bekezdésének c) pontjában és a 3. cikk (2) bekezdésének c) pontjában említett, a bejegyzésre vonatkozó feltételek teljesülésének értékelésével függnek össze.
Az érintett európai politikai pártot vagy európai politikai alapítványt tájékoztatni kell arról, hogy a Hatóság által hozott, a nyilvántartásból való törlésre vonatkozó határozat ellen kifogást emeltek.
Az Európai Parlament és a Tanács a Szerződésekkel összhangban meghatározott saját döntéshozatali szabályaiknak megfelelően foglalnak állást. Minden kifogást megfelelően indokolni kell, és nyilvánosságra kell hozni.
(5) Amennyiben a Hatóság arra vonatkozó határozata ellen, hogy egy európai politikai pártot vagy egy európai politikai alapítványt töröl a nyilvántartásból, nem emeltek kifogást a (4) bekezdésben említett eljárás szerint, úgy e határozatot a nyilvántartásból való törlés részletes indokolásával együtt közzé kell tenni az Európai Unó Hivatalos Lapjában, és a határozat három hónappal e közzététel napját követően lép hatályba.
(6) Az európai politikai alapítványt automatikusan megfosztják e jogállásától, amennyiben az európai politikai pártot, amelyhez kapcsolódik, törlik a nyilvántartásból.
11. cikk
A független kiemelkedő személyek bizottsága
(1) Létrejön a független kiemelkedő személyek bizottsága. A bizottság hat tagból áll, akik közül kettőt az Európai Parlament, kettőt a Tanács és kettőt a Bizottság jelöl ki. A bizottság tagjait személyes és szakmai kvalitásaik alapján választják ki. E személyek nem lehetnek európai parlamenti képviselők, a Tanács vagy a Bizottság tagjai, választásokon nyert mandátummal felruházott képviselők, az Európai Unió tisztviselői vagy egyéb alkalmazottai, sem pedig európai politikai pártok, illetve európai politikai alapítványok jelenlegi vagy korábbi alkalmazottai.
A bizottság tagjai feladataik ellátása során teljes mértékben függetlenek. Egyetlen intézménytől, kormánytól, egyéb szervtől, hivataltól vagy ügynökségtől sem kérhetnek vagy fogadhatnak el utasításokat, és tartózkodnak minden, feladataik jellegével összeegyeztethetetlen cselekedettől.
A bizottság tagságát legkésőbb minden európai parlamenti választás utáni első európai parlamenti ülés végét követő hat hónapon belül meg kell újítani. A tagok megbízatása nem megújítható.
(2) A bizottság maga fogadja el saját eljárási szabályzatát. A bizottság elnökét a tagok e szabályzat alapján választják meg maguk közül. A bizottság titkárságát és finanszírozását az Európai Parlament biztosítja. A titkárság a bizottság kizárólagos irányítása alatt jár el.
(3) A bizottság a Hatóság kérésére véleményt nyilvánít a 3. cikk (1) bekezdésének c) pontjában és a 3. cikk (2) bekezdésének c) pontjában említett uniós alapértékek európai politikai párt vagy európai politikai alapítvány általi bármely esetleges nyilvánvaló és súlyos megsértéséről. A bizottság e célból kérheti bármilyen releváns dokumentum vagy bizonyíték átadását a Hatóságtól, az Európai Parlamenttől, az érintett európai politikai párttól vagy európai politikai alapítványtól, egyéb politikai pártoktól, politikai alapítványoktól vagy más érdekeltektől, valamint kérheti ezek képviselőinek meghallgatását.
A bizottság véleményeiben teljes mértékben figyelembe veszi az egyesülés szabadságához való alapvető jogot és annak szükségességét, hogy Európában a politikai pártok pluralizmusa biztosított legyen.
A bizottság által megfogalmazott véleményeket haladéktalanul nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenni.
III. FEJEZET
AZ EURÓPAI POLITIKAI PÁRTOK ÉS AZ EURÓPAI POLITIKAI ALAPÍTVÁNYOK JOGÁLLÁSA
12. cikk
Jogi személyiség
Az európai politikai pártok és az európai politikai alapítványok európai jogi személyiséggel rendelkeznek.
13. cikk
Jog általi elismerés és jogképesség
Az európai politikai pártok és az európai politikai alapítványok jogilag elismertek és jogképesek az összes tagállamban.
14. cikk
Alkalmazandó jog
(1) Az európai politikai pártokra és az európai politikai alapítványokra e rendelet rendelkezései alkalmazandók.
(2) Az e rendelet által nem szabályozott kérdések tekintetében vagy a rendelet által csak részben szabályozott kérdések esetében e kérdések azon aspektusai tekintetében, amelyekre e rendelet nem terjed ki, az európai politikai pártokra és az európai politikai alapítványokra a székhelyük szerinti tagállam nemzeti jogának megfelelő rendelkezései alkalmazandók.
Az európai politikai pártok és az európai politikai alapítványok más tagállamokban kifejtett tevékenységeire az illető tagállamok vonatkozó nemzeti jogszabályai alkalmazandók.
(3) Az e rendelet, illetve a (2) bekezdés szerint alkalmazandó rendelkezések által nem szabályozott kérdések tekintetében vagy az ezek által csak részben szabályozott kérdések esetében e kérdések azon aspektusai tekintetében, amelyekre ezek nem terjednek ki, az európai politikai pártokra és az európai politikai alapítványokra a párt vagy alapítvány alapszabályának rendelkezései alkalmazandók.
15. cikk
Az európai jogi személyiség megszerzése
(1) Az európai politikai párt és az európai politikai alapítvány a Hatóságnak a bejegyzésükről szóló, 9. cikk szerinti határozatának az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzététele napján szerez európai jogi személyiséget.
(2) Amennyiben valamely tagállam, amelyben az európai politikai pártként vagy európai politikai alapítványként való bejegyzését kérelmező párt vagy alapítvány székhellyel rendelkezik, előírja azt, akkor a 8. cikk szerint benyújtott kérelemhez csatolni kell az adott tagállam nyilatkozatát, amely igazolja, hogy a kérelmező eleget tett a kérelmezéshez szükséges valamennyi alkalmazandó nemzeti követelménynek, és hogy alapszabálya megfelel a 14. cikk (2) bekezdésének első albekezdésében említett alkalmazandó jognak.
(3) Abban az esetben, ha a kérelmező valamely tagállam joga szerint jogi személyiséggel rendelkezik, ennek a tagállamnak az európai jogi személyiség megszerzését úgy kell tekintenie, hogy a nemzeti jogi személy jogutódnak minősülő európai jogi személlyé alakul át. Az utóbbi teljes mértékben megőrzi a jogelődnek minősülő nemzeti jogi személy már meglévő jogait és kötelezettségeit, a nemzeti jogi személy pedig megszűnik. Az érintett tagállam nem alkalmazhat túlságosan korlátozó jellegű feltételeket az ilyen átalakulással összefüggésben. A kérelmező mindaddig megőrzi székhelyét az adott tagállamban, amíg közzé nem teszik a határozatot a 9. cikkel összhangban.
(4) Amennyiben az a tagállam, amelyben a kérelmező székhellyel bír, ezt előírja, a Hatóság csak a tagállammal folytatott konzultációt követően határozza meg az (1) bekezdésben említett közzététel időpontját.
16. cikk
Az európai jogi személyiség megszűnése
(1) Az európai politikai párt vagy európai politikai alapítvány a Hatóságnak a nyilvántartásból való törlésről szóló, az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett határozata hatálybalépésének időpontjában elveszíti európai jogi személyiségét. Ha az érintett európai politikai párt vagy európai politikai alapítvány nem kérelmez rövidebb határidőt, a határozat e közzétételt követően három hónappal lép hatályba.
(2) Az európai politikai pártot vagy az európai politikai alapítványt a Hatóság határozatával az alábbi esetekben törölni kell a nyilvántartásból:
a)
a 10. cikk (2)-(5) bekezdése szerint elfogadott határozat következményeként;
b)
a 10. cikk (6) bekezdésében foglalt körülmények fennállása esetén;
c)
az érintett európai politikai párt vagy európai politikai alapítvány kérésére; vagy
d)
az e cikk (3) bekezdése első albekezdésének b) pontjában említett esetekben.
(3) Ha valamely európai politikai párt vagy európai politikai alapítvány súlyosan megszegte a 14. cikk (2) bekezdésének első albekezdése értelmében alkalmazandó nemzeti jog szerinti kötelezettségeket, a székhely szerinti tagállam a nyilvántartásból való törlésre irányuló, megfelelő indokolással ellátott kérelemmel fordulhat a Hatósághoz, amelyben pontosan és kimerítően fel kell sorolnia a jogellenes cselekményeket és az egyes, be nem tartott nemzeti előírásokat. Ilyen esetben a Hatóság:
a)
a kizárólag vagy túlnyomó részben az EUSZ 2. cikkében kinyilvánított uniós alapértékek tiszteletben tartásával kapcsolatos ügyek esetében a 10. cikk (3) bekezdésével összhangban ellenőrzési eljárást kezdeményez. A 10. cikk (4), (5) és (6) bekezdése szintén alkalmazandó;
b)
bármely más ügy esetében, és amennyiben a tagállam indokolással ellátott kérelme megerősíti, hogy minden nemzeti jogorvoslati lehetőséget kimerítettek, úgy határoz, hogy az érintett európai politikai pártot és európai politikai alapítványt törli a nyilvántartásból.
Ha valamely európai politikai párt vagy európai politikai alapítvány súlyosan megszegte a 14. cikk (2) bekezdésének második albekezdése értelmében alkalmazandó nemzeti jog szerinti kötelezettségeket, és amennyiben az ügy kizárólag vagy túlnyomó részben az EUSZ 2. cikkében kinyilvánított uniós alapértékek tiszteletben tartásával kapcsolatos, az érintett tagállam e bekezdés első albekezdésével összhangban kérelemmel fordulhat a Hatósághoz. A Hatóság e bekezdés első albekezdésének a) pontja szerint jár el.
A Hatóság valamennyi esetben indokolatlan késedelem nélkül jár el. A Hatóság tájékoztatja az érintett tagállamot és az érintett európai politikai pártot vagy európai politikai alapítványt a nyilvántartásból való törlésre irányuló indokolással ellátott kérelmet követően tett lépésekről.
(4) A Hatóság meghatározza az (1) bekezdésben említett közzététel időpontját, miután konzultált azzal a tagállammal, amelyben az európai politikai párt vagy európai politikai alapítvány székhelye található.
(5) Ha az érintett európai politikai párt vagy európai politikai alapítvány a székhelye szerinti tagállam joga alapján jogi személyiséget szerez, ezt a tagállamnak úgy kell tekintenie, hogy az európai jogi személyiség olyan nemzeti jogi személlyé alakul, amely teljes mértékben megőrzi a jogelődnek minősülő európai jogalany már meglévő jogait és kötelezettségeit. A szóban forgó tagállam nem alkalmazhat túlságosan korlátozó jellegű feltételeket az ilyen átalakulással összefüggésben.
(6) Ha az európai politikai párt vagy európai politikai alapítvány nem szerez jogi személyiséget a székhelye szerinti tagállam joga alapján, akkor az európai politikai pártot vagy az európai politikai alapítványt e tagállam alkalmazandó jogával összhangban fel kell számolni. Az érintett tagállam előírhatja, hogy a felszámolást előzze meg a nemzeti jogi személyiségnek az érintett pár vagy alapítvány általi megszerzése, az (5) bekezdéssel összhangban.
(7) Az érintett tagállamnak az (5) és (6) bekezdésben említett valamennyi helyzetben biztosítania kell a 3. cikkben említett, nonprofit jellegre vonatkozó feltétel teljes tiszteletben tartását. A Hatóság, valamint az Európai Parlament engedélyezésre jogosult tisztviselője - különösen az Európai Unió általános költségvetéséből kapott források és a 27. cikkel összhangban kiszabott pénzügyi szankciók behajtásának biztosítása érdekében - megállapodhat az érintett tagállammal az európai jogi személyiség megszüntetésének módozatairól.
IV. FEJEZET
FINANSZÍROZÁSI RENDELKEZÉSEK
17. cikk
A finanszírozás feltételei
(1) Az e rendeletben meghatározott feltételek és eljárások alapján bejegyzett európai politikai párt, amely legalább egy tagja által képviselteti magát az Európai Parlamentben, és amelyre a költségvetési rendelet 106. cikkének (1) bekezdésében említett kizárást okozó helyzetek egyike sem vonatkozik, az Európai Unió általános költségvetéséből nyújtott finanszírozásért folyamodhat az Európai Parlament engedélyezésre jogosult tisztviselője által közzétett hozzájárulási felhívásban foglalt feltételeknek megfelelően.
(2) Az az európai politikai alapítvány, amely az (1) bekezdés szerint finanszírozás iránti kérelem benyújtására jogosult európai politikai párthoz kapcsolódik, amelyet az e rendeletben meghatározott feltételek és eljárások alapján bejegyeztek, és amelyre a költségvetési rendelet 106. cikkének (1) bekezdésében említett kizárást okozó helyzetek egyike sem vonatkozik, az Európai Unió általános költségvetéséből nyújtott finanszírozásért folyamodhat az Európai Parlament engedélyezésre jogosult tisztviselője által közzétett pályázati felhívásban foglalt feltételeknek megfelelően.
(3) Az Európai Unió költségvetéséből nyújtott finanszírozásra való jogosultságnak az e cikk (1) bekezdése és a 3. cikk (1) bekezdésének b) pontja szerinti meghatározása, valamint a 19. cikk (1) bekezdésének alkalmazása céljából egy európai parlamenti képviselő csak egy európai politikai párt tagjának tekinthető, amely adott esetben az a párt, amelyhez a képviselő nemzeti vagy regionális politikai pártja a finanszírozási kérelem benyújtására rendelkezésre álló időszak utolsó napján kapcsolódik.
(4) Az Európai Unió általános költségvetéséből nyújtott pénzügyi hozzájárulás vagy támogatás európai politikai párt esetében nem haladhatja meg a párt költségvetésében feltüntetett éves visszatéríthető kiadások 85 %-át, európai politikai alapítvány esetében pedig az alapítvány támogatható felmerült költségeinek 85 %-át. Az odaítélt uniós hozzájárulások fel nem használt részét az európai politikai pártok az odaítélést követő pénzügyi évben felhasználhatják visszatéríthető kiadások fedezésére. Az e pénzügyi évet követően fel nem használt összegeket a költségvetési rendeletnek megfelelően vissza kell fizettetni.
(5) A pénzügyi hozzájárulás formájában visszatéríthető kiadások a 21. és 22. cikkben rögzített keretek között az igazgatási kiadásokat, valamint a technikai segítségnyújtással, értekezletekkel, kutatással, határokon átnyúló rendezvényekkel, tanulmányokkal, tájékoztatással és kiadványokkal kapcsolatos kiadásokat és a kampányokhoz kötődő kiadásokat foglalják magukban.
18. cikk
Finanszírozás iránti kérelem
(1) Ahhoz, hogy az Európai Unió általános költségvetéséből finanszírozásban részesüljön, az e rendelet 17. cikke (1) vagy (2) bekezdésében foglalt feltételeknek megfelelő európai politikai pártnak vagy európai politikai alapítványnak a hozzájárulási vagy pályázati felhívás közzétételét követően kérelmet kell benyújtania az Európai Parlamenthez.
(2) A kérelem benyújtásakor az európai politikai pártnak és az európai politikai alapítványnak meg kell felelnie a 23. cikkben felsorolt kötelezettségeknek, és a kérelme benyújtásának napjától a pénzügyi év végéig vagy a hozzájárulás vagy támogatás tárgyát képező intézkedés végéig szerepelnie kell a nyilvántartásban, valamint nem sújthatja a 27. cikk (1) bekezdésében, illetve (2) bekezdése a) pontjának v. és vi. alpontjában foglalt szankciók egyike sem.
(3) Az európai politikai alapítvány kérelmének tartalmaznia kell az alapítvány éves munkaprogramját vagy cselekvési tervét.
(4) Az Európai Parlament engedélyezésre jogosult tisztviselője a hozzájárulási vagy pályázati felhívás lezárását követően három hónapon belül határozatot hoz, és a költségvetési rendeletnek megfelelően engedélyezi és kezeli a megfelelő előirányzatokat.
(5) Európai politikai alapítvány az Európai Unió általános költségvetéséből nyújtott finanszírozás iránti kérelmét kizárólag azon az európai politikai párton keresztül nyújthatja be, amelyhez kapcsolódik.
19. cikk
Odaítélési kritériumok és a finanszírozás elosztása
(1) A 18. cikknek megfelelően hozzájárulásban vagy támogatásban részesülő európai politikai pártok és európai politikai alapítványok számára rendelkezésre álló vonatkozó előirányzatokat évente, a következő elosztási kulcs alapján kell elosztani:
-
15 %-ot egyenlő részekben osztanak el a kedvezményezett európai politikai pártok között,
-
85 %-ot abban az arányban osztanak el a kedvezményezett európai politikai pártok között, amelyet képviselőik a választott európai parlamenti képviselők között képviselnek.
Ugyanezt az elosztási kulcsot kell alkalmazni a finanszírozás európai politikai alapítványok számára történő odaítélése során, európai politikai pártokkal való kapcsolatuk alapján.
(2) Az (1) bekezdésben említett elosztás azon választott európai parlamenti képviselők számán alapul, akik a finanszírozás iránti kérelmek benyújtására rendelkezésre álló időszak utolsó napján a kérelmet benyújtó európai politikai párt tagjai, figyelemmel a 17. cikk (3) bekezdésére is.
E napot követően a szám esetleges változásai nem érintik a finanszírozás európai politikai pártok vagy európai politikai alapítványok közötti elosztási arányait. Ez nem érinti a 17. cikk (1) bekezdésében meghatározott azon követelményt, hogy az európai politikai pártnak legalább egy képviselővel rendelkeznie kell az Európai Parlamentben.
20. cikk
Adományok és hozzájárulások
(1) Az európai politikai párt és az európai politikai alapítvány évente és adományozónként legfeljebb 18 000 EUR értékben adományokat fogadhat el természetes vagy jogi személyektől.
(2) Az európai politikai párt és az európai politikai alapítvány éves pénzügyi beszámolójának 23. cikk szerinti benyújtásakor egyúttal a támogatók listáját is továbbítja, az általuk nyújtott adományokkal együtt, megjelölve az egyes adományok jellegét és értékét. Ez a bekezdés az európai politikai pártok tagpártjai és az európai politikai alapítványok tagszervezetei által nyújtott hozzájárulásokra is alkalmazandó.
A természetes személyektől származó, 1 500 EUR értéket meghaladó, de legfeljebb 3 000 EUR értékű adományok esetében az érintett európai politikai pártnak vagy európai politikai alapítványnak jeleznie kell, hogy a megfelelő adományozók a 32. cikk (1) bekezdése e) pontjával összhangban hozzájárultak-e előzetesen írásban a nyilvánosságra hozatalhoz.
(3) Az európai politikai párt vagy európai politikai alapítvány által az európai parlamenti választásokat megelőző hat hónapos időszakon belül kapott adományokat hetente, írásban, a (2) bekezdésnek megfelelően be kell jelenteni a Hatóságnak.
(4) Az európai politikai párt vagy európai politikai alapítvány által elfogadott, 12 000 EUR-t meghaladó értékű egyedi adományokat késedelem nélkül, írásban, a (2) bekezdésben foglaltaknak megfelelően be kell jelenteni a Hatóságnak.
(5) Az európai politikai párt vagy az európai politikai alapítvány nem fogadhat el:
a)
névtelen adományokat vagy hozzájárulásokat;
b)
az Európai Parlamentben működő politikai csoportok költségvetéséből származó adományokat;
c)
valamely tagállam vagy harmadik ország hatóságától, illetve olyan vállalkozástól származó adományokat, amely felett ilyen hatóságától közvetlen vagy közvetett módon meghatározó befolyást gyakorolhat tulajdonjoga, pénzügyi részesedése vagy az adott vállalkozásra irányadó szabályok alapján; vagy
d)
harmadik országbeli magánszervezetektől vagy olyan harmadik országból származó magánszemélyektől származó adományokat, akik nem rendelkeznek szavazati joggal az európai parlamenti választásokon.
(6) Az európai politikai párt vagy az európai politikai alapítvány az e rendelet által tiltott adományokat azok kézhezvételétől számított 30 napon belül:
a)
visszajuttatja az adományozónak vagy bármely más, az adományozó megbízásából eljáró személynek; vagy
b)
ha az adományt nem lehetséges visszajuttatni, tájékoztatja a Hatóságot és az Európai Parlamentet. Az Európai Parlament engedélyezésre jogosult tisztviselője a költségvetési rendelet 78. és 79. cikkének megfelelően megállapítja a követelést, és beszedési megbízás kiállításával engedélyezi a beszedést. Az összeget az Európai Unió általános költségvetésének Európai Parlamentre vonatkozó szakaszában, általános bevételként kell szerepeltetni.
(7) Az európai politikai párt hozzájárulásokat fogadhat el tagjaitól. E hozzájárulások értéke nem haladhatja meg az adott európai politikai párt éves költségvetésének 40 %-át.
(8) Az európai politikai alapítvány hozzájárulásokat fogadhat el tagjaitól és attól az európai politikai párttól, amelyhez kapcsolódik. E hozzájárulások értéke nem haladhatja meg az adott európai politikai alapítvány éves költségvetésének 40 %-át, és e hozzájárulások nem származhatnak olyan forrásból, amelyet valamely európai politikai párt e rendelet szerint az Európai Unió általános költségvetéséből kapott.
A bizonyítás terhe az érintett európai politikai pártra hárul, amely pénzügyi kimutatásaiban világosan feltünteti a hozzá kapcsolódó európai politikai alapítvány számára nyújtott finanszírozás forrását.
(9) A (7) és (8) bekezdés sérelme nélkül, az európai politikai pártok és az európai politikai alapítványok hozzájárulásokat fogadhatnak el a tagjaik közé tartozó polgároktól, évente és tagonként legfeljebb 18 000 EUR értékben, amennyiben e hozzájárulásokat az érintett tagok saját nevükben adják.
Az első albekezdésben említett felső határ nem alkalmazandó, ha az érintett tag egyúttal az Európai Parlament, valamely nemzeti parlament vagy regionális parlament, illetve regionális közgyűlés választott képviselője.
(10) Minden, e rendelet értelmében nem engedélyezett hozzájárulást a (6) bekezdéssel összhangban vissza kell fizetni.
21. cikk
Kampányok finanszírozása az európai parlamenti választások keretében
(1) A második albekezdésre is figyelemmel, az európai politikai párt részére az Európai Unió általános költségvetéséből vagy bármely más forrásból biztosított finanszírozás felhasználható az európai politikai párt európai parlamenti választások keretében folytatott kampányának finanszírozására, amely választásokon a párt vagy annak tagjai a 3. cikk (1) bekezdésének d) pontja szerint részt vesznek.
Összhangban az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló okmány 8. cikkével (15), az európai parlamenti választások költségeinek finanszírozását és esetleges korlátozását a választásokon való részvételük mellett az összes politikai párt, jelölt és harmadik fél tekintetében minden tagállamban nemzeti rendelkezések szabályozzák.
(2) Az európai politikai pártok éves pénzügyi beszámolóikban világosan ilyen jellegű kiadásként tüntetik fel az (1) bekezdésben említett kampányokkal kapcsolatos kiadásokat.
22. cikk
Finanszírozási tilalom
(1) A 21. cikk (1) bekezdésének sérelme nélkül, a valamely európai politikai párt részére az Európai Unió általános költségvetéséből vagy bármely más forrásból biztosított finanszírozás nem használható fel más politikai párt, különösen nemzeti párt vagy jelölt közvetlen vagy közvetett finanszírozására. Ezekre a nemzeti politikai pártokra és jelöltekre továbbra is a nemzeti rendelkezések alkalmazandók.
(2) Az európai politikai alapítvány részére az Európai Unió általános költségvetéséből vagy bármely más forrásból biztosított finanszírozás kizárólag a 2. cikk 4. pontjában felsorolt alapítványi feladatok és az alapítvány alapszabályában az 5. cikk szerint meghatározott célokhoz közvetlenül kapcsolódó költségek finanszírozására használható fel. A finanszírozás különösen nem használható fel választások, politikai pártok vagy jelöltek vagy más alapítványok közvetlen vagy közvetett finanszírozására.
(3) Európai politikai párt és európai politikai alapítvány részére az Európai Unió általános költségvetéséből vagy bármely más forrásból biztosított finanszírozás nem használható fel népszavazási kampányok finanszírozására.
V. FEJEZET
ELLENŐRZÉS ÉS SZANKCIÓK
23. cikk
Számvitel, beszámolási és auditálási kötelezettségek
(1) Az európai politikai párt és az európai politikai alapítvány a pénzügyi év végétől számított legfeljebb hat hónapon belül benyújtja a Hatóság, illetve másolatban az Európai Parlament engedélyezésre jogosult tisztviselője és a székhely szerinti tagállam illetékes nemzeti kapcsolattartó pontja számára a következőket:
a)
a székhely szerinti tagállamában hatályos jogszabályok alapján elkészített, a bevételek és a kiadások, illetve az eszközök és kötelezettségek pénzügyi év eleji és pénzügyi év végi összegét bemutató éves pénzügyi beszámolóját és az azt kísérő megjegyzéseket, valamint az 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (16) 2. cikkében meghatározott nemzetközi számviteli standardoknak megfelelő éves pénzügyi beszámolóját;
b)
az éves pénzügyi beszámolókra vonatkozó, az éves pénzügyi beszámolók megbízhatóságát és az abban foglalt bevételek és kiadások jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, független testület vagy szakértő által készített külső audit jelentést; és
c)
az adományozók és hozzájárulók és az általuk nyújtott adományok, illetve hozzájárulások 20. cikk (2), (3) és (4) bekezdésének megfelelően bejelentett listáját.
(2) Amennyiben az európai politikai párt vagy az európai politikai alapítvány nemzeti politikai pártokkal, illetve nemzeti politikai alapítványokkal vagy más szervezetekkel közösen hajt végre kiadásokat, az európai politikai párt vagy európai politikai alapítvány által közvetlenül vagy e harmadik feleken keresztül viselt kiadásokat igazoló bizonylatokat az (1) bekezdésben említett éves pénzügyi beszámolóba kell foglalni.
(3) Az (1) bekezdés b) pontjában említett független testületeket vagy szakértőket az Európai Parlament választja ki, bízza meg és fizeti. E testületeknek és szakértőknek a székhelyük vagy telephelyük szerinti tagállam hatályos jogszabályai alapján elszámolások auditálására jogosultaknak kell lenniük.
(4) Az európai politikai pártok és európai politikai alapítványok kötelesek minden kért információt audit céljából a független testületek és szakértők rendelkezésére bocsátani.
(5) A független testületek, illetve szakértők tájékoztatják a Hatóságot és az Európai Parlament engedélyezésre jogosult tisztviselőjét, amennyiben az Unió pénzügyi érdekeit esetlegesen sértő jogellenes tevékenység, csalás vagy korrupció gyanúja merül fel. A Hatóság és az Európai Parlament engedélyezésre jogosult tisztviselője tájékoztatja erről az érintett nemzeti kapcsolattartó pontokat.
24. cikk
Az ellenőrzésre vonatkozó általános szabályok
(1) Az európai politikai pártok és az európai politikai alapítványok megfelelését az e rendelet szerinti kötelezettségeknek a Hatóság, az Európai Parlament engedélyezésre jogosult tisztviselője és az illetékes tagállamok egymással együttműködve ellenőrzik.
(2) A Hatóság ellenőrzi, hogy az európai politikai pártok és az európai politikai alapítványok megfelelnek-e az e rendelet alapján fennálló, különösen a 3. cikkel, a 4. cikk (1) bekezdésének a), b) és d)-f) pontjával, az 5. cikk (1) bekezdésének a)-e) és g) pontjával, a 9. cikk (5) és (6) bekezdésével, a 20., a 21. és a 22. cikkel kapcsolatos kötelezettségeiknek.
Az Európai Parlament engedélyezésre jogosult tisztviselője ellenőrzi, hogy az európai politikai pártok és az európai politikai alapítványok megfelelnek-e az e rendelet szerinti uniós finanszírozással kapcsolatos, a költségvetési rendelet szerinti kötelezettségeknek. Ezen ellenőrzés végrehajtása során az Európai Parlament megteszi a szükséges intézkedéseket az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalás megelőzése és az azok elleni küzdelem terén.
(3) A (2) bekezdés szerinti, a Hatóság és az Európai Parlament engedélyezésre jogosult tisztviselője által végzett ellenőrzés nem terjed ki az európai politikai pártok és az európai politikai alapítványok 14. cikk szerint alkalmazandó nemzeti jogból fakadó kötelezettségeknek való megfelelésére.
(4) Az európai politikai pártok és európai politikai alapítványok kötelesek minden olyan, a Hatóság, az Európai Parlament engedélyezésre jogosult tisztviselője, a Számvevőszék, az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) vagy a tagállamok által kért információt rendelkezésre bocsátani, amely szükséges az e rendelet értelmében általuk elvégzendő ellenőrzésekhez.
Kérelemre és a 20. cikknek való megfelelés ellenőrzése céljából az európai politikai pártok és európai politikai alapítványok kötelesek az egyéni tagoktól származó hozzájárulásokkal és az e tagok személyazonosságával kapcsolatos információkat a Hatóság rendelkezésére bocsátani. Ezenfelül a Hatóság adott esetben kötelezheti az európai politikai pártokat a választott képviselőiktől származó, aláírással ellátott megerősítő nyilatkozatok rendelkezésre bocsátására a 3. cikk (1) bekezdése b) pontjának első albekezdésében foglalt feltételnek való megfelelés ellenőrzése céljából.
25. cikk
Végrehajtás és ellenőrzés az uniós finanszírozás tekintetében
(1) Az európai politikai pártok és európai politikai alapítványok finanszírozására szolgáló előirányzatokat az éves költségvetési eljárás keretében kell meghatározni, és azokat e rendelettel és a költségvetési rendelettel összhangban kell végrehajtani.
A hozzájárulások és támogatások feltételeit az Európai Parlament engedélyezésre jogosult tisztviselője állapítja meg a hozzájárulási és pályázati felhívásban.
(2) Az Európai Unió általános költségvetéséből kapott finanszírozás és annak felhasználása felett a költségvetési rendeletnek megfelelően kell ellenőrzést gyakorolni.
Az ellenőrzést a 23. cikk (1) bekezdésének megfelelően külső és független audit révén végrehajtott éves tanúsítás alapján is el kell végezni.
(3) A Számvevőszék auditálási hatáskörét az EUMSZ 287. cikkével összhangban gyakorolja.
(4) Az e rendelet alapján finanszírozásban részesülő európai politikai pártok és európai politikai alapítványok a Számvevőszék kérésére annak rendelkezésére bocsátják a feladatai ellátásához szükséges valamennyi dokumentumot és információt.
(5) A hozzájárulásra vagy támogatásra vonatkozó határozatban vagy megállapodásban kifejezetten rendelkezni kell arról, hogy az Európai Unió általános költségvetéséből hozzájárulásban részesült európai politikai párt vagy az európai unió általános költségvetéséből támogatásban részesült európai politikai alapítvány auditálását a nyilvántartások ellenőrzése alapján és helyszíni ellenőrzés formájában az Európai Parlament és a Számvevőszék végzi.
(6) A Számvevőszék és az Európai Parlament engedélyezésre jogosult tisztviselője vagy bármely más, az Európai Parlament engedélyezésre jogosult tisztviselője által felhatalmazott külső testület elvégezheti azokat a vizsgálatokat és helyszíni ellenőrzéseket, amelyek a kiadások jogszerűségének és a hozzájárulásra vagy támogatásra vonatkozó határozat vagy megállapodás rendelkezései - továbbá európai politikai alapítvány esetében az alapítványi munkaprogram vagy tevékenységek - megfelelő végrehajtásának megállapításához szükségesek. A szóban forgó európai politikai párt vagy európai politikai alapítvány minden, e feladat elvégzéséhez szükséges dokumentumot vagy információt rendelkezésre bocsát.
(7) A 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletben (17) és a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendeletben (18) megállapított rendelkezéseknek és eljárásoknak megfelelően az OLAF-vizsgálatokat, köztük helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat végezhet annak megállapítása érdekében, hogy az e rendelet szerinti hozzájárulásokkal vagy támogatásokkal összefüggésben csalás, korrupció vagy bármely egyéb jogellenes tevékenység révén sérültek-e az Unió pénzügyi érdekei. Megfelelő esetben a vizsgálati megállapítások nyomán az Európai Parlament engedélyezésre jogosult tisztviselője visszafizettetésről határozhat.
26. cikk
Technikai támogatás
Az Európai Parlament által az európai politikai pártoknak nyújtott valamennyi technikai támogatás az egyenlő bánásmód elvén alapul. Az ilyen jellegű támogatás feltételei nem lehetnek kedvezőtlenebbek a hasonló segítségnyújtásban részesíthető más külső szervezeteknek és egyesületeknek biztosított technikai támogatás feltételeinél; a támogatást számla ellenében és pénzbeli ellentételezés fejében kell nyújtani.
27. cikk
Szankciók
(1) Az alábbi helyzetek bármelyikében a Hatóság a 16. cikkel összhangban úgy határoz, hogy szankcióként az európai politikai pártot vagy európai politikai alapítványt törli a nyilvántartásból:
a)
amennyiben a szóban forgó pártot vagy alapítványt a költségvetési rendelet 106. cikkének (1) bekezdésében meghatározott uniós pénzügyi érdekeket sértő jogellenes tevékenységben való részvétel miatt jogerősen elítélték;
b)
amennyiben a 10. cikk (2)-(5) bekezdéseiben meghatározott eljárásokkal összhangban megállapítást nyer, hogy már nem felel meg a 3. cikk (1) bekezdésének a), c) és e) pontjában, illetve a 3. cikk (2) bekezdésében meghatározott feltételek közül egynek vagy többnek; vagy
c)
amennyiben a nemzeti jogszabályok szerinti kötelezettségek teljesítésének súlyos elmulasztása miatt valamely tagállam által benyújtott, a nyilvántartásból való törlésre irányuló kérelem megfelel a 16. cikk (3) bekezdésének b) pontjában meghatározott követelményeknek.
(2) A Hatóság pénzügyi szankciót szab ki a következő helyzetekben:
a)
nem számszerűsíthető jogsértések esetében:
i.
a 9. cikk (5) vagy (6) bekezdésében foglalt követelmények be nem tartása esetén;
ii.
amennyiben az európai politikai párt vagy európai politikai alapítvány nem tesz eleget a 4. cikk (1) bekezdésének a), b) és d)-f) pontja, illetve az 5. cikk a), b), d) és e) pontja szerint vállalt kötelezettségeinek, illetve nem felel meg a 4. cikk (1) bekezdésének a), b) és d)-f) pontja, illetve az 5. cikk (1) bekezdésének a), b), d) és e) pontja szerint szolgáltatott adatoknak;
iii.
amennyiben az európai politikai párt vagy európai politikai alapítvány elmulasztja a 20. cikk (2) bekezdésének megfelelően benyújtani az adományozók és adományaik listáját, vagy amennyiben az adományokat elmulasztja a 20. cikk (3) és (4) bekezdésének megfelelően bejelenteni;
iv.
amennyiben az európai politikai párt vagy európai politikai alapítvány megszegte a 23. cikk (1) bekezdésében vagy a 24. cikk (4) bekezdésében megállapított kötelezettségeit;
v.
amennyiben az európai politikai pártot vagy európai politikai alapítványt a költségvetési rendelet 106. cikkének (1) bekezdésében meghatározott uniós pénzügyi érdekeket sértő jogellenes tevékenységben való részvétel miatt jogerősen elítélték;
vi.
amennyiben az európai politikai párt vagy európai politikai alapítvány bármikor szándékosan elmulasztott információt szolgáltatni, szándékosan hamis vagy félrevezető információt szolgáltatott, vagy az e rendelet révén az Európai Unió általános költségvetéséből nyújtott finanszírozás kedvezményezettjeit érintő auditálásra vagy ellenőrzésre felhatalmazott szervek olyan pontatlanságokat állapítanak meg a kedvezményezett éves pénzügyi beszámolójában, amelyek az 1606/2002/EK rendelet 2. cikkében meghatározott nemzetközi számviteli standardok szerint lényeges tételek kihagyásának vagy tételek téves bemutatásának minősülnek;
b)
számszerűsíthető jogsértések esetében:
i.
amennyiben az európai politikai párt vagy az európai politikai alapítvány a 20. cikk (1) vagy (5) bekezdése által tiltott adományokat és hozzájárulásokat fogad el, kivéve, ha a 20. cikk (6) bekezdésében foglalt feltételek teljesülnek;
ii.
a 21. és 22. cikkben foglalt követelmények be nem tartása esetén.
(3) Az Európai Parlament engedélyezésre jogosult tisztviselője az európai politikai pártot vagy európai politikai alapítványt legfeljebb 5 évre - bármely ötéves időszakon belüli ismételt jogsértés esetén pedig legfeljebb 10 évre - kizárhatja a jövőbeli uniós finanszírozásból, amennyiben vétkesnek találják a (2) bekezdés a) pontjának v. és vi. alpontjában felsorolt jogsértésekben. Ez nem érinti az Európai Parlament engedélyezésre jogosult tisztviselőjének a költségvetési rendelet 204n. cikkében meghatározott hatáskörét.
(4) A (2) és (3) bekezdés alkalmazásában az európai politikai pártra vagy európai politikai alapítványra az alábbi pénzügyi szankciókat kell kiszabni:
a)
nem számszerűsíthető jogsértések esetén az érintett európai politikai párt vagy európai politikai alapítvány éves költségvetésének meghatározott százaléka:
-
5 %, vagy
-
több egyidejűleg elkövetett jogsértés esetén 7,5 %, vagy
-
ismételt jogsértésnek minősülő jogsértés esetén 20 %, vagy
-
a fenti százalékos arányok egyharmada, amennyiben az európai politikai párt vagy európai politikai alapítvány a Hatóság általi vizsgálat hivatalos megkezdése előtt önként bejelentette a jogsértést - abban az esetben is, ha több egyidejűleg elkövetett jogsértésre vagy ismételt jogsértésre került sor -, és megtette a megfelelő korrekciós intézkedéseket,
-
amennyiben az érintett európai politikai pártot vagy európai politikai alapítványt a költségvetési rendelet 106. cikkének (1) bekezdésében meghatározott uniós pénzügyi érdekeket sértő jogellenes tevékenységben való részvétel miatt jogerősen elítélték, előző évi éves költségvetésének 50 %-a;
b)
számszerűsíthető jogsértések esetén a szabálytalanul elfogadott vagy be nem jelentett összeg meghatározott százaléka az alábbi mérték szerint, amely nem haladhatja meg az érintett európai politikai párt vagy európai politikai alapítvány éves költségvetésének 10 %-át:
-
a szabálytalanul elfogadott vagy be nem jelentett összeg 100 %-a, amennyiben az legfeljebb 50 000 EUR, vagy
-
a szabálytalanul elfogadott vagy be nem jelentett összeg 150 %-a, amennyiben az meghaladja az 50 000 EUR-t, de legfeljebb 100 000 EUR, vagy
-
a szabálytalanul elfogadott vagy be nem jelentett összeg 200 %-a, amennyiben az meghaladja a 100 000 EUR-t, de legfeljebb 150 000 EUR, vagy
-
a szabálytalanul elfogadott vagy be nem jelentett összeg 250 %-a, amennyiben az meghaladja a 150 000 EUR-t, de legfeljebb 200 000 EUR, vagy
-
a szabálytalanul elfogadott vagy be nem jelentett összeg 300 %-a, amennyiben az meghaladja a 200 000 EUR-t, vagy
-
a fenti százalékos arányok egyharmada, amennyiben az európai politikai párt vagy európai politikai alapítvány a Hatóság és/vagy az Európai Parlament engedélyezésre jogosult tisztviselője általi vizsgálat hivatalos megkezdése előtt önként bejelentette a jogsértést, és megtette a megfelelő korrekciós intézkedéseket.
A fenti százalékos arányok alkalmazása során minden egyes adományt vagy hozzájárulást külön kell számításba venni.
(5) Ha a (4) bekezdés a) pontja másként nem rendelkezik, amennyiben az európai politikai párt vagy európai politikai alapítvány e rendelet értelmében egyidejűleg elkövetett jogsértéseket valósít meg, csak a legsúlyosabb jogsértés esetében előírt szankciót kell alkalmazni.
(6) Az e rendeletben meghatározott szankciókra az érintett jogsértés elkövetésének napjától - folytatólagos vagy ismételt jogsértések esetén pedig a jogsértés megszűntének napjától - számított ötéves elévülési időszakot kell alkalmazni.
28. cikk
Együttműködés a Hatóság, az Európai Parlament engedélyezésre jogosult tisztviselője és a tagállamok között
(1) A Hatóság, az Európai Parlament engedélyezésre jogosult tisztviselője és a tagállamok a nemzeti kapcsolattartó pontokon keresztül megosztják egymással információikat, és rendszeresen tájékoztatják egymást a finanszírozási rendelkezésekkel, ellenőrzésekkel és szankciókkal kapcsolatos kérdésekről.
(2) Emellett megállapodnak ezen információcsere gyakorlati vonatkozásairól, ideértve a bizalmas információk vagy bizonyítékok nyilvánosságra hozatalára és a tagállamok közötti együttműködésre vonatkozó szabályokat is.
(3) Az Európai Parlament engedélyezésre jogosult tisztviselője annak lehetővé tétele érdekében, hogy a Hatóság megfelelő intézkedéseket hozzon, tájékoztatja a Hatóságot minden olyan megállapításáról, amely a 27. cikk (2)-(4) bekezdése szerinti szankciók kiszabását vonhatja maga után.
(4) A Hatóság tájékoztatja az Európai Parlament engedélyezésre jogosult tisztviselőjét minden általa hozott szankciókkal kapcsolatos határozatról annak lehetővé tétele érdekében, hogy a tisztviselő a költségvetési rendelet értelmében levonhassa a megfelelő következtetéseket.
29. cikk
Korrekciós intézkedések és a helyes igazgatás elvei
(1) A 27. cikkben említett szankciókkal kapcsolatos végső határozat meghozatala előtt a Hatóság vagy az Európai Parlament engedélyezésre jogosult tisztviselője lehetőséget ad az európai politikai párt vagy az európai politikai alapítvány számára, hogy ésszerű időn belül - amely rendszerint nem haladhatja meg az egy hónapot - foganatosítsa a helyzet orvoslása érdekében szükséges intézkedéseket. A Hatóság vagy az Európai Parlament engedélyezésre jogosult tisztviselője különösen lehetővé teszi az elírások és számítási hibák javítását, szükség esetén további dokumentumok vagy információk benyújtását, illetve a kisebb hibák helyesbítését.
(2) Amennyiben az európai politikai párt vagy európai politikai alapítvány az (1) bekezdésben említett határidőn belül nem tett meg a korrekciós intézkedéseket, a 27. cikkben említett megfelelő szankciók kiszabásáról kell határozni.
(3) Az (1) és (2) bekezdés nem alkalmazandó a 3. cikk (1) bekezdésének b)-d) pontjában és a 3. cikk (2) bekezdésének c) pontjában meghatározott feltételekkel összefüggésben.
30. cikk
Visszafizettetés
(1) A Hatóságnak az európai politikai párt vagy európai politikai alapítvány nyilvántartásból való törlésére vonatkozó határozata alapján az Európai Parlament engedélyezésre jogosult tisztviselője visszavonja vagy hatályon kívül helyezi az uniós finanszírozással kapcsolatban folyamatban lévő döntéshozatalt vagy létrejött megállapodásokat, a 16. cikk (2) bekezdésének c) pontjában és a 3. cikk (1) bekezdésének b) és d) pontjában meghatározott esetek kivételével. Az Európai Parlament engedélyezésre jogosult tisztviselője emellett visszafizettet mindennemű uniós finanszírozást, beleértve a korábbi évekből megmaradt, fel nem használt uniós forrásokat is.
(2) Azon európai politikai párt vagy európai politikai alapítvány, amelyet a 27. cikk (1) bekezdésében és (2) bekezdése a) pontjának v. és vi. pontjában meghatározott jogsértés miatt szankcióval sújtanak, ezen okból már nem felel meg a 18. cikk (2) bekezdésének. Ezért az Európai Parlament engedélyezésre jogosult tisztviselője hatályon kívül helyezi az e rendelet szerinti uniós finanszírozásról szóló hozzájárulási vagy támogatási megállapodást vagy határozatot, és rendelkezik a hozzájárulási vagy támogatási megállapodás vagy határozat alapján indokolatlanul kifizetett összegek, köztük az előző évekből megmaradt, fel nem használt uniós források visszafizettetéséről.
Hatályon kívül helyezés esetén az Európai Parlament engedélyezésre jogosult tisztviselője által teljesített kifizetéseknek az európai politikai pártnál vagy európai politikai alapítványnál a hatályon kívül helyezésről szóló határozat hatálybalépésének időpontjáig ténylegesen felmerült támogatható kiadásokra kell korlátozódnia.
E bekezdést alkalmazni kell a 16. cikk (2) bekezdésének c) pontjában és a 3. cikk (1) bekezdésének b) és d) pontjában említett esetekre is.
VI. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
31. cikk
A polgárok tájékoztatása
A 21. és 22. cikknek, valamint saját alapszabályuknak és belső eljárásaiknak megfelelően az európai politikai pártok az európai parlamenti választások keretében minden megfelelő intézkedést meghozhatnak annak érdekében, hogy az Unió polgárait tájékoztassák egyfelől a nemzeti politikai pártok és jelöltek, másfelől az európai politikai pártok közötti kapcsolódásokról.
32. cikk
Átláthatóság
(1) Az Európai Parlament az engedélyezésre jogosult tisztviselője vagy a Hatóság irányítása alatt az erre a célra létrehozott honlapon közzéteszi a következőket:
a)
a bejegyzett európai politikai pártok és európai politikai alapítványok nevét és alapszabályát a bejegyzési kérelmük részeként a 8. cikknek megfelelően benyújtott dokumentumokkal együtt, legkésőbb a Hatóság határozathozatalát követő négy héten belül, majd ezt követően a Hatósághoz a 9. cikk (5) és (6) bekezdése szerint eljuttatott módosításokat;
b)
az elutasított bejegyzési kérelmek listáját a bejegyzési kérelem részeként a 8. cikknek megfelelően benyújtott dokumentumokkal együtt, valamint az elutasítás okát, legkésőbb a Hatóság határozathozatalát követő négy héten belül;
c)
az egyes európai politikai pártoknak és európai politikai alapítványoknak az egyes pénzügyi évenként kifizetett összegeket táblázatos formában tartalmazó éves jelentést azon pénzügyi évek vonatkozásában, amelyekben az Európai Unió költségvetéséből hozzájárulást kaptak vagy támogatásban részesültek;
d)
a 23. cikk (1) bekezdésében említett éves pénzügyi beszámolókat és külső audit jelentéseket, valamint az európai politikai alapítványok esetében a munkaprogramok vagy tevékenységek végrehajtásáról szóló záró jelentéseket;
e)
az adományozók nevének és az általuk nyújtott adományoknak az európai politikai pártok és az európai politikai alapítványok által a 20. cikk (2), (3) és (4) bekezdésének megfelelően bejelentett listáját, azon természetes személyek adományai kivételével, akiknek adományai adományozónként és évenként nem haladják meg az 1 500 EUR értéket, mely adományok „kisebb adományok” cím alatt kerülnek bejelentésre. A természetes személyektől érkező, 1 500 EUR éves értéket meghaladó, de legfeljebb 3 000 EUR értékű adományokat csak az érintett adományozó kifejezett előzetes írásbeli hozzájárulásával lehet közzétenni. Ilyen előzetes hozzájárulás hiányában ezen adományokat „kisebb adományokként” kell bejelenteni. Naptári évenként közzé kell tenni a kisebb adományok teljes összegét és az adományozók számát is;
f)
az európai politikai pártok és az európai politikai alapítványok által a 20. cikk (2) bekezdésének megfelelően bejelentett, a 20. cikk (7) és (8) bekezdésében említett hozzájárulásokat, beleértve a hozzájárulást tevő tagpártok vagy szervezetek nevét;
g)
a Hatóság által a 27. cikk szerint hozott végső határozatok részleteit és indokolását, releváns esetben a független kiemelkedő személyek bizottsága által a 10. és 11. cikknek megfelelően elfogadott véleményekkel együtt, figyelemmel a 45/2001/EK rendeletre is;
h)
az Európai Parlament engedélyezésre jogosult tisztviselője által a 27. cikknek megfelelően hozott valamennyi végső határozat részleteit és indokait;
i)
az európai politikai pártok számára nyújtott technikai támogatás leírását; és
j)
az Európai Parlament e rendelet alkalmazásáról és a finanszírozott tevékenységekről szóló, 38. cikkben említett értékelő jelentését.
(2) A 4. cikk (2) bekezdésének megfelelően az európai politikai párt alapszabályához csatolt és a 9. cikk (6) bekezdésének megfelelően naprakésszé tett taglista vonatkozásában az Európai Parlament közzéteszi a jogi személy tagok nevét, valamint az egyéni tagok teljes számát.
(3) Az (1) bekezdés szerinti honlapon való közzétételből ki kell zárni a személyes adatokat, kivéve, ha e személyes adatokat az (1) bekezdés a), e) vagy g) pontja értelmében közzé kell tenni.
(4) Az európai politikai pártok és az európai politikai alapítványok nyilvánosan hozzáférhető adatvédelmi nyilatkozatban tájékoztatják a potenciális tagokat és adományozókat a 95/46/EK irányelv 10. cikkében előírt információkról, arról, hogy személyes adataikat audit és ellenőrzés céljából az Európai Parlament, a Hatóság, az OLAF, a Számvevőszék, a tagállamok vagy az általuk felhatalmazott külső testületek vagy szakértők feldolgozzák, valamint arról, hogy a személyes adataikat az (1) bekezdésben említett honlapon az e cikkben foglalt feltételeknek megfelelően közzéteszik. Az Európai Parlament engedélyezésre jogosult tisztviselője a 45/2001/EK rendelet 11. cikkének megfelelően ugyanezeket az információkat az e rendelet 18. cikke (1) bekezdésében említett hozzájárulási és pályázati felhívásokban is közzéteszi.
33. cikk
A személyes adatok védelme
(1) A személyes adatok e rendelet alkalmazásában történő feldolgozása során a Hatóság, az Európai Parlament és a független kiemelkedő személyek 11. cikk által létrehozott bizottsága betartja a 45/2001/EK rendelet előírásait. A személyes adatok feldolgozása tekintetében az említett rendelet 2. cikke d) pontjának megfelelően az Európai Parlament és a bizottság adatkezelőnek minősülnek.
(2) A személyes adatok e rendelet alkalmazásában történő feldolgozása során az európai politikai pártok, az európai politikai alapítványok, az európai politikai pártok és európai politikai alapítványok finanszírozásának egyes aspektusai tekintetében a 24. cikknek megfelelően az ellenőrzés gyakorlásában illetékes tagállamok, valamint a 23. cikk (1) bekezdésének megfelelően a elszámolások auditálására felhatalmazott független testületek és szakértők betartják a 95/46/EK irányelv és az annak alkalmazásában elfogadott nemzeti rendelkezések előírásait. A személyes adatok feldolgozása tekintetében az említett irányelv 2. cikke d) pontjának megfelelően ezek adatkezelőnek minősülnek.
(3) A Hatóság, az Európai Parlament és a független kiemelkedő személyek 11. cikk által létrehozott bizottsága gondoskodik arról, hogy az e rendelet alkalmazásában általuk gyűjtött személyes adatokat kizárólag annak biztosítására használják fel, hogy az európai politikai pártok, az európai politikai alapítványok és az európai politikai pártok tagságának finanszírozása jogszerű, szabályszerű és átlátható legyen. Az e célra gyűjtött személyes adatokat legkésőbb azok megfelelő részeinek a 32. cikk szerinti közzétételét követően 24 hónappal törlik.
(4) A tagállamok és a pénzügyi elszámolások auditálására felhatalmazott független testületek és szakértők a megkapott személyes adatokat kizárólag az európai politikai pártok és európai politikai alapítványok finanszírozása feletti ellenőrzés gyakorlása érdekében használják fel. Ezeket az adatokat az alkalmazandó nemzeti jogszabályoknak megfelelően törlik azt követően, hogy a 28. cikknek megfelelően továbbították őket.
(5) A személyes adatok a (3) bekezdésben meghatározott időtartamnál vagy a (4) bekezdésben említett alkalmazandó nemzeti jogszabályok által előirányzott időtartamnál hosszabb ideig is megőrizhetők, amennyiben az az európai politikai párt, az európai politikai alapítvány vagy az európai politikai párt tagságának finanszírozásával kapcsolatos jogi vagy igazgatási eljárások céljára szükséges. Minden ilyen személyes adatot legkésőbb a szóban forgó eljárást lezáró végső határozattól számított egy héten belül, vagy a vizsgálatok, fellebbezések, jogviták vagy igényrendezések lezárultát követően törölni kell.
(6) Az (1) és (2) bekezdésben említett adatkezelők megfelelő technikai és szervezési intézkedéseket hoznak a személyes adatok véletlen vagy jogellenes megsemmisítés, véletlen elvesztés, megváltoztatás, jogosulatlan nyilvánosságra hozatal vagy hozzáférés elleni védelme érdekében, különösen, ha a feldolgozás közben az adatokat hálózaton keresztül továbbítják, továbbá a feldolgozás minden más jogellenes formája ellen.
(7) Az európai adatvédelmi biztos nyomon követi és biztosítja, hogy a Hatóság, az Európai Parlament és a független kiemelkedő személyek 11. cikk által létrehozott bizottsága tiszteletben tartsák és védelmezzék a természetes személyek alapvető jogait és szabadságait a személyes adatok e rendelet alkalmazásában történő feldolgozása során. A bírósági jogorvoslat sérelme nélkül, bármely érintett panaszt nyújthat be az európai adatvédelmi biztoshoz, ha megítélése szerint személyes adatainak védelmére vonatkozó jogát ezen adatok Hatóság, Európai Parlament vagy bizottság általi feldolgozása következtében megsértették.
(8) Az európai politikai pártok, az európai politikai alapítványok, a tagállamok és a pénzügyi elszámolások auditálására e rendelet értelmében felhatalmazott független testületek és szakértők az alkalmazandó nemzeti jogszabályoknak megfelelően felelősek a személyes adatok e rendelet alkalmazásában történő feldolgozása során általuk okozott károkért. A tagállamok biztosítják, hogy e rendelet, a 95/46/EK irányelv és az annak alapján elfogadott nemzeti rendelkezések megsértésére és különösen a személyes adatok jogellenes felhasználására hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciók vonatkozzanak.
34. cikk
Meghallgatáshoz való jog
Azt megelőzően, hogy a Hatóság vagy az Európai Parlament engedélyezésre jogosult tisztviselője olyan határozatot hozna, amely hátrányosan érintheti az európai politikai párt, európai politikai alapítvány vagy a 8. cikkben említett kérelmező jogait, meg kell hallgatnia az érintett európai politikai párt, európai politikai alapítvány vagy kérelmező képviselőit. A Hatóság vagy az Európai Parlament határozatát megfelelően indokolja.
35. cikk
Fellebbezéshez való jog
Az e rendelet alapján hozott határozatok az EUMSZ vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően az Európai Unió Bírósága előtt bírósági eljárás tárgyát képezhetik.
36. cikk
A felhatalmazás gyakorlása
(1) A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek mellett felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására.
(2) A Bizottságnak a 7. cikk (2) bekezdésében és a 8. cikk (3) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása ötéves időtartamra szól 2014. november 24-től kezdődő hatállyal. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra.
(3) Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 7. cikk (2) bekezdésében és a 8. cikk (3) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.
(4) A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot e jogi aktus elfogadásáról.
(5) A 7. cikk (2) bekezdése és a 8. cikk (3) bekezdése értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve, ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.
37. cikk
A bizottsági eljárás
(1) A Bizottságot egy bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül.
(2) Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.
38. cikk
Értékelés
Az Európai Parlament a Hatósággal való konzultációt követően 2018 közepéig jelentést tesz közzé e rendelet alkalmazásáról és a finanszírozott tevékenységekről. E jelentésben adott esetben jelzi a jogállásra és a finanszírozásra vonatkozó rendszer esetlegesen szükséges módosításait is.
A Bizottság 2018 végéig jelentést terjeszt elő e rendelet alkalmazásáról, és ahhoz adott esetben az e rendelet módosítására irányuló jogalkotási javaslatot is csatol.
39. cikk
Hatékony alkalmazás
A tagállamok meghozzák az e rendelet hatékony alkalmazásának biztosításához szükséges rendelkezéseket.
40. cikk
Hatályon kívül helyezés
E rendelet hatálybalépésének időpontjában a 2004/2003/EK rendelet hatályát veszti. Az említett rendelet azonban továbbra is alkalmazandó az európai szintű politikai pártok és politikai alapítványok 2014., 2015., 2016. és 2017. költségvetési évre biztosított finanszírozásával kapcsolatos aktusok és kötelezettségvállalások tekintetében.
41. cikk
Hatálybalépés és alkalmazás
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
A Bizottság a 7. cikk (2) bekezdésében és a 8. cikk (3) bekezdésének a) pontjában említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat 2015. július 1-jéig elfogadja.
Ezt a rendeletet 2017. január 1-jétől kell alkalmazni. A 6. cikkben említett Hatóságot azonban 2016. szeptember 1-jéig létre kell hozni. A 2017. január 1. után bejegyzett európai politikai pártok és európai politikai alapítványok csak a 2018-as költségvetési évben vagy azt követően kezdődő tevékenységeik finanszírozására pályázhatnak.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Strasbourgban, 2014. október 22-én.