PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 78/2013
ze dne 17. ledna 2013,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Ruska a Turecka
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Prozatímní opatření
(1)
Dne 31. července 2012 Evropská komise (dále jen „Komise“) nařízením (EU) č. 699/2012 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) uložila prozatímní antidumpingové clo na dovoz některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Ruska a Turecka.
(2)
Řízení bylo zahájeno oznámením o zahájení řízení (3) zveřejněným dne 1. listopadu 2011 v návaznosti na podnět, který podal dne 20. září 2011 Výbor na obranu výrobního odvětví Evropské unie vyrábějícího ocelové tvarovky pro svařování natupo (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 40 % celkové výroby některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli v Unii.
(3)
Jak je uvedeno v 15. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2010 do 30. září 2011 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. Následný postup
(4)
Po poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“), se některé zúčastněné strany k prozatímním zjištěním písemně vyjádřily. Stranám, které o to požádaly, byla poskytnuta rovněž možnost ústního slyšení.
(5)
Komise nadále shromažďovala a analyzovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné pro konečná zjištění.
3. Výběr vzorku
(6)
Vzhledem k tomu, že nebyly učiněny žádné připomínky týkající se výběru vzorku výrobců v Unii, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a vyvážejících výrobců, potvrzují se prozatímní zjištění v 5. až 11. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
4. Platná opatření vztahující se na další třetí země
(7)
Je třeba připomenout, že v platnosti jsou konečná antidumpingová opatření vztahující se na některé potrubní tvarovky ze železa nebo oceli pocházející z Malajsie, Čínské lidové republiky, Korejské republiky a Thajska a v důsledku praktik obcházení rovněž na některé potrubní tvarovky ze železa nebo oceli pocházející z Čínské lidové republiky a zasílané z Indonésie, Srí Lanky, Filipín a Tchaj-wanu (s určitými výjimkami) (4). Země uvedené v předchozí větě se dále označují jako „země v režimu antidumpingových opatření“.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(8)
Jak je uvedeno v 17. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, jsou dotčeným výrobkem potrubní tvarovky (jiné nežli lité tvarovky, příruby a tvarovky se závitem) ze železa nebo oceli (kromě korozivzdorné oceli) o největším vnějším průměru nepřesahujícím 609,6 mm, používané ke svařování natupo a jiným účelům, v současnosti kódů KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 a ex 7307 99 80 (dále jen „dotčený výrobek“).
(9)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně dotčeného výrobku a obdobného výrobku, potvrzují se prozatímní zjištění uvedená v 17. až 20. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
C. DUMPING
1. Rusko
1.1 Běžná hodnota
(10)
Jeden ruský vyvážející výrobce prohlásil, že k výpočtu dumpingového rozpětí měly být použity pouze údaje získané od ruských společností a že použití údajů od tureckých společností není správné. Je třeba připomenout, že běžná hodnota pro Rusko byla v důsledku nespolupráce ze strany ruských vyvážejících výrobců stanovena v souladu s čl. 18 odst. 1 a 5 základního nařízení na základě dostupných údajů, tj. informací získaných od tureckých vyvážejících výrobců, kteří používají ruské bezešvé trubky a duté profily jako vstupy pro výrobu dotčeného výrobku. Toto tvrzení se tedy zamítá.
(11)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další připomínky týkající se stanovení běžné hodnoty, potvrzují se prozatímní zjištění uvedená ve 22. až 25. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
1.2 Vývozní cena
(12)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně stanovení vývozní ceny, potvrzují se prozatímní zjištění uvedená ve 26. a 27. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
1.3 Srovnání
(13)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně srovnání vývozní ceny a běžné hodnoty, potvrzují se prozatímní zjištění uvedená ve 28. a 29. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
1.4 Dumpingové rozpětí
(14)
Jeden ruský vyvážející výrobce prohlásil, že prozatímní antidumpingové clo ve výši 23,8 % není oprávněné vzhledem k tomu, že jejich společnost vyváží do Unie pouze ocelová kolena, a to navíc jen ve velmi malých množstvích. Ocelová kolena však spadají pod definici výrobku, který je předmětem tohoto šetření, což žádná zúčastněná strana nezpochybnila. Navíc kritérium, podle kterého se dovoz do Unie pokládá v souladu s čl. 5 odst. 7 a čl. 9 odst. 3 základního nařízení za zanedbatelný, se vztahuje pouze na úroveň celého členského státu, nikoli na jednotlivé společnosti. Toto tvrzení se tedy zamítá.
(15)
Jiný ruský vyvážející výrobce prohlásil, že dumping neprovádí, což dle jeho vyjádření dokládá skutečnost, že v konkurenci jiných výrobců v Unii již několikrát neuspěl ve výběrových řízeních na dodávky kolen a ohybů. Jak bylo uvedeno výše, je třeba připomenout, že v tomto šetření nespolupracoval žádný ruský vyvážející výrobce, a proto byly pro výpočet dumpingu v případě Ruska použity v souladu s čl. 18 odst. 1 a 5 základního nařízení dostupné údaje. I kdyby bylo uvedené tvrzení vzato v úvahu, je třeba poznamenat, že neúspěch ve výběrovém řízení v konkurenci jiných výrobců v Unii není v rozporu se zjištěním týkajícím se dumpingu ze strany ruského vyvážejícího výrobce. Toto tvrzení se tedy zamítá.
(16)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další připomínky týkající se výpočtu dumpingového rozpětí, potvrzují se zjištění uvedená ve 30. a 31. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(17)
Celostátní dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením, se s konečnou platností stanoví takto:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Všechny společnosti
23,8 %
2. Turecko
2.1 Běžná hodnota
(18)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně stanovení běžné hodnoty, potvrzují se prozatímní zjištění uvedená ve 32. až 40. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2.2 Vývozní cena
(19)
Jeden vyvážející výrobce prohlásil, že by vývozní cena měla zahrnovat ziskové rozpětí dosažené při námořní přepravě, tj. rozdíl mezi dopravným účtovaným zákazníkům a dopravným placeným vyvážejícím výrobcem lodní společnosti. Podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení se však vývozní cenou rozumí cena skutečně zaplacená nebo cena, kterou je třeba zaplatit, za výrobek prodaný za účelem vývozu ze země vývozu do Unie. Ziskové rozpětí dosažené při přepravě výrobku zákazníkovi nelze považovat za součást vývozní ceny samotného výrobku. Toto tvrzení se tedy zamítá.
(20)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další připomínky týkající se stanovení vývozní ceny, potvrzují se prozatímní zjištění uvedená ve 41. až 43. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2.3 Srovnání
(21)
Turecké sdružení vývozců oceli (dále jen „ÇIB“) prohlásilo, že při srovnání vývozní ceny a běžné hodnoty nebyly řádně vzaty v úvahu významné cenové rozdíly mezi bezešvými a svařovanými potrubními tvarovkami. Všechny spolupracující společnosti však předložily informace týkající se prodeje bezešvých a svařovaných tvarovek rozčleněné podle jednotlivých obchodních případů. Právě tyto informace byly pro srovnání vývozní ceny a běžné hodnoty použity. Jinými slovy, bezešvé tvarovky byly srovnávány pouze s bezešvými tvarovkami a svařované tvarovky byly srovnávány pouze se svařovanými tvarovkami. Toto tvrzení se proto zamítá.
(22)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další připomínky týkající se srovnání, potvrzují se zjištění uvedená ve 44. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2.4 Dumpingová rozpětí
a) Dumpingové rozpětí u prošetřovaných společností
(23)
Je třeba připomenout, že individuální dumpingové rozpětí předběžně zjištěné u jednoho ze tří spolupracujících vyvážejících výrobců bylo stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem ceny společnosti za dotčený výrobek při vývozu do Unie. Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně stanovení dumpingového rozpětí této společnosti, potvrzují se prozatímní zjištění uvedená ve 46. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(24)
V případě zbývajících dvou spolupracujících společností výpočty týkající se dumpingu ukázaly, že prováděly cílený dumping, pokud jde o konkrétní období i konkrétní kupující a oblasti. Ukázalo se, že jejich vývozní ceny byly jasně strukturované a výrazně se lišily mezi jednotlivými kupujícími, oblastmi a obdobími (až o 30 % u identických modelů dotčeného výrobku). Kromě toho výpočet dumpingu na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozních cen podle metody uvedené v čl. 2 odst. 11 první části první věty základního nařízení neodrážel plný rozsah dumpingu, kterého se dopouštěli oba dotčení výrobci, jak je popsáno ve 27. bodě odůvodnění tohoto nařízení. Rovněž nebylo možné zjistit dumpingové rozpětí srovnáním běžné hodnoty a vývozních cen při vývozu do Unie v jednotlivých obchodních případech navzájem podle čl. 2 odst. 11 druhé části první věty základního nařízení, jelikož nebyl k dispozici dostatek domácích obchodních případů, ze kterých by se dala zjistit běžná hodnota odpovídající vývozním obchodům, jak je popsáno ve 28. bodě odůvodnění tohoto nařízení.
(25)
Za účelem zohlednění plného rozsahu dumpingu prováděného oběma dotčenými společnostmi byla proto v souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení běžná hodnota stanovená na základě váženého průměru v jejich případě porovnána s cenami všech jednotlivých vývozních obchodů směřujících do Unie. Vzhledem k tomu, že taková metoda srovnání představuje výjimečnou alternativu ke dvěma prvním metodám stanoveným v čl. 2 odst. 11 základního nařízení, Komise pečlivě prověřila, zda byly podmínky pro její použití v tomto případě jednoznačně splněny. Pro informaci byly poskytnuty podrobné výpočty týkající se dumpingu včetně zjištěné struktury vývozních cen. Žádný z tureckých vyvážejících výrobců tyto předložené údaje nezpochybnil.
(26)
Obě spolupracující společnosti, ÇIB a turecká vláda však prohlásily, že nebylo předloženo dostatečné vysvětlení, pokud jde o cílený dumping zjištěný u obou tureckých vyvážejících výrobců, a že případná struktura vývozních cen byla v každém případě neúmyslná. Při slyšení u úředníka pro slyšení, které si dva turečtí vývozci vyžádali, se oběma společnostem dostalo podrobného vysvětlení, jak byl cílený dumping stanoven a jak bylo za tím účelem vypočítáno dumpingové rozpětí. Komise rovněž vysvětlila, že praktiky obou společností měly účinek cíleného dumpingu, i pokud nebyly prováděny záměrně (5). Je třeba poznamenat, že základní nařízení nestanoví povinnost vyšetřujícího orgánu uvést možné důvody cíleného dumpingu, jako například kolísání směnného kurzu, odlišné politiky stanovování cen v různých regionech. Stačí pouhá skutečnost, že byla zjištěna struktura vývozních cen, která se výrazně liší mezi jednotlivými kupujícími, oblastmi nebo obdobími (6). V návaznosti na slyšení byla oběma společnostem rovněž podána vysvětlení týkající se jejich konkrétních podniků. Stálé delegaci Turecka při Unii byla navíc zaslána verbální nóta obsahující vysvětlení ohledně stanovení cíleného dumpingu a metod použitých při výpočtu dumpingového rozpětí. Kromě toho bylo ÇIB při dalším slyšení u úředníka pro slyšení, které si vyžádalo, poskytnuto podrobné vysvětlení, jak byl cílený dumping stanoven a jak bylo za tím účelem vypočítáno dumpingové rozpětí.
(27)
U každého z obou vyvážejících výrobců byly šetřením zjištěny tři jasné struktury vývozních cen týkající se převážné většiny jejich prodeje na vývoz do Unie, tj. vývozní ceny se mezi jednotlivými kupujícími, oblastmi a obdobími výrazně lišily, jak bylo doloženo údaji, které byly zúčastněným stranám poskytnuty. K tomuto zjištění se dospělo důkladným šetřením výjimečných okolností tohoto případu, přičemž toto zjištění vedlo k závěru, že daný případ je třeba považovat za cílený dumping. Jelikož byly u vývozních cen zjištěny značné rozdíly a vzhledem k tomu, že i jen jedna z těchto tří struktur vývozních cen by opravňovala k použití metody srovnání všech jednotlivých vývozních obchodů na základě váženého průměru, byla tato metoda srovnání v tomto konkrétním případě shledána vhodnou. U každé z obou společností se navíc celková výše dumpingu zjištěná srovnáním váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny dotčeného výrobku při vývozu do Unie (první symetrická metoda) výrazně liší od výše dumpingu zjištěné srovnáním váženého průměru běžné hodnoty s cenami všech jednotlivých vývozních obchodů směřujících do Unie (asymetrická metoda), jak bylo doloženo údaji, které byly zúčastněným stranám poskytnuty. Proto lze dospět k závěru, že použití první symetrické metody by vedlo k nevhodnému zkreslení cíleného dumpingu, který se projevoval během určitého období, v určitých oblastech a vůči určitým kupujícím. Jinými slovy, dumpingové rozpětí stanovené na základě první symetrické metody by neodráželo plný rozsah dumpingu, kterého se dopouštěly obě dotčené společnosti.
(28)
Dumpingové rozpětí nemohlo být stanoveno ani srovnáním běžné hodnoty a vývozních cen v jednotlivých obchodních případech navzájem podle čl. 2 odst. 11 druhé části první věty základního nařízení (druhá symetrická metoda). U této metody je třeba nalézt jednotlivé domácí obchodní případy, které jsou srovnatelné s jednotlivými vývozními obchody, přičemž se přihlíží k faktorům jako prodané množství a datum obchodního případu. Jelikož není k dispozici dostatek domácích obchodních případů, ze kterých by se dala zjistit běžná hodnota odpovídající vývozním obchodům, nebylo možné druhou symetrickou metodu ke zjištění dumpingového rozpětí použít. Vzhledem k tomu, že bylo zjištěno, že se struktura vývozních cen výrazně liší mezi jednotlivými kupujícími, oblastmi a obdobími a že by ani jedna symetrická metoda neodrážela plný rozsah dumpingu, bylo proto v souladu s čl. 2 odst. 11 druhou větou rozhodnuto, že dumpingové rozpětí bude zjištěno pomocí asymetrické metody.
(29)
Obě spolupracující společnosti a ÇIB se ohradily, že není spravedlivé srovnávat vývozní ceny přepočítané na turecké liry, neboť prodej do Unie se uskutečňuje v eurech, zatímco turecká lira se používá pouze pro účetní účely. Bylo namítnuto, že kolísání směnného kurzu eura a turecké liry mělo významný vliv na stanovování cen, což má nevyhnutelně nespravedlivý dopad na výsledek srovnání vývozních cen mezi různými obdobími. Jedná se však o obvyklý postup Komise - srovnání vývozních cen a výpočet dumpingového rozpětí provádí v účetní měně spolupracujících vyvážejících výrobců v zemi vývozu. Je třeba poznamenat, že náklady a domácí ceny, z nichž se vycházelo při stanovení běžné hodnoty, jsou vyjádřeny v tureckých lirách. Proto je v této měně provedeno i srovnání vývozních cen s běžnou hodnotou. Jediným logickým postupem, jak v rámci téhož výpočtu dumpingu zjistit strukturu vývozních cen, tak je použití týchž vývozních cen, které jsou již vyjádřeny v tureckých lirách. Kromě toho základní nařízení, jak je uvedeno výše, nevyžaduje analýzu možných důvodů cíleného dumpingu, jako je kolísání směnných kurzů (7). Toto tvrzení se tedy zamítá.
(30)
Oba spolupracující vyvážející výrobci uvedli, že by při zjišťování struktury vývozních cen měly být namísto aritmetických průměrných cen zohledněny vážené průměrné ceny srovnatelných druhů výrobků. V čl. 2 odst. 11 základního nařízení se však zmiňuje struktura vývozních cen, a nikoli struktura vážených průměrných vývozních cen či struktura hodnot vývozu. Použití vážené průměrné vývozní ceny by analýzu zkreslilo, neboť by byl zohledněn objem vývozu, a nikoli pouze vývozní ceny. V každém případě, i za použití vážených průměrných cen namísto aritmetických průměrných vývozních cen, by však vždy byla zjištěna struktura vývozních cen, která se výrazně liší mezi různými kupujícími, oblastmi a obdobími. Dvě zúčastněné strany vyjádřily pochybnosti, zda struktura vývozních cen při použití vážených průměrných cen skutečně vykazuje výrazné rozdíly, pokud vůbec nějaké. Je třeba poznamenat, že dotyčné zúčastněné strany přitom nezpochybňují faktická zjištění, ke kterým se dospělo na základě aritmetického průměru, což je správná metoda, jak je vysvětleno výše. Toto tvrzení se proto zamítá.
(31)
ÇIB namítlo, že použití praktiky nulování není oprávněné, přičemž se odvolalo na zprávu odvolacího orgánu WTO (8) (zpráva o ložním prádle), podle které byla praktika nulování shledána v rozporu s antidumpingovou dohodou WTO. Tribunál (9) však potvrdil, že zjištění uvedená ve zprávě o ložním prádle nejsou použitelná v případě cíleného dumpingu. Zpráva o ložním prádle se totiž týká postupu nulování pouze v souvislosti s první symetrickou metodou a nelze mít za to, že se tohoto mechanismu týká v případě, kdy je použit v souvislosti s asymetrickou metodou. Použití postupu nulování v souvislosti s první symetrickou metodou by - jak shledal odvolací orgán WTO - sice skutečně mohlo být v rozporu s článkem 2.4.2 antidumpingového kodexu z roku 1994 a nespravedlivé, zejména pokud vývozní ceny nevykazují žádnou strukturu, avšak z výše uvedeného důvodu není jeho použití v souvislosti s asymetrickou metodou v rozporu se zmíněným ustanovením ani s čl. 2 odst. 11 základního nařízení, ani nespravedlivé ve smyslu čl. 2 odst. 10 uvedeného nařízení, jsou-li obě podmínky pro použití této metody splněny. Kromě toho se ukázalo, že postup nulování je nezbytný z matematického hlediska, aby bylo možné výsledkově rozlišit asymetrickou metodu od první symetrické metody. Bez nulování by totiž asymetrická metoda přinesla vždy stejný výsledek jako první symetrická metoda. Toto tvrzení se proto zamítá.
(32)
ÇIB dále uvedlo, že použitím nulování je porušeno pravidlo nižšího cla. Bylo namítnuto, že v důsledku nulování byla vypočítána vyšší dumpingová rozpětí, než ve skutečnosti měla být.
(33)
Použití nulování u asymetrické metody však nebrání uplatnění pravidla nižšího cla. U všech tří spolupracujících společností byla dumpingová rozpětí bez ohledu na použitou metodu srovnána s úrovní pro odstranění újmy těchto společností, aby bylo zajištěno, že clo bude stanoveno na základě nižší z těchto dvou hodnot. Toto tvrzení se tedy zamítá.
(34)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další připomínky týkající se dumpingového rozpětí prošetřovaných společností, potvrzují se zjištění uvedená ve 47. a 48. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
b) Dumpingové rozpětí u nespolupracujících společností
(35)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně dumpingového rozpětí u nespolupracujících společností, potvrzují se prozatímní zjištění uvedená ve 49. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(36)
Celostátní dumpingové rozpětí, vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením, se s konečnou platností stanoví takto:
Společnost
Dumpingové rozpětí (v %)
RSA
9,6
Sardogan
2,9
Unifit
12,1
Všechny ostatní společnosti
16,7
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii, výrobní odvětví Unie a spotřeba Unie
(37)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se výroby v Unii, výrobního odvětví Unie a spotřeby, potvrzuje se obsah 51. až 54. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Dovoz z dotčených zemí
2.1 Souhrnné posouzení účinků dotčeného dovozu
(38)
ÇIB po poskytnutí prozatímních informací namítlo, že souhrnné posouzení dumpingového dovozu z obou dotčených zemí není odůvodněné. Toto sdružení uvedlo v podstatě tytéž připomínky, které po zahájení řízení předložili turečtí vyvážející výrobci, a prohlásilo, že dovoz z Ruska vykazuje odlišný trend než dovoz z Turecka, pokud jde o objem a ceny.
(39)
V tomto ohledu je třeba připomenout, že - jak již bylo uvedeno v 59. bodě odůvodnění prozatímního nařízení - šetřením bylo stanoveno, že zatímco dovoz z Turecka je z hlediska objemu relativně stabilní, dovoz z Ruska v absolutních hodnotách narůstá. Vzhledem k poklesu poptávky v posuzovaném období však podíl dovozu z obou zemí na trhu roste.
(40)
Přitom se zdá, že postupy stanovování cen se v těchto dvou zemích nijak výrazně neliší, přičemž ruské průměrné ceny jsou sice poněkud nižší, ale velmi blízké průměrným tureckým cenám. V tomto ohledu je rovněž třeba připomenout, že šetřením bylo u společností v obou zemích zjištěno významné cenové podbízení až o zhruba 30 % (viz 65. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Toto tvrzení se proto zamítá.
(41)
ÇIB rovněž namítlo, že by dovoz z Turecka měl být považován za nevýznamný, a poukázalo na to, že v předchozím případě týkajícím se obdobného výrobku - totiž „potrubních tvarovek z ČLR, Chorvatska, Slovenska, Tchaj-wanu a Thajska“ (10) - byl dovoz ze Slovenska a Tchaj-wanu považován za nevýznamný (ačkoli byl nad úrovní minimální hranice), a nebyl proto kumulován s dumpingovým dovozem z ostatních zemí.
(42)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že v případě potrubních tvarovek z ČLR, Chorvatska, Slovenska, Tchaj-wanu a Thajska byl dovoz ze Slovenska a Tchaj-wanu skutečně posouzen jako dumpingový a že nebyl kumulován s ostatním dumpingovým dovozem, ačkoli překročil prahovou hodnotu podílu na trhu ve výši 1 %. Situace v daném případě však byla velmi odlišná od nyní posuzované situace, neboť dovoz ze Slovenska a Tchaj-wanu tehdy ve skutečnosti rychle ztrácel svůj podíl na trhu a ve srovnání s objemem dovozu z jiných zemí byl považován za nevýznamný, a tudíž i za nepůsobící újmu. Naproti tomu v nyní posuzovaném případě dovoz z Turecka i z Ruska svůj podíl na trhu zvyšuje a je navzájem objemově srovnatelný. Toto tvrzení se proto zamítá.
(43)
Dále ÇIB namítlo, že dovoz z Turecka není srovnatelný s dovozem z Ruska, pokud jde o podmínky hospodářské soutěže, neboť existují „rozdíly v zeměpisné koncentraci prodeje“. Ze statistiky, kterou sdružení předložilo, vyplývá, že více než 70 % tureckého vývozu v období šetření směřovalo do Španělska, Francie, Itálie a Polska, zatímco Rusko soustředilo prodej svého zboží do České republiky a Německa.
(44)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že rozdíly v zeměpisné koncentraci prodeje nelze považovat za známku odlišných podmínek hospodářské soutěže. Vzhledem k tomu, že Unie představuje jednotný trh, není místo vstupu dováženého zboží obvykle rozhodujícím faktorem pro vzájemnou konkurenceschopnost daného dováženého zboží a pro jeho konkurenceschopnost vůči obdobným výrobkům. V souvislosti s podmínkami hospodářské soutěže je rovněž třeba připomenout, že ruský a turecký dovoz si jsou z hlediska cen podobné a u obou bylo zjištěno, že dochází k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie, přičemž využívají podobné prodejní kanály. Toto tvrzení se proto zamítá.
(45)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se souhrnného posouzení dumpingového dovozu z dotčených zemí, potvrzuje se obsah 55. až 60. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
2.2 Objem a podíl dotčeného dumpingového dovozu na trhu, dovozní ceny a cenové podbízení
(46)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně objemu dotčeného dumpingového dovozu a jeho podílu na trhu, dovozních cen a cenového podbízení, potvrzuje se obsah 61. až 65. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(47)
Je třeba připomenout, že u dotčeného výrobku pocházejícího z dotčených zemí a prodávaného v Unii za dumpingové ceny docházelo k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie až o zhruba 30 %.
3. Situace výrobního odvětví Unie
(48)
ÇIB a turecká vláda po poskytnutí prozatímních informací namítly, že vzhledem k tomu, že podíl výrobního odvětví Unie na trhu vzrostl mezi rokem 2008 a obdobím šetření zhruba o 3 %, měla Komise dospět k závěru, že výrobní odvětví Unie v posuzovaném období neutrpělo podstatnou újmu.
(49)
V tomto ohledu je za prvé třeba poznamenat, že skutečnost, že se podíl výrobního odvětví Unie na trhu mírně zvýšil, byla v prozatímním nařízení jednoznačně uvedena (viz například 72., 86. nebo 91. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Za druhé je třeba zmínit, že v 72. bodě odůvodnění prozatímního nařízení je vysvětleno, že zvýšený podíl na trhu je důsledkem toho, že objem prodeje výrobců v Unii poklesl o něco mírněji než spotřeba v posuzovaném období.
(50)
Podíl na trhu je navíc kromě níže zmíněného klesajícího stavu zásob jediným ukazatelem újmy, který za posuzované období vykazuje pozitivní vývoj. Toto tvrzení se proto zamítá.
(51)
Turecká vláda rovněž namítla, že snižující se konečný stav zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku poukazuje na to, že výrobní odvětví Unie není v situaci, kdy by mu byla způsobena újma.
(52)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že konečný stav zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku skutečně mezi rokem 2008 a obdobím šetření poklesl o 18 %, jak je uvedeno v 79. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(53)
Zároveň je třeba uznat, že pokles stavu zásob by mohl být považován za pozitivní známku, avšak pouze v situaci, kdy se prodej zvyšuje rychleji než výroba. V případě tohoto šetření tomu tak však není. Pokles stavu zásob je v tomto případě naopak pouze důsledkem toho, že se objem výroby snižuje rychleji než prodej. Za této situace nelze pokles stavu zásob považovat za pozitivní vývoj. Toto tvrzení se proto zamítá.
(54)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další námitky či připomínky, potvrzuje se obsah 66. až 88. bodu odůvodnění prozatímního nařízení včetně závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Účinek dumpingového dovozu
(55)
Jelikož nebyly vzneseny žádné konkrétní připomínky, potvrzuje se 90. až 93. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Účinky jiných činitelů
(56)
ÇIB a turecká vláda po poskytnutí prozatímních informací namítly, že skutečnou příčinou případné újmy výrobního odvětví Unie je levný dovoz z dalších třetích zemí, a zejména ze zemí v režimu antidumpingových opatření.
(57)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že - jak je již uvedeno v 96. bodě odůvodnění prozatímního nařízení - dovoz z oněch osmi zemí v režimu antidumpingových opatření nadále pronikal na trh Unie, ačkoliv jeho podíl na trhu klesl z 21 % v roce 2008 na 17 % v období šetření. Průměrné ceny u tohoto dovozu jsou obecně nižší než ceny dumpingového dovozu z dotčených zemí. I při zohlednění platného antidumpingového cla zůstávají ceny tohoto dovozu nadále na nízké úrovni srovnatelné s cenami ruského a tureckého dovozu a jsou nižší než průměrné ceny výrobců v Unii.
(58)
Je však třeba poznamenat, že statistické informace a údaje o průměrných cenách jsou u zemí v režimu antidumpingových opatření (jako u všech třetích zemí) k dispozici pouze v omezeném rozsahu a zjištěný cenový rozdíl nemusí mít vysokou vypovídací schopnost, neboť může být způsoben i odlišným sortimentem výrobků. Dovoz ze zemí v režimu antidumpingových opatření navíc vykazuje zřetelný sestupný trend. Lze tedy vyvodit závěr, že nenarušuje příčinnou souvislost mezi újmou výrobního odvětví Unie a zvýšeným dumpingovým dovozem z Turecka a Ruska.
(59)
Pokud jde o dovoz z ostatních třetích zemí, jeho podíl na trhu během posuzovaného období poklesl ze 7 % v roce 2008 na 6 % v období šetření, zatímco podíl dovozu z Ruska a Turecka vzrostl. Průměrné ceny tohoto dovozu byly obecně vyšší než v případě dumpingového dovozu z dotčených zemí a blízké průměrným cenám výrobců v Unii, a proto se má za to, že nenarušují příčinnou souvislost mezi újmou výrobního odvětví Unie a zvýšeným dumpingovým dovozem z Turecka a Ruska. Toto tvrzení se proto zamítá a potvrzuje se prozatímní závěr, že dovoz ze třetích zemí příčinnou souvislost nenarušuje.
(60)
Turecká vláda rovněž namítla, že případná újma výrobního odvětví Unie je způsobena zvýšenými výrobními náklady v důsledku poklesu poptávky.
(61)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že - jak je již uvedeno ve 101. bodě odůvodnění prozatímního nařízení - důvodem snížení spotřeby potrubních tvarovek je se vší pravděpodobností finanční a hospodářská krize z období 2008/09. Spotřeba v letech 2008 a 2009 klesla o více než 40 % a na této nízké úrovni zůstala po celý zbytek posuzovaného období (ačkoliv se v období šetření mírně zvýšila). Vzhledem k tomu, že fixní náklady představují až 40 % výrobních nákladů výrobců v Unii, vede snížení poptávky, prodeje a výroby k výrazně vyšším jednotkovým výrobním nákladům. To samozřejmě mělo významný dopad na ziskovost výrobního odvětví Unie.
(62)
Případný negativní dopad vyšších jednotkových výrobních nákladů byl zároveň zcela jednoznačně zvýrazněn tím, že klesaly i ceny výrobního odvětví Unie, neboť byly vystaveny značnému cenovému tlaku a výraznému cenovému podbízení ze strany dumpingového dovozu z Turecka a Ruska. Za normální situace na trhu by výrobní odvětví Unie mělo mít možnost dopad případného zvýšení jednotkových nákladů minimalizovat alespoň tím, že udrželo normální cenovou hladinu, což však zjevně nebylo možné v situaci, kdy se nacházelo pod cenovým tlakem uměle levného dumpingového dovozu z dotčených zemí.
(63)
Toto tvrzení se proto zamítá a vyvozuje se konečný závěr, že jakýkoli nepříznivý účinek poklesu poptávky není takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi újmou způsobovanou výrobnímu odvětví Unie a dumpingovým dovozem z Ruska a Turecka.
(64)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další námitky či připomínky, potvrzuje se obsah 94. až 106. bodu odůvodnění prozatímního nařízení včetně závěru, že dumpingový dovoz z dotčených zemí způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
F. ZÁJEM UNIE
(65)
ÇIB po poskytnutí prozatímních informací namítlo, že uložení jakýchkoli opatření by vedlo k situaci, kdy by společnost ERNE Fittings - jeden ze žadatelů - zaujala na trhu Unie monopolní postavení.
(66)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že společnost ERNE je pouze jedním ze dvou žadatelů a že druhá společnost - INTERFIT - je podobně velká jako ERNE. Navíc údaje v předběžném nařízení týkající se výrobců v Unii zařazených do vzorku zahrnovaly ještě třetího výrobce v Unii - společnost Virgilio CENA & Figli. Kromě toho existuje v Unii značné množství menších společností, jež vyrábějí a prodávají výrobek, který je předmětem šetření, a významné množství tohoto výrobku se dováží i z jiných zdrojů. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se má za to, že žádné riziko monopolního postavení společnosti ERNE neexistuje.
(67)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 107. až 117. bod odůvodnění prozatímního nařízení včetně závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení opatření na dumpingový dovoz z dotčených zemí.
G. KONEČNÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(68)
Jelikož nebyly vzneseny žádné konkrétní připomínky, potvrzuje se obsah 118. až 120. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Konečná opatření
(69)
S ohledem na závěry, jichž bylo dosaženo v souvislosti s dumpingem, újmou, příčinnými souvislostmi a zájmem Unie, a v souladu s článkem 9 základního nařízení se usuzuje, že by mělo být uloženo konečné antidumpingové clo na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Ruska a Turecka, a to ve výši odpovídající nejnižší zjištěné hodnotě dumpingového rozpětí a úrovně pro odstranění újmy podle pravidla nižšího cla, jímž je ve všech případech dumpingové rozpětí.
(70)
S ohledem na to, že žádný z ruských vyvážejících výrobců nespolupracoval, bylo pro Rusko vypočteno celostátní dumpingové rozpětí, jak bylo vysvětleno ve 21. až 31. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, a toto rozpětí se tímto potvrzuje.
(71)
Vzhledem k tomu, že v případě Turecka byla úroveň spolupráce posouzena jako poměrně nízká, bylo zbytkové dumpingové rozpětí založeno na přiměřené metodě vedoucí ke stanovení rozpětí, které je vyšší než nejvyšší individuální dumpingové rozpětí tří spolupracujících společností, jak je vysvětleno ve 49. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, a toto zbytkové dumpingové rozpětí se tímto potvrzuje.
(72)
Na základě výše uvedených skutečností navrhované celní sazby činí:
Země
Společnost
Konečné antidumpingové clo (v %)
Rusko
Všechny společnosti
23,8
Turecko
RSA
9,6
Sardogan
2,9
Unifit
12,1
Všechny ostatní společnosti
16,7
(73)
Individuální sazby antidumpingového cla, stanovené pro jednotlivé společnosti a uvedené v tomto nařízení, byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz výrobků pocházejících z dotčených zemí a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, jejíž název a adresa nejsou konkrétně uvedeny v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě vztahující se na „všechny ostatní společnosti“.
(74)
Každou žádost o použití individuální antidumpingové celní sazby pro jednotlivé společnosti (například po změně názvu subjektu nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba předložit Komisi (11) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakékoli změny v činnostech společnosti spojených s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, například v souvislosti se změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Toto nařízení pak bude v případě potřeby odpovídajícím způsobem změněno prostřednictvím aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(75)
Všem zúčastněným stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, na nichž byl založen záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Ruska a Turecka a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla (dále jen „poskytnutí konečných informací“). Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím vznést námitky.
(76)
V návaznosti na poskytnutí konečných informací byla obdržena stanoviska žadatele, jakož i dvou spolupracujících vyvážejících výrobců z Turecka, a ÇIB. Oba turečtí výrobci a ÇIB požádali o slyšení a byli vyslechnuti.
(77)
Žadatel vyjádřil souhlas se všemi předloženými zjištěními. Dva turečtí vývozci a ÇIB ve svých ústních a písemných připomínkách zopakovali připomínky, které již byly vzneseny v návaznosti na poskytnutí prozatímních informací. Je třeba poznamenat, že žádná ze zúčastněných stran nezpochybnila údaje, na jejichž základě byla zjištění učiněna.
(78)
Vyjádření k požadavku ohledně uplatnění postupu nulování v rámci asymetrické metody při výpočtu dumpingu je stejně jako jeho odůvodnění uvedeno ve 24. až 33. bodě odůvodnění výše. Použití turecké liry ke zjištění struktury vývozních cen je vysvětleno ve 29. bodě odůvodnění výše, který obsahuje i stanovisko k souvisejícímu požadavku. Použití aritmetických průměrných cen namísto vážených průměrných cen při zjišťování struktury vývozních cen je vysvětleno ve 30. bodě odůvodnění výše, který obsahuje i stanovisko k souvisejícímu požadavku. Požadavek ohledně zahrnutí ziskového rozpětí dosaženého při námořní přepravě do vývozní ceny je popsán a zamítnut v 19. bodě odůvodnění výše. Tvrzení, že souhrnné posouzení tureckého a ruského dovozu není vzhledem k odlišné zeměpisné koncentraci prodeje Turecka a Ruska odůvodněné, je popsáno a zamítnuto ve 43. a 44. bodě odůvodnění výše. Tvrzení, že průmyslové odvětví Unie neutrpělo žádnou újmu vzhledem k tomu, že se zvýšil jeho podíl na trhu, je popsáno a zamítnuto ve 48. až 50. bodě odůvodnění výše.
(79)
Vzhledem k tomu, že v návaznosti na poskytnutí konečných informací nebyly předloženy žádné argumenty, které by ovlivnily výsledek posouzení případu, není odůvodněna žádná změna zjištění, která jsou výše podrobně popsána.
H. KONEČNÝ VÝBĚR PROZATÍMNÍHO CLA
(80)
Vzhledem k rozsahu zjištěného dumpingového rozpětí a k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné s konečnou platností vybrat částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, a to v rozsahu cla, které bylo s konečnou platností uloženo,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz potrubních tvarovek (jiných než litých tvarovek, přírub a závitových tvarovek) ze železa nebo oceli (kromě korozivzdorné oceli) s největším vnějším průměrem nejvýše 609,6 mm, druhu používaného pro svařování natupo nebo jiné účely, v současnosti kódů KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 a ex 7307 99 80 (kódy TARIC 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 a 7307998098), pocházejících z Ruska a Turecka.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Země
Společnost
Antidumpingové clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Rusko
Všechny společnosti
23,8
-
Turecko
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul
9,6
B295
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul
2,9
B296
UNIFIT BORU BAĞLANTI ELEM. END. MAM. SAN. VE TİC. AȘ, Tuzla, Istanbul
12,1
B297
Všechny ostatní společnosti
16,7
B999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 699/2012 o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Ruska a Turecka se vyberou s konečnou platností.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. ledna 2013.
A TANÁCS 78/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2013. január 17.)
az Oroszországból és Törökországból származó, egyes vasból vagy acélból készült csőszerelvények és csőillesztékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikkére,
tekintettel a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően az Európai Bizottság által benyújtott javaslatra,
mivel:
A. AZ ELJÁRÁS
1. Ideiglenes intézkedések
(1)
Az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) a 699/2012/EU rendelettel (2) (a továbbiakban: ideiglenes rendelet) 2012. július 31-én ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki az Oroszországból és Törökországból származó, egyes vasból vagy acélból készült csőszerelvények és -illesztékek behozatalára.
(2)
Az eljárás alapját a 2011. november 1-jén közzétett, az eljárás kezdeményezéséről szóló értesítés képezte (3), amely azt a 2011. szeptember 20-án benyújtott panaszt követte, amelyet az Európai Unió tompahegesztéssel készült szerelvények iparával foglalkozó érdekvédelmi bizottsága (a továbbiakban: panaszosok) nyújtott be azon gyártók nevében, amelyek gyártása az egyes vasból vagy acélból készült csőszerelvények és -illesztékek teljes uniós gyártásának több mint 40 %-át teszi ki.
(3)
Az ideiglenes rendelet (15) preambulumbekezdésében foglaltak szerint a dömping és a kár vizsgálata a 2010. október 1. és 2011. szeptember 30. közötti időszakra irányult (a továbbiakban: vizsgálati időszak). A kár felmérése szempontjából fontos tendenciák vizsgálata a 2008. január 1. és a vizsgálati időszak vége közötti időszakot foglalta magában (a továbbiakban: figyelembe vett időszak).
2. Az eljárás további menete
(4)
Azon alapvető tények és szempontok nyilvánosságra hozatalát követően, amelyek alapján ideiglenes dömpingellenes intézkedések bevezetéséről döntöttek (a továbbiakban: ideiglenes nyilvánosságra hozatal), több érdekelt fél írásos észrevételeket nyújtott be az ideiglenes megállapításokra vonatkozóan. E felek kérelem esetén lehetőséget kaptak a meghallgatásra is.
(5)
A Bizottság folytatta azon információk összegyűjtését és elemzését, amelyeket szükségesnek tartott a végleges megállapítások kialakításához.
3. Mintavétel
(6)
Az uniós gyártókat, független importőröket és exportáló gyártókat érintő mintavételre vonatkozó észrevételek hiányában a Bizottság megerősíti az ideiglenes rendelet (5)-(11) preambulumbekezdésének ideiglenes megállapításait.
4. Más harmadik országok vonatkozásában hatályban lévő intézkedések
(7)
Ismételten hangsúlyozandó, hogy végleges dömpingellenes intézkedések vannak érvényben Malajziából, Kínai Népköztársaságból, Koreai Köztársaságból és Thaiföldről származó, vasból vagy acélból készült egyes csőszerelvényekre és -illesztékekre, valamint az intézkedések megkerülésével kapcsolatos gyakorlat következtében Indonéziából, Srí Lankáról, Fülöp-szigetekről és Tajvanból szállított, Kínai Népköztársaságból származó, vasból vagy acélból készült egyes csőszerelvényekre és -illesztékekre is (meghatározott kivételekkel) (4). Az előző mondatban említett országokra a továbbiakban „dömpingellenes intézkedések hatálya alatt lévő országokként” történik hivatkozás.
B. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK
(8)
Az ideiglenes rendelet (17) preambulumbekezdésében megállapítottak értelmében az érintett termék a jelenleg az ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 és ex 7307 99 80 KN-kód alá tartozó, vasból vagy acélból (kivéve a rozsdamentes acélt) készült csőszerelvények és csőillesztékek (öntött szerelvények, karimák és menetes szerelvények kivételével), amelyek legnagyobb külső átmérője nem haladja meg a 609,6 mm-t, és amelyeket tompahegesztésre vagy egyéb célokra használnak fel (a továbbiakban: érintett termék).
(9)
Az érintett, illetve a hasonló termékre vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (17)-(20) preambulumbekezdésében foglalt ideiglenes megállapításokat a Bizottság megerősíti.
C. DÖMPING
1. Oroszország
1.1. Rendes érték
(10)
Az egyik orosz exportáló gyártó azt állította, hogy a dömpingkülönbözet kiszámításakor kizárólag orosz vállalatokra vonatkozó adatokat kellett volna használni, továbbá hogy a török vállalatokra vonatkozó adatok alkalmazása nem helyénvaló. Emlékeztetni kell arra, hogy orosz együttműködő exportáló gyártó hiányában az Oroszországra alkalmazott rendes érték megállapítására a rendelkezésre álló tények alapján - azon török exportáló gyártóktól származó információk figyelembevételével, amelyek az érintett termék gyártásához orosz varrat nélküli csöveket használnak -, az alaprendelet 18. cikke (1) és (5) bekezdésével összhangban került sor. Az állítást ezért a Bizottság elutasítja.
(11)
A rendes érték meghatározására vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (22)-(25) preambulumbekezdésében foglalt ideiglenes megállapításokat a Bizottság megerősíti.
1.2. Exportár
(12)
Az exportár meghatározására vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (26) és (27) preambulumbekezdésében foglalt ideiglenes megállapításokat a Bizottság megerősíti.
1.3. Összehasonlítás
(13)
Az exportár és a rendes érték összehasonlítására vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (28) és (29) preambulumbekezdésében foglalt ideiglenes megállapításokat a Bizottság megerősíti.
1.4. Dömpingkülönbözet
(14)
Az egyik orosz exportáló gyártó azt állította, hogy a 23,8 %-os ideiglenes dömpingellenes vám indokolatlan, figyelembe véve azt, hogy a vállalat kizárólag acélból készült könyökdarabokat exportál az Unióba, igen kis mennyiségben. Mindazonáltal az acélból készült könyökdarabok a szóban forgó vizsgálat tárgyát képező termékhez tartoznak; ez ellen egy fél sem emelt kifogást. Az Unióba irányuló import továbbá az alaprendelet 5. cikke (7) bekezdésében és 9. cikke (3) bekezdésében meghatározott feltételek értelmében kizárólag országos szinten, nem pedig egyedileg, vállalatok vonatkozásában tekinthető elhanyagolhatónak. Az állítást ezért a Bizottság elutasítja.
(15)
Egy másik orosz exportáló gyártó azt állította, hogy nem folytatott dömpinget, amelyet az is alátámaszt, hogy több alkalommal sikertelenül pályázott uniós versenytársakkal szemben könyökdarabok és ívdarabok beszállítására. A fent említettekkel összhangban emlékeztetni kell arra, hogy egyetlen orosz exportáló gyártó sem működött együtt a vizsgálat során, ezért az alaprendelet 18. cikkének (1) és (5) bekezdésével összhangban az Oroszországra vonatkozó dömpingkalkulációt a rendelkezésre álló tények alapján végezték el. Még abban az esetben is, ha ezt az állítást figyelembe veszik, meg kell jegyezni, hogy az uniós versenytársakkal szembeni sikertelen pályázás nem mond ellent az orosz exportáló gyártó által folytatott dömpinggel kapcsolatos megállapításnak. Az állítást ezért a Bizottság elutasítja.
(16)
A dömpingkülönbözet kiszámítására vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (30) és (31) preambulumbekezdésében foglalt megállapításokat a Bizottság megerősíti.
(17)
A végleges országos dömpingkülönbözet a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következő:
Vállalat
Dömpingkülönbözet
Minden vállalat
23,8 %
2. Törökország
2.1. Rendes érték
(18)
A rendes érték meghatározására vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (32)-(40) preambulumbekezdésében ismertetett ideiglenes megállapításokat a Bizottság megerősíti.
2.2. Exportár
(19)
Egy exportáló gyártó azt állította, hogy a tengeri fuvarozás haszonkulcsát - azaz az ügyfeleinek felszámolt fuvardíj és az exportáló gyártó által fizetett fuvardíj közötti különbséget - bele kellene foglalni az exportárba. Ugyanakkor az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban az exportár az exportáló országból az Unióba exportra értékesített termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár. A termék vevőhöz történő szállításán keletkezett haszonkulcs nem tekinthető a termék exportárának részeként. Az állítást ezért a Bizottság elutasítja.
(20)
Az exportár meghatározására vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (41)-(43) preambulumbekezdésében foglalt ideiglenes megállapításokat a Bizottság megerősíti.
2.3. Összehasonlítás
(21)
A Török Acélexportőrök Szövetsége (a továbbiakban: ÇIB) azt állította, hogy a varrat nélküli és a hegesztett csőszerelvények és -illesztékek közötti jelentős árkülönbséget nem vették kellőképpen figyelembe az exportár és a rendes érték összehasonlításakor. Ugyanakkor valamennyi együttműködő vállalat nyújtott be ügyletenkénti információkat varrat nélküli és hegesztett csőszerelvények és -illesztékek értékesítése vonatkozásában. Ezeket az információkat messzemenőleg felhasználták az exportár és a rendes érték összehasonlításakor. Ez azt jelenti, hogy a varrat nélküli csőszerelvényeket és -illesztékeket csak varrat nélküliekkel hasonlították össze, a hegesztetteket pedig kizárólag hegesztettekkel. Ezért a Bizottság az állítást elutasítja.
(22)
Az összehasonlításra vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (44) preambulumbekezdésében foglalt megállapításokat a Bizottság megerősíti.
2.4. Dömpingkülönbözetek
a) A vizsgált vállalatok dömpingkülönbözete
(23)
Emlékeztetni kell arra, hogy a három együttműködő exportáló gyártó egyikére vonatkozó egyéni dömpingkülönbözet ideiglenes megállapítására a rendes érték súlyozott átlagának és az érintett termék vállalat által alkalmazott uniós exportára súlyozott átlagának összehasonlítása alapján került sor. Az e vállalatra vonatkozó dömpingkülönbözet meghatározására vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (46) preambulumbekezdésében foglalt ideiglenes megállapításokat a Bizottság megerősíti.
(24)
A másik kettő együttműködő vállalatot illetően a rájuk vonatkozó dömpingkalkuláció rámutatott, hogy azok adott időszakban, adott ügyfelekkel és adott régiókra kiterjedően célzott dömpinget bonyolítottak le. Exportáraikat világosan követhető módon alakították ki; ezek a különböző vásárlók, régiók és időszakok esetében jelentős mértékben eltértek (az érintett termék ugyanazon modellje esetében talált különbségek adott esetben a 30 %-ot is elérték). A rendes érték súlyozott átlagának és az Unióba irányuló összes exportügylet árai súlyozott átlagának összehasonlítását alapul vevő, az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdése első mondatának első részében előírt módszerrel összhangban álló dömpingkalkuláció továbbá nem tükrözte a két érintett gyártó által bonyolított dömping teljes volumenét, amelyre az e rendelet (27) preambulumbekezdése is rámutat. Kellő mennyiségű rendes értéken bonyolított, az exportügyletekkel összehasonlítható belföldi ügylet hiányában a dömpingkülönbözetet nem lehetett az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdése első mondatának második részével összhangban az egyes rendes értékeknek az Unióba exportált termékek egyes exportáraival való, ügyletenkénti összehasonlítása alapján sem megállapítani, amint erre a (28) preambulumbekezdés is rámutat.
(25)
Ebből adódóan a két érintett vállalat által bonyolított dömping teljes volumenének érzékeltetése érdekében az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének megfelelően, esetükben a súlyozott átlag alapján megállapított rendes értéket hasonlították össze az Unióba irányuló összes egyedi exportügylet áraival. Tekintetbe véve, hogy ez az összehasonlítási módszer kivételt képez az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésében előírt két első módszer alól, a Bizottság körültekintően ellenőrizte, hogy ebben az esetben a módszer alkalmazásának feltételei egyértelműen teljesültek-e. A részletes dömpingkalkulációt, beleértve az exportárak eltérésére vonatkozó megállapításokat is, nyilvánosságra hozták. A török exportáló gyártók egyike sem emelt kifogást a megállapítások alapjául szolgáló adatok ellen.
(26)
Ugyanakkor a két együttműködő vállalat, a ÇIB, valamint a török kormány azt állította, hogy nem bocsátottak rendelkezésükre kellő magyarázatot a két török exportáló gyártó esetében megállapított célzott dömping vonatkozásában, valamint hogy az exportárakban mutatkozó eltérések semmi esetre sem voltak szándékosak. A két török exportáló gyártó által kérelmezett, meghallgatási tisztviselővel lefolytatott meghallgatás során a két vállalat részletes magyarázatot kapott a célzott dömping megállapítása és az ahhoz fűződő dömpingkülönbözet-számítások vonatkozásában. A Bizottság egyúttal tisztázta, hogy gyakorlataik - még ha nem is állt szándékukban (5) - célzott dömping hatásával bírtak. Megjegyzendő, hogy az alaprendelet nem írja elő, hogy a vizsgálatot lefolytató hatóság azonosítsa a célzott dömping okait, így például az árfolyam-ingadozásokat vagy a különböző regionális árképzési politikákat stb. Elegendő annak megállapítása, hogy az exportárak vásárlónként, területenként vagy időszakonként jelentős eltérést mutatnak (6). A meghallgatás során a két vállalat vállalatspecifikus magyarázatokat is kapott. Mindemellett szóbeli jegyzéket küldtek Törökország Unió melletti Állandó Képviseletének, melyben a Bizottság részletezi a célzott dömping megállapításának indokait, valamint ismerteti a dömpingkülönbözet kiszámításakor alkalmazott módszert. Ezen felül a ÇIB által kérelmezett, meghallgatási tisztviselővel lefolytatott újbóli meghallgatás során a ÇIB részletes magyarázatot kapott a célzott dömping megállapítása és az ahhoz fűződő dömpingkülönbözet-számítások vonatkozásában.
(27)
A vizsgálat megállapította, hogy a két exportáló gyártó mindegyike esetében az uniós értékesítések döntő többsége során alkalmazott exportárakat három világosan elkülönülő módszerrel alakították ki, ennek megfelelően az exportárak a különböző vásárlók, régiók és időszakok esetében jelentős mértékben eltértek; mindezt a megállapítás alapját képező, nyilvánosságra hozott adatok is alátámasztották. Mindezt a szóban forgó ügy rendhagyó körülményeinek alapos vizsgálata eredményezte, amelynek alapján szükségesnek tekintették a célzott dömping alkalmazását. Az exportárakban mutatkozó jelentős különbségek magállapítását követően, továbbá abból adódóan, hogy a három exportárképzési mód egyike is elegendő ahhoz, hogy a súlyozott átlagot valamennyi egyedi exportügyleteket összehasonlító módszer során alkalmazhassák, ebben az esetben a szóban forgó összehasonlítási módszert helyénvalónak tekintették. Mindemellett mindkét vállalat esetében a rendes érték súlyozott átlagának és az érintett termék uniós exportára súlyozott átlagának összehasonlítása révén megállapított teljes dömpingvolumen (a továbbiakban: első szimmetrikus módszer) jelentősen eltér a súlyozott átlag alapján megállapított rendes érték és az Unióba irányuló összes egyedi exportügylet árainak összehasonlítása révén megállapított dömpingvolumentől (a továbbiakban: aszimmetrikus módszer); mindezt a megállapítás alapját képező, nyilvánosságra hozott adatok is alátámasztották. Ezek alapján az a következtetés vonható le, hogy az első szimmetrikus módszer alkalmazása torzító hatással járna, mivel észlelhetetlenné tenné az adott időszakban, adott régiókban és adott vevők részére bonyolított célzott dömpinget. Ez azt jelenti, hogy az első szimmetrikus módszerrel megállapított dömpingkülönbözet nem tükrözné teljes mértékben a két érintett vállalat által folytatott dömpinget.
(28)
A dömpingkülönbözet megállapítására nem kerülhetett sor az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdése első mondatának második részével összhangban az egyes rendes értékeknek az Unióba exportált termékek egyes exportáraival való, ügyletenkénti összehasonlítása alapján sem (a továbbiakban: második szimmetrikus módszer). A módszer magában foglalja az egyedi exportügyletekhez hasonló egyedi belföldi ügyletek azonosítását, és olyan tényezőket vesz figyelembe, mint az értékesítési mennyiség és az ügylet bonyolításának időpontja. Tekintettel arra, hogy nem áll rendelkezésre kellő mennyiségű, rendes értéken bonyolított, az exportügyletekkel összehasonlítható belföldi tranzakció, a dömpingkülönbözet megállapítására nem kerülhetett sor a második szimmetrikus módszer alapján. Ezért figyelembe véve, hogy a jelentős eltéréseket mutató exportárak képzésekor vásárlónként, területenként vagy időszakonként különböző módszereket alkalmaztak, továbbá tekintettel arra, hogy a két szimmetrikus módszer nem alkalmas a teljes dömpingvolumen érzékeltetésére, a Bizottság úgy döntött, hogy az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének második mondata értelmében az aszimmetrikus módszer alapján állapítja meg a dömpingkülönbözetet.
(29)
Mindkét együttműködő vállalat és a ÇIB azt állította, hogy a török lírára átszámított exportárak összehasonlítása nem megalapozott, tekintettel arra, hogy az uniós értékesítéseket euróban bonyolítják, és a török lírát kizárólag számviteli célból alkalmazzák. Azzal érveltek, hogy az euro és a török líra közötti árfolyam-ingadozás jelentős hatással bír az árak meghatározása tekintetében; mindez elkerülhetetlenül befolyásolná a különböző időszakokat jellemző exportárak összehasonlításának eredményét, ami indokolatlan. Ugyanakkor a Bizottság következetes gyakorlata szerint az exportár összehasonlítását és a dömpingkülönbözet kiszámítását az exportáló ország együttműködő exportáló gyártóinak elszámolási pénznemében végzik. Megjegyzendő, hogy a rendes érték alapjául szolgáló költségeket és belföldi árakat török lírában határozzák meg. Következésképpen az exportárak és a rendes érték összehasonlítását is ebben a pénznemben végzik. Ebből adódik, hogy ugyanazon dömpingkalkuláció keretén belül az exportárak eltérésének megállapításakor az egyetlen logikus megközelítés, ha ugyanazokat a török lírában kifejezett exportárakat alkalmazzák. Emellett a fentiekkel összhangban az alaprendelet nem írja elő a célzott dömping lehetséges okainak - ilyenek például az árfolyam-ingadozások - elemzését (7). Az állítást ezért a Bizottság elutasítja.
(30)
Mindkét együttműködő exportáló gyártó azt állította, hogy a differenciált exportár-kialakítás megállapítása érdekében nem a számtani átlagárakat, hanem a hasonló terméktípusok súlyozott átlagárait kell figyelembe venni. Ugyanakkor az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdése az exportárak eltéréseire hivatkozik, szemben az exportárak súlyozott átlagában vagy az exportértékekben tapasztalható eltérésekkel. Az exportárak súlyozott átlagának alkalmazása torzítaná az elemzést, mivel az export volumenét, és nem kizárólag az exportárakat veszi figyelembe. Végeredményben még abban az esetben is jelentős eltérések állapíthatók meg az exportáraknak a különböző vásárlókra, régiókra és időszakokra vonatkozó kialakításában, ha súlyozott átlagárakat alkalmaznak az exportárak számtani átlaga helyett. Két fél kifogást emelt az eltérő exportárakban mutatkozó különbségnek tulajdonított jelentőség ellen, amennyiben súlyozott átlagokat használnak a kalkulációhoz. Megjegyzendő, hogy az említett felek ugyanakkor nem emelnek kifogást a matematikai átlag alapján levont tényszerű megállapítások ellen; a fentiekben kifejtetteknek megfelelően ez a módszer a megfelelő. Az állítást ezért a Bizottság elutasítja.
(31)
A ÇIB azt állította, hogy a nullázás alkalmazását nem igazolja a WTO fellebbezési testületének jelentésére (8) (a továbbiakban: az ágynemű-jelentés) tett hivatkozás, melyben a nullázás gyakorlatát a WTO dömpingellenes megállapodásával ellentétesnek találták. A Törvényszék (9) ezzel szemben megerősítette, hogy az ágynemű-jelentés következtetései nem alkalmazhatók célzott dömping esetében. Az ágynemű-jelentés valójában kizárólag az első szimmetrikus módszer összefüggésében érinti a nullázási technikát, és nem tekinthető úgy, hogy e mechanizmust az aszimmetrikus módszer összefüggésében alkalmazva érinti. Ezért akkor is, ha a WTO fellebbezési testülete következtetéseinek megfelelően a nullázási technika alkalmazása az első szimmetrikus módszer összefüggésében ténylegesen ellentmondana az 1994. évi dömpingellenes kódex 2.4.2. cikkének, és tisztességtelennek bizonyulna, különösen az exportárak eltérésének hiányában az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdésével nem ellentétes, illetve a szóban forgó rendelet 2. cikkének (10) bekezdése értelmében nem tekinthető tisztességtelennek a nullázási technika alkalmazása az aszimmetrikus módszer összefüggésében, amennyiben a módszer alkalmazásához szükséges két feltétel teljesül. Mindemellett a nullázási technikáról bebizonyosodott, hogy matematikailag szükségszerű annak érdekében, hogy az aszimmetrikus módszer és az első szimmetrikus módszer eredményeit meg lehessen különböztetni. Ennek hiányában az aszimmetrikus módszer mindig ugyanarra az eredményre vezet, mint az első szimmetrikus módszer. Az állítást ezért a Bizottság elutasítja.
(32)
A ÇIB továbbá azt állította, hogy a nullázás alkalmazása sérti az alacsonyabb vám szabályát. Azzal érveltek, hogy a nullázási technika alkalmazása miatt a dömpingkülönbözetek kiszámítása a ténylegesnél magasabb szintet eredményezett.
(33)
Ugyanakkor az aszimmetrikus módszer esetében alkalmazott nullázás nem zárja ki az alacsonyabb vám szabályának alkalmazását. A dömpingkülönbözeteket - tekintet nélkül az alkalmazott módszerre - mindhárom vállalat esetében összehasonlították a kár megszüntetéséhez szükséges szinttel, hogy biztosítsák azt, hogy a két érték közül az alacsonyabb határozza meg a vámtételt. Az állítást ezért a Bizottság elutasítja.
(34)
A vizsgálatba bevont vállalatok tekintetében a dömpingkülönbözet kiszámítására vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (47) és (48) preambulumbekezdésében foglalt megállapításokat a Bizottság megerősíti.
b) A nem együttműködő vállalatok dömpingkülönbözete
(35)
A nem együttműködő vállalatok dömpingkülönbözetére vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (49) preambulumbekezdésében foglalt ideiglenes megállapításokat a Bizottság megerősíti.
(36)
A végleges országos dömpingkülönbözetek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:
Vállalat
Dömpingkülönbözet (%)
RSA
9,6
Sardogan
2,9
Unifit
12,1
Összes többi vállalat
16,7
D. KÁROKOZÁS
1. Uniós gyártás, uniós gazdasági ágazat és felhasználás
(37)
Az uniós gyártásra, az uniós gazdasági ágazatra és felhasználásra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (51)-(54) preambulumbekezdésében foglaltakat a Bizottság megerősíti.
2. Az érintett országokból érkező behozatal
2.1. Az érintett behozatal hatásainak összesített értékelése
(38)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően a ÇIB úgy érvelt, hogy a két érintett országból származó dömpingelt behozatal összesített értékelése nem indokolt. Elviekben a ÇIB az eljárás megindítását követően megerősítette a török exportáló gyártók észrevételeit, továbbá azt állította, hogy az Oroszországból és Törökországból származó behozatal eltérő tendenciákat mutat a volumen és az árak tekintetében.
(39)
E vonatkozásban megjegyzendő - amint ezt az ideiglenes rendelet (59) preambulumbekezdése kimondja -, hogy a vizsgálat megállapításai értelmében a Törökországból származó import volumene viszonylag egységes szintet mutat, míg az Oroszországból származó import abszolút mértékben növekszik. Ugyanakkor tekintve, hogy a figyelembe vett időszak alatt a kereslet csökkent, a piaci részesedés mindkét ország importja esetében növekszik.
(40)
Árképzésük ugyanakkor nem mutat jelentős eltérést; az orosz import átlagárai némileg alacsonyabbak a török import árainál, ám azokhoz nagyon közel állnak. E vonatkozásban megjegyzendő, hogy a vizsgálat mindkét ország vállalatai vonatkozásában jelentős, 30 %-ot is elérő áralákínálást állapított meg (lásd az ideiglenes rendelet (65) preambulumbekezdését). Ebből következően az állítást a Bizottság elutasítja.
(41)
A ÇIB úgy érvelt továbbá, hogy a Törökországból származó behozatalt jelentéktelennek kell tekinteni, valamint rámutatott, hogy egy hasonló termék kapcsán egy korábbi eljárás során - „a Kínai Népköztársaságból, Horvátországból, Szlovákiából, Tajvanról és Thaiföldről származó csőszerelvények és -illesztékek vonatkozásában” (10) - a Szlovákiából valamint Tajvanról származó behozatalt (annak ellenére, hogy meghaladta a de minimis küszöbértéket) jelentéktelennek tekintették, és következésképpen nem vonták össze egyéb országok dömpingelt behozatalával.
(42)
E tekintetben megjegyzendő, hogy a Kínai Népköztársaságból, Horvátországból, Szlovákiából, Tajvanról és Thaiföldről származó csőszerelvények és -illesztékek vonatkozásában ténylegesen megállapították a Szlovákiából és Tajvanról származó dömpingelt behozatalt, és annak ellenére, hogy meghaladták a piaci részesedés 1 %-os küszöbértékét, az importokat nem vonták össze egyéb dömpingelt behozatallal. A szóban forgó esetben azonban a körülmények jelentős mértékben eltértek a jelenlegiektől, mivel Szlovákia és Tajvan gyors ütemben veszített piaci részesedéséből, ezért behozatalukat a többi országból származó behozatal volumenével összevetve nem tekintették jelentősnek, következésképpen az nem okozott kárt. Ezzel ellentétben a jelenlegi esetben a Törökországból és Oroszországból származó behozatal piaci részesedése növekszik, a behozatal volumene pedig hasonló. Ebből következően az állítást a Bizottság elutasítja.
(43)
A ÇIB azt az érvet is felhozta, hogy a Törökországból és Oroszországból származó behozatalra nem ugyanazok a versenyfeltételek vonatkoznak, mivel „különbségek tapasztalhatók az értékesítések földrajzi eloszlása terén". Statisztikákat bocsátottak rendelkezésre, melyek alátámasztották, hogy a vizsgálati időszakban Törökország értékesítései 70 %-át Spanyolországra, Franciaországra, Olaszországra és Lengyelországra összpontosította, míg Oroszország szinte kizárólagosan a Cseh Köztársaságba és Németországba értékesített.
(44)
E tekintetben megjegyzendő, hogy az értékesítések földrajzi eloszlásában tapasztalható különbségek nem jelentenek különböző versenyfeltételeket. Mivel az Unió egységes piac, az import belépési helye rendszerint nincs hatással a szóban forgó behozatalok egymással szembeni, illetve a hasonló termékkel szembeni versenyképességére. A versenyfeltételek tekintetében megjegyzendő továbbá, hogy az Oroszországból és a Törökországból származó behozatal árai hasonlóak, a megállapítások értelmében az uniós árak alá kínálnak, továbbá a kereskedelmi csatornáik is hasonlóak. Ebből következően az állítást a Bizottság elutasítja.
(45)
Az érintett országokból származó dömpingelt behozatal összesített értékelésével kapcsolatos további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (55)-(60) preambulumbekezdésében foglaltakat a Bizottság megerősíti.
2.2. Az érintett dömpingelt behozatal volumene, piaci részesedése, importárai és az alákínálás.
(46)
Az érintett dömpingelt behozatal volumenére, piaci részesedésére, importáraira és az alákínálásra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (61)-(65) preambulumbekezdésének tartalmát a Bizottság megerősíti.
(47)
Emlékeztetni kell arra, hogy az érintett országokból származó és az Unióban értékesített érintett dömpingelt terméket az uniós gazdasági ágazat áraihoz képest mintegy 30 %-os alákínálással értékesítették.
3. Az uniós gazdasági ágazat helyzete
(48)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően a ÇIB és a török kormány azt állította, hogy tekintettel arra, hogy az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése mintegy 3 %-kal nőtt 2008 és a vizsgálati időszak között, a Bizottságnak arra a következtetésre kellett volna jutnia, hogy az uniós gazdasági ágazatot a figyelembe vett időszakban nem érte jelentős kár.
(49)
Ebben a tekintetben meg kell jegyezni, hogy az ideiglenes rendelet egyértelműen utalt az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének növekedésére (lásd például az ideiglenes rendelet (72), (86) és (91) preambulumbekezdését). Mindemellett az ideiglenes rendelet (72) preambulumbekezdése részletezi, hogy a megnövekedett piaci részesedés azt tükrözi, hogy az uniós gyártók értékesítési volumene kevésbé csökkent, mint a figyelembe vett időszakot jellemző felhasználás.
(50)
Ezen felül - eltekintve az alább hivatkozott csökkenő készletektől - ez az egyetlen olyan kármutató, amely a figyelembe vett időszakban kedvezően alakult. Ebből következően az állítást a Bizottság elutasítja.
(51)
A török kormány azt állította továbbá, hogy a mintában szereplő uniós gyártók csökkenő zárókészletei arra utalnak, hogy az uniós gazdasági ágazat nem szenvedett kárt.
(52)
E tekintetben meg kell jegyezni, hogy - amint az az ideiglenes rendelet (79) preambulumbekezdésében is szerepel - a mintában szereplő uniós gyártók zárókészletei 2008 és a vizsgálati időszak között 18 %-kal csökkentek.
(53)
Ugyanakkor a Bizottság elismeri, hogy a készletek csökkenése kizárólag olyan helyzetben tekinthető kedvező fejleménynek, mikor az értékesítés gyorsabb ütemben növekszik, mint a termelés. A jelenlegi vizsgálat esetében nem áll fenn ez a helyzet. A készletek csökkenése ez esetben éppen ellenkező tendenciára utal; azt jelzi, hogy a gyártási volumen gyorsabb ütemben csökken, mint az értékesítés. Ebben a helyzetben a készletcsökkenés nem tekinthető kedvező fejleménynek. Ebből következően az állítást a Bizottság elutasítja.
(54)
Egyéb állítások és észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (66)-(88) preambulumbekezdésében foglaltakat, miszerint az uniós gazdasági ágazatot az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében jelentős kár érte, a Bizottság megerősíti.
E. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS
1. A dömpingelt import hatása
(55)
Különös észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (90)-(93) preambulumbekezdését a Bizottság megerősíti.
2. További tényezők hatása
(56)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően a ÇIB és a török kormány azt állította, hogy az unós gazdasági ágazat által elszenvedett kárt valójában az egyéb harmadik országokból - különösen a dömpingellenes intézkedések hatálya alá tartozó országokból - származó, alacsony árú behozatal okozza.
(57)
Ebben a tekintetben megjegyzendő, hogy - az ideiglenes rendelet (96) preambulumbekezdésében foglaltaknak megfelelően - a dömpingellenes intézkedések hatálya alatt álló nyolc országból származó import folyamatosan érkezett az uniós piacra, noha a behozatal piaci részesedése a 2008 és a vizsgálati időszak között 21 %-ról 17 %-ra csökkent. A szóban forgó import átlagárai általánosságban elmaradnak az érintett országokból származó dömpingelt import átlagáraitól. Ennek ellenére a szóban forgó import árai még a vonatkozó dömpingellenes vámot figyelembe véve is alacsonyak, így hasonlóak az orosz és török importárakhoz, míg az uniós gyártók átlagárainál alacsonyabbak.
(58)
Ugyanakkor meg kell jegyezni, hogy a dömpingellenes intézkedések hatálya alatt álló országok (csakúgy mint az összes harmadik ország) tekintetében korlátozott mértékben állnak rendelkezésre az átlagárakra vonatkozó statisztikai adatok, továbbá a megállapított árkülönbözet nem szükségszerűen döntő jelentőségű, hiszen az eltérő termékösszetétel eredménye is lehet. Emellett a dömpingellenes intézkedések hatálya alatt álló országokból származó behozatal egyértelmű csökkenő tendenciát mutat. Ebből következik, hogy az említett import nem tette semmissé az okozati viszonyt az uniós gazdasági ágazatot ért kár és a Törökországból és Oroszországból származó megnövekedett dömpingelt behozatal között.
(59)
Az egyéb harmadik országokból származó import tekintetében piaci részesedésük a figyelembe vett időszakban csökkent: 2008 és a vizsgálati időszak között 7 %-ról 6 %-ra esett, ugyanakkor a török és az orosz piaci részesedés nőtt. Az említett behozatal vonatkozásában az átlagárak rendszerint meghaladták az érintett országokból származó dömpingelt import átlagárait, mindemellett az uniós gyártók átlagáraihoz hasonlóan alakultak; így a következtetések értelmében nem teszi semmissé az uniós gazdasági ágazatot ért kár és a Törökországból és Oroszországból származó megnövekedett dömpingelt behozatal közötti okozati viszonyt. Következésképpen a Bizottság az állítást elutasítja, és megerősíti azt az ideiglenes következtetést, mely szerint a harmadik országokból származó import nem teszi semmissé az okozati viszonyt.
(60)
A török kormány azzal érvelt továbbá, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért kárt a kereslet csökkenéséből adódó megnövekedett termelési költségek okozzák.
(61)
E tekintetben meg kell jegyezni, hogy - amint azt az ideiglenes rendelet (101) preambulumbekezdése is említi - a 2008/2009-es pénzügyi és gazdasági válság minden bizonnyal közrejátszik a csővezetékek és -illesztékek fogyasztásában mutatkozó visszaesésben. A fogyasztás 2008 és 2009 között több mint 40 %-kal csökkent, és a figyelembe vett időszak fennmaradó részében is ezen az alacsony szinten maradt (noha enyhe emelkedés volt tapasztalható a vizsgálati időszakban). Tekintve, hogy az uniós gyártók esetében az állandó költségek az előállítási költségek maximum 40 %-át teszik ki, az alacsonyabb kereslet, értékesítés és teljesítmény következtében az egységnyi előállítási költségek jelentősen megemelkedtek. Mindez lényeges hatást gyakorol az uniós gazdasági ágazat nyereségességére.
(62)
Emellett a megnövekedett egységnyi előállítási költségek kedvezőtlen hatása egyértelműen hozzájárult ahhoz, hogy az uniós gazdasági ágazat árai a rájuk gyakorolt nyomás, valamint a Törökországból és Oroszországból származó dömpingelt behozatal jelentős áralákínálása következtében csökkentek. Szokásos piaci helyzetben az uniós gazdasági ágazat - egyéb lehetőség híján a rendes ár szinten tartása révén - képes lenne minimalizálni az egységnyi előállítási költségek növekedésének hatását, ám erre egyértelműen nem kerülhetett sor az érintett országokból származó, mesterségesen alacsony árképzésű, dömpingelt behozatal által kifejtett nyomás okozta helyzetben.
(63)
Következésképpen a Bizottság az állítást elutasítja, és azt a végleges következtetést vonja le, hogy a kereslet gyengülése nem fejt ki olyan mértékű kedvezőtlen hatást, hogy az semmissé tegye az Oroszországból és Törökországból származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár közötti okozati viszonyt.
(64)
Egyéb állítások és észrevételek hiányában a Bizottság megerősíti az ideiglenes rendelet (94)-(106) preambulumbekezdésében foglaltakat, beleértve azt a következtetést, mely szerint az érintett országokból származó dömpingelt behozatal az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése értelmében jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak.
F. AZ UNIÓS ÉRDEK
(65)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően a ÇIB azt állította, hogy az intézkedések bevezetése olyan helyzetet eredményezne, melynek következtében az egyik panaszos, az ERNE Fittings, monopóliumhoz hasonló pozícióba kerülne az uniós piacon.
(66)
Megjegyzendő e tekintetben, hogy az ERNE a két panaszos egyike, ugyanakkor a másik panaszos, az INTERFIT, hasonló méretű vállalkozás. Emellett az ideiglenes rendelet mintába bevett uniós gyártói között egy harmadik uniós gyártó, a Virgilio CENA & Figli is szerepelt. Mindazonáltal jelentős számú kisebb vállalat működik az Unióban, melyek a vizsgált terméket gyártják és forgalmazzák, illetve az egyéb forrásból származó behozatal is jelentős. A fentiekre való tekintettel a Bizottság úgy ítéli meg, hogy nem áll fenn az ERNE monopóliumának kockázata.
(67)
Egyéb észrevételek hiányában a Bizottság megerősíti az ideiglenes rendelet (107)-(117) preambulumbekezdését, beleértve azt a következtetést, mely szerint nem szól kényszerítő ok az érintett országokból származó dömpingelt behozatalra vonatkozó intézkedések bevezetése ellen.
G. VÉGLEGES INTÉZKEDÉSEK
1. A kár megszüntetéséhez szükséges szint
(68)
Különös észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (118)-(120) preambulumbekezdésének tartalmát a Bizottság megerősíti.
2. Végleges intézkedések
(69)
A dömpingre, a kárra, az okozati összefüggésekre és az uniós érdekre vonatkozóan megállapított következtetésekre tekintettel és az alaprendelet 9. cikkével összhangban megállapítást nyert, hogy az Oroszországból és Törökországból származó érintett termék behozatalára végleges dömpingellenes vámot kell kivetni, amelynek mértéke az alacsonyabb vám szabályának megfelelően a megállapított dömpingkülönbözet és a kár megszüntetéséhez szükséges szint közül az alacsonyabb, amely minden esetben a dömpingkülönbözet.
(70)
Oroszország tekintetében az orosz exportáló gyártók együttműködésének hiányában az országos dömpingkülönbözetet az ideiglenes rendelet (21)-(31) preambulumbekezdésében részletezetteknek megfelelően számítottak ki, és e dömpingkülönbözetet a Bizottság megerősíti.
(71)
Törökország tekintetében - figyelembe véve, hogy viszonylag kis mértékben működtek együtt - az ideiglenes rendelet (49) preambulumbekezdésében részletezettek értelmében a maradvány dömpingkülönbözet alapját egy ésszerű módszer képezte, mely olyan különbözetet eredményezett, amely meghaladja a három együttműködő vállalat egyéni különbözetei közül a legmagasabbat, és e maradvány dömpingkülönbözetet a Bizottság megerősíti.
(72)
A fentiek alapján a javasolt vámtételek a következők:
Ország
Vállalat
Végleges dömpingellenes vám (%)
Oroszország
Minden vállalat
23,8
Törökország
RSA
9,6
Sardogan
2,9
Unifit
12,1
Összes többi vállalat
16,7
(73)
Az ebben a rendeletben meghatározott, egyes vállalatokra alkalmazandó egyéni dömpingellenes vámtételeket a vizsgálat eredményei alapján állapították meg. Így ezek az értékek a vizsgálat során a vállalatokkal kapcsolatban feltárt helyzetet tükrözik. Ezen vámtételek (ellentétben a „összes többi vállalatra” alkalmazandó országos vámokkal) ennélfogva kizárólag az érintett országokból származó olyan behozatalokra alkalmazandók, melyeket az említett vállalatok és meghatározott jogalanyisággal rendelkező jogi személyek állítottak elő. E vámtételek nem vonatkoznak az e rendelet rendelkező részében névvel és címmel nem említett vállalatok - beleértve a felsoroltakkal kapcsolatban álló vállalatokat - által előállított importált termékekre; azokra a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételek lesznek alkalmazandók.
(74)
Az e vállalatspecifikus dömpingellenes vámtétel alkalmazására irányuló bármely kérelmet (pl. a jogalany nevében bekövetkezett változást követően, vagy új gyártási vagy eladási egységek létrehozását követően) haladéktalanul a Bizottsághoz (11) kell intézni, mellékelve minden vonatkozó információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, valamint a belföldi és exporteladásokhoz kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például az ilyen névváltozással vagy a gyártási és eladási egységben bekövetkezett változással függnek össze. Adott esetben a rendelet az egyéni vámtételek előnyeiből részesülő vállalatok listájának frissítésével megfelelően módosulni fog.
(75)
Valamennyi fél tájékoztatást kapott azokról az alapvető tényezőkről és szempontokról, amelyek alapján az Oroszországból és Törökországból származó egyes vasból vagy acélból készült csőszerelvények és -illesztékek behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetését, valamint az ideiglenes vám formájában biztosított összegek végleges beszedését javasolták (a továbbiakban: végleges nyilvánosságra hozatal). A felek lehetőséget kaptak továbbá arra, hogy e tájékoztatást követően adott határidőn belül ismertethessék észrevételeiket.
(76)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően a panaszostól, a két törökországi együttműködő exportáló gyártótól és a ÇIB részéről érkeztek beadványok. A török gyártók és a ÇIB meghallgatást kértek, melyre lehetőséget kaptak.
(77)
A panaszos egyetértett valamennyi nyilvánosságra hozott megállapítással. A két török exportőr és a ÇIB által beterjesztett szóbeli és írásos észrevételek megismételték az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően tett észrevételeket. Megjegyzendő, hogy egyik fél sem emelt kifogást a megállapítások alapjául szolgáló adatok ellen.
(78)
Az aszimmetrikus módszer - beleértve a nullázást - dömpingkalkulációban történő alkalmazásának indoklását és az azzal kapcsolatos állításra adott választ a fenti (24)-(33) preambulumbekezdés tartalmazza. A török líra használatát az exportár eltéréseinek megállapításakor a fenti (29) preambulumbekezdés részletezi, amely a vonatkozó állításra is kitér. Az exportárakban mutatkozó eltérések azonosításakor súlyozott átlagárak helyett számtani átlagárakat alkalmaztak; ezt a fenti (30) preambulumbekezdés részletezi, amely a vonatkozó állításra is kitér. Az állítást, melynek értelmében a tengeri fuvarozás révén keletkezett haszonkulcsot be kellene foglalni az exportárba, a fenti (19) preambulumbekezdés részletezi; az állítást elutasították. Az állítást, mely szerint a török és orosz behozatal összesített értékelése az értékesítések eltérő földrajzi eloszlásából adódóan nem indokolt, a fenti (43) és (44) preambulumbekezdés részletezi; az állítást elutasították. Az állítást, mely szerint az uniós gazdasági ágazat a megnövekedett piaci részesedése tükrében nem szenvedett kárt, a fenti (48)-(50) preambulumbekezdés tartalmazza; az állítást elutasították.
(79)
Tekintettel arra, hogy a végleges nyilvánosságra hozatalt követően nem hoztak fel olyan érveket, amelyek az ügy elbírálásának eredményeire hatással lehettek volna, a fent részletezett következtetéseket a Bizottság nem módosította.
H. AZ IDEIGLENES VÁM VÉGLEGES BESZEDÉSE
(80)
Tekintettel a megállapított dömpingkülönbözet nagyságára, és figyelembe véve az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár mértékét, szükségesnek tekinthető, hogy az ideiglenes rendelettel kivetett ideiglenes dömpingellenes vámok formájában biztosított összegeket a kivetett végleges vám összegének mértékéig véglegesen beszedjék,
ELFOGADTA EZT AZ RENDELETET:
1. cikk
(1) Végleges dömpingellenes vámot kell kivetni az Oroszországból és Törökországból származó, jelenleg az ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 és ex 7307 99 80 KN-kód alá tartozó (TARIC-kódok: 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 és 7307998098), vasból vagy acélból (kivéve a rozsdamentes acélt) készült csőszerelvények és -illesztékek (öntött szerelvények, karimák és menetes szerelvények kivételével) importjára, melyek legnagyobb külső átmérője nem haladja meg a 609,6 mm-t, és melyeket tompahegesztésre vagy egyéb célokra használnak fel.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott és az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékek vámfizetés előtti nettó, uniós határparitáson megállapított árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:
Ország
Vállalat
Dömpingellenes vám (%)
TARIC-kiegészítő kód
Oroszország
Minden vállalat
23,8
-
Törökország
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Isztambul
9,6
B295
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Isztambul
2,9
B296
UNIFIT BORU BAĞLANTI ELEM. END. MAM. SAN. VE TİC. AȘ, Tuzla, Isztambul
12,1
B297
Összes többi vállalat
16,7
B999
(3) Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
Az Oroszországból és Törökországból származó, egyes vasból vagy acélból készült csőszerelvények és -illesztékek behozataláról szóló 699/2012/EU rendelet értelmében ideiglenes dömpingellenes vám formájában biztosított összegeket véglegesen be kell szedni.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2013. január 17-én.