PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 904/2014
ze dne 20. srpna 2014,
kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo z dovozu glutamátu sodného pocházejícího z Indonésie
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), a zejména na čl. 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s členskými státy,
vzhledem k těmto důvodům:
1. ŘÍZENÍ
1.1. Zahájení šetření
(1)
Evropská komise (dále jen „Komise“) dne 29. listopadu 2013 zahájila antidumpingové řízení ve věci dovozu glutamátu sodného pocházejícího z Indonésie (dále jen „dotčená země“) do Unie. V Úředním věstníku Evropské unie (2) uveřejnila příslušné oznámení (dále jen „oznámení o zahájení řízení“).
(2)
Téhož dne Komise oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009 (dále jen „základní nařízení“) ohledně platných konečných antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „Čína“) (3).
(3)
Komise zahájila toto šetření v návaznosti na podnět podaný dne 16. října 2013 společností Ajinomoto Foods Europe SAS (dále jen „žadatel“), která je jediným výrobcem glutamátu sodného v Unii, a představuje tudíž 100 % celkové výroby glutamátu sodného v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostatečné k zahájení šetření.
1.2. Zúčastněné strany
(4)
Komise ve svém oznámení o zahájení řízení vyzvala všechny zúčastněné strany, aby ji za účelem účasti na šetření kontaktovaly. Komise oficiálně vyrozuměla rovněž žadatele, známé vyvážející výrobce a indonéské orgány, známé dovozce, dodavatele, uživatele a obchodní společnosti, o nichž je známo, že se jich zahájení šetření týká, a vyzvala je k účasti.
(5)
Zúčastněné strany dostaly možnost vyjádřit se k zahájení šetření a požádat o slyšení u Komise či úředníka pro slyšení na Generálním ředitelství (dále jen „GŘ“) pro obchod.
(6)
Zúčastněné strany dostaly také možnost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení předložily svá písemná stanoviska a požádaly o slyšení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
a) Výběr vzorku
(7)
S ohledem na velký počet vyvážejících výrobců v dotčené zemi a velký počet dovozců, kteří nejsou ve spojení, zahrnutých do tohoto šetření a za účelem dokončení šetření v předepsaných lhůtách sdělila Komise prostřednictvím oznámení o zahájení řízení, že se rozhodla omezit okruh vyvážejících výrobců a dovozců bez vzájemného spojení, kteří budou podrobeni šetření, na přiměřený počet, a to výběrem jejich vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení.
1) Výběr vzorku z dovozců, kteří nejsou ve spojení
(8)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby se přihlásili a poskytli podklady uvedené v oznámení o zahájení řízení.
(9)
Požadované informace poskytlo čtrnáct dovozců, kteří nejsou ve spojení, a tito dovozci rovněž souhlasili se zařazením do vzorku. V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení Komise vybrala jako vzorek tři z nich na základě největšího objemu dovozu do Unie a jejich zeměpisné polohy v rámci Unie. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení byly se všemi známými dotčenými dovozci vedeny ohledně výběru vzorku konzultace. Nebyly vzneseny žádné připomínky.
(10)
Pouze jedna z těchto tří společností vybraných do vzorku následně spolupracovala a zaslala vyplněný dotazník.
2) Výběr vzorku vyvážejících výrobců v Indonésii
(11)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny vyvážející výrobce v Indonésii, aby se Komisi přihlásili a poskytli jí podklady uvedené v oznámení o zahájení řízení.
(12)
Požadované informace poskytli čtyři vyvážející výrobci v Indonésii a tito vývozci rovněž souhlasili se zařazením do vzorku. S ohledem na malý počet vyvážejících výrobců Komise rozhodla, že provádět výběr vzorku není nutné.
b) Odpovědi na dotazník a spolupráce
(13)
Komise rozeslala dotazníky zmíněnému jedinému unijnímu výrobci, čtyřem vyvážejícím výrobcům vybraným do vzorku, třem dovozců bez vzájemného spojení, kteří byli vybráni do vzorku, a třiatřiceti zjištěným uživatelům v Unii.
(14)
Odpovědi na dotazník obdržela Komise od zmíněného jediného unijního výrobce, od jednoho ze tří dovozců bez vzájemného spojení, kteří byli vybráni do vzorku, od jedné obchodní společnosti, od tří ze čtyř známých vyvážejících výrobců a od pěti uživatelů.
(15)
Šetření ukázalo, že nespolupracující vyvážející výrobce, který byl vybrán do vzorku, je spojený s jiným vyvážejícím výrobcem vybraným do vzorku, který při vyplňování dotazníku spolupracoval a zaslal odpovědi.
(16)
Spolupracující vyvážející výrobce uvedený v 15. bodě odůvodnění prohlásil, že by neměl být považován za subjekt spojený s nespolupracujícím vyvážejícím výrobcem, protože obě společnosti se ve svém rozhodování vzájemně neovlivňují. Spolupracující vyvážející výrobce kromě toho uvedl, že nespolupracujícího výrobce nemůže k vyplňování dotazníku nutit. Šetřením bylo zjištěno, že obě společnosti jsou ve vlastnictví stejných akcionářů. Byly proto považovány za spojené ve smyslu čl. 143 odst. 1 písm. d) nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 (4) o provedení celního kodexu Společenství (dále jen „celní kodex“).
(17)
Třetí spolupracující vyvážející výrobce prohlásil, že v Indonésii je ještě jeden výrobce dotčeného výrobku, který je součástí skupiny uvedené v 16. bodě odůvodnění, který se však neohlásil. Šetření nepřineslo na základě údajů Eurostatu a dalších dostupných zdrojů žádné důkazy o tom, že by tento výrobce vyvážel během posuzovaného období do Unie. Tato společnost se tudíž nemusela hlásit ani poskytovat informace požadované v dotaznících určených vyvážejícím výrobcům. Všem výrobcům z Indonésie, kteří nespolupracovali, byla kromě toho uložena zbytková celní sazba, jak je uvedeno ve 48. bodě odůvodnění. Zbytková celní sazba má svůj právní základ v článku 18 základního nařízení a je použitelná na „všechny ostatní společnosti“.
c) Inspekce na místě
(18)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné za účelem předběžného stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Společenství.
(19)
Inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobci v Unii
-
Ajinomoto Foods Europe SAS, Mesnil-Saint-Nicaise, Francie
Dovozci
-
Falken Trade, Olsztyn, Polsko
Uživatelé
-
AkzoNobel, Amersfoort, Nizozemsko
-
Unilever, Rotterdam, Nizozemsko
Vyvážející výrobci v Indonésii
-
PT. Miwon Indonesia, Jakarta, Indonésie
-
PT. Cheil Jedang Indonesia, Jakarta, Indonésie
Dovozci v Unii, kteří jsou ve spojení
-
CJ Europe GmbH, Schwalbach, Německo
-
Daesang Europe B.V. Amstelveen, Nizozemsko
Obchodní společnost v Hong Kongu, která je ve spojení
-
CJ China Limited, Hong Kong
1.3. Období šetření a posuzované období
(20)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2012 do 30. září 2013 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání tendencí významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. dubna 2010 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“) (5).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1. Dotčený výrobek
(21)
Dotčeným výrobkem je glutamát sodný pocházející z Indonésie, vedený v současnosti pod kódem KN ex 2922 42 00 (dále jen „dotčený výrobek“). Glutamát sodný je potravinářská přídatná látka a používá se zejména jako látka zvýrazňující chuť a vůni v polévkách, vývarech, jídlech z ryb a masa, ve směsích koření a v hotových jídlech. Vyrábí se v podobě bílých, různě velikých krystalů bez zápachu. Glutamát sodný se používá rovněž v chemickém průmyslu pro nepotravinářské účely, například jako součást detergentů.
(22)
Vyrábí se hlavně fermentací různých cukernatých surovin (kukuřičného škrobu, tapiokového škrobu, cukrového sirupu, melasy z cukrové třtiny a řepné melasy).
2.2. Obdobný výrobek
(23)
Při šetření bylo zjištěno, že dotčený výrobek a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím indonéském trhu a dotčený výrobek a výrobek prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie mají stejné základní fyzické, chemické a technické vlastnosti a stejné základní způsoby konečného použití.
(24)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že mezi glutamátem sodným vyráběným v Indonésii a glutamátem sodným vyráběným v Unii je významný rozdíl v kvalitě. Bylo uvedeno, že v důsledku tohoto rozdílu v kvalitě jsou glutamát sodný vyráběný a prodávaný unijním výrobním odvětvím v Unii a glutamát sodný dovážený z Indonésie vzájemně nezaměnitelné výrobky, a neměly by se proto považovat za obdobné. Toto tvrzení však zůstalo nepodložené a bylo v rozporu s výsledky šetření, z nichž vyplynulo, že mezi glutamátem sodným vyráběným v Indonésii a glutamátem sodným vyráběným v Unii žádný rozdíl v kvalitě není. Ve skutečnosti nakupovalo několik uživatelů glutamát sodný jak od unijního výrobního odvětví, tak z Indonésie a používalo jej v týchž nebo podobných produktech. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(25)
Na základě výše uvedených skutečností byl proto učiněn závěr, že dotčený výrobek, výrobek vyráběný a prodávaný na domácím indonéském trhu a dotčený výrobek a výrobek prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie budou v této fázi považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. DUMPING
3.1. Běžná hodnota
(26)
Komise nejprve v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení zkoumala, zda je celkový objem domácího prodeje u každého jednotlivého spolupracujícího vyvážejícího výrobce reprezentativní. Objem domácího prodeje je považován za reprezentativní tehdy, když celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu připadající na vyvážejícího výrobce představuje alespoň 5 % objemu prodeje dotčeného výrobku vyváženého v průběhu období šetření do Unie. Na základě tohoto kritéria byl celkový objem prodeje každého jednotlivého spolupracujícího vyvážejícího výrobce obdobného výrobku na domácím trhu reprezentativní.
(27)
Komise následně určila typy výrobků prodávané na domácím trhu, které byly shodné nebo srovnatelné s typy výrobků prodávanými na vývoz do Unie.
(28)
Poté Komise u každého typu výrobku prodávaného vyvážejícím výrobcem na domácím trhu, který je shodný nebo srovnatelný s typem výrobku prodávaným na vývoz do Unie, prověřovala, zda je objem jeho prodeje na domácím trhu reprezentativní v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Objem domácího prodeje určitého typu výrobků je považován za reprezentativní tehdy, když celkový objem prodeje daného typu výrobků nezávislým odběratelům na domácím trhu představuje alespoň 5 % celkového objemu prodeje shodného nebo srovnatelného typu výrobků vyvážených v průběhu období šetření do Unie. Komise došla k závěru, že v případě spolupracujících vyvážejících výrobců v Indonésii dosahoval jejich prodej na indonéském trhu ve srovnání s dotčeným výrobkem vyváženým týmiž vyvážejícími výrobci do Unie reprezentativního objemu.
(29)
Dále Komise prověřovala, zda lze v případě každého vyvážejícího výrobce považovat prodej na domácím trhu za prodej v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto šetření probíhalo tak, že bylo stanoveno, jaký podíl má u jednotlivých typů výrobků během období šetření ziskový prodej na domácím trhu nezávislým odběratelům.
(30)
Běžná hodnota vychází z reálné ceny jednotlivých typů výrobků na domácím trhu bez ohledu na to, zda jejich prodej je či není ziskový, pakliže:
1)
objem prodeje typu výrobku, prodávaného za čistou prodejní cenu rovnou vypočteným výrobním nákladům nebo přesahující tyto náklady, představoval více než 80 % z celkového objemu prodeje tohoto typu a
2)
vážená průměrná prodejní cena tohoto typu výrobku byla rovna jednotkovým výrobním nákladům nebo je přesahovala.
(31)
V tomto případě byl prodej u všech vyvážejících výrobců na domácím trhu ziskový a vážená průměrná prodejní cena byla u všech typů výrobků vyšší než výrobní náklady. U všech spolupracujících vyvážejících výrobců byla proto běžná hodnota vypočtena jako vážený průměr cen veškerého prodeje na domácím trhu uskutečněného v období šetření.
3.2. Vývozní cena
(32)
Spolupracující vyvážející výrobci vyváželi do Unie buď přímo nezávislým odběratelům, nebo prostřednictvím s nimi spojených společností sídlících v Unii nebo za jejími hranicemi.
(33)
V případech, kdy vyvážející výrobci vyváželi dotčený výrobek do Unie přímo nezávislým odběratelům, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě skutečně zaplacených nebo splatných cen.
(34)
V případech, kdy vyvážející výrobci vyváželi dotčený výrobek do Unie prostřednictvím s nimi spojených společností, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení stanoveny na základě cen, za které byly dovezené výrobky v Unii poprvé znovu prodány nezávislému odběrateli. V tomto případě byly provedeny úpravy o dosažený zisk (viz 35. bod odůvodnění) a o veškeré náklady vzniklé mezi dovozem a novým prodejem, včetně prodejních, režijních a správních nákladů
(35)
V této souvislosti nebylo možné použít ziskové rozpětí dosažené společnostmi ve spojení, protože nebylo považováno za spolehlivé. Jeden dovozce, který není ve spojení, spolupracoval, ale informace o jeho ziskovosti byly důvěrné a nebylo možné je zpřístupnit jiným třetím stranám. Z tohoto důvodu a rovněž z důvodu nedostatku dalších informací bylo pro účely stanovení vývozních cen použito ziskové rozpětí 5 %. Toto rozpětí se jevilo jako přiměřené, jelikož bylo použito také v předchozím řízení, které se týkalo jiné chemikálie vyráběné podobným odvětvím (6).
(36)
Dva spolupracující vyvážející výrobci tvrdili, že vývozní ceny, za něž svůj výrobek prodávali svým prvním odběratelům, kteří jsou s nimi ve spojení, odpovídaly běžným tržním podmínkám, a že stanovení výše vývozních cen by proto mělo vycházet z výše prodejních cen, za které vyvážející výrobce z Indonésie prodává svůj výrobek prvnímu odběrateli, který je s ním ve spojení, a nikoli z početně zjištěné vývozní ceny. Argumentovali tím, že výše cen, za které své výrobky prodávají prvnímu odběrateli, který je s nimi ve spojení, a výše cen pro odběratele v Unii, kteří nejsou ve spojení, je stejná.
(37)
Šetření dospělo k závěru, že navzdory podobnosti těchto cenových hladin nedosahovaly transferové ceny mezi spojenými společnostmi výše, která by dovozcům ve spojení umožňovala vytvářet v Unii dostatečný zisk. Nelze rovněž vyloučit, že mezi společnostmi, které jsou spolu ve spojení, nevznikaly určité náklady a že nedocházelo ke vzájemné kompenzaci prostřednictvím jiných produktů. Na základě toho byl učiněn závěr, že ve srovnání s prodejem nezávislým odběratelům neodrážejí vnitřní transferové ceny příslušnou tržní hodnotu dotčeného výrobku.
(38)
Transferové ceny mezi společnostmi, které jsou ve spojení, proto nelze považovat za ceny odpovídající běžným tržním podmínkám, a příslušná tvrzení byla proto odmítnuta. Vývozní ceny výrobců vyvážejících prostřednictvím stran, které jsou s nimi ve spojení, byly proto stanoveny v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení, jak je uvedeno výše ve 34. a 35. bodě odůvodnění.
3.3. Srovnání
(39)
Komise srovnala běžné hodnoty a vývozní ceny spolupracujících výrobců na základě ceny ze závodu.
(40)
V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly provedeny příslušné úpravy týkající se rozdílů, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení.
(41)
Byly provedeny úpravy s ohledem na dovozní poplatky, rabaty, náklady na dopravu, pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejší náklady, jakož i náklady spojené s balením, úvěry, provizemi a bankovními poplatky ve všech případech, které prokazatelně ovlivňují srovnatelnost cen.
(42)
Jeden vyvážející výrobce vyvážel glutamát sodný prostřednictvím obchodní společnosti sídlící mimo Unii, která s ním byla ve spojení a která tento výrobek prodávala v Unii dalšímu spojenému dovozci, který jej následně prodával odběratelům v Unii, kteří nebyli ve spojení. V případě tohoto prodeje byla v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení provedena úprava zohledňující přirážku obchodníka sídlícího mimo Unii.
(43)
Jeden vyvážející výrobce požadoval, aby běžná hodnota byla upravena s ohledem na pobídky a propagační náklady v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. k) základního nařízení. Šetření nicméně dospělo k závěru, že tyto náklady nebyly přímo spojeny s příslušnými transakcemi provedenými v rámci domácího prodeje, a nebylo tudíž možné prokázat, že tyto náklady mají vliv na srovnatelnost cen. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(44)
Dva vyvážející výrobci požadovali, aby běžná hodnota byla upravena s ohledem na přepravní náklady v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. e) základního nařízení. Do výpočtu domácích přepravních nákladů byly zahrnuty náklady spojené s přesunem zboží z výrobního zařízení do skladu. Tyto náklady byly nicméně vyhodnoceny jako vnitřní logistické náklady, a nebyly tudíž považovány za způsobilé pro úpravu běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. e) základního nařízení.
(45)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že glutamát sodný prodávaný v Unii jako potravinářská přísada musí splňovat určité hodnoty čistoty (≥ 99 %), které stanoví směrnice Komise 2008/84/ES (7). Tato zúčastněná strana tvrdila, že těmto požadavkům musí vyhovovat glutamát sodný vyvážený do Unie, ale že na výrobek prodávaný na domácím trhu v Indonésii se žádné takové požadavky nevztahují. Proto by mohla být odůvodněná úprava běžné hodnoty s ohledem na rozdílné fyzické a chemické vlastnosti podle čl. 2 odst. 10 písm. a) základního nařízení.
(46)
Dotčená zúčastněná strana své tvrzení nicméně nekvantifikovala, protože neposkytla rozumný odhad tržní hodnoty údajného rozdílu podle čl. 2 odst. 10 písm. a) základního nařízení. Při srovnávání mohla Komise kromě toho zohlednit potenciální rozdíly v čistotě v určení typů produktu. Proto byly navzájem porovnány typy výrobku vyvážené na trh Unie a typy výrobku prodávané na domácím trhu v Indonésii se stejnou či podobnou úrovní čistoty. Žádná úprava tudíž nebyla odůvodněná a tvrzení muselo být zamítnuto.
3.4. Dumpingové rozpětí
(47)
U dvou spolupracujících vyvážejících výrobců Komise srovnávala váženou průměrnou běžnou hodnotu každého typu obdobného výrobku s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(48)
U všech ostatních vyvážejících výrobců v Indonésii stanovila Komise dumpingové rozpětí na základě dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení. Je třeba poznamenat, že jeden známý vyvážející výrobce v šetření nespolupracoval, jak již bylo uvedeno v 15. bodě odůvodnění. Úroveň spolupráce se proto považovala za nízkou. V souladu s čl. 18 odst. 6 se Komise rozhodla stanovit výši zbytkového dumpingového rozpětí tak, aby odpovídalo nejvyššímu dumpingovému rozpětí u reprezentativních objemů vývozu jednoho z plně spolupracujících a prověřených vyvážejících výrobců, s tím, že bude rovněž na základě váženého průměru zohledňovat dumpingové rozpětí stanovené pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce, který byl ve spojení s nespolupracujícím vyvážejícím výrobcem.
(49)
Na tomto základě prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento z ceny CIF (zahrnující náklady, pojištění a přepravu zboží) na hranice Unie před proclením představují:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí (v %)
PT. Cheil Jedang Indonésie
7,0
PT. Miwon Indonésie
13,3
Všechny ostatní společnosti
28,4
4. ÚJMA
4.1. Definice výrobního odvětví Unie a výroby v Unii
(50)
Během období šetření vyráběl obdobný výrobek v Unii jeden výrobce. Tento výrobce představuje „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(51)
Jelikož výrobní odvětví Unie tvoří pouze jediný výrobce, bylo nutno kvůli důvěrnosti údajů všechny číselné údaje týkající se citlivých informací indexovat nebo uvést v určitém rozmezí.
4.2. Spotřeba v Unii
(52)
Spotřebu v Unii Komise stanovila tak, že objem prodeje, jehož výrobní odvětví Unie dosáhlo na unijním trhu, připočítala k objemu dovozu z Indonésie a dalších třetích zemí, stanovenému na základě údajů Eurostatu a odpovědí na dotazníky.
(53)
Byla vznesena námitka, že spolupracující unijní výrobce by měl být z výrobního odvětví Unie vyřazen, protože je ve spojení s nespolupracujícím vyvážejícím výrobcem v Indonésii a že šetření by mělo být ukončeno. V tomto případě však není třeba vylučovat spolupracujícího výrobce v Unii z výrobního odvětví Unie navzdory jeho vztahu s nespolupracujícím vyvážejícím výrobcem v Indonésii, neboť tento jediný výrobce v Unii s Komisí plně spolupracoval během šetření a byl podroben dokonalé prověrce. Navíc to, že indonéský vyvážející výrobce nespolupracoval, nemělo žádný vliv na spolehlivost údajů od výrobce v Unii. Tuto námitku bylo proto nutno odmítnout.
(54)
Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:
Tabulka 1
Spotřeba glutamátu sodného v Unii (v tunách)
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Index (FR2010/FR2011 = 100)
100
87
93
98
Zdroj: Odpovědi na dotazník a Eurostat.
(55)
Mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 spotřeba v Unii poklesla a ve FR2012/2013 a v období šetření se opět mírně zvýšila. Celkově spotřeba v posuzovaném období poklesla o 2 %. Pokles spotřeby v období mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 byl způsoben hlavně poklesem prodeje, k němuž došlo ve výrobním odvětví Unie na unijním trhu v důsledku poklesu výroby v témže období (viz 68. bod odůvodnění). Objem dovozu zůstal v obou letech na podobné úrovni. Zvýšení spotřeby ve FR2012/2013 bylo téměř výlučně způsobeno zvýšením dovozu, protože prodej na straně výrobního odvětví Unie zůstal zhruba na stejné úrovni. V období šetření prodej na straně výrobního odvětví Unie opět poklesl, kdežto objem dovozu, a to zejména indonéského, výrazně stoupl (viz 57. bod odůvodnění).
4.3. Dovoz z dotčené země
4.3.1. Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu
(56)
Objem dovozu stanovila Komise na základě údajů agentury Eurostat a odpovědí na dotazník. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě spotřeby v Unii způsobem uvedeným v 52. bodě odůvodnění.
(57)
Dovoz z dotčené země do Unie se vyvíjel takto:
Tabulka 2
Objem dovozu (v tunách)
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Objem dovozu z Indonésie (v tunách)
8 638
9 478
18 317
24 385
Index
100
110
212
282
Index podílu na trhu
100
126
227
287
Zdroj: Odpovědi na dotazník a Eurostat.
(58)
Objem dovozu z Indonésie se během posuzovaného období téměř ztrojnásobil. Setrvale a výrazně stoupal z 8 638 tun ve FR2010/2011 na 24 385 tun v období šetření, což představuje nárůst o 182 %.
(59)
Odpovídající podíl na trhu se během posuzovaného období téměř ztrojnásobil. I přes celkový pokles spotřeby (- 2 %) se zvýšil o 187 %.
4.3.2. Ceny výrobku dováženého z dotčené země a cenové podbízení
(60)
Ceny dováženého výrobku stanovila Komise na základě údajů agentury Eurostat a odpovědí na dotazník.
(61)
Průměrná cena dováženého výrobku z Indonésie do Unie se vyvíjela takto:
Tabulka 3
Ceny dováženého výrobku (EUR/tuna)
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Indonésie
1 266
1 279
1 226
1 162
Index
100
101
97
92
Zdroj: Odpovědi na dotazník a Eurostat.
(62)
V období mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 se průměrná cena glutamátu sodného dováženého z Indonésie mírně zvýšila, ve FR2012/2013 došlo k jejímu poklesu, který byl ještě výraznější v období šetření. Průměrné ceny glutamátu sodného dováženého z Indonésie se během posuzovaného období celkově snížily o 6 %.
(63)
Cenové podbízení během období šetření Komise stanovila srovnáním:
-
váženého průměru prodejních cen podle typu výrobku výrobního odvětví Unie pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie, upraveného na úroveň ceny ze závodu a
-
odpovídajících vážených průměrných cen jednotlivých typů výrobku z dovozu spolupracujících indonéských výrobců účtovaných prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovených na základě cen CIF s příslušnou úpravou o náklady na celní odbavení a náklady po dovozu.
(64)
Jak bylo zmíněno výše ve 46. bodě odůvodnění, jeden vyvážející výrobce tvrdil, že glutamát sodný prodávaný v Unii jako potravinářská přísada musí splňovat určité hodnoty stupně čistoty, které vyžadují právní předpisy Unie. Tento vyvážející výrobce tvrdil, že na výrobky dovážené z Indonésie a používané mimo potravinářské odvětví se žádné takové požadavky nevztahují, a že by tak proto v případě jejich srovnání s výrobkem prodávaným na trhu Unie mohla být odůvodněna úprava s ohledem na chemické či fyzické vlastnosti. Dotčený vyvážející výrobce své tvrzení však nekvantifikoval. Při srovnávání mohla Komise kromě toho zohlednit potenciální rozdíly v čistotě v určení typů produktu. Proto byly navzájem porovnány typy výrobku vyvážené na trh Unie a typy výrobku prodávané výrobním odvětvím Unie na trhu v Unii se stejnou či podobnou úrovní čistoty. Žádná úprava proto nebyla odůvodněná a tvrzení bylo zamítnuto.
(65)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že u výrobků dovážených z Indonésie by měl být při výpočtu cenového podbízení zohledněn účinek kolísání měnových kurzů. Je pravda, že pravděpodobný účinek dumpingového dovozu na ceny výrobního odvětví Unie se v podstatě zkoumá zjištěním cenového podbízení. V tomto případě byly porovnávány dumpingové vývozní ceny a prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Pro vytvoření srovnatelného základu však byly vývozní ceny použité k výpočtu újmy převedeny na eura. Proto použití směnných kurzů v tomto případě pouze zajišťuje, aby byl cenový rozdíl zjištěn na srovnatelném základě. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(66)
Cenové srovnání bylo provedeno podle druhu obchodních operací na stejné úrovni obchodní činnosti, v případě potřeby s náležitou úpravou. Výsledek srovnání byl vyjádřen jako procentní podíl obratu výrobního odvětví Unie v období šetření. Ukázalo se, že výrobky dovážené z Indonésie vykazují na trhu Unie vážené průměrné rozpětí cenového podbízení v rozmezí 0 % až 5 %.
4.4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.4.1. Obecné poznámky
(67)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie zahrnovalo posouzení všech hospodářských ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období.
4.4.2. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(68)
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 4
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Objem výroby
Index
100
95
107
91
Index výrobní kapacity
100
100
100
100
Využití kapacity
Index
100
95
107
91
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(69)
Výroba během posuzovaného období kolísala. Zatímco mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 poklesla, v období mezi FR2011/2012 a FR2012/2013 se zvýšila a dosáhla nejnižší úrovně během období šetření. Šetření ukázalo, že kolísání bylo způsobeno hlavně odstávkami kvůli údržbě, které byly ve výrobním odvětví Unie prováděny každých 15 měsíců, a v důsledku nepříznivého počasí v zimě 2010/2011, které vedlo k přerušení dodávek jedné z hlavních surovin (amoniaku). Během období šetření byla odstávka kvůli údržbě ve snaze zmenšit velký objem zásob prodloužena. Celkově objem výroby v posuzovaném období poklesl o 9 %.
(70)
Výrobní kapacita zůstala v posuzovaném období celkově stabilní.
(71)
V důsledku snížení objemu výroby a zachování její stabilní kapacity se využití výrobní kapacity vyvíjelo způsobem odpovídajícím objemu výroby, tedy nejprve se ve FR2011/2012 snížilo, pak se ve FR2012/2013 zvýšilo a v období šetření se následně opět snížilo. Celkově se využití výrobní kapacity za celé posuzované období snížilo o 9 % v souladu s poklesem objemu výroby.
4.4.3. Objem prodeje a podíl na trhu
(72)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka 5
Objem prodeje a podíl na trhu
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Objem prodeje na trhu Unie
Index
100
84
85
83
Podíl na trhu
Index
100
96
91
85
Zdroj: Odpovědi na dotazník, Eurostat.
(73)
Objem prodeje glutamátu sodného dosažený výrobním odvětvím Unie se během posuzovaného období snížil o 17 %. Objem prodeje poklesl nejvíce mezi FR2010/2011 a FR2011/2012, zatímco v následujících letech zůstával poměrně stabilní. Pokles objemu prodeje a zároveň s tím i současný pokles spotřeby a zvýšení objemu dovozu z Indonésie vedly k tomu, že podíl výrobního odvětví na trhu se během posuzovaného období celkově snížil zhruba o 15 %. Mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 se podíl výrobního odvětví Unie na trhu snížil o 4 %, přičemž se v témže období zároveň zvyšoval podíl indonéského dovozu na trhu. Mezi FR2012/2013 a obdobím šetření se podíl výrobního odvětví Unie na trhu i nadále trvale snižoval, zatímco objem indonéského dovozu a jeho podíl na trhu se výrazně zvyšoval.
4.4.4. Růst
(74)
Ačkoliv spotřeba v Unii se během posuzovaného období snížila o 2 %, objem prodeje výrobního odvětví Unie poklesl o 17 %, což znamenalo úbytek podílu na trhu o 15 %.
4.4.5. Zaměstnanost a produktivita
(75)
Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 6
Zaměstnanost a produktivita
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Počet zaměstnanců
Index
100
103
107
108
Produktivita (v jednotkách na zaměstnance)
Index
100
92
100
85
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(76)
Zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie se během posuzovaného období postupně zvyšovala a celkově stoupla o 8 %. Tento nárůst byl způsoben hlavně integrací jedné bývalé dceřiné společnosti, k níž došlo v roce 2011, a rozšířením oddělení údržby ve výrobním odvětví Unie.
(77)
Produktivita se v důsledku vyšší zaměstnanosti a snížení produkce snížila, jak je to znázorněno v tabulce 4 v 68. bodě odůvodnění.
4.4.6. Rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(78)
Všechna dumpingová rozpětí jsou značně nad bezvýznamnou hodnotou de minimis. Aktuální dumpingové rozpětí má na výrobní odvětví Unie zásadní dopad vzhledem k objemu a cenám dovozu z dotčené země.
(79)
Výrobní odvětví Unie se stále ještě zotavovalo z předchozího dumpingového a újmu působícího dovozu téhož výrobku pocházejícího z Číny. Tato opatření jsou v současnosti předmětem souběžně probíhajícího přezkumného šetření v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení, jak je uvedeno ve 2. bodě odůvodnění.
4.4.7. Ceny a faktory ovlivňující ceny
(80)
Průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 7
Průměrné prodejní ceny
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Index průměrné jednotkové prodejní ceny v Unii (EUR/tuna)
Index
100
107
101
97
Jednotkové výrobní náklady (v EUR za tunu)
Index
100
120
124
130
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(81)
Průměrná jednotková prodejní cena výrobního odvětví v Unii pro unijní odběratele, kteří nejsou ve spojení, se během posuzovaného období snížila o 3 %. Nejprve se v období mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 zvýšila o 7 %, postupně se však od té doby až do období šetření snižovala. Zvýšení cen, k němuž došlo v období mezi FR2010/2011 a FR2011/2012, lze chápat jako důsledek zvýšení nákladů během téhož období, ačkoli zvýšení nákladů bylo strmější než zvýšení cen. V téže době se zvýšil objem indonéského dovozu, který na výrobní odvětví Unie vytvořil značný cenový tlak. V důsledku toho ceny výrobního odvětví Unie klesly o 6 % mezi roky FY2011/2012 a FY2012/2013 a o další 4 % mezi rokem FY2012/2013 a obdobím šetření.
(82)
Jednotkové výrobní náklady se během posuzovaného období zvýšily o 30 %. Tyto náklady se od FR2011/2012 postupně zvyšovaly, což bylo způsobeno hlavně vyššími cenami surovin a nákladů práce. Jak bylo uvedeno výše, toto zvýšení nákladů nebylo možné vzhledem k cenovým tlakům dumpingových dovozů z Indonésie vyrovnat odpovídajícím zvýšením cen.
4.4.8. Náklady práce
(83)
Průměrné náklady práce ve výrobním odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 8
Průměrné náklady práce na zaměstnance
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR)
Index
100
117
125
124
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(84)
Průměrné náklady práce na zaměstnance se zvýšily o 24 %. Toto zvýšení nákladů práce lze vysvětlit hlavně snahou výrobního odvětví Unie zlepšit výkonnost svých pracovníků a svého personálu za účelem optimalizace výrobního procesu.
4.4.9. Zásoby
(85)
Úroveň zásob ve výrobním odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka 9
Zásoby
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Konečné zásoby
Index
100
82
164
143
Index konečného stavu zásob vyjádřený jako procento výroby
Index
100
86
153
156
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(86)
V posuzovaném období došlo ke zvýšení celkového konečného stavu zásob o 43 %. Od FR2010/2011 do FR2011/2012 se celkový konečný stav zásob v návaznosti na pokles objemu výroby a zvýšení objemu vývozního prodeje snížil. Od FR2011/2012 do FR2012/2013 se zásoby v důsledku zvýšení výroby zvýšily, objem prodeje ze strany výrobního odvětví Unie na unijním trhu však zůstal téměř stabilní. Od FR2012/2013 do období šetření se konečný stav zásob opět snížil, a to hlavně v důsledku rozhodnutí omezit výrobu ve snaze snížit velké množství zásob.
(87)
Konečný stav zásob vyjádřený jako procentuální podíl na objemu výroby se mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 snížil, v období mezi FR2011/2012 a FR2012/2013 se však téměř zdvojnásobil. Ještě více se pak zvýšil mezi FR2012/2013 a obdobím šetření. Celkově se v posuzovaném období zvýšil o 56 %. Nárůst, k němuž došlo ve FR2012/2013 a v období šetření, je nutno chápat v souvislosti s narůstajícím objemem dumpingových dovozů z Indonésie. Výrobní odvětví Unie vykazovalo v témže období téměř stabilní prodej.
4.4.10. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál.
(88)
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se v případě unijního výrobce v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 10
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (procentní podíl na obratu z prodeje)
Index
100
30
- 31
- 80
Peněžní tok (v EUR)
Index
100
39
- 48
- 19
Investice (v EUR)
Index
100
182
143
197
Návratnost investic
Index
100
14
- 61
- 110
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(89)
Ziskovost výrobního odvětví Unie stanovila Komise tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku před zdaněním odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. V letech FR2010/2011 a FR2011/2012 se ziskovost výrazně snížila, zůstávala však stále v kladných hodnotách. Od roku FR2012/2013 se ziskovost dostala do záporných hodnot. V období šetření se pak snížila ještě více. Celkově se ziskovost v posuzovaném období snížila o 180 %. Příčinou tohoto vývoje byly hlavně cenové tlaky indonéských dovozů, které byly na unijní trh uváděny za dumpingové ceny a neumožňovaly výrobnímu odvětví Unie stanovit ceny odpovídající vyšším nákladům.
(90)
Čistý peněžní tok představuje schopnost výrobního odvětví Unie samofinancovat svoji činnost. Čistý peněžní tok vykazoval stejnou tendenci jako ziskovost, tj. neustálý pokles, který trval po celou dobu posuzovaného období a který se od FR2012/2013 dostal do záporných hodnot. V období šetření se tento trend ještě vyhrotil. Celkově se čistý peněžní tok v posuzovaném období snížil o 119 %.
(91)
Investice se v posuzovaném období zvýšily o 97 %. Jednalo se hlavně o nutné investice do údržby a plnění právních požadavků týkajících se bezpečnosti. Výrobní odvětví Unie se stále ještě zotavovalo z předchozího dumpingu ze strany čínských vyvážejících výrobců, k němuž docházelo před posuzovaným obdobím, jeho situace se však začala zlepšovat a na začátku posuzovaného období bylo až do FR2011/2012 ziskové. Za těchto okolností byla realizována řada investic, které již nebylo možné déle odkládat, což vysvětluje významný nárůst investic ve FR2011/2012 i v následujících letech.
(92)
Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě investic. Stejně jako v případě ostatních finančních ukazatelů se i návratnost investic z výroby a prodeje obdobného výrobku dostala od FR2012/2013 do záporných hodnot, což odráželo negativní tendenci ziskovosti. Celkově se návratnost investic v posuzovaném období snížila o 210 %.
(93)
Pokles ziskovosti a objemu peněžního toku se nepříznivě projevil i na schopnosti společnosti získávat kapitál.
4.4.11. Závěr o újmě
(94)
Téměř všechny hlavní ukazatele újmy jevily nepříznivou tendenci. Objem výroby a využití kapacity se tak během posuzovaného období snížily zhruba o 9 %, objem prodeje o 17 %. Ve snaze vyrovnat ztráty v objemu prodeje a podílu na trhu se průměrné ceny, za něž výrobek prodávalo výrobní odvětví Unie, snížily během posuzovaného období o 3 %, zatímco výrobní náklady se současně s tím zvýšily o 30 %. Následkem toho ziskovost, dosahující na začátku posuzovaného období kladných hodnot, začala klesat, až se ve FR2012/2013 dostala do záporných hodnot, a ani v období šetření nepřestávala klesat. Podobné nepříznivé tendence bylo možné pozorovat i v případě čistého peněžního toku a návratnosti investic.
(95)
Zaměstnanost se v posuzovaném období zvýšila o 8 %. Tento nárůst v posuzovaném období je vysvětlitelný hlavně integrací jedné bývalé dceřiné společnosti, k níž došlo v roce 2011, a rozšířením oddělení údržby ve výrobním odvětví Unie. Příznivou tendenci vykazovaly rovněž investice. Týkaly se hlavně preventivních opatření a bezpečnostních požadavků, nikoli však zvyšování kapacity. Tyto příznivé tendence proto nevylučují, že došlo k újmě.
(96)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
5. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
(97)
V souladu s čl. 3 odst. 6 základního nařízení Komise zkoumala, zda dumpingový dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. V souladu s čl. 3 odst. 7 základního nařízení Komise rovněž zkoumala, zda výrobní odvětví Unie mohlo být souběžně s tím poškozeno i jinými známými činiteli. Komise dbala o to, aby případná újma, kterou mohly způsobit jiné činitele než dumpingový dovoz z dotčené země, nebyla přičítána na vrub tomuto dumpingovému dovozu. Jedná se o tyto činitele:
a)
účinky dovozu z Číny;
b)
dovoz z jiných třetích zemí;
c)
vývoj spotřeby v Unii;
d)
vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie;
e)
neefektivita výrobního odvětví Unie;
f)
finanční krize;
g)
investice a regulační požadavky EU týkající se bezpečnosti.
h)
ceny surovin a další náklady.
5.1. Účinek dumpingového dovozu
(98)
Komise za účelem určení příčinné souvislosti mezi dumpingovým dovozem glutamátu sodného pocházejícího z Indonésie a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, analyzovala objem a cenovou hladinu dováženého výrobku, který byl předmětem šetření, a míru, do jaké tyto činitele přispěly k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
(99)
Šetření ukázalo, že během posuzovaného období se objem levného dováženého dumpingového zboží z Indonésie zvýšil o 182 %, následkem čehož se během téhož období zvýšil podíl na trhu přibližně o 187 %. Současně s tím klesl výrobnímu odvětví Unie objem prodeje o 17 % a podíl na trhu o 15 %. O 71 % také poklesl podíl, který na trhu zaujímal celkový dovoz z jiných třetích zemí.
(100)
Ceny zboží dováženého z Indonésie se zároveň snížily o 8 %. Zboží dovážené z Indonésie vytvořilo na trhu Unie cenové tlaky, v jejichž důsledku výrobní odvětví Unie nemohlo zvýšit své ceny tak, aby odpovídaly vyšším nákladům, a naopak je během posuzovaného období muselo snížit. To vedlo k významnému snížení ziskovosti a počínaje FR2012/2013 ke ztrátovosti, která se v období šetření ještě prohloubila.
(101)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že zhoršující se stav výrobního odvětví Unie nastal zároveň s podstatným zvýšením objemu zboží dováženého za dumpingové ceny z Indonésie, a že pokud jde o podstatnou újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, má indonéský dovoz rozhodující úlohu.
5.2. Účinky dalších faktorů
5.2.1. Účinky dovozu z Číny
(102)
Na čínský dovoz je v současnosti uvaleno antidumpingové clo. Objem dovozu stoupl o 65 % a odpovídajícím způsobem se v posuzovaném období zvýšil o 68 % i podíl na trhu. V posuzovaném období se nicméně jak objem dovozu, tak podíl na trhu pohyboval na nízké úrovni. Ceny zboží dováženého z Číny se během posuzovaného období výrazně snížily, a sice o 20 %. Vzhledem k tomu, že bylo zavedeno antidumpingové clo, nepředstavovaly ceny zboží dováženého z Číny cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie.
(103)
Za těchto podmínek se nelze domnívat, že by zboží dovážené z Číny přispívalo k podstatné újmě, kterou během posuzovaného období utrpělo výrobní odvětví Unie.
Tabulka 11
Dovoz z Číny
Země
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Čína
Objem (v tunách)
1 518
758
1 923
2 509
Index
100
50
127
165
Index podílu na trhu
100
57
136
168
Průměrná cena (EUR/tuna) (8)
1 234
1 199
1 143
992
Index
100
97
93
80
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník.
5.2.2. Dovoz z jiných třetích zemí
(104)
Objem dovozu z dalších třetích zemí se v posuzovaném období vyvíjel takto:
Tabulka 12
Dovoz z jiných třetích zemí
Země
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Brazílie
Objem (v tunách)
2 321
969
1 070
889
Index
100
42
46
38
Index podílu na trhu
100
48
49
39
Průměrná cena (EUR/tuna)*
1 218
1 306
1 402
1 365
Index
100
107
115
112
Korejská republika
Objem (v tunách)
1 248
2 157
923
802
Index
100
173
74
64
Index podílu na trhu
100
198
79
65
Průměrná cena (EUR/tuna)*
1 231
1 296
1 293
1 277
Index
100
105
105
104
Vietnam
Objem (v tunách)
5 707
6 042
1 820
769
Index
100
106
32
13
Index podílu na trhu
100
121
34
14
Průměrná cena (EUR/tuna)*
1 284
1 291
1 361
1 318
Index
100
101
106
103
Ostatní třetí země.
Objem (v tunách)
993
681
478
434
Index
100
69
48
44
Index podílu na trhu
100
79
52
45
Průměrná cena (EUR/tuna)*
1 594
1 718
2 044
2 001
Index
100
108
128
126
Jiné třetí země celkem
Objem (v tunách)
10 268
9 848
4 291
2 894
Index
100
96
42
28
Index podílu na trhu
100
110
45
29
Průměrná cena (EUR/tuna)*
1 293
1 323
1 433
1 424
Index
100
102
111
110
Zdroj: Odpovědi na dotazník a Eurostat.
(105)
Objem dovozu z jiných třetích zemí se celkově snížil z 10 268 tun ve FR2010/2011 na 2 894 tun v období šetření, tzn., že během sledovaného období poklesl o 72 %. V témže období se pak také odpovídajícím způsobem - o 71 % - zmenšil podíl na trhu. V období šetření dosahoval podíl dovozu z jiných třetích zemí na trhu přibližně jen čtvrtiny své úrovně z FR2010/2011. Ceny zboží dováženého ze třetích zemí se během posuzovaného období zvýšily celkově o 10 %.
(106)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že celkový objem dovozu včetně dovozu indonéského se během posuzovaného období nezměnil.
(107)
Toto tvrzení bylo v rozporu s dostupnými statistickými údaji, z nichž vycházejí závěry provedeného šetření, jež jsou uvedeny níže v tabulce 13. Ve skutečnosti se celkový objem dovozu do Unie během posuzovaného období zvýšil o 46 %. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
Tabulka 13
Celkový objem dovozu
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Celkový objem dovozu
Objem (v tunách)
20 424
20 084
24 531
29 788
Index
100
98
120
146
Zdroj: Odpovědi na dotazník a Eurostat.
(108)
Na základě výše uvedených skutečností byl vyvozen předběžný závěr, že dovoz z ostatních třetích zemí nenarušuje příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z Indonésie a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
5.2.3. Vývoj spotřeby v Unii
(109)
Spotřeba v Unii vykazovala během posuzovaného období pouze mírný 2 % pokles, který nemůže vysvětlovat 17 % snížení objemu prodeje na straně výrobního odvětví Unie a 15 % snížení jeho podílu na trhu. Byl proto vyvozen předběžný závěr, že vývoj spotřeby nepřispívá k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
5.2.4. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(110)
Objem vývozu výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjel takto:
Tabulka 14
Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Index objemu vývozu
100
249
234
222
Index průměrné jednotkové ceny
100
107
101
95
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(111)
Objem vývozu, který vykazovalo výrobní odvětví Unie, se ve FR2011/2012 zvýšil a v následujících letech až do období šetření mírně klesal. Během posuzovaného období se téměř zdvojnásobil. Současně došlo k mírnému poklesu vývozních cen (o 5 %). Zvýšení vývozního prodeje částečně vyrovnávalo pokles objemu prodeje a menší podíl na trhu v Unii. Kdyby se vývozní odbyt zvýšil, pak by ztráta na úsporách z rozsahu výroby a dopad na jednotkové náklady výroby výrobního odvětví Unie byly za situace, která se vyznačovala silnými cenovými tlaky ze strany dumpingového dovozu, ještě větší a vedly by k ještě větším finančním ztrátám. Výkonnost výrobního odvětví Unie proto nemohla mít nepříznivé dopady na situaci, v níž tomuto odvětví vznikala újma.
(112)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že pokles prodeje, který výrobní odvětví Unie zaznamenalo na unijním trhu, je důsledkem toho, že glutamát sodný vyváží a prodává nedávno získané potravinářské společnosti v Turecku, s níž je ve spojení. Toto tvrzení nebylo doloženo. Šetřením se navíc ukázalo, že zmíněnou potravinářskou společnost získalo výrobní odvětví Unie až po období šetření. V posuzovaném období nemohla mít tato akvizice na situaci výrobního odvětví Unie žádný vliv. Z tohoto důvodu byl učiněn závěr, že prodej glutamátu sodného společnosti v Turecku, která je ve spojení s výrobním odvětvím Unie, nenarušuje příčinnou souvislost.
5.2.5. Údajná neefektivita výrobního odvětví Unie
(113)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že příčinou podstatné újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, je neefektivita výrobního procesu ve výrobním odvětví Unie. Tato zúčastněná strana nicméně neuvedla žádný konkrétní případ takové neefektivity a její tvrzení tak zůstalo nepodložené. Ani na základě šetření nevyšla najevo žádná případná neefektivita výrobního odvětví Unie. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto. Z tohoto důvodu byl učiněn závěr, že údajná neefektivita výrobního odvětví Unie nenarušuje příčinnou souvislost.
5.2.6. Finanční krize
(114)
Jedna strana tvrdila, že zdrojem podstatné újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, je finanční krize. Unijní trh s glutamátem sodným však nevykazoval žádné kolísání a celosvětovou finanční krizí byl zasažen pouze okrajově. Pokud by tomu tak nebylo a pokud by příčinou ztrát výrobního odvětví Unie byla skutečně celosvětová finanční krize, muselo by totéž platit i pro všechny ostatní účastníky hospodářské soutěže na trhu s glutamátem sodným. Jak ale patrno, indonéští výrobci glutamátu sodného byli schopni objem svého prodeje na unijním trhu navzdory celosvětové finanční krizi zvýšit. K předpokladu, že výrobní odvětví Unie bylo celosvětovou finanční krizí zasaženo citelněji než jeho asijští konkurenti, není proto žádný důvod. Tento argument je proto nutné zamítnout. Z tohoto důvodu byl učiněn závěr, že účinky finanční krize nenarušují příčinnou souvislost.
5.2.7. Investice a regulační požadavky EU týkající se bezpečnosti
(115)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že příčinou újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, jsou vysoké investice, které bylo nutné provést kvůli plnění bezpečnostních předpisů platných v EU.
(116)
Šetřením se nicméně ukázalo, že investice související s bezpečnostními požadavky EU se po celé posuzované období pohybovaly na nízké úrovni ve srovnání s jinými investicemi realizovanými v posuzovaném období. Značnou část investic ve výrobním odvětví Unie tvořily investice do preventivní údržby. K výraznějšímu zvýšení investic došlo mezi FR2010/2011 a FR2011/2012. Toto zvýšení je vysvětleno skutečností, že výrobní odvětví Unie, které se stále ještě zotavovalo z předchozího dumpingového dovozu z Číny, muselo své investice do preventivní údržby odložit na období, kdy nebude ve ztrátě. Jakmile se začaly projevovat účinky cel uvalených na čínský dovoz, bylo výrobní odvětví Unie opět schopno realizovat zisky a mohlo se vrátit k obvyklé výši investic. V následujících obdobích zůstaly investice na podobné výši a nadále zahrnovaly hlavně údržbu. Nebyly uskutečněny žádné investice za účelem zvyšování kapacity, která se během posuzovaného období nezměnila. Z tohoto důvodu byl učiněn závěr, že investice výrobního odvětví Unie nenarušují příčinnou souvislost.
5.2.8. Ceny surovin a další náklady
(117)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že příčinou újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, je výrazné zvýšení cen hlavních surovin, zejména průmyslového cukru, amoniaku, sodného louhu a kyseliny sírové.
Průmyslový cukr
(118)
Průmyslový cukr je pro výrobní odvětví Unie jedním z hlavních nákladových činitelů v rámci jeho celkových výrobních nákladů. Jak je uvedeno v 81. bodě odůvodnění, jednotkové výrobní náklady se ve výrobním odvětví Unie během posuzovaného období fakticky zvýšily, a to včetně ceny průmyslového cukru. Podle veřejně dostupných statistických údajů (9) se v Unii průměrná cena průmyslového cukru i přes své mírné zvýšení v období od FR2010/2011 do poloviny roku 2012 držela pod úrovní ceny na světovém trhu. Následně cena průmyslového cukru v Unii i cena průmyslového cukru na světovém trhu klesla a ustálila se na podobné výši. Argument, podle něhož bylo příčinou újmy zvýšení ceny cukru, je tudíž nepodložený a musí být zamítnut.
Chemické látky
(119)
Náklady na amoniak, sodný louh a kyselinu sírovou se výrobnímu odvětví Unie během posuzovaného období zvyšovaly tak, jak rostly ceny tohoto zboží na mezinárodním trhu. Tento cenový nárůst se tudíž neomezoval jen na výrobní odvětví Unie, ale zasáhl i hospodářské subjekty ve třetích zemích. Na základě těchto skutečností se nelze domnívat, že by zvýšení cen amoniaku, sodného louhu a kyseliny sírové bylo samo o sobě příčinou podstatné újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
Další
(120)
Další zúčastněná strana tvrdila, že příčinou újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, jsou vyšší ceny energie, vyšší náklady práce a vyšší náklady na balení. Šetřením se sice ukázalo, že tyto náklady se během posuzovaného období (viz 81. a 83. bod odůvodnění) skutečně zvýšily, Komise však dospěla k názoru, že dotčené výrobní odvětví Unie nemohlo toto zvýšení nákladů promítnout, a to ani částečně, do své prodejní ceny, protože bylo vystaveno cenovému tlaku ze strany indonéského dovozu. Zvýšení nákladů u těchto činitelů proto nelze samo o sobě považovat za příčinu podstatné újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
5.3. Závěr k příčině újmy
(121)
Z výše předložené analýzy je zřejmé, že mezi FR2010/2011 a obdobím šetření došlo k podstatnému zvýšení objemu dumpingového dovozu zboží pocházejícího z Indonésie a jeho podílu na trhu a během posuzovaného období též ke snížení vývozních cen.
(122)
Toto zvýšení podílu levného dovozu z Indonésie na trhu se časově shodovalo s významným poklesem podílu výrobního odvětví Unie na trhu, což spolu s tlakem na snižování cen vedlo ke značným ztrátám výrobního odvětví Unie.
(123)
Na druhé straně bylo při zkoumání ostatních činitelů, které mohly výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu, zjištěno, že žádný z těchto činitelů nemohl mít významný nepříznivý dopad.
(124)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že příčinou podstatné újmy výrobního odvětví Unie je dumpingový dovoz z dotčené země a že ostatní činitele tuto příčinnou souvislost nenarušují.
(125)
Komise rozlišila a oddělila účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie od účinků dumpingového dovozu působícího újmu. Účinky dovozu z Číny a dalších třetích zemí, vývoje spotřeby, vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie, jeho údajné neefektivity, finanční krize, investic a právních požadavků EU týkajících se bezpečnosti, cen surovin a dalších nákladů na nepříznivý vývoj výrobního odvětví Unie byly omezené.
6. ZÁJEM UNIE
6.1. Předběžná poznámka
(126)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory zjištění, že újmu způsobuje dumping, může učinit jednoznačný závěr, že v tomto případě není v zájmu Unie přijímat příslušná opatření. Při zjišťování zájmu Unie vycházela z vyhodnocení všech různých relevantních zájmů, tj. zájmů výrobního odvětví Unie, obchodních společností, dovozců, uživatelů a dodavatelů surovin.
6.2. Zájem výrobního odvětví Unie
(127)
Šetřením bylo zjištěno, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z Indonésie. Téměř všechny ukazatelé újmy svědčily o nepříznivých tendencích, zejména o tom, že se během posuzovaného období zhoršil objem výroby, objem prodeje, podíl na trhu a ziskovost. Tato klesající tendence byla zjištěna i na základě dalších ukazatelů, které souvisejí s finanční výkonností, jako je peněžní tok a návratnost investic. V témže období se zvýšil objem zásob.
(128)
Očekává se, že poté, co budou přijata příslušná opatření, dojde ke zvýšení dovozních cen a výrobní odvětví Unie tak přestane být pod finančními tlaky, které v současnosti vytváří dumpingový dovoz. Výrobní odvětví Unie by tak mělo být schopno zvýšit své ceny natolik, aby se do nich promítly vyšší náklady, a postupně dosáhnout ziskovosti. Tento vývoj by měl mít rovněž příznivý dopad na objem výroby a prodeje. Pokud by tato opatření přijata nebyla, je velmi pravděpodobné, že stav výrobního odvětví Unie by se dále zhoršoval. Vzhledem k tomu, že cenové tlaky, které vytváří dumpingový dovoz, neustanou a výrobní odvětví Unie bude nuceno k tomu, aby v Unii přistoupilo na nízké ceny, je velmi pravděpodobné, že objem prodeje a podíl na trhu se bude dále zmenšovat. V rámci takového scénáře bude mít výrobní odvětví Unie i nadále výrazné ztráty. Nelze vyloučit, že v důsledku klesajícího objemu prodeje a výroby a vysokým ztrátám bude výrobní odvětví Unie ve střednědobém výhledu nuceno výrobu zcela ukončit, což by pro Unii znamenalo ztrátu pracovních míst. Unie by se tím zároveň stala závislou na dovozu ze třetích zemí.
(129)
V této fázi byl proto učiněn závěr, že uložení antidumpingových opatření bude v zájmu výrobního odvětví Unie.
6.3. Zájem dovozců a obchodních společností
(130)
V návaznosti na zveřejnění oznámení o zahájení řízení se ohlásilo čtrnáct společností. Tři dovozci, kteří nebyli ve spojení, byli zařazeni do vzorku a obdrželi dotazník, na který odpověděl pouze jeden. V této společnosti proběhla prověrka na místě.
(131)
Dovoz glutamátu sodného z Indonésie představoval méně než 15 % obratu dovozce. Komise dospěla k názoru, že i když činnost této společnosti spojená s dovozem glutamátu sodného může být uvalením cla nepříznivě ovlivněna, celkově bude i nadále zisková.
(132)
Během šetření se přihlásila jedna obchodní společnost v Unii prodávající glutamát sodný dalším odběratelům na unijním trhu i mimo něj. Tato obchodní společnost nakupovala glutamát sodný hlavně od výrobního odvětví Unie, vedle toho ale i od dovozců glutamátu sodného z Indonésie a jiných třetích zemí. Činnost této obchodní společnosti v oblasti prodeje glutamátu sodného byla ve srovnání s její celkovou činností okrajová. Na základě toho lze soudit, že dopady antidumpingových opatření na její situaci by byly zanedbatelné.
6.4. Zájem uživatelů
(133)
Uživatelé působí hlavně v odvětví produkce potravin a nápojů, kde využívají glutamát sodný při výrobě směsí koření, polévek a hotových jídel. Glutamát sodný se používá rovněž v určitých „nepotravinářských“ produktech, například při výrobě detergentů.
(134)
Ohlásily se třicet tři společnosti, které obdržely dotazník. Na šetření spolupracovalo pět společností, které odevzdaly odpovědi na dotazník. Čtyři z nich působily v odvětví produkce potravin a nápojů a jedna z nich v nepotravinářském odvětví. Dvě spolupracující společnosti, z nichž jedna působila v odvětví produkce potravin a nápojů a druhá vyráběla detergenty, byly prověřeny na místě.
Odvětví produkce potravin a nápojů
(135)
Šetřením se ukázalo, že v případě společností, které poskytly nezbytné údaje, představuje glutamát sodný přibližně 5 % celkových nákladů na výrobu produktů obsahujících glutamát sodný.
(136)
Dvě spolupracující společnosti kupovaly glutamát sodný hlavně od výrobního odvětví Unie a z Indonésie dovážely jen velmi malé nebo nulové množství této látky. V případě těchto dvou společností představovala činnost týkající se výrobků obsahujících glutamát sodný přibližně jednu třetinu jejich celkové činnosti. Bylo zjištěno, že v období šetření byly tyto společnosti ziskové. S ohledem na tato zjištění je pravděpodobné, že navržená opatření proti Indonésii budou mít na tyto společnosti omezený dopad.
(137)
Ostatní dvě společnosti nakupovaly velké množství glutamátu sodného z Indonésie, ale jejich činnost v oblasti prodeje glutamátu sodného byla ve srovnání s jejich celkovou činností poměrně nevýznamná. Tyto dvě společnosti byly navíc na základě poskytnutých informací během období šetření ziskové. Je proto nepravděpodobné, že by na tyto společnosti mělo nějaké opatření proti glutamátu sodnému z Indonésie významný dopad.
Nepotravinářské odvětví
(138)
Jedna ze spolupracujících společností používala glutamát sodný pro výrobu detergentů. Glutamát sodný představoval 15 % až 20 % nákladů na výrobu těchto produktů. V období šetření nakupovala tato společnost glutamát sodný hlavně od výrobního odvětví Unie, dovážela ho však také z Indonésie a v menší míře z Koreje. Výroba produktů obsahujících glutamát sodný představovala ve srovnání s celkovým rozsahem její činnosti pouze menší část a ukázalo se navíc, že v této činnosti byla během období šetření schopna dosahovat kladného ziskového rozpětí mezi 5 % až 10 %.
(139)
Na základě těchto skutečností bylo možné usuzovat, že jakkoli nelze vyloučit, že zavedení opatření proti Indonésii by na tuto společnost mohlo mít nepříznivé účinky, tak vzhledem k dostupnosti jiných zdrojů dodávek a skutečnosti, že činnost, při níž používá glutamát sodný, je zisková, by byl možný dopad těchto opatření na tuto společnost omezený.
(140)
Tato zúčastněná strana tvrdila, že vzhledem k regulačnímu rámci EU, který zakazuje používání fosforečnanů a jiných sloučenin fosforu (10), je pravděpodobné, že glutamát sodný bude při výrobě pracích prostředků používán ve větším množstvím právě jako náhrada fosforečnanů a jiných sloučenin fosforu. Očekává se proto, že poptávka po glutamátu sodném v Unii podstatně vzroste a že jakákoli antidumpingová cla na jeho dovoz by měla na rozvoj tohoto nového trhu škodlivé účinky.
(141)
V této fázi lze nicméně obtížně předpovídat, jaký dopad bude mít nový právní rámec na trh Unie a zda a do jaké míry bude podněcovat prudký rozvoj výroby detergentů na základě glutamátu sodného a následně pak v Unii ovlivňovat poptávku po glutamátu sodném. Zúčastněná strana také nepředložila žádné doklady, ze kterých by bylo zřejmé, jak škodlivý by mohl být účinek antidumpingového cla. V této souvislosti je třeba připomenout, že účelem antidumpingového cla je obnovit rovné podmínky hospodářské soutěže na unijním trhu. Indonéský dovoz by tak měl i nadále zásobovat trh Unie, ale za přiměřené ceny. Šetřením se také ukázalo, že existuje i několik alternativních zdrojů dodávek, jako je Brazílie, Vietnam a Korea.
(142)
Ze zjištění tohoto šetření každopádně vyplývá, že i kdyby měla být veškerá poptávka uvedené společnosti po glutamátu sodném saturována dovozem z Indonésie, činnost této společnosti, při níž glutamát sodný používá, by byla i nadále zisková. V nejhorším scénáři se přitom nepočítá s možností, že celní náklady by mohly být přinejmenším zčásti přeneseny na konečné odběratele.
6.5. Zájem dodavatelů
(143)
Ohlásili se čtyři unijní dodavatelé surovin, kteří také odpověděli na dotazník. Objem jejich prodeje surovin dodávaných výrobnímu odvětví Unie představuje pouze malou část jejich celkového obratu. Nepřijetí opatření by tudíž nemělo na situaci těchto dodavatelů žádný vliv.
6.6. Jiné argumenty
(144)
Několik zúčastněných stran uvedlo, že výrobní odvětví Unie má na unijním trhu dominantní postavení, a tvrdilo, že budou-li na indonéský dovoz uplatněna antidumpingová opatření, posílí se tím jeho postavení, což podle nich není v zájmu Unie.
(145)
Šetření jasně prokázalo, že uvedený jediný unijní výrobce není schopen udržet na trhu Unie svůj objem prodeje, protože v důsledku indonéského dovozu ztratil podíl na trhu. Vzhledem k cenovým tlakům ze strany dumpingového dovozu z Indonésie nebylo také výrobní odvětví Unie schopno zvýšit ceny tak, aby odpovídaly vyšším cenám surovin, a během období šetření utrpělo významné ztráty. Komise poukázala rovněž na to, že je tu i konkurence, kterou představuje dovoz z několika dalších třetích zemí a která využívá výhod volného přístupu na trh Unie. Z těchto skutečností je tedy zřejmé, že údajné dominantní postavení výrobního odvětví Unie není dostatečně průkazné, a uvedený argument bylo nutno zamítnout.
(146)
Několik zúčastněných stran rovněž uvedlo, že k indonéskému dovozu není jiná alternativa, protože ceny dovozu z jiných třetích zemí jsou příliš vysoké.
(147)
Je třeba připomenout, že ve FR2010/2011 měl dovoz z jiných třetích zemí na trhu významný podíl. Také dovoz ze třetích zemí byl pod cenovým tlakem ze strany dumpingového dovozu z Indonésie a utrpěl významné ztráty, co se týče objemu prodeje i podílu na trhu, ve prospěch indonéského dovozu. Uvalení cla na dovoz glutamátu sodného z Indonésie by mělo umožnit jiným třetím zemím, jako je Brazílie, Korea a Vietnam, aby svůj ztracený podíl na unijním trhu znovu získaly. Z hlediska cen by účelem antidumpingových opatření mělo být to, aby v Unii byly nastoleny rovné podmínky hospodářské soutěže, které by umožňovaly dovážet do Unie zboží za spravedlivé ceny. Z šetření vyplynulo, že uvalení cel by nemělo mít významný dopad na situaci navazujícího výrobního odvětví. Tvrzení, že neexistují alternativní zdroje dodávek, bylo proto odmítnuto.
6.7. Závěry týkající se zájmu Unie
(148)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k názoru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody, které by opravňovaly k vyvození závěru, že uvalení prozatímních opatření na dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Indonésie není v této fázi šetření v zájmu Unie.
7. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(149)
Na základě závěrů, k nimž Komise v otázce dumpingu, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie dospěla, by měla být zavedena prozatímní opatření, jež zabrání tomu, aby dumpingový dovoz způsoboval výrobnímu odvětví Unie další újmu.
7.1. Úroveň odstranění újmy (rozpětí újmy)
(150)
Za účelem stanovení úrovně těchto opatření určila Komise nejprve výši cla potřebnou k odstranění újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
(151)
Újma by byla odstraněna v případě, že výrobní odvětví Unie by mělo možnost pokrýt své výrobní náklady a dosáhnout takového zisku před zdaněním, jakého lze v tomto výrobním odvětví přiměřeně dosáhnout z prodeje obdobného výrobku na trhu Unie za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu. Jelikož Komise zjistila, že účinek dumpingového dovozu nastal až ve třetím roce posuzovaného období, bylo ziskové rozpětí stanoveno odkazem na první dva roky posuzovaného období, kdy k dumpingovému dovozu nedocházelo. Komise považovala za správné použít vážené průměrné tiskové rozpětí, jak bylo stanoveno v 89. bodě odůvodnění. Ziskové rozpětí bylo stanoveno na 5 % až 15 %. Přesnější hodnotu ziskového rozpětí nelze zveřejnit kvůli zachování důvěrnosti. Na základě toho pak Komise vypočítala cenu obdobného výrobku, která výrobnímu odvětví Unie nepůsobí újmu, a to tak, že k výrobním nákladům, které toto výrobní odvětví Unie vykazovalo během období šetření, přidala ziskové rozpětí vypočítané výše uvedeným způsobem. Úroveň odstranění újmy pak Komise určila na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v Indonésii, jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, s váženou průměrnou cenou obdobného výrobku prodávaného v období šetření na trhu Unie výrobním odvětvím Unie, která mu nepůsobí újmu. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento vážené průměrné hodnoty dovozu zahrnující CIF. Rozpětí újmy vypočítaná s použitím 5 % a 15 % zisku jsou uvedena v tabulce č. 154. bodě odůvodnění.
(152)
Jak bylo uvedeno výše v 64. bodě odůvodnění, jeden vyvážející výrobce tvrdil, že glutamát sodný dovážený do Unie a glutamát sodný vyráběný výrobním odvětvím Unie a jím prodávaný na trhu Unie mohou mít odlišný stupeň čistoty, a že by proto měla být provedena odpovídající úprava. Z důvodů uvedených ve stejném bodě odůvodnění nebyla oprávněna žádná úprava a toto tvrzení muselo být zamítnuto.
7.2. Prozatímní opatření
(153)
Prozatímní antidumpingová opatření by měla být na dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Indonésie uvalena podle pravidla nižšího cla, které stanoví čl. 7 odst. 2 základního nařízení. Komise provedla srovnání rozpětí újmy a rozpětí dumpingu. Výše cel by měla být stanovena tak, aby byla na úrovni nižší z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy.
(154)
Prozatímní antidumpingové clo by na základě výše uvedených skutečností mělo mít tyto sazby vyjádřené v cenách CIF na hranici Unie před proclením:
(v %)
Země
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Prozatímní antidumpingové clo
Indonésie
PT. Cheil Jedang Indonésie
7,0
[24,6 - 39,8]
7,0
Indonésie
PT. Miwon Indonésie
13,3
[27,9 - 43,6]
13,3
Indonésie
Všechny ostatní společnosti
28,4
[31,4 - 47,0]
28,4
(155)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí proto situaci zjištěnou během tohoto šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto celní sazby jsou výlučně použitelné na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země a vyráběného uvedenými právnickými osobami. Na dovážený dotčený výrobek vyrobený jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení pod svým názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, by měla být uvalena celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“. Neměla by se na ně vztahovat žádná z uvedených antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti.
(156)
Pokud společnost změní název svého subjektu nebo založí nový výrobní či obchodní subjekt, může požádat o uplatnění těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti. Tato žádost musí být předložena Komisi (11). Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace, včetně informací o změnách v činnostech společnosti spojených s výrobou, o domácím prodeji a prodeji na vývoz, např. v souvislosti se změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Komise v odůvodněných případech aktualizuje seznam společností, na něž se vztahují antidumpingové celní sazby pro jednotlivé společnosti.
(157)
Za účelem minimalizace rizika obcházení těchto opatření, které vzhledem k velkému rozdílu mezi těmito celními sazbami hrozí, je nutno přijmout zvláštní opatření, která umožní zajistit uplatňování jednotlivých antidumpingových cel. Společnosti, na něž se vztahují antidumpingové celní sazby pro jednotlivé společnosti, musí celním orgánům členských států předložit platnou obchodní fakturu. Faktura musí vyhovovat požadavkům stanoveným v příloze. Na zboží, které bude dovezeno bez této faktury, bude uvaleno antidumpingové clo platné pro „všechny ostatní společnosti“.
(158)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, antidumpingové clo pro všechny ostatní společnosti se nebude vztahovat pouze na vyvážející výrobce, kteří při tomto šetření nespolupracovali, ale i na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
8. ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
159)
Komise v zájmu řádné správy vyzve zúčastněné strany k tomu, aby v pevně stanovené lhůtě předložily písemné připomínky nebo aby požádaly o slyšení u Komise nebo úředníka pro slyšení na GŘ pro obchod.
160)
Zjištění týkající se uvalení cel, která byla v souvislosti s tímto nařízením učiněna, jsou prozatímní a pro účely případných konečných zjištění je bude možná nutné přehodnotit,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1) Ukládá se prozatímní antidumpingové clo z dovozu glutamátu sodného, v současnosti vedeného pod kódem KN ex 2922 42 00 (kód TARIC 2922420010) pocházejícího z Indonésie.
2) Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie, před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Prozatímní antidumpingové clo
(v %)
Doplňkový kód TARIC
PT. Cheil Jedang Indonésie
7,0
B961
PT. Miwon Indonésie
13,3
B962
Všechny ostatní společnosti
28,4
B999
3) Jednotlivé celní sazby pro konkrétní společnosti uvedené v odstavci 2 lze použít pod podmínkou, že celním orgánům členských států bude předložena platná obchodní faktura, která vyhovuje požadavkům stanoveným v příloze I. Není-li taková faktura předložena, použije se clo platné pro „všechny ostatní společnosti“.
4) Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii podléhá složení jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
5) Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1) Do 25 dnů ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost mohou zúčastněné strany:
a)
požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato;
b)
předložit Komisi své písemné připomínky a
c)
požádat o slyšení u Komise a/nebo úředníka pro slyšení na GŘ pro obchod.
2) Do 25 dnů ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost se mohou strany uvedené v čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 vyjádřit k uplatňování prozatímních opatření.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 20. srpna 2014.
A BIZOTTSÁG 904/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2014. augusztus 20.)
az Indonéziából származó nátrium-glutamát behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikkére,
a tagállamokkal folytatott konzultációt követően,
mivel:
1. AZ ELJÁRÁS
1.1. Az eljárás megindítása
(1)
2013. november 29-én az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) dömpingellenes vizsgálatot indított az Indonéziából (a továbbiakban: érintett ország) származó nátrium-glutamát Unióba irányuló behozatalának tekintetében. Az eljárás megindításáról a Bizottság értesítést (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában.
(2)
A Bizottság ugyanezen a napon az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (3) bejelentette, hogy az 1225/2009/EK rendelet (a továbbiakban: alaprendelet) 11. cikkének (2) bekezdése alapján megindítja a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó nátrium-glutamát behozatalára alkalmazandó hatályos végleges dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatát.
(3)
A Bizottság a vizsgálatot az Ajinomoto Foods Europe SAS (a továbbiakban: panaszos) 2013. október 16-án benyújtott panasza alapján indította meg, amely vállalat, mivel az egyetlen uniós nátrium-glutamát-gyártó, a nátrium-glutamát teljes uniós gyártásának 100 %-át képviseli. A panasz meggyőző bizonyítékot tartalmazott a dömpingre, illetve az abból eredő jelentős kárra vonatkozóan, és így elegendőnek bizonyult a vizsgálat megindításához.
1.2. Érdekelt felek
(4)
Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvételüket biztosítandó vegyék fele vele a kapcsolatot. A Bizottság emellett hivatalosan értesítette a panaszost, az ismert exportáló gyártókat és az indonéziai hatóságokat, az ismert importőröket, valamint azon beszállítókat, felhasználókat és kereskedőket, akiket tudomása szerint érintett a vizsgálat megindítása. A Bizottság egyúttal e feleket is felkérte a részvételre.
(5)
Az érdekelt felek lehetőséget kaptak, hogy a vizsgálat megindításával kapcsolatban észrevételeket nyújtsanak be, illetve kérjék a Bizottság és/vagy a Kereskedelmi Főigazgatóság meghallgató tisztviselője előtti meghallgatásukat.
(6)
Az érdekelt felek emellett lehetőséget kaptak arra is, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, valamint az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül szóbeli meghallgatást kérjenek. A Bizottság minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tette a meghallgatást, aki azt kérelmezte, és ismertette azokat a különleges okokat, amelyek meghallgatását indokolták.
a) Mintavétel
(7)
Tekintettel az érintett országban működő exportáló gyártók, illetve a vizsgálatban érintett független importőrök nagy számára, valamint a vizsgálatnak a jogszabályban elrendelt határidőn belül való lezárása érdekében, a Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben bejelentette azon döntését, hogy az alaprendelet 17. cikkének megfelelően a megvizsgálandó, az érintett országban működő exportáló gyártók, illetve a független importőrök számát egy minta kiválasztásával ésszerű mértékűre korlátozza (erre a folyamatra a továbbiakban mintavételként is történik hivatkozás).
(1) Mintavétel a független importőrök körében
(8)
A Bizottság annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen kiválaszthassa a mintát, felkérte a független importőröket, hogy jelentkezzenek és nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat.
(9)
Tizennégy független importőr nyújtotta be a kért információkat és egyezett bele abba, hogy felvegyék a mintába. Az alaprendelet 17. cikke (1) bekezdésével összhangban a Bizottság az Unióba irányuló import legnagyobb reprezentatív mennyisége, illetve az unióbeli földrajzi elhelyezkedés alapján három vállalatot vett fel a mintába. Az alaprendelet 17. cikke (2) bekezdésének megfelelően valamennyi érintett és ismert importőr véleményét kikérték a minta kiválasztásáról, de azok nem tettek észrevételt.
(10)
A mintába felvett három vállalat közül ezt követően mindössze egy működött együtt a kérdőívre adott válaszok benyújtásával.
(2) Mintavétel az indonéziai exportáló gyártók körében
(11)
A Bizottság annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen kiválaszthassa a mintát, felkérte az Indonéziában működő exportáló gyártókat, hogy vegyék fel vele a kapcsolatot, illetve nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat.
(12)
Az érintett ország négy exportáló gyártója bocsátotta rendelkezésre a kért információkat és járult hozzá ahhoz, hogy felvegyék a mintába. Az exportáló gyártók kis számára való tekintettel a Bizottság úgy döntött, hogy nincs szükség mintavételre.
b) Kitöltött kérdőívek és az együttműködés
(13)
A Bizottság az egyetlen uniós gyártónak, a mintába felvett négy exportáló gyártónak, a mintába felvett három független importőrnek, illetve az uniós felhasználóként azonosított harminchárom vállaltnak küldött kérdőívet.
(14)
Kitöltött kérdőívet az alábbi felek nyújtottak be: az egyetlen uniós gyártó, a mintába felvett három független importőr közül egy vállalat, egy kereskedő, a négy ismert exportáló gyártó közül három vállalat, valamint öt felhasználó.
(15)
A mintába felvett, de együtt nem működő exportáló gyártóról a vizsgálat során bebizonyosodott, hogy kapcsolatban állt a mintában szereplő egyik másik exportáló gyártóval, aki a kitöltött kérdőív benyújtásával együttműködő félnek számított.
(16)
A (15) prembulumbekezdésben említett együttműködő exportáló gyártó azt állította, hogy nem tekinthető az együtt nem működő exportáló gyártóval kapcsolatban állónak, mivel egymás döntéshozatalára semmilyen módón nem gyakoroltak hatást. Az együttműködő exportáló gyártó emellett kijelentette, hogy nem állt módjában a kérdőív kitöltésére kényszeríteni a nem együttműködő felet. A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy ugyanazon részvényesek tulajdonát képezte a két vállalat. A Közösségi Vámkódex (a továbbiakban: Vámkódex) végrehajtására vonatkozó 2454/93/EGK bizottsági rendelet (4) 143. cikke (1) bekezdésének d) pontja alapján ezért egymással kapcsolatban álló feleknek tekintették őket.
(17)
A harmadik együttműködő exportáló gyártó szerint az érintett terméket egy másik gyártó is előállította Indonéziában, amely vállalat a (16) preambulumbekezdésben említett csoporthoz tartozott, de nem jelentkezett a Bizottságnál. Jóllehet a szóban forgó gyártó valóban létezik, a vizsgálat során sem az Eurostattól, sem pedig a rendelkezésre álló egyéb forrásokból származó adatok alapján nem nyert bizonyítást, hogy e gyártó a figyelembe vett időszak alatt exportált az Unióba. A kérdéses vállalatot ezért nem kérték fel arra, hogy vegye fel a kapcsolatot a Bizottsággal, illetve hogy nyújtsa be az exportáló gyártók részére összeállított kérdőívekben kért információkat. Az érintett országbeli valamennyi együtt nem működő gyártóra egyébként - miként az a (48) preambulumbekezdésben szerepel - maradékvámot vetettek ki. E maradékvámról az alaprendelet 18. cikke rendelkezik, és „minden más vállalatra” alkalmazandó.
c) Ellenőrző látogatások
(18)
A Bizottság a dömping, az abból következő kár és az uniós érdek előzetes megállapításához szükségesnek ítélt valamennyi információt bekérte és ellenőrizte.
(19)
Az alaprendelet 16. cikke alapján az alábbi vállalatok telephelyein került sor ellenőrző látogatásra:
Uniós gyártók:
-
Ajinomoto Foods Europe SAS, Mesnil Saint-Nicaise, Franciaország.
Importőrök:
-
Falken Trade, Olsztyn, Lengyelország.
Felhasználók:
-
AkzoNobel, Amersfoort, Hollandia,
-
Unilever, Rotterdam, Hollandia.
Indonéziai exportáló gyártók:
-
PT. Miwon Indonesia, Jakarta, Indonézia,
-
PT. Cheil Jedang Indonesia, Jakarta, Indonézia.
Kapcsolatban álló uniós importőrök:
-
CJ Europe GmbH, Schwalbach, Németország,
-
Daesang Europe B.V. Amstelveen, Hollandia.
Kapcsolatban álló hongkongi kereskedő:
-
CJ China Limited, Hongkong.
1.3. Vizsgálati időszak és figyelembe vett időszak
(20)
A dömping és a kár kivizsgálása a 2012. október 1. és 2013. szeptember 30. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjedt ki. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2010. április 1. és a vizsgálati időszak vége közötti időszakot (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) (5) ölelte fel.
2. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK
2.1. Az érintett termék
(21)
Az érintett termék az Indonéziából származó, jelenleg az ex 2922 42 00 KN-kód alá besorolt nátrium-glutamát (a továbbiakban: érintett termék). A nátrium-glutamát olyan élelmiszer-adalékanyag, amelyet főként ízfokozóként alkalmaznak levesekhez, erőlevesekhez, hal- és húsételekhez, fűszerkeverékekhez, valamint kész élelmiszerekhez. Fehér színű, különböző méretű, szagtalan kristály formájában állítják elő. A nátrium-glutamátot a vegyiparban is alkalmazzák nem élelmiszer-ipari célú felhasználásra, például mosó- és tisztítószerekhez.
(22)
Elsősorban különböző, cukor kinyerésére alkalmas anyagok (kukoricakeményítő, tápiókakeményítő, cukorszirup, cukornádmelasz és cukorrépamelasz) erjesztésével állítják elő.
2.2. A hasonló termék
(23)
A vizsgálat során bizonyítást nyert, hogy az érintett termék, az Indonéziában gyártott és az ottani belföldi piacon értékesített termék, valamint az uniós gazdasági ágazat által gyártott és az uniós piacon értékesített termék azonos fizikai, kémiai és műszaki alaptulajdonságokkal rendelkeznek, továbbá alapvető felhasználási területeik is megegyeznek.
(24)
Az egyik érdekelt fél azt állította, hogy minőség tekintetében jelentős különbség mutatkozik meg az Indonéziában gyártott és az Unióban előállított nátrium-glutamát között. Emiatt a minőségbeli különbség miatt az állítás szerint az uniós gazdasági ágazat által gyártott és uniós piacon értékesített nátrium-glutamát, illetve az Indonéziából importált nátrium-glutamát egymással nem felcserélhetők, és ezért hasonló termékeknek sem tekinthetők. A szóban forgó állítást nem támasztották alá bizonyítékokkal és az a vizsgálat során tett megállapításoknak - vagyis hogy minőség tekintetében nincs különbség az Indonéziában gyártott, illetve Unióban előállított nátrium-glutamát között - is ellentmondott. Ami azt illeti, több felhasználó az uniós gazdasági ágazattól és Indonéziából is vásárolt nátrium-glutamátot, és a termékeket ugyanazon, vagy hasonló célra használtak fel. Következésképpen ezt az állítást elutasították.
(25)
A fentiek alapján ezért e szakaszban az érintett termék, az Indonéziában gyártott és az ottani belföldi piacon értékesített termék, valamint az uniós gazdasági ágazat által gyártott és uniós piacon értékesített termék az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek minősülnek.
3. DÖMPING
3.1. Rendes érték
(26)
Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdése alapján a Bizottság először megvizsgálta, hogy az egyes együttműködő exportáló gyártók esetében a belföldi értékesítés összmennyisége reprezentatívnak tekinthető-e. A belföldi értékesítés akkor minősül reprezentatívnak, ha a hasonló termék független vevők részére hazai piacon történő belföldi értékesítésének összmennyisége az egyes exportáló gyártók esetében eléri az érintett termék Unióba irányuló exportértékesítési összmennyiségének 5 vagy ennél nagyobb százalékát a vizsgálati időszak alatt. Ennek alapján megállapítást nyert, hogy a hasonló termék belföldi összértékesítése minden egyes együttműködő exportáló gyártó esetében reprezentatív volt.
(27)
A Bizottság ezt követően azonosította azokat a belföldön értékesített terméktípusokat, amelyek azonosak, vagy összehasonlíthatóak az Unióba irányuló kivitel keretében értékesített terméktípusokkal.
(28)
A Bizottság ezután - az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdése szerint - megvizsgálta minden egyes, az Unióba irányuló kivitel keretében értékesített terméktípusokkal azonos vagy összehasonlítható terméktípus tekintetében, hogy az egyes együttműködő exportáló gyártók hazai piacon történt belföldi értékesítése reprezentatív volt-e. Egy adott terméktípus belföldi értékesítése abban az esetben reprezentatív, ha e terméktípus vizsgálati időszak alatti, független vevők részére történt belföldi értékesítésének összmennyisége eléri az Unióba irányuló exportra értékesített azonos vagy összehasonlítható terméktípus összmennyiségének legalább 5 %-át. A Bizottság megállapította, hogy az együttműködő exportáló gyártók által Unióba exportált érintett termékhez viszonyítva ugyanezen exportáló gyártók indonéziai értékesítése reprezentatív mennyiséget képviselt az indonéziai piacon.
(29)
A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy az egyes exportáló gyártók belföldi értékesítése rendes kereskedelmi forgalomban megvalósuló értékesítésnek tekinthető-e az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése alapján. Ennek vizsgálatát a Bizottság oly módon végezte, hogy minden egyes terméktípusra meghatározta a belföldi piacon független vevők részére történt nyereséges, vizsgálati időszak alatti értékesítés arányát.
(30)
A rendes értéket - függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek voltak-e, vagy sem - az egyes terméktípusok tényleges belföldi ára alapján kell meghatározni, amennyiben:
(1)
a terméktípusnak a kiszámított előállítási költséggel megegyező, vagy azt meghaladó nettó áron értékesített mennyisége meghaladta e terméktípus teljes értékesítési mennyiségének 80 %-át, illetve ha
(2)
e terméktípus értékesítési árának súlyozott átlaga megegyezett, vagy meghaladta az egy egységre jutó előállítási költséget.
(31)
Ebben az esetben valamennyi exportáló gyártó belföldi értékesítése nyereséges volt, és az értékesítési ár súlyozott átlaga az összes terméktípus tekintetében meghaladta az előállítási költséget. A rendes értéket ezért valamennyi együttműködő exportáló gyártó esetében a vizsgálati időszak során történt összes belföldi értékesítés árainak súlyozott átlagaként számították ki.
3.2. Exportár
(32)
Az együttműködő exportáló gyártók közvetlenül független vevőknek, vagy Unión belüli és kívüli kapcsolatban álló vállalatokon keresztül exportáltak az Unióba.
(33)
Azokban az esetekben, amikor az érintett terméket az exportáló gyártók közvetlenül unióbeli független vevők részére exportálták, az exportárat az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően a ténylegesen fizetett vagy fizetendő exportárak alapján állapították meg.
(34)
Azokban az esetekben, amikor az érintett terméket az exportáló gyártók kapcsolatban álló vállalatokon keresztül exportálták az Unióba, az exportárat - az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban - az importált termék független vevők részére történt első unióbeli viszonteladásakor alkalmazott ára alapján állapították meg. Ebben az esetben kiigazításokat végeztek a keletkezett nyereség (lásd a (35) preambulumbekezdést), illetve a behozatal és a viszonteladás között felmerült valamennyi - például értékesítési, általános és igazgatási - költség tekintetében.
(35)
E célból a kapcsolatban álló vállalatok által elért haszonkulcsot nem lehetett figyelembe venni, minthogy az nem minősült megbízhatónak. Egy független importőr együttműködött, de mivel e vállalat nyeresége bizalmas adatnak számított, azt nem lehetett a többi harmadik fél számára nyilvánosságra hozni. Mindezek következtében, és mert egyéb információ nem állt rendelkezésre, az exportár meghatározásához 5 %-os haszonkulcsot alkalmaztak. Minthogy egy másik, hasonló gazdasági ágazat által előállított vegyipari termék kapcsán lefolytatott korábbi eljárásban (6) szintén ilyen mértékű haszonkulcsot alkalmaztak, megállapítást nyert, hogy e haszonkulcs ésszerű mértékű.
(36)
A két együttműködő exportáló gyártó azt állította, hogy az első kapcsolatban álló vevőik esetében szokásos piaci exportár került felszámításra, és ezért a számtanilag képzett exportár helyett az exportár alapjául az indonéziai exportáló gyártó és az első kapcsolatban álló vevő közötti eladási árnak kell szolgálnia. Érvelésük szerint az első kapcsolatban álló vevőknek felszámított eladási árak és az unióbeli független vevők esetében alkalmazott árak színvonala megegyezett.
(37)
A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a hasonló árszintek ellenére a kapcsolatban álló vállalatok közötti transzferárak színvonala nem tette lehetővé a kapcsolatban álló importőrök számára, hogy ésszerű nyereségre tegyenek szert az Unióban. Nem zárható ki továbbá az sem, hogy a kapcsolatban álló vállalatok között felmerültek bizonyos költségek, és más termékekhez kapcsolódóan sor került keresztkompenzációra. Ennek alapján megállapítást nyert, hogy a független vevők részére történt értékesítésekhez képest a belső transzferár nem tükrözte az érintett termék megfelelő piaci értékét.
(38)
A kapcsolatban álló vállalatok közötti transzferárat így tehát nem lehet szokásos piaci feltételeknek megfelelően kialakított árnak tekinteni, és az erre vonatkozó állításokat elutasították. Mindkét exportáló gyártó esetében ezért a kapcsolatban álló feleken keresztül érvényesített exportárat az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése alapján, a (34) és (35) preambulumbekezdésben ismertettek szerint határozták meg.
3.3. Összehasonlítás
(39)
A Bizottság a rendes értéket és az együttműködő exportáló gyártók exportárát gyártelepi paritáson hasonlította össze.
(40)
A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlításának biztosítása érdekében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően kiigazítások formájában kellő mértékben figyelembe vették azokat a különbségeket, amelyek az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásolják.
(41)
Ily módon kiigazítást végeztek minden olyan esetben, amikor a behozatali költségek, kedvezmények, fuvarozási, biztosítási, anyagmozgatási, rakodási és mellékköltségek, a csomagolás, a hitel, a jutalékok, valamint a banki költségek az árak összehasonlíthatóságát bizonyíthatóan befolyásolták.
(42)
Az egyik exportáló gyártó Unión kívüli kapcsolatban álló kereskedőn keresztül exportált nátrium-glutamátot, amely vállalat a terméket kapcsolatban álló uniós importőrnek értékesítette tovább, hogy ez utóbbi vállalat következő lépésként azt független uniós vevőknek adja el. Ezen értékesítések esetében - az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i) pontjával összhangban - kiigazítást végeztek az Unión kívüli kereskedő által alkalmazott haszonkulcs tekintetében.
(43)
Az egyik exportáló gyártó az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének k) pontja alapján a rendes érték kiigazítását kérte az ösztönzők és promóciós költségek tekintetében. A vizsgálat során azonban megállapítást nyert, hogy az említett költségek közvetlenül nem kapcsolódtak belföldi egyedi értékesítési ügyletekhez, és emiatt nem bizonyítható, hogy e költségek befolyásolták az árak összahasonlíthatóságát. Ebből adódóan a szóban forgó kérést elutasították.
(44)
Két exportáló gyártó kérte, hogy a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének e) pontja alapján igazítsák ki a fuvarköltségek tekintetében. A belföldi fuvarköltségekbe beleszámították a gyárból raktárba történő áruszállítás kapcsán felmerült költségeket is. Ezek a költségek azonban belső logisztikai költségeknek minősültek, és ezért az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének e) pontja értelmében a rendes érték tekintetükben nem kerülhet kiigazításra.
(45)
Az egyik érdekelt fél szerint az Unióban élelmiszer-adalékanyagként értékesített nátrium-glutamátnak meg kell felelnie bizonyos, a 2008/84/EK bizottsági irányelvben (7) meghatározott tisztasági küszöbértékeknek (≥ 99 %). A szóban forgó érdekelt fél azt állította, hogy szemben az Unióba exportált nátrium-glutamáttal, amelynek meg kell felelnie az említett követelményeknek, az indonéziai belföldi piacon értékesített termékre nem alkalmazandók ilyen jellegű előírások. A rendes értéket ezért indokolt lehet kiigazítani az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének a) pontja alapján a fizikai és kémiai jellemzőkből adódó különbségek tekintetében.
(46)
Ugyanakkor az érdekelt fél nem számszerűsítette állítását, mivel elmulasztott az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének a) pontja szerinti ésszerű becslést benyújtani az állítólagos eltérés piaci értékéről. A Bizottság emellett - az összehasonlítás során - a terméktípusok meghatározásával figyelembe tudta venni az esetleges tisztaságbeli eltéréseket. Így került sor arra, hogy az uniós piacra exportált és az Indonéziában értékesített terméktípusok közül az azonos vagy hasonló tisztaságú terméktípusokat hasonlította össze egymással. A kiigazítás tehát nem indokolt és a szóban forgó kérést el kellett utasítani.
3.4. Dömpingkülönbözet
(47)
A Bizottság az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésével összhangban a két együttműködő exportáló gyártó esetében a hasonló termék minden egyes típusára vonatkozó rendes érték súlyozott átlagát összehasonlította az érintett termék megfelelő típusára vonatkozó exportár súlyozott átlagával.
(48)
Az összes többi indonéziai exportáló gyártó esetében a Bizottság a dömpingkülönbözetet az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tények alapján határozta meg. Meg kell jegyezni, hogy az egyik ismert exportáló gyártó a vizsgálat során - miként az a (15) preambulumbekezdésben is említésre került - szándékosan nem működött együtt. Az együttműködés szintje ezért alacsonynak tekinthető. A 18. cikk (6) bekezdésével összhangban a Bizottság úgy döntött, hogy a maradék dömpingkülönbözethez az egyik maradéktalanul együttműködő és ellenőrzött exportáló gyártó reprezentatív exportmennyiségére vonatkozó legmagasabb dömpingkülönbözet szintjét veszi alapul, figyelembe véve a súlyozott átlag alapján, az együttműködést megtagadó exportáló gyártóval kapcsolatban álló együttműködő exportáló gyártó esetében megállapított dömpingkülönbözetet is.
(49)
Ennek alapján az ideiglenes dömpingkülönbözetek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított költség, biztosítás, fuvardíj szerinti ár (a továbbiakban: CIF-ár) százalékában kifejezve a következők:
Vállalat
Ideiglenes dömpingkülönbözet (%)
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,0
PT. Miwon Indonesia
13,3
Minden más vállalat
28,4
4. KÁR
4.1. Az uniós gazdasági ágazat és az uniós gyártás meghatározása
(50)
A hasonló terméket egyetlen uniós gyártó állított elő a vizsgálati időszak alatt. Az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében ez a vállalat alkotja az uniós gazdasági ágazatot.
(51)
Minthogy az uniós gazdasági ágazat mindössze egy gyártóból áll, az érzékeny adatokra vonatkozó számadatokat titoktartási céllal indexálni kellett, vagy tartományokat kellett megadni.
4.2. Uniós felhasználás
(52)
A Bizottság - az Eurostat és a kitöltött kérdőívek adataira támaszkodva - az uniós felhasználást az uniós gazdasági ágazat uniós piaci értékesítésének és az Indonéziából, illetve egyéb harmadik országokból származó behozatalnak az összesítésével határozta meg.
(53)
Érvként elhangzott, hogy az együttműködő uniós gyártót ki kell zárni az uniós gazdasági ágazatból, a vizsgálatot pedig le kell zárni, mivel a szóban forgó gyártó kapcsolatban állt egy olyan indonéziai exportáló gyártóval, amely nem működött együtt. Az együttműködő uniós gyártót azonban ebben az esetben az együtt nem működő indonéziai exportáló gyártóval fennálló kapcsolata ellenére sem szükséges kizárni, mivel amellett, hogy teljes körű ellenőrzésnek vetették alá, a vizsgálat során egyetlen uniós gyártóként maradéktalanul együttműködött a Bizottsággal. Annak ténye ráadásul, hogy az indonéziai exportáló gyártó nem működött együtt, nem befolyásolta az uniós gyártótól származó adatok megbízhatóságát. Ezt az érvet ezért el kell utasítani.
(54)
Az uniós felhasználás a következőképpen alakult:
1. táblázat
Uniós nátrium-glutamát-felhasználás (tonna)
2010/2011-es pénzügyi év
2011/2012-es pénzügyi év
2012/2013-as pénzügyi év
Vizsgálati időszak
Index (2010-es pénzügyi év/2011-es pénzügyi év = 100)
100
87
93
98
Forrás: kitöltött kérdőívek és az Eurostat.
(55)
Az uniós felhasználás a 2010/2011-es és a 2011/2012-es pénzügyi év között csökkent, majd a 2012/2013-as pénzügyi év és a vizsgálati időszak során ismét enyhe növekedést mutatott. A figyelembe vett időszak alatt a felhasználás összességében 2 %-kal csökkent. A felhasználás 2010/2011-es és a 2011/2012-es pénzügyi év közötti csökkenésének fő oka az uniós gazdasági ágazat uniós piaci értékesítésének visszaesése, amelyet a termelés ugyanezen időszak alatti csökkenése idézett elő (lásd a (68) preambulumbekezdést). A behozatal mindkét évben hasonló szintet ért el. A felhasználás 2012/2013-as pénzügyi évben tapasztalt bővülése szinte kizárólag az importnövekedésnek tulajdonítható, hiszen az uniós gazdasági ágazat értékesítési adatai lényegében változatlanok maradtak. Végül a vizsgálati időszakban, amíg az uniós gazdasági ágazat értékesítése újfent csökkent, addig a behozatal - és különösképpen az Indonéziából származó import (lásd az (57) preambulumbekezdést) - volumene számottevően nőtt.
4.3. Az érintett országból származó behozatal
4.3.1. Az érintett országból származó behozatal volumene és piaci részesedése
(56)
A Bizottság a behozatal volumenét az Eurostat adatai, valamint a kitöltött kérdőívek alapján határozta meg. A behozatal piaci részesedésének meghatározásához az (52) preambulumbekezdésben megállapított uniós felhasználás szolgált alapul.
(57)
Az érintett országból származó, Unióba irányuló behozatal a következőképpen alakult:
2. táblázat
Behozatal volumene (tonna)
2010/2011-es pénzügyi év
2011/2012-es pénzügyi év
2012/2013-as pénzügyi év
Vizsgálati időszak
Az Indonéziából származó behozatal volumene (tonna)
8 638
9 478
18 317
24 385
Index
100
110
212
282
Piaci részesedés index
100
126
227
287
Forrás: kitöltött kérdőívek és az Eurostat.
(58)
Az Indonéziából származó import volumene közel megháromszorozódott a figyelembe vett időszak alatt. A volumen folyamatos és jelentős mértékű növekedést mutatott: a 2010/2011-es pénzügyi évi 8 638 tonnáról 182 %-ot emelkedve a vizsgálati időszakban elérte a 24 385 tonnát.
(59)
Ennek nyomán a piaci részesedése közel megháromszorozódott a figyelembe vett időszakban: 187 %-kal bővült annak ellenére, hogy a felhasználás összességében (2 %-kal) csökkent.
4.3.2. Az érintett országból származó behozatal árai és az áralákínálás
(60)
A Bizottság az importárakat az Eurostat adatai, valamint a kitöltött kérdőívek alapján határozta meg.
(61)
Az Unióba irányuló indonéziai import átlagára a következőképpen alakult:
3. táblázat
Importár (EUR/tonna)
2010/2011-es pénzügyi év
2011/2012-es pénzügyi év
2012/2013-as pénzügyi év
Vizsgálati időszak
Indonézia
1 266
1 279
1 226
1 162
Index
100
101
97
92
Forrás: kitöltött kérdőívek és az Eurostat.
(62)
A nátrium-glutamát Indonéziából származó importjának átlagára kismértékben nőtt a 2010/2011-es és a 2011/2012-es pénzügyi év között, majd ezt követően a 2012/2013-as pénzügyi évben csökkent, a vizsgálati időszak alatt pedig még alacsonyabb szintet ért el. Az Indonéziából származó nátrium-glutamát-behozatal átlagára a figyelembe vett időszak alatt összességében 6 %-os csökkenést mutatott.
(63)
A vizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározásához a Bizottság az alábbi tényezőket hasonlította össze:
-
az uniós gazdasági ágazat által az Unió piacán független vevők számára történő értékesítés során alkalmazott, terméktípusonkénti eladási árak gyártelepi szintre igazított súlyozott átlaga, valamint
-
az együttműködő indonéziai gyártók uniós piacon, első független vevő számára értékesített behozatalainak terméktípusonkénti, megfelelő súlyozott átlagára, amelyet CIF-paritás alapján állapítottak meg és megfelelőképpen kiigazítottak a fennálló vámok és a behozatal utáni költségek tekintetében.
(64)
Miként az a (46) preambulumbekezdésben szerepel, az egyik exportáló gyártó azt állította, hogy az Unióban élelmiszer-adalékanyagként értékesített nátrium-glutamátnak meg kell felelnie bizonyos, uniós jogi aktusokban előírt tisztasági küszöbértékeknek. A szóban forgó exportáló gyártó szerint az Indonéziából importált és nem élelmiszeriparban felhasznált termékekre nem vonatkoztak ilyen követelmények, és emiatt az uniós piacon értékesített termékkel való összehasonlításkor indokolt lehet a kémiai és fizikai jellemzők tekintetében kiigazítást végezni. Ezt az állítását az exportáló gyártó ugyanakkor elmulasztotta számszerűsíteni. A Bizottság emellett - az összehasonlítás során - a terméktípusok meghatározásával figyelembe tudta venni az esetleges tisztaságbeli eltéréseket, és az uniós piacra exportált és az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon értékesített terméktípusok közül az azonos vagy hasonló tisztaságú terméktípusokat hasonlította össze egymással. A kiigazítás tehát nem indokolt és a szóban forgó állítást elutasították.
(65)
Az egyik érdekelt fél állítása szerint az Indonéziából származó behozatalok esetében fennálló áralákínálás kiszámításakor figyelembe kell venni az árfolyam-ingadozások hatását. A dömpingelt import uniós gazdasági ágazat áraira gyakorolt valószínű hatásának vizsgálata alapvetően valóban - többek között - az áralákínálás megállapításával történik. A jelenlegi eset kapcsán a dömpingelt exportárakat és az uniós gazdasági ágazat értékesítési árait hasonlították össze. Az összehasonlíthatóság érdekében azonban a kár kiszámításához euróra átváltott exportárakat alkalmaztak. Az árfolyamok alkalmazása ebben az esetben tehát szavatolja, hogy az árkülönbözet megállapítása összehasonlítató alapon történjen. Ezt az állítást ezért elutasították.
(66)
Az árakat típusonként hasonlították össze, a kereskedelem azonos szintjén lezajló ügyleteket vizsgálva és az adatokat szükség esetén kiigazítva. Az összehasonlítás eredményét az uniós gazdasági ágazat vizsgálati időszak alatt lebonyolított forgalmának százalékában fejezték ki. Ennek alapján az Indonéziából származó behozatal alákínálási különbözeteinek súlyozott átlaga az uniós piac tekintetében 0 % és 5 % között mozogott.
4.4. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete
4.4.1. Általános észrevételek
(67)
A dömpingelt import uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően magában foglalta valamennyi olyan gazdasági mutató értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére.
4.4.2. Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás
(68)
A figyelembe vett időszak során az uniós össztermelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult:
4. táblázat
Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás
2010/2011-es pénzügyi év
2011/2012-es pénzügyi év
2012/2013-as pénzügyi év
Vizsgálati időszak
Termelési volumen
Index
100
95
107
91
Termelési kapacitás index
100
100
100
100
Kapacitáskihasználás
Index
100
95
107
91
Forrás: kitöltött kérdőív.
(69)
A figyelembe vett időszakra a termelés ingadozása volt jellemző. A 2010/2011-es és a 2011/2012-es pénzügyi év között csökkent, majd a 2011/2012-es és 2012/2013-as pénzügyi év között nőtt, a vizsgálati időszakban pedig mélypontra süllyedt. A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy az ingadozások mindenekelőtt az uniós gazdasági ágazat 15 havonkénti, karbantartási munkák miatti leállásainak tudhatók be, illetve a 2010/2011-es zord téli időjárásnak, amely zavarokat okozott az egyik fő nyersanyag (az ammónia) beszállításában. A vizsgálati időszak során a karbantartási leállást meghosszabbították, ily módon igyekeztek ugyanis csökkenteni a magas készletállományt. Összességében a figyelembe vett időszak alatt a termelés volumene 9 %-kal csökkent.
(70)
A termelési kapacitás összességében állandó szinten maradt a figyelembe vett időszak során.
(71)
Annak következtében, hogy a termelési volumen csökkenést mutatott, a termelési kapacitás pedig állandó szinten maradt, a kapacitáskihasználás a termelési volumen alakulását követte, vagyis csökkent a 2011/2012-es pénzügyi évben, majd nőtt a 2012/2013-as pénzügyi évben, és végül ismét csökkent a vizsgálati időszak alatt. A kapacitáskihasználás - a termelési volumen csökkenésével összhangban - összességében 9 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak alatt.
4.4.3. Értékesítési volumen és piaci részesedés
(72)
A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult:
5. táblázat
Értékesítési volumen és piaci részesedés
2010/2011-es pénzügyi év
2011/2012-es pénzügyi év
2012/2013-as pénzügyi év
Vizsgálati időszak
Értékesítési volumen az uniós piacon
Index
100
84
85
83
Piaci részesedés
Index
100
96
91
85
Forrás: kitöltött kérdőívek és az Eurostat.
(73)
A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat által értékesített nátrium-glutamát volumene 17 %-kal csökkent. Az értékesítési volumen elsősorban a 2010/2011-es és 2011/2012-es pénzügyi év között csökkent, míg az ezt követő években viszonylag stabil maradt. Az értékesítési volumen csökkenése a felhasználás párhuzamos mérséklődése, illetve az Indonéziából származó behozatal növekedése mellett ahhoz vezetett, hogy az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 15 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak alatt. Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 4 %-kal csökkent a 2010/2011-es és a 2011/2012-es pénzügyi év között, ami egybeesett az Indonéziából származó import piaci részesedésének ugyanezen időszak alatti növekedésével. A 2012/2013-as pénzügyi év és a vizsgálati időszak között az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése egyenletesen csökkent, szemben az Indonéziából érkező behozatal volumenével és piaci részesedésével, amelyek jelentős mértékben növekedtek.
4.4.4. Növekedés
(74)
Az uniós felhasználás figyelembe vett időszak alatti 2 %-os csökkenése mellett az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene 17 %-kal csökkent, aminek következtében piaci részesedése 15 %-kal zsugorodott.
4.4.5. Foglalkoztatás és termelékenység
(75)
A figyelembe vett időszak alatt a foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult:
6. táblázat
Foglalkoztatás és termelékenység
2010/2011-es pénzügyi év
2011/2012-es pénzügyi év
2012/2013-as pénzügyi év
Vizsgálati időszak
Foglalkoztatottak száma
Index
100
103
107
108
Termelékenység (egység/foglalkoztatott)
Index
100
92
100
85
Forrás: kitöltött kérdőív.
(76)
Az uniós gazdasági ágazat által foglalkoztatott személyek száma folyamatosan, a figyelembe vett időszak alatt összességében 8 %-kal nőtt. E létszámgyarapodás elsősorban egy volt kapcsolt vállalkozás 2011. évi integrálásával és az uniós gazdasági ágazat karbantartási részlegének bővítésével magyarázható.
(77)
A termelékenység csökkenése a foglalkoztatottság növekedésének és a termelés - (68) preambulumbekezdés 4. táblázata szerinti - csökkenésének együttes hatásából adódott.
4.4.6. A dömpingkülönbözet nagysága és felépülés a korábbi dömping hatása alól
(78)
Valamennyi dömpingkülönbözet lényegesen meghaladja a minimumnak számító küszöböt. Figyelembe véve az érintett országból származó behozatal volumenét és árait, a tényleges dömpingkülönbözetek mértékének uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása jelentős.
(79)
Az uniós gazdasági ágazat még mindig a szóban forgó termék korábbi dömpingelt kínai behozatalának káros hatásaival küzd. Miként az a (2) preambulumbekezdésben szerepel, jelenleg folyik ezen intézkedéseknek az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdése szerinti, párhuzamos felülvizsgálata.
4.4.7. Árak és az árakat befolyásoló tényezők
(80)
Az uniós gazdasági ágazat uniós piacon, független vevők részére történt értékesítéseinek átlagárai a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakultak:
7. táblázat
Átlagos eladási árak
2010/2011-es pénzügyi év
2011/2012-es pénzügyi év
2012/2013-as pénzügyi év
Vizsgálati időszak
Átlagos eladási egységár az Unióban (EUR/tonna)
Index
100
107
101
97
Termelési egységköltség (EUR/tonna)
Index
100
120
124
130
Forrás: kitöltött kérdőív.
(81)
Az uniós gazdasági ágazat független vevőknek történt uniós értékesítéseinek átlagos egységára a figyelembe vett időszak alatt 3 %-kal csökkent. Először 7 %-kal emelkedett a 2010/2011-es és a 2011/2012-es pénzügyi év között, de ezt követően folyamatosan csökkent a vizsgálati időszakig. A 2010/2011-es és a 2011/2012-es pénzügyi év közötti áremelkedés az ugyanezen időszak alatti költségnövekedéseknek tudható be, noha a költségek emelkedése jóval meghaladta az árak növekedését. Ezzel egy időben nőtt az indonéziai behozatal és jelentős árnyomást fejtett ki az uniós gazdasági ágazatra. Ennek következtében az uniós gazdasági ágazat által alkalmazott árak a 2011/2012-es és a 2012/2013-as pénzügyi év között 6 %-kal, majd a 2012/2013-as pénzügyi év és a vizsgálati időszak között további 4 %-kal csökkentek.
(82)
A figyelembe vett időszak alatt a termelési egységköltség 30 %-kal nőtt. A 2011/2012-es pénzügyi évtől folyamatos növekedés volt tapasztalható, amely elsősorban a nyersanyag-, illetve munkaerőköltségek emelkedésének volt tulajdonítható. Ezt a költségnövekedését - miként az már elhangzott - az Indonéziából származó dömpingelt behozatal árnyomása miatt nem lehetett megfelelő mértékű áremeléssel fedezni.
4.4.8. Munkaerőköltségek
(83)
Az uniós gazdasági ágazat átlagos munkaerőköltségei a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakultak:
8. táblázat
Munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség
2010/2011-es pénzügyi év
2011/2012-es pénzügyi év
2012/2013-as pénzügyi év
Vizsgálati időszak
Munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség (EUR)
Index
100
117
125
124
Forrás: kitöltött kérdőív.
(84)
A munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség 24 %-kal nőtt. Ez elsősorban azzal magyarázható, hogy a gyártási eljárás optimalizálása érdekében az uniós gazdasági ágazat egyre fokozottabban igyekezett javítani alkalmazottai teljesítményét.
4.4.9. Készletek
(85)
Az uniós gazdasági ágazat készletszintje a következőképpen alakult a figyelembe vett időszak alatt:
9. táblázat
Készletek
2010/2011-es pénzügyi év
2011/2012-es pénzügyi év
2012/2013-as pénzügyi év
Vizsgálati időszak
Zárókészletek
Index
100
82
164
143
Zárókészletek a termelés százalékában kifejezve
Index
100
86
153
156
Forrás: kitöltött kérdőív.
(86)
A figyelembe vett időszakban a zárókészletek összességében 43 %-kal növekedtek. A termelési volumen csökkenése és az exportértékesítések növekedése nyomán a 2010/2011-es pénzügyi évtől a 2011/2012-es pénzügyi évig csökkentek a zárókészletek. A 2011/2012-es pénzügyi évtől a 2012/2013-as pénzügyi évig nőttek a készletek, aminek hátterében az állt, hogy a termelés nőtt, míg az uniós gazdasági ágazat uniós piaci értékesítése szinte változatlan szintű maradt. A zárókészletek a 2012/2013-as pénzügyi évtől a vizsgálati időszakig újfent csökkentek, elsősorban a termelés visszafogására irányuló azon döntés következtében, amellyel a készletek tetemes állományának csökkentését igyekeztek elérni.
(87)
A termelés százalékában kifejezett zárókészletek csökkentek a 2010/2011-es és a 2011/2012-es pénzügyi év között, de csaknem megduplázódtak a 2011/2012-es és a 2012/2013-as pénzügyi év között. A 2012/2013-as pénzügyi év és a vizsgálati időszak között további növekedés volt tapasztalható. A figyelembe vett időszak alatt összességében 56 %-os növekedést regisztráltak. A 2012/2013-as pénzügyi évben, illetve a vizsgálati időszakban tapasztalt növekedés értékelésekor figyelembe kell venni, hogy az Indonéziából származó dömpingelt behozatal volumene növekedést mutatott, míg az uniós értékesítés ugyanezen időszak alatt gyakorlatilag változatlan maradt.
4.4.10. Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség
(88)
Az uniós gyártó jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:
10. táblázat
Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése
2010/2011-es pénzügyi év
2011/2012-es pénzügyi év
2012/2013-as pénzügyi év
Vizsgálati időszak
Az Unióban független vevőknek történő értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom %-ában)
Index
100
30
- 31
- 80
Pénzforgalom (EUR)
Index
100
39
- 48
- 19
Beruházások (EUR)
Index
100
182
143
197
Beruházások megtérülése
Index
100
14
- 61
- 110
Forrás: kitöltött kérdőív.
(89)
Az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségét a Bizottság a hasonló termék független vevőknek történő uniós értékesítéséből származó, adózás előtti nettó nyereségében kifejezve állapította meg, a vonatkozó értékesítési forgalom százalékában. A 2010/2011-es és a 2011/2012-es pénzügyi évben a jövedelmezőség számottevően visszaesett, de még továbbra is pozitív tartományban maradt. A 2012/2013-as pénzügyi évtől a jövedelmezőség átlépett a negatív tartományba, és a vizsgálati időszak alatt még tovább csökkent. A figyelembe vett időszak alatt a jövedelmezőség összességében 180 %-kal csökkent. Ez a változás főként az Unióban dömpingelt áron megjelent indonéziai behozatal nyomán kialakult árnyomással magyarázható, amely megakadályozta az uniós gazdasági ágazatot abban, hogy a költségnövekedéssel összhangban határozza meg árait.
(90)
A nettó pénzforgalom az uniós gazdasági ágazat önfinanszírózó képességére utal. A nettó pénzforgalom változása a jövedelmezőség alakulásával megegyező tendenciát mutatott, vagyis a figyelembe vett időszakban folyamatosan csökkent és a 2012/2013-as pénzügyi évtől kezdődően negatív volt. A vizsgálati időszakban ez a tendencia még inkább felerősödött. Összességében a nettó pénzforgalom 119 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban.
(91)
A figyelembe vett időszakban a beruházások 97 %-kal növekedtek. Ezek elsősorban a karbantartások, illetve a jogszabályban előírt biztonsági követelményeknek való megfelelés miatt szükségessé vált beruházások voltak. Jóllehet az uniós gazdasági ágazat még mindig a kínai exportáló gyártók korábbi, a figyelembe vett időszak előtti dömpingtevékenységének hatásaival küzdött, helyzete már javulni kezdett, és a figyelembe vett időszak elejétől a 2011/2012-es pénzügyi évig nyereségesen működött. Ilyen körülmények között számos halaszthatatlanná vált beruházás megvalósítására került sor, ami magyarázatul szolgál a beruházási adatok 2011/2012-es pénzügyi évben és az azt követő években tapasztalt jelentős emelkedésére.
(92)
A beruházások megtérülése a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékában meghatározott nyeresége. A hasonló termék előállításához és értékesítéséhez kapcsolódó beruházások megtérülése - a többi pénzügyi mutatóhoz hasonlóan - a 2012/2013-as pénzügyi évtől, a jövedelmezőség alakulásának negatív tendenciáját tükrözve negatív értéket mutatott. A figyelembe vett időszakban a beruházások megtérülése összességében 210 %-kal csökkent.
(93)
Figyelembe véve a csökkenő jövedelmezőséget, illetve a csökkenő pénzforgalmat, a vállalat tőkebevonási képességét szintén negatív hatás érte.
4.4.11. A kárra vonatkozó következtetés
(94)
Szinte valamennyi főbb kármutató negatív tendenciát jelzett. Eszerint a gyártási volumen és a kapacitáskihasználtság hozzávetőleg 9 %-kal, az értékesítési volumen pedig 17 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak alatt. Az értékesítési volumen és piaci részesedés tekintetében elszenvedett veszteségek ellensúlyozására irányuló törekvésként a figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat átlagárai 3 %-kal csökkentettek, miközben a termelési költségek ezzel párhuzamosan 30 %-kal megemelkedtek. Mindezek következtében a figyelembe vett időszak kezdetekor még pozitív jövedelmezőség visszaesett, és a 2012/2013-as pénzügyi évben negatív tartományba került, a vizsgálati időszak alatt pedig tovább csökkent. Hasonló negatív tendencia volt tapasztalható a nettó pénzforgalom és a beruházások megtérülése tekintetében is.
(95)
A figyelembe vett időszak során a foglalkoztatottak száma 8 %-kal nőtt. A figyelembe vett időszak alatt tapasztalt növekedés egyrészről egy volt kapcsolt vállalkozás 2011. évi integrálásával, másrészről az uniós gazdasági ágazat karbantartási részlegének bővítésével magyarázható. Pozitív tendencia volt megfigyelhető a beruházások esetében is. E beruházások főként prevenciós intézkedésekhez, illetve biztonsági követelményekhez kapcsolódtak, nem pedig a kapacitás növelését szolgálták. Ezek a kedvező fejlemények tehát nem cáfolják meg a károkozás tényét.
(96)
A fentiek alapján a Bizottság az eljárás e szakaszában arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében.
5. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS
(97)
Az alaprendelet 3. cikke (6) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy az érintett országból származó dömpingelt behozatal jelentős kárt okozott-e az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság emellett az alaprendelet 3. cikke (7) bekezdésének megfelelően azt is megvizsgálta, hogy más ismert tényezők ezzel egy időben okozhattak-e kárt az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság gondoskodott arról, hogy az érintett országból származó dömpingelt behozatalon kívüli egyéb tényezők által esetlegesen előidézet károkat ne a dömpingelt behozatalnak tulajdonítsák. Ezek a tényezők a következők:
a)
a Kínából származó behozatal hatása;
b)
egyéb harmadik országokból származó behozatal;
c)
az uniós felhasználás alakulása;
d)
az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye;
e)
az uniós gazdasági ágazat hiányosságai;
f)
a pénzügyi válság;
g)
beruházás és a biztonságra vonatkozó uniós szabályozási követelmények;
h)
nyersanyagköltségek és egyéb költségek.
5.1. A dömpingelt behozatal hatása
(98)
Azt megállapítandó, hogy okozati összefüggés áll-e fenn a nátrium-glutamát Indonéziából származó dömpingelt behozatala és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár között, a Bizottság elemezte a vizsgálat tárgyát képező behozatal volumenét és árszínvonalát, illetve megvizsgálta, hogy e tényezők milyen mértékben járulhattak hozzá az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárhoz.
(99)
A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy az Indonéziából származó alacsony árú, dömpingelt behozatal volumene a figyelembe vett időszakban 182 %-kal nőtt, ami a piaci részesedés ugyanezen időszak alatti, hozzávetőleg 187 %-os növekedését eredményezte. Mindez egybeesett az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenének 17 %-os, valamint piaci részesedésének 15 %-os csökkenésével. Szintén ez okozta az egyéb harmadik országokból származó összbehozatal piaci részesdésének 71 %-os zsugorodását.
(100)
Az indonéziai importárak ezzel egy időben 8 %-kal csökkentek. Az Indonéziából származó behozatal olyan mértékű nyomást gyakorolt az uniós piac áraira, hogy az uniós gazdasági ágazat nem tudta költségeinek növekedésével összhangban emelni árait, sőt ellenkezőleg, a figyelembe vett időszak alatt kénytelen volt azokat csökkenteni. Ez a jövedelmezőség jelentős csökkenéséhez, a 2012/2013-as pénzügyi évtől pedig veszteségességhez vezetett, amely a vizsgálati időszak alatt még markánsabban jelentkezett.
(101)
A fentiek alapján a Bizottság a jelenlegi szakaszban arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzetének kedvezőtlen alakulása egybeesett az Indonéziából származó, dömpingelt árú behozatal jelentős növekedésével, és hogy az Indonéziából érkező behozatal meghatározó szerepet játszott abban, hogy az uniós gazdasági ágazat jelentős kárt szenvedett el.
5.2. Az egyéb tényezők hatásai
5.2.1. A Kínából származó behozatal hatása
(102)
A Kínából származó behozatalra jelenleg dömpingellenes vámok vannak érvényben. A figyelembe vett időszak alatt a behozatal volumene 65 %-kal nőtt, a piaci részesedés pedig ennek megfelelően 68 %-kal emelkedett. Mind a volumen, mind pedig a piaci részesedés azonban alacsony szinten maradt a figyelembe vett időszak során. A kínai árak a figyelembe vett időszakban számottevő mértékben, 20 %-kal csökkentek. A hatályos dömpingellenes vámokat figyelembe véve ezek az árak nem kínáltak az uniós árak alá.
(103)
Ilyen körülmények között megállapítható, hogy a Kínából származó behozatal nem járulhatott hozzá az uniós gazdasági ágazat által a vizsgálati időszak alatt elszenvedett jelentős kárhoz.
11. táblázat
Kínából származó behozatal
Ország
2010/2011-es pénzügyi év
2011/2012-es pénzügyi év
2012/2013-as pénzügyi év
Vizsgálati időszak
Kína
Volumen (tonna)
1 518
758
1 923
2 509
Index
100
50
127
165
Piaci részesedés index
100
57
136
168
Átlagár (EUR/tonna) (8)
1 234
1 199
1 143
992
Index
100
97
93
80
Forrás: Eurostat és a kitöltött kérdőívek.
5.2.2. Egyéb harmadik országokból származó behozatal
(104)
Az egyéb harmadik országokból származó behozatal volumene a következőképpen alakult a figyelembe vett időszak alatt:
12. táblázat
Egyéb harmadik országokból származó behozatal
Ország
2010/2011-es pénzügyi év
2011/2012-es pénzügyi év
2012/2013-as pénzügyi év
Vizsgálati időszak
Brazília
Volumen (tonna)
2 321
969
1 070
889
Index
100
42
46
38
Piaci részesedés index
100
48
49
39
Átlagár (EUR/tonna)
1 218
1 306
1 402
1 365
Index
100
107
115
112
Koreai Köztársaság
Volumen (tonna)
1 248
2 157
923
802
Index
100
173
74
64
Piaci részesedés index
100
198
79
65
Átlagár (EUR/tonna)
1 231
1 296
1 293
1 277
Index
100
105
105
104
Vietnam
Volumen (tonna)
5 707
6 042
1 820
769
Index
100
106
32
13
Piaci részesedés index
100
121
34
14
Átlagár (EUR/tonna)
1 284
1 291
1 361
1 318
Index
100
101
106
103
Egyéb harmadik országok
Volumen (tonna)
993
681
478
434
Index
100
69
48
44
Piaci részesedés index
100
79
52
45
Átlagár (EUR/tonna)
1 594
1 718
2 044
2 001
Index
100
108
128
126
Egyéb harmadik országok összesen
Volumen (tonna)
10 268
9 848
4 291
2 894
Index
100
96
42
28
Piaci részesedés index
100
110
45
29
Átlagár (EUR/tonna)
1 293
1 323
1 433
1 424
Index
100
102
111
110
Forrás: kitöltött kérdőívek és Eurostat.
(105)
Az egyéb harmadik országokból származó behozatal volumene a 2010/2011-es pénzügyi évi 10 268 tonnáról a vizsgálati időszakban 2 894 tonnára, vagyis a figyelembe vett időszak alatt összességében 72 %-kal esett vissza. Ugyanezen időszak alatt a piaci részesedés 71 %-kal csökkent. Az egyéb harmadik országokból származó behozatal piaci részesedése a vizsgálati időszak alatt csupán mintegy egynegyedét tette ki a 2010/2011-es pénzügyi évben elért részesedésnek. A harmadik országok importárai a figyelembe vett időszak alatt összességében 10 %-kal nőttek.
(106)
Az egyik érdekelt fél állítása szerint a teljes, vagyis az indonéziai behozatalt is magában foglaló import a figyelembe vett időszak alatt változatlan maradt.
(107)
Ez az állítás azonban - miként az a 13. táblázatból is kitűnik - ellentmondásban áll a rendelkezésre álló statisztikai adatokkal, amelyekre a vizsgálat megállapításai támaszkodnak. A figyelembe vett időszakban az Unióba irányuló összbehozatal valójában 46 %-kal nőtt. Az állítást ezért elutasították.
13. táblázat
Teljes behozatal
2010/2011-es pénzügyi év
2011/2012-es pénzügyi év
2012/2013-as pénzügyi év
Vizsgálati időszak
Teljes behozatal
Volumen (tonna)
20 424
20 084
24 531
29 788
Index
100
98
120
146
Forrás: kitöltött kérdőívek és Eurostat.
(108)
A fentiek alapján ideiglenesen megállapítást nyert, hogy az egyéb harmadik országokból származó behozatal nem befolyásolta az Indonéziából származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár közötti okozati összefüggést.
5.2.3. Az uniós felhasználás alakulása
(109)
A figyelembe vett időszak alatt az uniós felhasználás mindössze 2 %-os, enyhe csökkenést mutatott, ami nem szolgálhat magyarázatul az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenének 17 %-os, illetve piaci részesedésének 15 %-os visszaesésére. Következésképpen ideiglenesen megállapítást nyert, hogy a felhasználás alakulása nem járult hozzá az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárhoz.
5.2.4. Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye
(110)
Az uniós gazdasági ágazat exportvolumene a következőképpen alakult a figyelembe vett időszak alatt:
14. táblázat
Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye
2010/2011-es pénzügyi év
2011/2012-es pénzügyi év
2012/2013-as pénzügyi év
Vizsgálati időszak
Exportvolumen-index
100
249
234
222
Átlagos egységár index
100
107
101
95
Forrás: kitöltött kérdőív.
(111)
Az uniós gazdasági ágazat exportvolumene a 2011/2012-es pénzügyi évben nőtt, majd a következő években a vizsgálati időszakig enyhén csökkent. A figyelembe vett időszak során a volumen közel kétszeresére nőtt, míg ugyanezen időszak alatt az exportárak enyhe (5 %-os) csökkenést mutattak. Az exportértékesítés növekedése részben ellensúlyozta az uniós értékesítési volumen és piaci részesedés tekintetében elszenvedett veszteséget. Ami azt illeti, ha az exportértékesítések nem nőttek volna, akkor a dömpingelt behozatal által kifejtett erőteljes árnyomás mellett a méretgazdaságossági veszteség, illetve az uniós gazdasági ágazat termelési egységköltségére kifejtett hatás még nagyobb mértéket ért volna el. Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye tehát nem súlyosbíthatta a kialakult hátrányos helyzetet.
(112)
Egyes érdekelt felek azt állították, hogy az uniós gazdasági ágazat uniós piaci értékesítésének visszaesése a közelmúltban megszerzett törökországi kapcsolatban álló élelmiszer-feldolgozó vállalatnak értékesített nátrium-glutamát-exportra vezethető vissza. Ezt azt állítást nem támasztották alá bizonyítékokkal. Ráadásul a vizsgálat során bebizonyosodott, hogy az uniós gazdasági ágazat csak a vizsgálati időszakot követően tett szert az élelmiszer-feldolgozó vállalatra. E tényező a vizsgálati időszak alatt tehát semmiféle hatást nem gyakorolhatott az uniós gazdasági ágazat helyzetére. Következésképpen megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazatnak a törökországi kapcsolatban álló vállalat felé irányuló értékesítése nem befolyásolta az okozati összefüggést.
5.2.5. Az uniós gazdasági ágazat állítólagos hiányosságai
(113)
Az egyik érdekelt fél állítása szerint az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár hátterében az áll, hogy az uniós gazdasági ágazat által alkalmazott gyártási eljárást eredendően hiányosságok jellemzik. A szóban forgó érdekelt fél azonban egyetlen konkrét hiányosságot sem említett, amellett, hogy állítását elmulasztotta bizonyítékokkal alátámasztani. A vizsgálat során szintén nem derült fény arra, hogy bármiféle potenciális hiányosság jellemezné az uniós gazdasági ágazatot. Ebből adódóan ezt az állítást elutasították. Ennek alapján megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazat állítólagos hiányosságai nem befolyásolták az okozati összefüggést.
5.2.6. A pénzügyi válság
(114)
Az egyik fél állítása szerint az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár a pénzügyi válság nyomán alakult ki. A nátrium-glutamát uniós piacát azonban nem jellemezte volatilitás, mivel a globális pénzügyi válság e piacon csak elhanyagolható mértékben éreztette hatását. Ellenkező esetben, illetve ha az uniós gazdasági ágazat veszteségei ténylegesen a globális pénzügyi válságnak lennének betudhatók, akkor a válság miatt a nátrium-glutamát-piacon versengő összes többi szereplőnek is hasonló helyzettel kellett volna szembesülnie. Láthatóan azonban az indonéziai nátrium-glutamát-gyártók a globális pénzügyi válság ellenére képesek voltak növelni értékesítési volumenüket az uniós piacon. Semmilyen ok nem támasztja tehát alá, hogy az uniós gazdasági ágazatot sokkal hátrányosabban érintette volna a globális pénzügyi válság, mint ázsiai versenytársait. Az érvet emiatt el kell utasítani. Ennek alapján megállapítást nyert, hogy a globális pénzügyi válság hatásai nem befolyásolták az okozati összefüggést.
5.2.7. Beruházások és a biztonságra vonatkozó uniós szabályozási követelmények
(115)
Az egyik érdekelt fél állítása szerint az uniós gazdasági ágazatot ért kár arra vezethető vissza, hogy az Unióban alkalmazandó biztonsági előírások betartása jelentős beruházásokat tett szükségessé.
(116)
A vizsgálat során azonban megállapítást nyert, hogy az uniós előírásokhoz kapcsolódó beruházások az egyéb jellegű beruházásokhoz képest a figyelembe vett időszak alatt végig alacsony szinten maradtak. Az uniós gazdasági ágazat beruházásainak jelentős hányadát a prevenciót szolgáló karbantartási beruházások tették ki. A beruházások a 2010/2011-es és 2011/2012-es pénzügyi évben mutattak számottevő növekedést. E növekedés azzal magyarázható, hogy a még mindig a korábbi dömpingelt kínai behozatal következményeivel küzdő uniós gazdasági ágazat kénytelen volt a veszteséges időszakok utánra halasztani a prevenciót szolgáló karbantartásokra irányuló beruházásokat. Amint a kínai behozatalra kivetett vámok éreztették hatásukat a piacon, az uniós gazdasági ágazat ismét nyereséget tudott termelni, és a szokásos mértékben valósíthatta meg beruházásait. A következő időszakok során a beruházások hasonló szinten maradtak és továbbra is főként a karbantartásra összpontosultak. Kapacitásnövelést célzó beruházásra nem került sor, így a kapacitás a figyelembe vett időszak alatt állandó maradt. Ennek alapján megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazat beruházásai nem befolyásolták az okozati összefüggést.
5.2.8. Nyersanyagköltségek és egyéb költségek
(117)
Több érdekelt fél állította, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért kárt a fő nyersanyagok - nevezetesen az ipari cukor, az ammónia, a nátrium-hidroxid és a kénsav - árának jelentős emelkedése okozta.
Ipari cukor
(118)
Az uniós gazdasági ágazat termelési összköltségének egyik fő költségtényezője az ipari cukor. Miként az a (81) preambulumbekezdésben szerepel, a figyelembe vett időszakban valóban nőtt az uniós gazdasági ágazat termelési egységköltsége - az ipari cukor költségét is beleértve. A nyilvánosan hozzáférhető statisztikai adatok (9) alapján az ipari cukor uniós átlagára - noha a 2010/2011-es pénzügyi évtől 2012 közepéig számottevően nőtt - továbbra is a világpiaci ár alatt maradt. Ezt követően az ipari cukor ára mind az Unióban, mind pedig a világpiacon csökkenést mutatott, és hasonló szintet ért el. Megalapozatlan tehát és el kell utasítani azt az érvet, amely szerint a cukorárak emelkedése szerepet játszott a kár kialakulásában.
Vegyipari termékek
(119)
A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat ammóniához, nátrium-hidroxidhoz és a kénsavhoz kapcsolódó költségei e termékek nemzetközi árával összhangban emelkedtek. A szóban forgó áremelkedés tehát nemcsak az uniós gazdasági ágazatot, hanem a harmadik országbeli szereplőket is érintette. Ennek alapján az ammónia, a nátrium-hidroxid és a kénsav árai nem tekinthetők olyan tényezőknek, amelyek szerepet játszhattak az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár előidézésében.
Egyéb tényezők
(120)
Egy másik érdekelt fél azt állította, hogy a magasabb energia-, munkaerő, illetve csomagolási költségek idézték elő az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kárt. Jóllehet a vizsgálat során valóban bebizonyosodott, hogy az említett költségtényezők növekedést mutattak a figyelembe vett időszak alatt (lásd a (81) és (83) preambulumbekezdést), a Bizottság azt is megállapította, hogy az indonéziai behozatal árnyomása miatt az uniós gazdasági ágazat még csak részben sem tudta beépíteni e költségnövekedést eladási áraiba. E tényezők költségnövekedése tehát nem tekinthető olyan változásnak, amely előidézhette az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárt.
5.3. Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés
(121)
A fentiekben bemutatott elemzés azt mutatja, hogy a 2010/2011-es pénzügyi év és a vizsgálati időszak között az Indonéziából származó dömpingelt behozatal volumene, illetve piaci részesedése jelentős mértékben nőtt, míg az importárak a figyelembe vett időszak alatt csökkentek.
(122)
Az Indonéziából származó alacsony árú behozatal piaci részesdésének növekedése az uniós gazdasági ágazat piaci részesdésének jelentős csökkenésével esett egybe, ami az árakra gyakorolt leszorító hatással együtt jelentős veszteségeket okozott az uniós gazdasági ágazatnak.
(123)
Másfelől, azon egyéb tényezők vizsgálata, amelyek az uniós gazdasági ágazatnak kárt okozhattak, azt mutatta ki, hogy azok közül egyiknek sem lehetett jelentős negatív hatása.
(124)
A fentiek alapján a Bizottság e szakaszban arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kárt az érintett országból származó dömpingelt import okozta, és ezt az okozati összefüggést más tényező nem befolyásolta.
(125)
A Bizottság megkülönböztette és szétválasztotta az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásoló összes ismert tényező hatásait és a dömpingelt behozatal káros hatásait. A Kínából, illetve az egyéb harmadik országokból származó behozatalok, a felhasználás alakulása, az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye, az uniós gazdasági ágazatra jellemző állítólagos hiányosságok, a pénzügyi válság, a beruházások és a biztonságra vonatkozó uniós szabályozási követelmények, valamint a nyersanyag-, illetve egyéb költségek korlátozott mértékben járultak hozzá az uniós gazdasági ágazat helyzetének kedvezőtlen alakulásához.
6. AZ UNIÓS ÉRDEK
6.1. Előzetes megjegyzés
(126)
Az alaprendelet 21. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy annak ellenére, hogy megállapításra került a dömping káros hatása, jelen esetben az intézkedések elfogadása biztosan nem sértené-e az uniós érdeket. Az uniós érdek meghatározása az összes különböző érintett érdek értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, a kereskedők, az importőrök, a felhasználók és a nyersanyag-beszállítók érdekeit is.
6.2. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
(127)
A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazat az Indonéziából származó dömpingelt behozatal következtében jelentős kárt szenvedett. Szinte valamennyi kármutató negatív tendenciáról tanúskodott, és a figyelembe vett időszak alatt mindenekelőtt a termelési volumen, az értékesítési volumen, a piaci részesedés és a jövedelmezőség mutatott csökkenést. Negatív tendenciáról árulkodik a pénzügyi teljesítményhez kapcsolódó többi, így például a pénzforgalomra és a beruházások megtérülésére vonatkozó mutató is. A készletek ugyanezen időszak alatt nőttek.
(128)
Az intézkedések bevezetésével az importárak várhatóan emelkedni fognak, és az uniós gazdasági ágazat kikerül a dömpingelt behozatal nyomán jelenleg fennálló árnyomás alól. Az uniós gazdasági ágazatnak tehát majd lehetősége nyílik arra, hogy a költségnövekedés beépítése, illetve a nyereséget biztosító árszint fokozatos elérése céljából emelje árait. Ez a termelési és értékesítési volumen alakulását is kedvezően fogja befolyásolni. Amennyiben elmarad az intézkedések bevezetése, akkor az uniós gazdasági ágazat minden bizonnyal még kedvezőtlenebb helyzetbe kerül. Tovább csökkenne értékesítési volumene és piaci részesedése, mivel a dömpingelt behozatal árnyomása továbbra is fennállna, amely miatt az uniós gazdasági ágazat kénytelen lenne árait az Unióban az alacsony árakhoz igazítani. Egy ilyen forgatókönyv esetén az uniós gazdasági ágazat további jelentős veszteségeket lenne kénytelen elkönyvelni. Az sem kizárt, hogy az értékesítési és termelési volumen csökkenése, valamint a tetemes veszteségek nyomán az uniós gazdasági ágazat középtávon arra kényszerülne, hogy teljesen felhagyjon a termeléssel, ami az unióbeli foglalkoztatás csökkenésével járna együtt. Emellett az Unió a harmadik országokból származó behozataloktól függne.
(129)
A jelenlegi szakaszban tehát megállapítást nyert, hogy a dömpingellenes vámok bevezetése az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná.
6.3. Az importőrök/kereskedők érdeke
(130)
Tizennégy vállalat jelentkezett az eljárás megindításáról szóló értesítés közzétételét követően. A mintába három független importőrt vettek fel, akik ezután kérdőívet kaptak, de csak egyikőjük válaszolt. Ennél a vállalatnál sor került a helyszíni ellenőrzésre.
(131)
Az importőr forgalmának kevesebb mint 15 %-át adta az Indonéziából származó nátrium-glutamát behozatala. A Bizottság úgy találta, hogy bár a vámkivetés kedvezőtlenül befolyásolhatja a vállalat nátrium-glutamát kapcsán végzett tevékenységét, az importőr összességében nyereséges maradna.
(132)
A vizsgálat során egy, a nátrium-glutamát uniós piacon történő és Unión kívüli viszonteladásában érintett uniós kereskedő vette fel a kapcsolatot a Bizottsággal. A szóban forgó kereskedő elsősorban az Uniós gazdasági ágazattól, de Indonéziából és egyéb harmadik országokból is vásárolt nátrium-glutamátot. A kereskedő nátrium-glutamáthoz kapcsolódóan végzett tevékenysége marginálisnak tekinthető össztevékenységén belül. Mindezek alapján megállapítást nyert, hogy a dömpingellenes intézkedések elhanyagolható mértékű hatást gyakorolnának helyzetére.
6.4. A felhasználók érdeke
(133)
A felhasználók elsősorban az „élelmiszer- és italágazatban” végzik tevékenységüket, ahol a nátrium-glutamátot fűszerkeverékek, levesek és kész élelmiszerek előállításához használják fel. A nátrium-glutamátot emellett alkalmazzák még bizonyos, nem élelmiszer-ipari célokra, például mosó- és tisztítószerek gyártásához is.
(134)
Harminchárom vállalat jelentkezett és kapott kérdőívet. Öt vállalat működött együtt a vizsgálat során oly módon, hogy benyújtotta a kitöltött kérdőívet. Közülük négy az élelmiszer- és italágazatban, egy pedig a nem élelmiszer-ipari ágazatban végzi tevékenységét. Az együttműködő vállalatok közül kettő esetében végeztek helyszíni ellenőrzést: az egyik vállalat az élelmiszer- és italágazatban tevékenykedett, a másik mosó- és tisztítószerek gyártásával foglalkozott.
Élelmiszer- és italágazat
(135)
A vizsgálat során bebizonyosodott, hogy azon együttműködő vállalatok esetében, amelyek a szükséges adatokat rendelkezésre bocsátották, a nátrium-glutamátot tartalmazó termékeik összköltségén belül a nátrium-glutamát átlagosan 5 %-os részarányt képviselt.
(136)
Két együttműködő vállalat főként az uniós gazdasági ágazattól vásárolt nátrium-glutamátot és egyáltalán nem, vagy csak igen kis mennyiségben importáltak Indonéziából. A szóban forgó két vállalat esetében a nátrium-glutamátot tartalmazó termékekhez kapcsolódóan végzett tevékenységek hozzávetőleg teljes tevékenységük egyharmadát tették ki. A vállalatok a vizsgálati időszak alatt nyereségesen működtek. E megállapítások fényében az Indonéziával szemben tervezett intézkedések valószínűleg korlátozott mértékű hatást fognak gyakorolni e vállalatokra.
(137)
A másik két vállalat nagyobb mennyiségű nátrium-glutamátot vásárolt Indonéziából, de össztevékenységükön belül a nátrium-glutamáthoz kapcsolódóan végzett tevékenységek viszonylag jelentéktelen hányadot tettek ki. Emellett e két vállalat - a rendelkezésre bocsátott információk alapján - nyereségesen működött a vizsgálati időszak alatt. Az Indonéziából származó nátrium-glutamáttal szembeni esetleges intézkedések tehát nem valószínű, hogy jelentős hatást gyakorolnának ezen vállalatokra.
A nem élelmiszer-ipari ágazat
(138)
Az egyik együttműködő vállalat nátrium-glutamát felhasználásával állított elő mosó- és tisztítószereket. A nátrium-glutamát e termékek gyártási költségén belül 15 % és 20 % közötti részarányt képviselt. A vizsgálati időszak során a vállalat főként az uniós gazdasági ágazattól vásárolt, de emellett Indonéziából, illetve kisebb mértékben Koreából is importált nátrium-glutamátot. Teljes tevékenységének csak csekély hányadát tették ki a nátrium-glutamátot tartalmazó termékek kapcsán végzett tevékenységek, amelyekről ráadásul megállapítást nyert, hogy a vizsgálati időszak alatt 5 % és 10 % közötti nyereséget termeltek.
(139)
Noha mindezek alapján nem zárható ki, hogy a szóban forgó vállalatot kedvezőtlenül érintené az Indonéziával szembeni intézkedések bevezetése, a rendelkezésre álló alternatív beszerzési források, illetve a nátrium-glutamáthoz kapcsolódóan végzett tevékenység nyereségessége arra enged következtetni, hogy az intézkedések lehetséges hatásai e vállalat tekintetében korlátozottak lennének.
(140)
A szóban forgó érdekelt fél azt állította, hogy tekintettel a foszfátok és más foszforvegyületek használatát tiltó uniós szabályozási keretre (10), a mosó- és tisztítószerek gyártása során a nátrium-glutamátot feltehetően nagyobb mennyiségben fogják a foszfátok és más foszforvegyületek helyettesítésére alkalmazni. Emiatt az Unióban várhatóan számottevően meg fog nőni a nátrium-glutamát iránti kereslet, és ha a nátrium-glutamát behozatalára dömpingellenes vámokat vetnek ki, akkor az kedvezőtlen hatással lenne ezen új piac fejlődésére.
(141)
A jelenlegi szakaszban mindazonáltal nehéz megítélni, hogy az új jogi keret milyen hatást gyakorol majd az uniós piacra, illetve hogy egyáltalán előmozdítja-e, és ha igen, akkor milyen mértékben a nátrium-glutamát alapú mosó- és tisztítószerek gyártását, vagyis lesz-e hatással az unión belüli nátrium-glutamát-keresletre. Az érdekelt fél emellett a dömpingellenes vám esetleges káros hatásának mértékére vonatkozóan sem szolgált bizonyítékokkal. Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy a dömpingellenes vám célja az egyenlő versenyfeltételek helyreállítása az uniós piacon. Így az indonéziai behozatal továbbra is elláthatja az uniós piacot, de tisztességes árakon. A vizsgálat során emellett bebizonyosodott, hogy számos alternatív - például brazíliai, vietnami és koreai - beszerzési forrás áll rendelkezésre.
(142)
A vizsgálat során tett megállapítások fényében egyébként, még ha a szóban forgó vállalat teljes nátrium-glutamát szükségletét Indonéziából származó behozatalokkal fedeznék, a vállalat nátrium-glutamáthoz kapcsolódó tevékenységének jövedelmezősége akkor is pozitív maradna. Ez, a legkedvezőtlenebb helyzettel számoló forgatókönyv figyelmen kívül hagyja, hogy a vám bizonyos hányada - legalábbis részben - áthárítható a végfelhasználóira.
6.5. A beszállítók érdeke
(143)
Négy uniós nyersanyag-beszállító jelentkezett és nyújtott be kitöltött kérdőívet. Esetükben az uniós gazdasági ágazat számára értékesített nyersanyagok teljes forgalmuknak csak kis hányadát tették ki. A beszállítók helyzetét tehát nem érintené, ha nem kerülnének bevezetésre intézkedések.
6.6. Egyéb érvek
(144)
Számos érdekelt fél jelezte, hogy az uniós gazdasági ágazat erőfölényben volt az uniós piacon, és állításuk szerint az Indonéziából származó behozatalra alkalmazandó dömpingellenes intézkedések tovább növelnék az ágazat erőfölényét, ami ellentétes lenne az uniós érdekkel.
(145)
A vizsgálat során egyértelműen bebizonyosodott, hogy az egyetlen uniós gyártó nem volt képes szinten tartani Unión belüli értékesítésének volumenét, tekintettel arra, hogy az Indonéziából származó behozatallal szemben vesztett piaci részesedéséből. Az uniós gazdasági ágazat ráadásul az Indonéziából származó dömpingelt behozatal árnyomása miatt árait sem tudta a nyersanyagköltségek növekedésével összhangban emelni, és így jelentős veszteségeket szenvedett el a vizsgálati időszak alatt. A Bizottság azt is figyelembe vette, hogy az uniós piacra való szabad belépés lehetőségével élő számos egyéb harmadik ország behozatalával is fel kell venni a versenyt. Mindezek alapján nem állt rendelkezésre elegendő bizonyíték, amely az uniós gazdasági ágazat állítólagos erőfölényét támasztotta volna alá, és az érvelést el kellett utasítani.
(146)
Egyes érdekelt felek emellett azt állították, hogy az Indonéziából származó behozatalnak nem lenne alternatívája, hiszen az egyéb harmadik országokból érkező behozatal árszínvonala túl magas.
(147)
Emlékeztetni kell arra, hogy az egyéb harmadik országokból érkező import a 2010/2011-es pénzügyi évben jelentős piaci részesedést ért el. A dömpingelt indonéziai behozatal nyomán jelentkező árnyomás a harmadik országokból származó importot is károsan érintette: mind értékesítési volumene, mind piaci részesedése tekintetében jelentős veszteségeket szenvedett el az indonéziai behozatallal szemben. Az Indonéziából származó nátrium-glutamát-behozatalra alkalmazandó vámok kivetése révén a többi harmadik ország - így például Brazília, Korea és Vietnam - számára lehetővé válik, hogy visszaszerezzék elveszített uniós piaci részesedésüket. Az árak tekintetében a dömpingellenes intézkedésekkel olyan egyenlő versenyfeltételeket kívánnak teremteni az Unióban, amelyek lehetővé teszik, hogy a behozatalok tisztességes árakon jelenjenek meg az EU-ban. A vizsgálat rámutatott, hogy a feldolgozó vagy kereskedelmi (downstream) ágazat helyzetére a vámok kivetése várhatóan nem fog jelentős hatást gyakorolni. Az alternatív beszerzési források hiányára vonatkozó állítást ezért elutasították.
6.7. Az uniós érdekre vonatkozó következtetés
(148)
A fentiek alapján a Bizottság megállapította, hogy nem álltak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek alapján arra lehet következtetni, hogy az Indonéziából származó nátrium-glutamát-behozatalra vonatozó ideiglenes intézkedések bevezetése a vizsgálat e szakaszában nem szolgálja az Unió érdekét.
7. IDEIGLENES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
(149)
A Bizottság dömpinggel, kárral, okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetései alapján ideiglenes intézkedéseket kell bevezetni annak megakadályozása érdekében, hogy a dömpingelt behozatal további kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatnak.
7.1. A kár megszüntetéséhez szükséges különbözet (kárkülönbözet)
(150)
Az intézkedések szintjének megállapításához a Bizottság először az uniós gazdasági ágazatot ért kár megszüntetéséhez szükséges vám összegét állapította meg.
(151)
A kár abban az esetben szűnne meg, ha az uniós gazdasági ágazat fedezni tudná termelési költségeit és a hasonló termék uniós piacon történő értékesítése révén olyan adózás előtti nyereségre tudna szert tenni, amelyet egy ilyen típusú iparág az ágazatban szokásos versenyfeltételek mellett, vagyis dömpingelt behozatal nélkül ésszerűen elérhet. Mivel a Bizottság megállapította, hogy a dömpingelt behozatal csak a figyelembe vett időszak harmadik évében kezdte éreztetni hatását, a haszonkulcs meghatározásához - dömpingelt import hiányában - az időszak első két éve szolgált alapul. A Bizottság a (89) preambulumbekezdésben foglaltak szerinti meghatározott súlyozott átlagos haszonkulcs alkalmazását tekintette megfelelőnek. Ennek alapján 5-15 % közötti haszonkulcs került megállapításra. A bizalmas információk védelme miatt ennél pontosabb haszonkulcsérték nem hozható nyilvánosságra. Mindezek alapján a Bizottság az így kiszámított haszonkulcs és az uniós gazdasági ágazat vizsgálati időszak alatti termelési költségének összeadásával meghatározta a hasonló termék uniós gazdasági ágazatnak kárt nem okozó árát. A Bizottság ezt követően az együttműködő indonéziai exportáló gyártóknak az áralákínálás kiszámításához megállapított súlyozott átlagos importára, valamint az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon a vizsgálati időszakban értékesített hasonló termék kárt nem okozó, súlyozott átlagos ára összehasonlításának alapján meghatározta a kár megszüntetéséhez szükséges szintet. Az ebből az összehasonlításból származó különbözetet a súlyozott átlagos CIF-importérték százalékában fejezték ki. A (154) preambulumbekezdés táblázata mind az 5 %-os, mind pedig a 15 %-os nyereséggel számított kárkülönbözetet feltünteti.
(152)
Miként az a (64) preambulumbekezdésben szerepel, az egyik exportáló gyártó állítása szerint az Unióba importált nátrium-glutamát, illetve az uniós gazdasági ágazat által előállított és uniós piacon értékesített nátrium-glutamát tisztasága eltérő lehet, és emiatt el kell végezni a szükséges kiigazítást. Az említett preambulumbekezdésben felsorakoztatott érvek alapján a kiigazítás nem indokolt, és ezt az állítást el kellett utasítani.
7.2. Ideiglenes intézkedések
(153)
Az Indonéziából származó nátrium-glutamát behozatalára ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket kell bevezetni az alaprendelet 7. cikke (2) bekezdésében foglalt alacsonyabb vám szabályának megfelelően. A Bizottság elvégezte a kárkülönbözetek és a dömpingkülönbözetek összehasonlítását. A vámok összegét a dömping-, illetve kárkülönbözetek közül az alacsonyabb szintjén kell rögzíteni.
(154)
A fentiek alapján az ideiglenes dömpingellenes vámtételek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:
(%)
Ország
Vállalat
Dömpingkülönbözet
Kárkülönbözet
Ideiglenes dömpingellenes vám
Indonézia
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,0
[24,6-39,8]
7,0
Indonézia
PT. Miwon Indonesia
13,3
[27,9-43,6]
13,3
Indonézia
Minden más vállalat
28,4
[31,4-47,0]
28,4
(155)
Az ebben a rendeletben meghatározott, egyes vállalatokra alkalmazandó egyedi dömpingellenes vámtételeket e vizsgálat eredményei alapján állapították meg. Ennek megfelelően a vámtételek az e vizsgálat során az e vállalatok tekintetében feltárt helyzetet tükrözik. E vámtételek kizárólag az érintett országból származó és a megnevezett jogi személyek által előállított érintett termékek behozatalára vonatkoznak. Az e rendelet rendelkező részében névvel és címmel külön nem említett vállalatok - köztük a konkrétan említett vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok - által gyártott importált érintett termékre a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtétel alkalmazandó. Esetükben az egyedi dömpingellenes vámtételek egyike sem alkalmazandó.
(156)
Amennyiben egy vállalat módosítja a jogalany nevét, illetve új gyártási vagy értékesítési egységet hoz létre, kérelmezheti a szóban forgó egyedi dömpingellenes vámtételek alkalmazását. A kérelmet a Bizottsághoz (11) kell intézni. A kérelemnek tartalmaznia kell minden vonatkozó információt, ideértve a vállalatnak a gyártáshoz, belföldi és exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeit érintő módosulásokat, amelyek például névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függenek össze. A Bizottság indokolt esetben frissíteni fogja az egyedi dömpingellenes vámokban részesülő vállalatok jegyzékét.
(157)
A vámtételek közötti jelentős különbségből adódó, az intézkedések megkerülésére vonatkozó kockázat lehető legkisebbre csökkentése érdekében az egyedi dömpingellenes vámok alkalmazásának biztosításához különleges intézkedésekre van szükség. A vállalatoknak, amelyekre egyedi dömpingellenes vámok vonatkoznak, a tagállamok vámhatóságai felé érvényes kereskedelmi számlát kell bemutatniuk. A számlának meg kell felelnie a mellékletben meghatározott követelményeknek. Amennyiben a behozatalt nem kíséri ilyen számla, akkor a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vámtétel alkalmazandó.
(158)
A dömpingellenes vámok megfelelő végrehajtása érdekében a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vám nemcsak a vizsgálatban nem együttműködő exportáló gyártókra alkalmazandó, hanem azokra a gyártókra is, amelyek a vizsgálati időszak alatt nem exportáltak az Unióba.
8. ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
(159)
A felelősségteljes ügyvitel érdekében a Bizottság fel fogja kérni az érdekelt feleket, hogy a megadott határidőn belül nyújtsák be írásbeli észrevételeiket és/vagy kérjék a Bizottság és/vagy a Kereskedelmi Főigazgatóság meghallgató tisztviselője előtti meghallgatásukat.
(160)
A vámok kivetése tekintetében az e rendelet alkalmazásában tett megállapítások ideiglenesek, és lehetséges, hogy ezeket a végleges intézkedések céljából újra meg kell vizsgálni,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Az Indonéziából származó és jelenleg az ex 2922 42 00 KN-kód alá besorolt (TARIC-kód: 2922420010) nátrium-glutamát behozatalára ideiglenes dömpingellenes vámot vetnek ki.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott, az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékek vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson számított árára alkalmazandó ideiglenes dömpingellenes vámtételek a következők:
Vállalat
Ideiglenes dömpingellenes vám
(%)
TARIC-kiegészítő kód
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,0
B961
PT. Miwon Indonesia
13,3
B962
Minden más vállalat
28,4
B999
(3) A (2) bekezdésben felsorolt vállalatok esetében meghatározott egyedi vámtételek alkalmazásának feltétele, hogy a tagállamok vámhatóságainak olyan érvényes kereskedelmi számlát mutassanak be, amely megfelel a mellékletben meghatározott követelményeknek. Amennyiben ilyen számlát nem mutatnak be, úgy a „minden más vállalatra” érvényes vámtételt kell alkalmazni.
(4) Az (1) bekezdésben említett termék Európai Unión belüli szabad forgalomba bocsátásának feltétele az ideiglenes vám összegével megegyező vámbiztosíték nyújtása.
(5) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezések alkalmazandók.
2. cikk
(1) Az érdekelt felek e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított 25 napon belül:
a)
kérhetik azoknak a lényeges tényeknek és szempontoknak a nyilvánosságra hozatalát, amelyek alapján ezt a rendeletet elfogadták;
b)
írásban benyújthatják észrevételeiket a Bizottságnak; valamint
c)
kérhetik a Bizottság és/vagy a Kereskedelmi Főigazgatóság meghallgató tisztviselője előtti meghallgatásukat.
(2) Az 1225/2009/EK rendelet 21. cikkének (4) bekezdésében említett felek az e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított 25 napon belül észrevételeket tehetnek az ideiglenes intézkedések alkalmazására vonatkozóan.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Az 1. cikket hat hónapos időszakon át kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2014. augusztus 20-án.