PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1358/2014
ze dne 18. prosince 2014,
kterým se mění nařízení (ES) č. 889/2008, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 834/2007, pokud jde o původ živočichů pocházejících z ekologických chovů akvakultury, chovatelské postupy v akvakultuře, krmiva pro živočichy pocházející z ekologických chovů akvakultury a produkty a látky povolené pro použití v ekologické akvakultuře
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 834/2007 ze dne 28. června 2007 o ekologické produkci a označování ekologických produktů a o zrušení nařízení (EHS) č. 2092/91 (1), a zejména na čl. 13 odst. 3, čl. 15 odst. 2 a článek 16 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (ES) č. 834/2007 stanoví základní požadavky pro ekologickou produkci mořských řas a živočichů pocházejících z akvakultury. Prováděcí pravidla pro tyto požadavky jsou stanovena v nařízení Komise (ES) č. 889/2008 (2).
(2)
V období od listopadu 2012 do dubna 2013 požádaly některé členské státy o revizi pravidel týkajících se produktů, látek, zdrojů krmiv a postupů, které jsou povoleny pro použití při ekologické produkci v rámci akvakultury. Tyto žádosti vyhodnotila skupina odborníků pro technické poradenství v oblasti ekologické produkce (EGTOP) zřízená rozhodnutím Komise 2009/427/ES (3). S přihlédnutím ke stanovisku skupiny EGTOP Komise shledala, že je zapotřebí aktualizovat a integrovat stávající pravidla pro provádění požadavků pro ekologickou produkci mořských řas a živočichů pocházejících z akvakultury.
(3)
Podle čl. 15 odst. 1 písm. a) bodu ii) nařízení (ES) č. 834/2007 nejsou-li mladí jedinci z ekologické líhně nebo z ekologického zemědělského podniku dostupní, mohou být za zvláštních podmínek dovezeni do zemědělského podniku živočichové, kteří nepocházejí z ekologického chovu. V nařízení (ES) č. 889/2008 se stanoví zvláštní omezení, pokud jde o živočichy pocházející z akvakultury odchycené ve volné přírodě, včetně odchytu juvenilních jedinců pocházejících z akvakultury ve volné přírodě. Některé tradiční postupy z oblasti extenzivního chovu ryb v mokřadech, například v rybnících s brakickou vodou, přílivových oblastech a pobřežních lagunách ohraničených náspy a břehy, existují po staletí a jsou pro místní společenství cennými z hlediska kulturního dědictví a zachování biologické rozmanitosti i z hospodářského hlediska. Za určitých podmínek nemají tyto postupy vliv na stav populace dotčeného druhu.
(4)
Z tohoto důvodu se má za to, že odchyt potěru ve volné přírodě pro účely odchovu v rámci těchto tradičních postupů v akvakultuře je v souladu s cíli, kritérii a zásadami ekologické produkce akvakultury, jsou-li zavedena řídicí opatření, jež schválil příslušný orgán odpovědný za řízení dotyčných rybích populací, která mají zajistit udržitelné využívání dotčených druhů, a též se má za to, že doplnění stavu je v souladu s těmito opatřeními a že ryby jsou krmeny výhradně krmivy, která jsou v životním prostředí přirozeně dostupná.
(5)
Skupina EGTOP vyjádřila obavu, že zdroje krmiv a doplňkových látek povolených v ekologické produkci v rámci akvakultury dostatečně nesplňují stravovací požadavky masožravých druhů ryb. Podle čl. 15 odst. 1 písm. d) bodu i) nařízení (ES) č. 834/2007 mají být zvířata krmena krmivem, které splňuje požadavky na výživu v různých fázích jejich vývoje. Proto by mělo být povoleno používat jak zdroj krmiv pro masožravé živočichy v ekologické akvakultuře celé ryby. Nemělo by to však vyvolat další tlak na ohrožené nebo nadměrně lovené populace. Z tohoto důvodu by se měly k výrobě krmiv pro masožravé živočichy v ekologické akvakultuře používat pouze produkty rybolovu, jejichž udržitelnost potvrdí třetí strana. V této souvislosti je důležitá důvěryhodnost režimu udržitelnosti, jež má spotřebitele ujistit o celkové udržitelnosti produktu ekologické akvakultury. Proto by příslušné orgány měly stanovit systémy certifikace, které vzhledem k zásadám udržitelného rybolovu stanoveným v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 (4) považují za přiměřené k prokázání udržitelnosti produktů rybolovu pro použití jako krmivo v ekologické akvakultuře. Při posuzování vhodnosti systémů certifikace lze jako referenci použít Pokyny FAO pro označování ryb a produktů rybolovu z mořských rybolovných úlovků z roku 2009 (5).
(6)
Skupina EGTOP rovněž zdůraznila, že ve stravě lososovitých ryb je nutné poskytnout dostatečné množství histidinu, aby se u těchto druhů zajistila vysoká úroveň zdraví a dobré životní podmínky. Vezmeme-li v úvahu významné kolísání hladiny histidinu u mořských surovin podle druhů a ročního období a také podle produkce, zpracování a podmínek skladování, v zájmu splnění stravovacích požadavků lososovitých ryb by mělo být povoleno používat histidin vyrobený fermentací.
(7)
Maximální množství rybí moučky povolené v současnosti v krmivech pro garnáty není dostačující k uspokojení jejich stravovacích potřeb, a mělo by proto být zvýšeno. Je-li to zapotřebí pro splnění kvantitativních stravovacích požadavků, mělo by v souladu s doporučeními zprávy skupiny EGTOP být povoleno přidat do krmiv cholesterol. Za tímto účelem by se měl použít, je-li k dispozici, ekologický cholesterol. Není-li ekologický cholesterol k dispozici, lze též použít cholesterol pocházející z vlny, měkkýšů nebo jiných zdrojů.
(8)
Výjimka stanovená v čl. 25k odst. 2 končí dne 31. prosince 2014; uvedený odstavec by proto měl být zrušen.
(9)
V zájmu zajištění souladu s čl. 15 odst. 1 písm. a) nařízení (ES) č. 834/2007 ve vztahu k chovu mladých jedinců pocházejících z ekologické líhně a z ekologických zemědělských podniků se považuje za nezbytné - a je v souladu se zprávou EGTOP - zavést zvláštní pravidla pro používání planktonu při krmení juvenilních jedinců pocházejících z ekologické akvakultury. Plankton je nezbytný pro chov juvenilních jedinců a není produkován podle ekologických pravidel.
(10)
Skupina EGTOP rovněž doporučila aktualizovat seznam látek povolených pro čištění a dezinfekci v ekologické akvakultuře, zejména pokud jde o možnost použití některých látek, které jsou již na seznamu uvedeny, i za přítomnosti živočichů. Příloha VII nařízení (ES) č. 889/2008 by měla být odpovídajícím způsobem změněna.
(11)
Oblast působnosti přílohy XIIIa nařízení (ES) č. 889/2008 ve smyslu vymezení z čl. 25f odst. 2 by měla být definována jasněji, zejména pokud jde o chovatelské postupy.
(12)
Maximální hustota chovu u sivena severního by se měla zvýšit, aby lépe odpovídala potřebám tohoto druhu. Maximální hustota chovu by měla být rovněž definována u raků. Příloha XIIIa nařízení (ES) č. 889/2008 by měla být odpovídajícím způsobem změněna.
(13)
Nařízení (ES) č. 889/2008 by proto mělo být příslušným způsobem pozměněno.
(14)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem regulativního Výboru pro ekologickou produkci,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 889/2008 se mění takto:
1)
V článku 25e se odstavec 4 nahrazuje tímto:
„4. Pro účely odchovu je odchyt juvenilních jedinců pocházejících z akvakultury ve volné přírodě omezen na následující konkrétní případy:
a)
larvy a juvenilní jedinci ryb nebo korýšů, kteří se dostali do rybníků, do systémů oddělujících produkční jednotky od okolí a do ohrazených prostor při jejich napouštění;
b)
úhoř říční, pokud je pro danou lokalitu schválen plán chovu a lovu úhořů a pokud umělá reprodukce úhořů zůstane i nadále nevyřešena;
c)
odchyt potěru ve volné přírodě u jiných druhů než úhoře říčního pro účely odchovu v tradiční extenzivní akvakultuře, například v rybnících s brakickou vodou, přílivových oblastech a pobřežních lagunách ohraničených náspy a břehy:
i)
je-li doplnění stavu v souladu s řídícími opatřeními schválenými příslušnými orgány odpovědnými za řízení dotyčných rybích populací, aby se zajistilo udržitelné využívání dotčených druhů a
ii)
jsou-li ryby krmeny výhradně krmivy, která jsou přirozeně dostupná v životním prostředí.“
2)
V článku 25f se odstavec 2 nahrazuje tímto:
„2. Hustota chovu a chovatelské postupy jsou stanoveny v příloze XIIIa podle jednotlivých biologických druhů nebo jejich skupin. Při posuzování účinků hustoty chovu a chovatelských postupů na dobré životní podmínky chovaných ryb se sleduje stav těchto ryb (jako například poškození ploutví, jiná zranění, rychlost růstu, chování a celkový zdravotní stav) a kvalita vody.“
3)
V čl. 25k odst. 1 se doplňuje nové písmeno e), které zní:
„e)
krmiva pocházející z celých ryb ulovených v rámci rybolovu s potvrzením udržitelnosti podle režimu uznaného příslušným orgánem v souladu se zásadami stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 (6).
(6) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 ze dne 11. prosince 2013 o společné rybářské politice, o změně nařízení Rady (ES) č. 1954/2003 a (ES) č. 1224/2009 a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 a (ES) č. 639/2004 a rozhodnutí Rady 2004/585/ES (Úř. věst. L 354, 28.12.2013, s. 22).“" 						
4)
V článku 25k se zrušuje odstavec 2.
5)
V článku 25k se doplňuje nový odstavec, který zní:
„5. Histidin vyrobený fermentací lze použít v krmivu pro lososovité ryby, neposkytují-li krmné zdroje uvedené v odstavci 1 dostatečné množství histidinu, aby splňovaly stravovací potřeby daných ryb a zamezily u nich vzniku šedého zákalu.“
6)
V článku 25 l se odstavec 3 nahrazuje tímto:
„3. Pokud se přidává přirozené krmivo podle odstavce 2:
a)
může krmivo pro pangase (Pangasius spp.) uvedeného v oddílu 9 přílohy XIIIa obsahovat maximálně 10 % rybí moučky nebo rybího oleje pocházejících z udržitelného rybolovu;
b)
může krmivo pro garnáty uvedené v oddílu 7 přílohy XIIIa obsahovat maximálně 25 % rybí moučky a 10 % rybího oleje pocházejících z udržitelného rybolovu. K zabezpečení stravovacích potřeb garnátů lze jako doplněk jejich stravy použít ekologický cholesterol; není-li ekologický cholesterol k dispozici, lze též použít jiný než ekologický cholesterol pocházející z vlny, měkkýšů nebo jiných zdrojů.“
7)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 25la
Zvláštní pravidla ohledně krmiv pro juvenilní jedince pocházející z ekologické akvakultury
Při chovu larev juvenilních jedinců pocházejících z ekologické akvakultury lze jako krmivo použít konvenční fytoplankton a zooplankton.“
8)
V článku 25s se odstavec 6 nahrazuje tímto:
„6. Za účelem biologického omezení výskytu ektoparazitů je nutno používat pokud možno ryby-čističe, jakož i sladkou vodu, mořskou vodu a roztoky chloridu sodného.“
9)
Přílohy VII a XIIIa se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 18. prosince 2014.
A BIZOTTSÁG 1358/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2014. december 18.)
a 834/2007/EK rendelet részletes végrehajtási szabályainak megállapításáról szóló 889/2008/EK rendeletnek a víziállatok származása, az akvakultúrás állattartási gyakorlat, az ökológiai tenyésztett víziállatok takarmánya és az ökológiai akvakultúrás termelésben használható termékek és anyagok tekintetében történő módosításáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az ökológiai termelésről és az ökológiai termékek címkézéséről és a 2092/91/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2007. június 28-i 834/2007/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 13. cikke (3) bekezdésére, 15. cikke (2) bekezdésére, valamint 16. cikke (1) bekezdésére,
mivel:
(1)
A 834/2007/EK rendelet alapvető követelményeket határoz meg a tengeri moszat és a tenyésztett víziállatok ökológiai termelésére vonatkozóan. A fenti követelmények végrehajtására vonatkozó részletes szabályokat a 889/2008/EK bizottsági rendelet (2) rögzíti.
(2)
2012 novembere és 2013 áprilisa között több tagállam is kérte az ökológiai akvakultúrás termelésben használható termékekre, anyagokra, takarmányforrásokra és technikákra vonatkozó szabályok felülvizsgálatát. Az említett kérelmeket a 2009/427/EK bizottsági határozat (3) által létrehozott biogazdálkodással kapcsolatos technikai tanácsadással foglalkozó szakértői csoport (a továbbiakban: EGTOP) értékelte. Az EGTOP véleményét figyelembe véve a Bizottság megállapította, hogy szükség van azon meglévő szabályok frissítésére, amelyek a tengeri moszat és a tenyésztett víziállatok ökológiai termelésére vonatkozó követelmények végrehajtására irányulnak.
(3)
A 834/2007/EK rendelet 15. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében amennyiben ökológiai módszerekkel nevelt anyaállományból vagy ökológiai gazdálkodási egységből származó fiatal állomány nem áll rendelkezésre, külön feltételek mellett be lehet vonni a gazdálkodásba a nem ökológiai módszerekkel nevelt állatokat. A 889/2008/EK rendelet különleges korlátozásokat ír elő a vadon kifogott tenyésztett víziállatokra, ezen belül pedig a vadon élő víziállat-ivadékok begyűjtésére vonatkozóan. Az extenzív halgazdálkodásnak a vizes élőhelyeken alkalmazott egyes hagyományos módszerei, köztük a félsós vizű tavak, illetve a töltésekkel és partokkal lezárt árapályos területek és part menti lagúnák évszázadok óta használatban vannak, és nagy jelentőséggel bírnak a kulturális örökség, a biológiai sokféleség megőrzése, valamint a helyi közösségek gazdasági kilátásai szempontjából. Bizonyos feltételek mellett ezek a módszerek nem befolyásolják az érintett fajok állományának állapotát.
(4)
Ezért az említett hagyományos akvakultúrás módszerek esetében a vadon élő ivadékok termelés céljából történő begyűjtése úgy tekintendő, hogy megfelel az ökológiai akvakultúrás termelés céljainak, kritériumainak és elveinek, amennyiben a szóban forgó halállományok kezeléséért felelős érintett hatóságok által jóváhagyott gazdálkodási intézkedések biztosítják az érintett fajok fenntartható kiaknázását, valamint azt, hogy az utánpótlás összhangban álljon az említett intézkedésekkel, és hogy a halakat kizárólag a környezetükben természetes módon hozzáférhető takarmánnyal etessék.
(5)
Az EGTOP azon aggodalmát fejezte ki, hogy az ökológiai akvakultúrás termelésben engedélyezett takarmányforrások és adalékok nem felelnek meg kielégítő mértékben a húsevő halak táplálkozási szükségleteinek. A 834/2007/EK rendelet 15. cikke (1) bekezdése d) pontjának i. alpontja értelmében az állatokat olyan takarmánnyal kell etetni, amely kielégíti az állatok fejlődésük különböző szakaszaiban felmerülő tápanyagszükségletét. Ezért helyénvaló engedélyezni, hogy az ökológiai akvakultúrás termelésben tartott húsevő állatok takarmányforrásaként az egész hal felhasználható legyen. Ez azonban nem jelenthet további tehertételt a veszélyeztetett vagy túlhalászott állományokra. Ebből kifolyólag csak azon halászati termékek használhatók az ökológiai akvakultúrás termelésben tartott húsevő állatok takarmányozására, amelyek harmadik fél által kiállított fenntarthatósági tanúsítvánnyal rendelkeznek. Ennek fényében az alkalmazott fenntarthatósági rendszer hitelessége fontos ahhoz, hogy a fogyasztókat meggyőzze az ökológiai akvakultúrás termék általános fenntarthatóságáról. Ezért az illetékes hatóságoknak helyénvaló azonosítaniuk azokat a tanúsítási rendszereket, amelyeket az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (4) a fenntartható halgazdaságokra meghatározott elvek fényében megfelelőnek találnak arra, hogy bizonyítsák adott halászati termékeknek az ökológiai akvakultúrás termelésben takarmányként történő felhasználásának a fenntarthatóságát. A tanúsítási rendszerek fenntarthatóságának értékelésekor referenciaként használhatók a tengeri halászatból származó halak és halászati termékek ökocímkézésére vonatkozó, 2009-es FAO-iránymutatások (5).
(6)
Az EGTOP kiemelte továbbá, hogy a lazacfélék étrendjének elegendő mennyiségű hisztidint kell tartalmaznia a faj jó állat-egészségügyi és állatjóléti állapotának biztosításához. Figyelembe véve a tengeri nyersanyagok hisztidintartalma közötti, fajonkénti, évszakonkénti, valamint a termelés, a feldolgozás és a tárolás körülményeiből fakadó jelentős eltéréseket, a lazacfélék táplálkozási szükségleteinek kielégítése érdekében helyénvaló megengedni a fermentáció útján előállított hisztidin használatát.
(7)
Jelenleg a garnélarákok takarmányában a halliszt legnagyobb megengedett mennyisége nem elegendő táplálkozási szükségleteik fedezéséhez, ezért azt indokolt növelni. A táplálkozási szükségletek kvantitatív kielégítése érdekében az EGTOP-jelentés ajánlásaival összhangban a takarmány koleszterinnel való dúsítását is helyénvaló engedélyezni. E célra, ha hozzáférhető, ökológiai forrásból származó koleszterint kell használni. Amennyiben nem áll rendelkezésre ökológiai forrásból származó koleszterin, úgy gyapjúból, kagylóból vagy más forrásból kivont koleszterin is használható.
(8)
A 25k. cikk (2) bekezdésében említett mentesség 2014. december 31-én lejár, ezért ezt a bekezdést helyénvaló törölni.
(9)
Annak érdekében, hogy az ökológiai módszerekkel nevelt anyaállományból és ökológiai gazdálkodási egységből származó fiatal állomány szaporítása tekintetében a 834/2007/EK rendelet 15. cikke (1) bekezdése a) pontjának való megfelelés biztosítható legyen, a Bizottság szükségesnek és az EGTOP-jelentéssel összhangban lévőnek ítéli, hogy különleges szabályok kerüljenek bevezetésre a planktonoknak az ökológiai tartásból származó ivadékok takarmányában való felhasználására vonatkozóan. A planktont, melyre szükség van az ivadékok felneveléséhez, nem állítják elő ökológiai termelésben.
(10)
Az EGTOP javasolja továbbá az ökológiai akvakultúrás termelésben tisztítás és fertőtlenítés céljára engedélyezett anyagok listájának frissítését, különösen azon lehetőség tekintetében, hogy bizonyos, a listán már szereplő anyagokat állatok jelenlétében is lehessen használni. A 889/2008/EK rendelet VII. mellékletét ennek megfelelően módosítani kell.
(11)
A 889/2008/EK rendelet XIIIa. mellékletének a 25f. cikk (2) bekezdése szerinti hatályát világosabban meg kell határozni, főként az állattartási gyakorlatokat illetően.
(12)
A faj szükségleteinek megfelelőbb kielégítése érdekében helyénvaló növelni a sarkvidéki szajbling esetében az engedélyezett legnagyobb állománysűrűséget. Az állománysűrűség legmagasabb megengedett értékét az édesvízi rákok esetében is helyénvaló meghatározni. A 889/2008/EK rendelet XIIIa. mellékletét ennek megfelelően módosítani kell.
(13)
A 889/2008/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,
(14)
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az ökológiai termeléssel foglalkozó szabályozási bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A 889/2008/EK rendelet a következőképpen módosul:
1.
A 25e. cikk (4) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
„(4) A vadon élő víziállat-ivadékok termelési célú begyűjtése az alábbi esetekre korlátozódik:
a)
a tavak, zárt rendszerek és tartási rendszerek feltöltésekor a halak vagy rákfélék lárváinak és ivadékainak természetes beáramlása;
b)
az európai angolna esete, amennyiben a terület rendelkezik engedélyezett angolnagazdálkodási tervvel, és az angolnák mesterséges szaporítása megoldatlan;
c)
az európai angolnától eltérő fajok vadon élő ivadékainak termelési célú begyűjtése vizes élőhelyeken alkalmazott olyan, hagyományos extenzív akvakultúrás termelésnél, mint a félsós vizű tavak, valamint a töltésekkel és partokkal lezárt árapályos területek és part menti lagúnák, feltéve, hogy:
i.
az utánpótlás olyan gazdálkodási intézkedésekkel összhangban történik, amelyeket a szóban forgó halállományok kezelése terén illetékes hatóság az érintett faj fenntartható kiaknázásának biztosítása érdekében hagyott jóvá, és
ii.
az állatokat kizárólag a környezetükben természetes módon hozzáférhető takarmánnyal etetik.”
2.
A 25f. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
„(2) Az állománysűrűséget és az állattartási gyakorlatot a XIIIa. melléklet határozza meg fajonként vagy fajcsoportonként. Az állománysűrűség és az állattartási gyakorlat által a tartott halak jóllétére gyakorolt hatás megítéléshez folyamatosan ellenőrizni kell a halak állapotát (pl. az uszony sérülése, más típusú sérülések, növekedési ütem, viselkedés és általános egészségi állapot), valamint a víz minőségét.”
3.
A 25k. cikk (1) bekezdése a következő e) ponttal egészül ki:
„e)
olyan egész halból származó takarmányok, amelyeket az illetékes hatóság által az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (6) foglalt elvekkel összhangban elismert rendszer keretében fenntarthatóként tanúsított halászat keretében fogtak.
(6) Az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 11-i 1380/2013/EU rendelete a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 354., 2013.12.28., 22. o.).”" 						
4.
A 25k. cikk (2) bekezdését el kell hagyni.
5.
A 25k. cikk az alábbi bekezdéssel egészül ki:
„(5) Fermentáció útján előállított hisztidin alkalmazása abban az esetben engedélyezett a lazacfélék takarmányadagjában, ha az (1) bekezdésben felsorolt takarmányforrások nem biztosítanak elegendő mennyiségű hisztidint a halak táplálkozási szükségleteinek kielégítéséhez és a szürkehályog kialakulásának megakadályozásához.”
6.
A 25 l. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
„(3) A természetes takarmány (2) bekezdés szerinti kiegészítése esetén:
a)
a XIIIa. melléklet 9. szakaszában említett panga (Pangasius sp.) takarmányadagja legfeljebb 10 %, fenntartható halászatból származó hallisztet vagy halolajat tartalmazhat;
b)
a XIIIa. melléklet 7. szakaszában említett garnélarák takarmányadagja legfeljebb 25 %, fenntartható halászatból származó hallisztet és legfeljebb 10 %, fenntartható halászatból származó halolajat tartalmazhat. A garnélarákok kvantitatív táplálkozási szükségleteinek biztosítása érdekében használható ökológiai forrásból származó koleszterin étrendjük kiegészítésére; amennyiben nem áll rendelkezésre ökológiai forrásból származó koleszterin, úgy gyapjúból, kagylóból vagy más forrásból kivont, nem ökológiai forrásból származó koleszterin is használható.”
7.
A rendelet szövege a következő 25 la. cikkel egészül ki:
„25 la. cikk
Az ökológiai tartásból származó ivadékok takarmányára vonatkozó különleges szabályok
Az ökológiai tartásból származó ivadékok lárváinak nevelése estében takarmányként használható a hagyományos fitoplankton és zooplankton.”
8.
A 25s. cikk (6) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
„(6) Az ektoparaziták elleni biológiai védekezés érdekében lehetőség szerint tiszta halakat, valamint édesvíz-, tengervíz- és nátrium-klorid-oldatokat kell felhasználni.”
9.
A VII. és a XIIIa. melléklet e rendelet mellékletének megfelelően módosul.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
E rendeletet 2015. január 1-jétől kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2014. december 18-án.