PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 501/2013
ze dne 29. května 2013,
kterým se konečné antidumpingové clo uložené prováděcím nařízením (EU) č. 990/2011 na dovoz jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky rozšiřuje na dovoz jízdních kol zasílaných z Indonésie, Malajsie, ze Šrí Lanky a z Tuniska, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Indonésie, Malajsie, ze Šrí Lanky a z Tuniska
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) („základní nařízení“), a zejména na článek 13 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí („Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Stávající opatření
(1)
Nařízením (EHS) č. 2474/93 (2) uložila Rada konečné antidumpingové clo na dovoz jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) ve výši 30,6 %. Na základě šetření týkajícího se obcházení antidumpingových opatření podle článku 13 základního nařízení bylo toto clo nařízením Rady (ES) č. 71/97 (3) rozšířeno na dovoz některých dílů jízdních kol pocházejících z ČLR. Mimoto bylo rozhodnuto o vytvoření „režimu osvobození od cla“ na základě čl. 13 odst. 2 základního nařízení. Podrobné údaje o tomto režimu byly uvedeny v nařízení Komise (ES) č. 88/97 (4).
(2)
Na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení Rada nařízením (ES) č. 1524/2000 (5) rozhodla, že by výše uvedená opatření měla být zachována.
(3)
Na základě prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení Rada nařízením (ES) č. 1095/2005 (6) zvýšila platné antidumpingové clo na 48,5 %.
(4)
Na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení Rada v říjnu 2011 rozhodla prováděcím nařízením (EU) č. 990/2011 (7), že by výše uvedená opatření („stávající opatření“) měla být zachována.
(5)
V březnu 2012 informovala Komise oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (8) o zahájení prozatímního přezkumu antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz jízdních kol pocházejících z ČLR do Unie podle čl. 11 odst. 3 a čl. 13 odst. 4 antidumpingového základního nařízení.
(6)
V květnu 2013 Rada nařízením (EU) č. 502/2013 (9) změnila prováděcí nařízení (EU) č. 990/2011 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky na základě prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009.
(7)
V dubnu 2012 informovala Komise oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (10) o zahájení antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu jízdních kol pocházejících z ČLR do Unie podle článku 10 nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 (11).
(8)
V listopadu 2012 informovala Komise oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (12) o tom, že zjištění plynoucí z předmětného šetření mohou být použita v antisubvenčním řízení uvedeném v 7. bodě odůvodnění.
(9)
V květnu 2013 Komise rozhodnutím 2013/227/EU (13) ukončila antisubvenční řízení uvedené v 7. bodě odůvodnění, aniž by uložila nějaká opatření.
1.2 Žádost
(10)
Dne 14. srpna 2012 obdržela Komise žádost podle čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 základního nařízení, aby prošetřila možné obcházení antidumpingových opatření uložených na dovoz jízdních kol pocházejících z ČLR a aby zavedla celní evidenci dovozu jízdních kol zasílaných z Indonésie, Malajsie, ze Šrí Lanky a z Tuniska, bez ohledu na to, zda je u něho deklarován původ z Indonésie, Malajsie, ze Šrí Lanky a z Tuniska.
(11)
Žádost předložilo Evropské sdružení výrobců jízdních kol (EBMA) jménem tří výrobců jízdních kol v Unii: In Cycles - Montagem e Comercio de Bicicletas, Lda, SC. EUROSPORT DHS S.A. a MAXCOM Ltd.
1.3 Zahájení šetření
(12)
Poté, co bylo po konzultaci s poradním výborem shledáno, že existují dostatečné důkazy prima facie pro zahájení šetření podle čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 základního nařízení, rozhodla se Komise prošetřit možné obcházení antidumpingových opatření uložených na dovoz jízdních kol pocházejících z ČLR a zavést celní evidenci dovozu jízdních kol zasílaných z Indonésie, Malajsie, ze Šrí Lanky nebo z Tuniska, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Indonésie, Malajsie, ze Šrí Lanky nebo z Tuniska.
(13)
Šetření bylo zahájeno dne 25. září 2012 nařízením Komise (EU) č. 875/2012 (14) („zahajovací nařízení“).
(14)
Důkazy prima facie, které má Komise k dispozici, prokázaly, že po zvýšení antidumpingového cla na dotčený výrobek, které bylo uloženo nařízením (ES) č. 1095/2005, uvedeném v 3. bodě odůvodnění, došlo k podstatné změně obchodních toků týkajících se vývozu z ČLR, Indonésie, Malajsie, ze Šrí Lanky a z Tuniska do Unie. Zdá se, že tato změna obchodních toků nemá jiné dostatečné opodstatnění nebo důvod, než je zvýšení cla.
(15)
Zdá se, že tato změna je důsledkem překládky jízdních kol pocházejících z ČLR a směřujících do Unie přes Indonésii, Malajsii, Šrí Lanku nebo Tunisko a montáží v Indonésii, na Šrí Lance a v Tunisku.
(16)
Z důkazů dále vyplývá, že vyrovnávací účinky stávajících antidumpingových opatření uložených na dotčený výrobek jsou mařeny, pokud se jedná o množství i ceny. Zdá se, že dovoz výrobku, který je předmětem šetření, nahradil ve velkém množství dovoz tohoto výrobku pocházejícího z ČLR. Dále existují dostatečné důkazy o tom, že dovoz výrobku, který je předmětem šetření, probíhá za ceny, které jsou pod úrovní ceny nepůsobící újmu, která byla stanovena v šetření, jež vedlo k uložení stávajících opatření.
(17)
Existují také důkazy o tom, že ceny výrobku, který je předmětem šetření, jsou ve srovnání s běžnou hodnotou, která byla pro dotčený výrobek stanovena dříve, dumpingové.
1.4 Šetření
(18)
Komise oficiálně informovala o zahájení šetření orgány ČLR, Indonésie, Malajsie, Šrí Lanky a Tuniska, výrobce/vývozce v těchto zemích, známé dotčené dovozce v Unii a výrobní odvětví Unie.
(19)
Výrobcům/vývozcům v Indonésii, Malajsii, na Šrí Lance a v Tunisku, kteří jsou Komisi známi, nebo prostřednictvím zastoupení Indonésie, Malajsie, Šrí Lanky a Tuniska při Evropské unii byly zaslány formuláře pro osvobození. Výrobcům/vývozcům v ČLR, kteří jsou známi Komisi, nebo prostřednictvím zastoupení ČLR při Evropské unii byly zaslány dotazníky. Dotazníky byly rovněž zaslány známým dovozcům v Unii, kteří nejsou ve spojení.
(20)
Zúčastněné strany dostaly ve lhůtě stanovené v zahajovacím nařízení možnost písemně vyjádřit svá stanoviska a požádat o slyšení. Všechny strany byly informovány o tom, že odmítnutí spolupráce by mohlo vést k použití článku 18 základního nařízení a k tomu, že by zjištění vycházela pouze z dostupných údajů.
(21)
Formulář pro osvobození vyplnili čtyři výrobci/vývozci v Indonésii, jeden v Malajsii, šest na Šrí Lance a dva v Tunisku. Z čínských výrobců/vývozců nespolupracoval žádný. Na dotazník odpověděli tři dovozci v Unii, kteří nejsou ve spojení.
(22)
Komise provedla inspekce v prostorách těchto společností:
-
P.T. Insera Sena, Buduran, Sidoarjo, Indonésie,
-
Wijaya Indonesia Makmur Bicycles Industries, Driyorejo, Gresik, Jawa Timur, Indonésie,
-
P.T. Terang Dunia Internusa, Slipi, Jakarta Barat, Indonésie,
-
P.T. Chin Haur, Tangerang, Indonésie,
-
Tan Lan Venture Corporation Sdn Bhd, Kampar, Perak, Malajsie,
-
Asiabike Industrial Limited, Henamulla, Panadura, Šrí Lanka,
-
BSH Ventures Limited, Colombo, Šrí Lanka,
-
City Cycle Industries, Colombo, Šrí Lanka,
-
Firefox Lanka (Pvt) Ltd, Weliketiya Pamunugama, Šrí Lanka,
-
Kelani Cycles Pvt Ltd, Katunayake, Šrí Lanka,
-
Samson Bikes (Pvt) Ltd, Colombo, Šrí Lanka,
-
Mediterranean United Industries, Bouhajar Monastir, Tunisko,
-
Euro Cycles, Sousse, Tunisko.
1.5 Posuzované období a období šetření
(23)
Šetření se vztahovalo na období od 1. ledna 2004 do 31. srpna 2012 („období šetření“). Za období šetření byly shromážděny údaje za účelem prošetření mimo jiné údajné změny obchodních toků po zvýšení antidumpingového cla v roce 2005. Za období od 1. září 2011 do 31. srpna 2012 („posuzované období“ nebo „PO“) byly shromážděny podrobnější údaje s cílem přezkoumat možné maření vyrovnávacího účinku platných opatření a existenci dumpingu.
2. VÝSLEDKY ŠETŘENÍ
2.1 Obecné informace
(24)
V souladu s čl. 13 odst. 1 základního nařízení byla existence obcházení posouzena prostřednictvím postupné analýzy, jejímž účelem bylo zjistit, zda došlo ke změně obchodních toků mezi ČLR, čtyřmi dotčenými zeměmi a Unií; zda je tato změna způsobena praktikami, zpracovatelskými postupy nebo pracemi, pro něž mimo uložení cla neexistuje dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod; zda existují důkazy o újmě nebo o tom, že vyrovnávací účinky cla jsou mařeny, pokud se jedná o ceny anebo množství výrobku, který je předmětem šetření, a zda existují důkazy o dumpingu ve vztahu k dříve určené běžné hodnotě, v případě nutnosti v souladu s článkem 2 základního nařízení.
2.2 Dotčený výrobek a výrobek, který je předmětem šetření
(25)
Dotčeným výrobkem jsou jízdní kola a jiná kola (včetně dodávkových tříkolek, avšak s výjimkou jednokolek), bez motoru, pocházející z Čínské lidové republiky, v současnosti kódů KN 8712 00 30 a ex 8712 00 70 („dotčený výrobek“).
(26)
Výrobek, který je předmětem šetření, je tentýž jako výše vymezený výrobek, avšak zasílaný z Indonésie, Malajsie, ze Šrí Lanky a z Tuniska, bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z Indonésie, Malajsie, ze Šrí Lanky a z Tuniska, v současnosti stejných kódů KN jako dotčený výrobek („výrobek, který je předmětem šetření“).
(27)
Z šetření vyplynulo, že výše vymezená jízdní kola vyvážená z ČLR do Unie a jízdní kola zasílaná z Indonésie, Malajsie, ze Šrí Lanky a z Tuniska do Unie mají stejné základní fyzické i technické vlastnosti a stejné využití, a je tedy třeba je považovat za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
2.3 Míra spolupráce a stanovení objemu obchodu
2.3.1 Indonésie
(28)
Čtyři indonéské společnosti, které předložily žádost o osvobození podle čl. 13 odst. 4 základního nařízení, představovaly 91 % celkového dovozu z Indonésie do Unie během posuzovaného období. Ke stanovení celkového objemu dovozu z Indonésie byly použity údaje z databáze Comext (15).
(29)
Nebylo možno ověřit údaje předložené jednou z těchto společností, která uvedla, že nevede žádné pracovní výkazy, které se používají pro vyplnění formuláře pro osvobození. Tato společnost proto nedokázala vysvětlit ani prokázat, jak byly vykázané údaje získány. Údaje předložené touto společností se dále ukázaly jako nespolehlivé, neboť vykazované údaje, které byly otestovány a přepočteny podle účetních knih nalezených v prostorách společnosti, se ukázaly jako nesprávné (např. nákupy, objem výroby). Šetření dále odhalilo, že obchodní ředitel této společnosti byl zároveň zaměstnáván čínským výrobcem jízdních kol, který byl hlavním dodavatelem materiálu (dílů jízdních kol) pro tuto indonéskou společnost.
(30)
V souladu s čl. 18 odst. 4 základního nařízení byla proto tato společnost zpravena o záměru Komise nepoužít údaje, které předložila, a byla jí poskytnuta lhůta k vyjádření.
(31)
Společnost namítla, že ochotně spolupracovala, jelikož předložila všechny požadované dokumenty s výjimkou pracovních výkazů, o nichž tvrdí, že nebyly původně požadovány. O předložení pracovních výkazů se ale žádalo v oznámení o inspekci zaslaném společnosti před provedením inspekce na místě. Společnost dále tvrdila, že výpočet výrobních a nákupních hodnot byl zkreslen chybným vysvětlením jejího pracovníka a že kontrola vývozních obchodů potvrdila správnost údajů. V této souvislosti je třeba upozornit, že přes několik vysvětlení podaných pracovníky nebylo možno dospět k souladu mezi údaji získanými na místě a údaji uvedenými ve formuláři pro osvobození. Pokud jde o hodnotu prodeje na vývoz, údaje skutečně odpovídaly. Pracovníci společnosti účastnící se inspekce nedokázali Komisi vysvětlit původ údajů uvedených ve formuláři pro osvobození ani způsob jejich výpočtu. Společnost dále potvrdila, že obchodní ředitel zároveň pracuje pro čínského výrobce jízdních kol.
(32)
K informacím poskytnutým touto společností nemohlo být z uvedených důvodů přihlédnuto.
(33)
Zjištění o této společnosti proto vycházela v souladu s článkem 18 základního nařízení z dostupných údajů. Ostatní tři společnosti byly považovány za spolupracující.
2.3.2 Malajsie
(34)
Jediná malajsijská společnost, která předložila žádost o osvobození podle čl. 13 odst. 4 základního nařízení, představovala 20 až 30 % celkového dovozu z Malajsie do Unie během posuzovaného období. Celkový objem dovozu jízdních kol z Malajsie do Unie byl stanoven podle údajů z databáze Comext. Společnost byla považována za spolupracující.
2.3.3 Šrí Lanka
(35)
Šest šrílanských společností, které předložily žádost o osvobození podle čl. 13 odst. 4 základního nařízení, představovalo 69 % celkového dovozu ze Šrí Lanky do Unie během posuzovaného období. Ke stanovení celkového objemu dovozu ze Šrí Lanky byly použity údaje z databáze Comext.
(36)
Jedna ze společností během šetření stáhla žádost o osvobození s odůvodněním, že ukončila výrobu jízdních kol na Šrí Lance. K údajům týkajícím se této společnosti proto nebylo přihlédnuto.
(37)
Druhá společnost spolupracovala nedostatečně. Předložené údaje se nepodařilo ověřit, protože nebylo možno spolehlivě určit hodnotu a množství dílů čínského původu nakoupených touto společností. Také nebylo možno ověřit hodnotu a množství dílů použitých ve výrobním procesu, neboť byly nakupovány třetí stranou a této společnosti byly zasílány pouze za účelem montáže.
(38)
V souladu s čl. 18 odst. 4 základního nařízení byla proto tato společnost zpravena o záměru Komise nepoužít údaje, které předložila, a byla jí poskytnuta lhůta k vyjádření. Společnost se nevyjádřila.
(39)
Spolupráce ze strany další společnosti byla také shledána jako nedostatečná. Poskytnuté informace se nepodařilo ověřit na místě, jelikož společnost zatajila důležité informace. Nepřipravila totiž informace výslovně vyžádané před provedením inspekce na místě, jako jsou pracovní výkazy nebo seznam společností, které jsou s ní ve spojení, a tím bránila postupu ověřování. Také se ukázalo, že nákupní hodnota dílů místního původu vykázaná touto společností není spolehlivá, jelikož šetření odhalilo přinejmenším několik vazeb mezi dotčenou společností a místním dodavatelem dílů jízdních kol, které přesahovaly obvyklý rozsah vztahů mezi kupujícím a prodávajícím a jež tato společnost nedokázala objasnit.
(40)
V souladu s čl. 18 odst. 4 základního nařízení byla společnost zpravena o záměru Komise nepoužít údaje, které předložila, a byla jí poskytnuta lhůta k vyjádření. Společnost reagovala zpochybněním zjištění a doplněním důkazů a vysvětlení. Žádný z nově předložených důkazů nebylo možno přijmout. Zaprvé je nebylo možno ověřit, neboť byly předloženy až po inspekci v prostorách společnosti. Většina z nich byla v rozporu s vysvětlením a důkazy získanými na místě. Zadruhé, nově předložená vysvětlení byla shledána nedostatečnými, protože neobjasnila hlavní nezodpovězené otázky, zejména vztahy ke společnostem ve spojení.
(41)
K informacím poskytnutým touto společností nemohlo být z uvedených důvodů přihlédnuto.
(42)
Zjištění o této společnosti proto vycházela v souladu s článkem 18 základního nařízení z dostupných údajů.
2.3.4 Tunisko
(43)
Dvě tuniské společnosti, které předložily žádost o osvobození podle čl. 13 odst. 4 základního nařízení, představovaly v posuzovaném období veškerý dovoz z Tuniska do Unie podle databáze Comext. Tyto společnosti byly považovány za spolupracující.
2.3.5 Čínská lidová republika
(44)
Jak je uvedeno v 21. bodě odůvodnění, žádný z čínských výrobců/vývozců nespolupracoval. Zjištění o dovozu dotčeného výrobku do Unie na jedné straně a vývozu jízdních kol z ČLR do Indonésie, Malajsie, na Šrí Lanku a do Tuniska na straně druhé proto vycházejí v souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení z dostupných údajů. Pokud jde o dovoz do Unie, byly použity údaje o dovozu zaznamenané v databázi Comext. Pro určení objemu vývozu z ČLR do Indonésie, Malajsie, na Šrí Lanku a do Tuniska byly použity národní statistiky ČLR.
2.4 Změna obchodních toků
2.4.1 Dovoz do Unie z ČLR, Indonésie, Malajsie, ze Šrí Lanky a z Tuniska
(45)
Dovoz dotčeného výrobku do Unie z ČLR se od roku 2005, tedy po zpřísnění antidumpingových opatření v červenci 2005, snížil o 38,2 %. V následujících letech tento pokles pokračoval. Celkově se dovoz z ČLR snížil v období šetření o více než 80 %.
(46)
Současně se od roku 2005 dovoz výrobku, který je předmětem šetření, do Unie z Indonésie zvyšoval a v roce 2006 se ve srovnání s rokem 2004 více než zdvojnásobil. Dovoz se nadále zvyšoval s výjimkou roku 2009, kdy ale rovněž převýšil úroveň roku 2004. Až do posuzovaného období se dovoz od roku 2009 opět setrvale zvyšoval. V posuzovaném období se dovoz z Indonésie ve srovnání s rokem 2004 zvýšil o 157 %.
(47)
Dovoz výrobku, který je předmětem šetření, do Unie z Malajsie dosáhl před zvýšením antidumpingového cla v červenci 2005 zanedbatelných hodnot. V roce 2005 došlo k jeho výraznému nárůstu (více než dvěstěkrát) následovaném v roce 2009 poklesem o 46 % a opětovným nárůstem o 38 % v roce 2010. Přestože se dovoz z Malajsie v roce 2011 a během posuzovaného období opět snížil, úroveň dovozu během posuzovaného období stále vysoce přesahovala úroveň dovozu z roku 2004 před zpřísněním antidumpingových opatření, konkrétně dosáhla počtu 185 158 jízdních kol oproti 10 749 jízdním kolům v roce 2004, dovoz se tedy zvýšil o 1 623 %.
(48)
Dovoz výrobku, který je předmětem šetření, do Unie ze Šrí Lanky výrazně vzrostl po zvýšení antidumpingového cla v roce 2005 a v následujících letech tento trend pokračoval, až vyvrcholil v roce 2010, kdy dosáhl téměř 500 % nárůstu. V roce 2011 a během posuzovaného období se dovoz výrobku, který je předmětem šetření, ze Šrí Lanky snížil, ačkoli stále vysoce přesahoval úroveň z roku 2004, tedy před zpřísněním antidumpingových opatření, a celkový dovoz ze Šrí Lanky se mezi rokem 2004 a posuzovaným obdobím tedy zvýšil o 282 %.
(49)
Dovoz dotčeného výrobku do Unie z Tuniska se po zvýšení antidumpingového cla v roce 2005 zvýšil o téměř 30 % a o dalších více než 20 % v roce 2006. V letech 2006 a 2007 se více než zdvojnásobil a vrcholu dosáhl v roce 2007. V období 2008-2010 se dovoz snižoval, aby se následně v roce 2011 zvýšil a potom během posuzovaného období mírně snížil. Během období šetření se dovoz z Tuniska zvýšil o 200,3 %.
(50)
Tabulka 1 ukazuje počet jízdních kol z ČLR, Indonésie, Malajsie, ze Šrí Lanky a z Tuniska dovezených do Unie v období od 1. ledna 2004 do 31. srpna 2012, tj. v období šetření.
Tabulka 1
(v kusech)
2004
2005
2006
2007
2008
2009
2010
2011
1.9.2011-31.8.2012 (PO)
ČLR
2 550 775
1 575 452
995 715
986 514
941 522
597 339
627 066
584 303
411 642
Index (2004 = 100)
100
61,8
39,0
38,7
36,9
23,4
24,6
22,9
16,1
Indonésie
237 648
282 045
500 623
593 769
634 623
437 023
551 847
614 798
612 448
Index (2004 = 100)
100
118,7
210,7
249,9
267,0
183,9
232,2
258,7
257,7
Malajsie
10 749
229 354
497 974
475 463
360 871
193 102
266 164
177 306
185 158
Index (2004 = 100)
100
2 133,7
4 632,7
4 423,3
3 357,3
1 796,5
2 476,2
1 649,5
1 722,6
Šrí Lanka
249 491
352 078
534 413
574 153
749 358
1 016 523
1 237 406
975 297
953 169
Index (2004 = 100)
100
141,1
214,2
230,1
300,4
407,4
496,0
390,9
382,0
Tunisko
167 137
212 257
251 054
549 848
527 209
529 734
414 488
519 217
501 853
Index (2004 = 100)
100
127,0
150,2
329,0
315,4
316,9
248,0
310,7
300,3
Zdroj:
statistiky Comext
2.4.2 Vývoz z ČLR do Indonésie, Malajsie, na Šrí Lanku a do Tuniska
(51)
Vývoz jízdních kol z ČLR do Indonésie se poprvé zvýšil v roce 2008 (o 56,2 %). Mezi rokem 2008 a posuzovaným obdobím se dovoz s výjimkou roku 2009 stále zvyšoval. Během období šetření se vývoz z ČLR do Indonésie zvýšil celkem o 83,8 %.
(52)
Vývoz jízdních kol z ČLR do Malajsie vzrostl po zvýšení antidumpingového cla v roce 2005 téměř o 30 % a poté se dále zvyšoval, až dosáhl vrcholu v roce 2011, oproti roku 2004 došlo tedy k nárůstu o 110,8 %. Během posuzovaného období se vývoz z ČLR do Malajsie lehce snížil, přesto se však udržel na úrovni vysoce přesahující úroveň z roku 2004. Během období šetření se čínský vývoz do Malajsie celkově zvýšil o 99,6 %.
(53)
Vývoz jízdních kol z ČLR na Šrí Lanku se po zvýšení antidumpingového cla v červenci 2005 také zvýšil. Následně došlo k jeho mírnému poklesu v roce 2007, ale v letech 2010 a 2011 se oproti roku 2004 více než zdvojnásobil. Během období šetření se čínský vývoz na Šrí Lanku celkově zvýšil o 132,5 %.
(54)
Vývoz z ČLR do Tuniska byl před zvýšením antidumpingového cla zanedbatelný. Od roku 2005 se vývoz do Tuniska výrazně zvyšoval a v roce 2008 dosáhl vrcholu (z 2 534 kusů v roce 2004 na 389 445 kusů v roce 2008). Přestože se po tomto roce vývoz z ČLR do Tuniska opět snížil a držel se na nižší úrovni, stále se pohyboval na mnohem vyšší úrovni než v roce 2004. Celkově se čínský vývoz jízdních kol do Tuniska zvýšil z 2 534 kusů v roce 2004 na 170 772 kusů v posuzovaném období.
(55)
Tabulka 2 ukazuje vývoz jízdních kol z ČLR do Indonésie, Malajsie, na Šrí Lanku a do Tuniska v období od 1. ledna 2004 do 31. srpna 2012, tj. během období šetření.
Tabulka 2
(v kusech)
2004
2005
2006
2007
2008
2009
2010
2011
1.9.2011-31.8.2012 (PO)
Indonésie
2 128 804
1 731 224
2 121 019
1 906 364
3 325 531
2 287 374
3 644 836
3 773 852
3 912 882
Index (2004 = 100)
100
81,3
99,6
89,6
156,2
107,4
171,2
177,3
183,8
Malajsie
721 335
933 943
890 241
974 860
1 515 886
1 111 251
1 291 766
1 520 276
1 440 132
Index (2004 = 100)
100
129,5
123,4
135,1
210,2
154,1
179,1
210,8
199,6
Šrí Lanka
267 371
315 233
345 953
254 774
425 405
383 377
699 328
685 744
621 620
Index (2004 = 100)
100
117,9
129,4
95,3
159,1
143,4
261,6
256,5
232,5
Tunisko
2 534
7 188
37 042
175 761
389 445
171 332
225 369
204 465
170 772
Index (2004 = 100)
100
283,7
1 461,8
6 936,1
15 368,8
6 761,3
8 893,8
8 068,9
6 739,2
Zdroj:
čínské statistiky
2.4.3 Objem výroby
(56)
Společnosti v Indonésii a Tunisku zvýšily výrobu mezi rokem 2009 a posuzovaným obdobím o 54 % a 24 %. Šrílanské společnosti však ve stejném období výrobu mírně snížily.
(57)
Pokud jde o Malajsii, jediná malajsijská spolupracující společnost zahájila výrobu a vývoz jízdních kol v roce 2010. Jelikož žádná další společnost nespolupracovala, nepodařilo se získat informace o skutečné výrobě jízdních kol v této zemi.
Tabulka 3
Výroba jízdních kol spolupracujícími společnostmi v Indonésii, na Šrí Lance a v Tunisku
Objemy výroby v jednotkách
2009
2010
2011
PO
Indonésie
1 217 664
1 631 459
1 877 067
1 877 381
Index
100
134
154
154
Šrí Lanka
737 632
886 191
688 059
692 454
Index
100
120
93
94
Tunisko
430 022
483 135
575 393
532 425
Index
100
112
134
124
2.5 Závěr ohledně změny obchodních toků
(58)
Celkové snížení objemu vývozu z ČLR do Unie a souběžné zvýšení vývozu z Indonésie, Malajsie, ze Šrí Lanky a z Tuniska do Unie a zvýšení vývozu z ČLR do Indonésie, Malajsie, na Šrí Lanku a do Tuniska po zpřísnění antidumpingových opatření v červenci 2005 představuje změnu obchodních toků mezi výše uvedenými zeměmi na jedné straně a Unií na straně druhé ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení.
2.6 Povaha obcházení platných opatření
(59)
Ustanovení čl. 13 odst. 1 základního nařízení vyžaduje, aby byla změna obchodních toků způsobena praktikami, zpracovatelskými postupy nebo pracemi, pro něž mimo uložení vyrovnávacího cla neexistuje dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod. Praktiky, zpracovatelské postupy nebo práce zahrnují mimo jiné zasílání výrobku, který je předmětem stávajících opatření, prostřednictvím třetích zemí a montáž dílů při montážní operaci v Unii nebo třetí zemi. Existence montážních operací je určena v souladu s čl. 13 odst. 2 základního nařízení.
2.6.1 Indonésie
(60)
Vývoz čtyř původně spolupracujících indonéských společností činil v posuzovaném období 91 % celkového indonéského vývozu do Unie.
(61)
U tří ze čtyř původně spolupracujících společností neodhalilo šetření žádné praktiky překládky.
(62)
V případě čtvrté společnosti bylo zjištěno, jak je uvedeno v 29. až 33. bodě odůvodnění, že je třeba použít článek 18 základního nařízení. Šetření odhalilo, že tato společnost nevlastnila dostatečné zařízení zdůvodňující objem vývozu do Unie v posuzovaném období, a proto lze vzhledem k neexistenci jiných důvodů uzavřít, že se podílela na praktikách obcházení prostřednictvím překládky.
(63)
Vývozci, na něž připadá zbývající část vývozu do Unie, nespolupracovali, což popisuje 29. až 33. bod odůvodnění.
(64)
S ohledem na změnu obchodních toků ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení mezi Indonésií a Unií potvrzenou závěrem v 58. bodě odůvodnění, na zjištění týkající se jedné indonéské společnosti uvedená v 62. bodě odůvodnění a na skutečnost, že někteří indonéští výrobci/vývozci se nepřihlásili a nespolupracovali, byla tudíž potvrzena existence překládky výrobků čínského původu v Indonésii.
(65)
U každé spolupracující společnosti byly analyzovány zdroje materiálu (dílů jízdních kol) a výrobní náklady s cílem stanovit, zda některé montážní operace v Indonésii představují obcházení stávajících opatření podle kritérií čl. 13 odst. 2 základního nařízení. U tří ze čtyř společností, které původně spolupracovaly, nepředstavoval materiál čínského původu (díly jízdních kol) 60 % nebo více celkové hodnoty dílů montovaného výrobku. Nebylo proto nutno zkoumat, zda hodnota přidaná dílům během montáže přesáhla 25 % výrobních nákladů. U těchto tří společností tedy nebyly zjištěny montážní operace.
(66)
U čtvrté společnosti byl použit čl. 18 odst. 1 základního nařízení, jak je uvedeno v 29. až 33 bodě odůvodnění. Jelikož tato společnost neposkytla spolehlivé údaje, nemohlo být stanoveno, zda provádí montážní operace.
(67)
Existence montážních operací ve smyslu čl. 13 odst. 2 základního nařízení nebyla proto zjištěna.
2.6.2 Malajsie
(68)
Vývoz jediné spolupracující malajsijské společnosti činil v posuzovaném období 20 až 30 % celkového malajsijského vývozu do Unie. Tato společnost zahájila výrobu a vývoz dotčeného výrobku do Unie až na konci roku 2011. U této společnosti nebyly zjištěny žádné praktiky překládky. Ostatní vývozci vyvážející do Unie nespolupracovali, jak vyplývá z 34. bodu odůvodnění.
(69)
S ohledem na změnu obchodních toků ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení mezi Malajsií a Unií potvrzenou závěrem v 58. bodě odůvodnění a na skutečnost, že někteří malajsijští výrobci/vývozci se nepřihlásili a nespolupracovali, lze proto učinit závěr, že zbývající objem vývozu, který nepochází od uvedené společnosti, je předmětem praktik překládky.
(70)
Existence překládky výrobků čínského původu v Malajsii je tudíž potvrzena.
(71)
V případě Malajsie bylo šetření rozšířeno tak, aby se vztahovalo i na jiné praktiky obcházení odhalené při šetření, tj. na montáž, jak stanoví 12. bod odůvodnění zahajovacího nařízení.
(72)
V případě jediné spolupracující společnosti byla analyzována kritéria čl. 13 odst. 2 základního nařízení s cílem zjistit, zda některé montážní operace v Malajsii představují obcházení stávajících opatření. Z šetření vyplynula následující zjištění.
(73)
Společnost zahájila činnost v roce 2010, tedy po zpřísnění antidumpingových opatření proti ČLR. Společnost se soustředila na vývoz na trh Unie, protože na domácím trhu a v jiných třetích zemích uskutečňovala jen nepatrnou část prodeje. Bylo také zjištěno, že díly použité při výrobě pocházely především z ČLR. Kritéria čl. 13 odst. 2 písm. a) základního nařízení se tudíž považují za splněná.
(74)
Společnost kromě toho nakupovala z ČLR kompletní sady dílů pro montáž jízdních kol, s výjimkou tří druhů dílů. V tomto případě představoval materiál čínského původu (díly jízdních kol) více než 60 % celkové hodnoty dílů konečného výrobku. Hodnota přidaná během montáže mimoto nepřesáhla 25 % výrobních nákladů této společnosti. Kritéria čl. 13 odst. 2 písm. b) byla tudíž splněna.
(75)
Srovnáním dříve stanovené běžné hodnoty (viz 98. bod odůvodnění) s cenami, za jaké společnost vyvážela během posuzovaného období do Unie, vyjádřeným jako procentní podíl ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením a provedeným podle čl. 2 odst. 11 a 12, se kromě toho prokázal významný dumping ze strany dotčené společnosti, pokud jde o dovoz výrobku, který je předmětem šetření. Srovnání bylo provedeno u každého typu výrobku, který je předmětem šetření, vyváženého během posuzovaného období do Unie. Dále bylo zjištěno, že vývozní ceny této společnosti se pohybovaly hluboko pod úrovní nutnou pro odstranění újmy stanovenou pro výrobní odvětví Unie v původním šetření. Výpočet byl proveden podle hlavních kategorií výrobku a vycházel z dostupných údajů. Vyrovnávací účinky platného cla jsou tedy cenami mařeny. Byl proto vyvozen závěr, že kritéria čl. 13 odst. 2 písm. c) základního nařízení byla splněna.
(76)
Na základě těchto skutečností bylo prokázáno, že uvedená společnost prováděla montážní operace. Existence montážních operací ve smyslu čl. 13 odst. 2 základního nařízení je tudíž v Malajsii potvrzena.
2.6.3 Šrí Lanka
(77)
Vývoz původně spolupracujících šrílanských společností činil v posuzovaném období 69 % celkového šrílanského vývozu do Unie. U tří z šesti původně spolupracujících společností neodhalilo šetření žádné praktiky překládky. Ostatní vývozci nespolupracovali, jak vyplývá z 35. až 42. bodu odůvodnění.
(78)
S ohledem na změnu obchodních toků ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení mezi Šrí Lankou a Unií potvrzenou závěrem v 58. bodě odůvodnění a na skutečnost, že někteří šrílanští výrobci/vývozci se nepřihlásili anebo nespolupracovali, lze proto učinit závěr, že vývoz prováděný těmito výrobci/vývozci je předmětem praktik překládky.
(79)
Existence překládky výrobků čínského původu na Šrí Lance je tudíž potvrzena.
(80)
U každé spolupracující společnosti byly analyzovány zdroje materiálu (dílů jízdních kol) a výrobní náklady s cílem stanovit, zda některé montážní operace na Šrí Lance představují obcházení stávajících opatření podle kritérií čl. 13 odst. 2 základního nařízení.
(81)
U tří z šesti společností, které původně spolupracovaly, nepředstavoval materiál čínského původu (díly jízdních kol) 60 % nebo více celkové hodnoty dílů montovaného výrobku. Nebylo proto nutno zkoumat, zda hodnota přidaná dílům během montáže přesáhla 25 % výrobních nákladů. U těchto tří společností tedy nebyly zjištěny montážní operace.
(82)
U dvou dalších společností byl použit čl. 18 odst. 1 základního nařízení, jak se vysvětluje v 37. až 42. bodě odůvodnění, a jedna společnost ukončila spolupráci během inspekce na místě (viz 36. bod odůvodnění). Existence montážních operací ve smyslu čl. 13 odst. 2 základního nařízení proto nebyla zjištěna.
2.6.4 Tunisko
(83)
Vývoz spolupracujících tuniských společností představoval celkový dovoz z Tuniska do Unie v posuzovaném období.
(84)
Kontrolou obou spolupracujících společností nebyla zjištěna žádná překládka výrobků čínského původu v Tunisku.
(85)
U obou spolupracujících společností byly analyzovány zdroje materiálu (dílů jízdních kol) a výrobní náklady s cílem stanovit, zda některé montážní operace v Tunisku představují obcházení stávajících opatření podle kritérií čl. 13 odst. 2 základního nařízení. U první spolupracující společnosti představoval materiál čínského původu (díly jízdních kol) více než 60 % celkové hodnoty dílů montovaného výrobku. Z šetření však vyplynulo, že hodnota přidaná dílům během montáže přesahuje 25 % výrobních nákladů této společnosti. Na základě těchto skutečností bylo zjištěno, že tato společnost neprováděla montážní operace.
(86)
V případě druhé tuniské společnosti byla analyzována kritéria čl. 13 odst. 2 základního nařízení. Z šetření vyplynula následující zjištění.
(87)
Společnost zahájila činnost v roce 2006, tedy po zpřísnění antidumpingových opatření proti ČLR. Společnost se soustředila na vývoz na trh Unie, protože na domácím trhu a v jiných třetích zemích uskutečnila jen nepatrnou část prodeje. Bylo také zjištěno, že díly použité při výrobě pocházely především z ČLR. Kritéria čl. 13 odst. 2 písm. a) základního nařízení se tudíž považují za splněná.
(88)
Bylo také zjištěno, že většinovým vlastníkem dotčené společnosti je čínský výrobce jízdních kol.
(89)
Společnost kromě toho nakupovala všechny díly v ČLR, a proto materiál čínského původu (díly jízdních kol) představoval více než 60 % celkové hodnoty dílů konečného výrobku. Šetření dále odhalilo, že jediný dodavatel služeb a čínských dílů byl ve spojení s čínským většinovým vlastníkem dotčené společnosti. Hodnota přidaná přivezeným dílům během montáže v této společnosti navíc nepřesáhla 25 % jejích výrobních nákladů. Kritéria čl. 13 odst. 2 písm. b) základního nařízení se proto považují za splněná.
(90)
Kontrolou byl dále odhalen značný počet chyb na seznamu vývozu do Unie v posuzovaném období, a proto byl vytvořen nový seznam na základě vzorku prodejních faktur pokrývajících přibližně 25 % celkového vývozu na trh Unie. Vzhledem k neexistenci podrobných informací o vývozních obchodech dané společnosti do Unie byla následně podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení porovnána běžná hodnota s vývozní cenou srovnáním dříve stanovené vážené průměrné běžné hodnoty (viz 98. bod odůvodnění) s váženými průměrnými vývozními cenami této společnosti do Unie. Dumpingové rozpětí vyjádřené jako procentuální podíl ceny CIF s dodáním na hranice Unie se ukázalo jako významné. Dále bylo zjištěno, že vývozní ceny této společnosti se v průměru pohybovaly hluboko pod úrovní nutnou pro odstranění újmy stanovenou pro výrobní odvětví Unie v původním šetření. Výpočet byl proveden na základě váženého průměru. Vyrovnávací účinky platného cla jsou tedy cenami mařeny. Byl proto vyvozen závěr, že byla splněna kritéria čl. 13 odst. 2 písm. c) základního nařízení. Na základě toho bylo stanoveno, že uvedená společnost prováděla montážní operace.
(91)
Existence montážních operací v Tunisku ve smyslu čl. 13 odst. 2 základního nařízení je tudíž potvrzena.
2.7 Nedostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod mimo uložení antidumpingového cla
(92)
Během šetření nevyšlo najevo žádné jiné dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod překládky či montážních operací kromě snahy vyhnout se stávajícím opatřením týkajícím se dotčeného výrobku. Kromě cla nebyly zjištěny žádné jiné skutečnosti, jež bylo možné považovat za vyrovnání nákladů na překládku a montáž, zejména pokud jde o náklady na dopravu a opětovné naložení jízdních kol pocházejících z ČLR v Indonésii, Malajsii, na Šrí Lance a v Tunisku.
2.8 Maření vyrovnávacího účinku antidumpingového cla
(93)
Aby bylo možné posoudit, zda dovážené výrobky z hlediska množství a cen mařily vyrovnávací účinky stávajících opatření uložených na dovoz dotčeného výrobku z ČLR, byly použity údaje z databáze Comext jakožto nejlepší dostupné údaje o množství a cenách vývozu uskutečňovaného původně spolupracujícími výrobci/vývozci, v jejichž případě byl použit článek 18 základního nařízení, a nespolupracujícími společnostmi. U spolupracujících společností, které se podílely na praktikách obcházení, bylo použito jimi uváděné množství a ceny. Takto stanovené vývozní ceny byly porovnány s naposledy stanovenou úrovní nutnou pro odstranění újmy pro výrobce v Unii, tj. v prozatímním přezkumu ukončeném v roce 2005 a zmíněném v 3. bodě odůvodnění.
(94)
Ze srovnání úrovně pro odstranění újmy stanovené v prozatímním přezkumu v roce 2005 a vážené průměrné vývozní ceny v posuzovaném období stávajícího šetření je zřejmé, že u každé ze čtyř dotčených zemí docházelo k výraznému prodeji pod cenou.
(95)
Zvýšení dovozu z Indonésie, Malajsie, ze Šrí Lanky a z Tuniska do Unie bylo z hlediska množství považováno za významné, jak se uvádí v oddíle 2.4.1 v 45. až 50. bodě odůvodnění.
(96)
Z tohoto důvodu byl vyvozen závěr, že platná opatření jsou mařena z hlediska množství i cen.
2.9 Důkazy o existenci dumpingu
(97)
V souladu s čl. 13 odst. 1 základního nařízení bylo nakonec zkoumáno, zda existují důkazy o dumpingu ve vztahu k běžné hodnotě stanovené dříve pro dotčený výrobek.
(98)
V prozatímním přezkumu ukončeném v roce 2005, zmíněném v 3. bodě odůvodnění, byla běžná hodnota stanovena na základě cen v Mexiku, jež bylo během uvedeného šetření určeno jako vhodná země srovnatelná s tržním hospodářstvím ČLR („dříve stanovená běžná hodnota“).
2.9.1 Indonésie
(99)
U podstatné části indonéského vývozu bylo zjištěno, že se jedná o skutečnou indonéskou výrobu vyváženou třemi indonéskými společnostmi, u nichž bylo zjištěno, že se nepodílely na praktikách obcházení, jak je uvedeno v 61. a 65. bodě odůvodnění. Za účelem stanovení cen vývozu z Indonésie, které jsou dotčeny praktikami obcházení, bylo proto přihlédnuto pouze k vývozu nespolupracujících výrobců/vývozců. Použily se tedy nejlepší dostupné údaje a vývozní ceny byly stanoveny na základě průměrné ceny jízdních kol vyvezených v posuzovaném období z Indonésie do Unie uvedené v databázi Comext.
(100)
V zájmu spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy za účelem zohlednění rozdílů, které ovlivňují ceny a srovnatelnost cen. Byly tedy provedeny úpravy o rozdíly v nákladech na dopravu, pojištění a nákladech spojených s balením, a to na základě údajů předložených výrobním odvětvím Unie v žádosti o zahájení předmětného šetření.
(101)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byl dumping vypočten srovnáním dříve stanovené vážené průměrné běžné hodnoty a odpovídajících vážených průměrných cen vývozu z Indonésie v posuzovaném období a byl vyjádřen jako procentuální podíl ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením.
(102)
Z tohoto srovnání vážené průměrné běžné hodnoty a vážené průměrné vývozní ceny je zřejmé, že docházelo k dumpingu.
2.9.2 Malajsie
(103)
Vzhledem k nízké míře spolupráce malajsijských výrobců výrobku, který je předmětem šetření, musela být vývozní cena z Malajsie stanovena na základě dostupných údajů, tj. podle průměrné vývozní ceny jízdních kol v posuzovaném období uvedené v databázi Comext.
(104)
V zájmu spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy za účelem zohlednění rozdílů, které ovlivňují ceny a srovnatelnost cen. Byly tedy provedeny úpravy o rozdíly v nákladech na dopravu, pojištění a nákladech spojených s balením. V důsledku nízké míry spolupráce vycházely úpravy z informací předložených výrobním odvětvím Unie v žádosti o zahájení předmětného šetření.
(105)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byl dumping vypočten srovnáním vážené průměrné běžné hodnoty, která byla stanovena dříve, a odpovídajících vážených průměrných cen vývozu z Malajsie v posuzovaném období a byl vyjádřen jako procentuální podíl ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením.
(106)
Z tohoto srovnání vážené průměrné běžné hodnoty a vážené průměrné vývozní ceny je zřejmé, že docházelo k dumpingu.
2.9.3 Šrí Lanka
(107)
Vzhledem k nízké míře spolupráce ze strany šrílanských společností byla vývozní cena stanovena na základě dostupných údajů, tj. podle průměrné vývozní ceny jízdních kol v posuzovaném období uvedené v databázi Comext, která byla srovnána s dostupnými údaji o vývozu poskytnutými společnostmi, které se nedopouštěly obcházení uložených opatření.
(108)
V zájmu spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy za účelem zohlednění rozdílů, které ovlivňují ceny a srovnatelnost cen. V souladu s tím a vzhledem k nedostupnosti dalších údajů byly provedeny úpravy o rozdíly v nákladech na dopravu, pojištění a nákladech spojených s balením, a to na základě údajů předložených výrobním odvětvím Unie v žádosti o zahájení předmětného šetření.
(109)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byl dumping vypočten srovnáním vážené průměrné běžné hodnoty, která byla stanovena dříve, a odpovídajících vážených průměrných cen vývozu ze Šrí Lanky v posuzovaném období a byl vyjádřen jako procentuální podíl ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením.
(110)
Ze srovnání vážené průměrné běžné hodnoty a takto stanovené vážené průměrné vývozní ceny je zřejmé, že docházelo k dumpingu.
2.9.4 Tunisko
(111)
Vývozní cena byla stanovena na základě průměrné ceny jízdních kol vyvezených v posuzovaném období uvedené v databázi Comext, která byla srovnána s údaji o vývozu poskytnutými společností, která se nedopouštěla obcházení uložených opatření.
(112)
V zájmu spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy za účelem zohlednění rozdílů, které ovlivňují ceny a srovnatelnost cen. Byly tedy provedeny úpravy o rozdíly v nákladech na dopravu, pojištění a nákladech spojených s balením, a to na základě údajů předložených výrobním odvětvím Unie v žádosti o zahájení předmětného šetření.
(113)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byl dumping vypočten srovnáním vážené průměrné běžné hodnoty, která byla stanovena dříve, a odpovídajících vážených průměrných cen vývozu z Tuniska v posuzovaném období a byl vyjádřen jako procentuální podíl ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením.
(114)
Ze srovnání vážené průměrné běžné hodnoty a takto stanovené vážené průměrné vývozní ceny je zřejmé, že docházelo k dumpingu.
3. OPATŘENÍ
(115)
Vzhledem k výše uvedenému lze uzavřít, že docházelo k obcházení konečného antidumpingového cla na dovoz jízdních kol pocházejících z ČLR ve smyslu článku 13 základního nařízení prostřednictvím překládky v Indonésii, Malajsii a na Šrí Lance a montáže v Malajsii a v Tunisku.
(116)
V souladu s první větou čl. 13 odst. 1 základního nařízení by stávající opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR měla být rozšířena na dovoz téhož výrobku zasílaného z Indonésie, Malajsie, ze Šrí Lanky a z Tuniska, bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z těchto zemí.
(117)
Měla by být tedy rozšířena opatření nyní stanovená v čl. 1 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) č. 990/2011, tedy konečné antidumpingové clo ve výši 48,5 %, které se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením.
(118)
V souladu s čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 základního nařízení, které stanoví, že by se každé rozšířené opatření mělo vztahovat na dovoz výrobků, které vstoupily na území Unie a podléhají celní evidenci zavedené zahajovacím nařízením, by měla být z těchto evidovaných případů dovozu jízdních kol zasílaných z Indonésie, Malajsie, ze Šrí Lanky a z Tuniska vybrána cla.
4. ŽÁDOSTI O OSVOBOZENÍ
4.1 Indonésie
(119)
Čtyři společnosti v Indonésii, které požádaly v souladu s čl. 13 odst. 4 základního nařízení o osvobození od možných rozšířených opatření, vyplnily formulář pro osvobození.
(120)
Jak je uvedeno v 29. až 33. bodě odůvodnění, v případě jedné společnosti byl použit článek 18. Vzhledem ke zjištěním, která se týkají změny obchodních toků a překládky, uvedeným v 58. bodě odůvodnění, proto nelze této společnosti osvobození udělit.
(121)
V případě tří zbývajících spolupracujících společností v Indonésii, které požádaly v souladu s čl. 13 odst. 4 základního nařízení o osvobození od možných rozšířených opatření, bylo zjištěno, že se nepodílely na praktikách obcházení, jež jsou předmětem tohoto šetření (viz 65. bod odůvodnění). Tito výrobci dále prokázali, že nejsou ve spojení s žádným výrobcem/vývozcem dopouštějícím se obcházení uložených opatření ani s žádným čínským výrobcem/vývozcem jízdních kol. Tyto tři společnosti proto byly osvobozeny od rozšířených opatření.
4.2 Malajsie
(122)
Jediná společnost v Malajsii, která požádala v souladu s čl. 13 odst. 4 základního nařízení o osvobození od možných rozšířených opatření, vyplnila formulář pro osvobození.
(123)
Jak je uvedeno v 72. až 76. bodě odůvodnění, společnost se dopouštěla obcházení uložených opatření. Vzhledem ke zjištěním, která se týkají změny obchodních toků a překládky, uvedeným v 58. bodě odůvodnění, proto nelze této společnosti osvobození udělit.
4.3 Šrí Lanka
(124)
Uvedených šest společností na Šrí Lance, které požádaly v souladu s čl. 13 odst. 4 základního nařízení o osvobození od možných rozšířených opatření, vyplnilo formulář pro osvobození.
(125)
Jak je uvedeno v 36. bodě odůvodnění, jedna ze společností stáhla během šetření žádost o osvobození, a proto vzhledem ke zjištěním, která se týkají změny obchodních toků a překládky, uvedeným v 58. bodě odůvodnění, nelze této společnosti osvobození udělit.
(126)
V případě dalších dvou společností byl použit článek 18 základního nařízení, jak je uvedeno v 36. až 42. bodě odůvodnění, a proto vzhledem ke zjištěním, která se týkají změny obchodních toků a překládky, uvedeným v 58. bodě odůvodnění, nelze těmto společnostem osvobození udělit.
(127)
V případě tří zbývajících spolupracujících společností na Šrí Lance, které požádaly v souladu s čl. 13 odst. 4 základního nařízení o osvobození od možných rozšířených opatření, se prokázalo, že se neúčastnily obcházení uložených opatření, jež jsou předmětem tohoto šetření (viz 80. a 81. bod odůvodnění). Tito výrobci dále prokázali, že nejsou ve spojení s žádnou společností dopouštějící se obcházení uložených opatření ani s žádným čínským výrobcem/vývozcem jízdních kol. Tyto společnosti proto mohly být osvobozeny od rozšířených opatření.
4.4 Tunisko
(128)
Uvedené dvě společnosti v Tunisku, které požádaly v souladu s čl. 13 odst. 4 základního nařízení o osvobození od možných rozšířených opatření, vyplnily formulář pro osvobození.
(129)
První společnost se nepodílela na praktikách obcházení, jež jsou předmětem tohoto šetření. Tento výrobce dále prokázal, že není ve spojení s žádnou společností dopouštějící se obcházení uložených opatření ani s žádným čínským výrobcem/vývozcem jízdních kol. Tato společnost proto mohla být osvobozena od rozšířených opatření.
(130)
Jak je uvedeno v 89. bodě odůvodnění, druhá společnost se podílela na praktikách obcházení. Vzhledem ke zjištěním, která se týkají změny obchodních toků a překládky, uvedeným v 58. bodě odůvodnění, proto nelze této společnosti osvobození udělit.
4.5 Zvláštní opatření
(131)
Má se za to, že je v tomto případě zapotřebí zvláštních opatření, aby se zaručilo řádné uplatňování těchto osvobození. Tato zvláštní opatření spočívají v požadavku předložit celním orgánům členských států platnou obchodní fakturu, která vyhovuje požadavkům uvedeným v příloze tohoto nařízení. Na dovoz, k němuž taková faktura přiložena není, se vztahuje rozšířené antidumpingové clo.
4.6 Noví výrobci/vývozci
(132)
Aniž jsou dotčena ustanovení čl. 11 odst. 3 základního nařízení, budou ostatní výrobci/vývozci v Indonésii, Malajsii, na Šrí Lance a v Tunisku, kteří se v rámci tohoto řízení nepřihlásili, a během posuzovaného období nevyváželi do Unie výrobek, který je předmětem šetření, pokud zamýšlejí podat žádost o osvobození od rozšířeného antidumpingového cla podle čl. 11 odst. 4 a čl. 13. odst. 4 základního nařízení, muset vyplnit dotazník, aby Komise mohla tuto žádost o osvobození posoudit. Takové osvobození lze udělit po posouzení situace na trhu s výrobkem, který je předmětem šetření, výrobní kapacity a jejího využití, nákupu a prodeje a pravděpodobnosti přetrvávání praktik, pro něž neexistuje dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod, jakož i důkazů o dumpingu. Komise v takovém případě rovněž zpravidla provede inspekci na místě. Žádost je třeba odeslat Komisi co nejdříve spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o změny činností společnosti spojených s výrobou a prodejem.
(133)
Bude-li osvobození uděleno, platná rozšířená opatření se odpovídajícím způsobem změní. Následně bude každé udělené osvobození sledováno, aby byl zaručen soulad s podmínkami stanovenými v příslušném osvobození.
5. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(134)
Všem zúčastněným stranám byly sděleny podstatné skutečnosti a úvahy, které vedly k výše uvedeným závěrům, a bylo jim umožněno, aby se k nim vyjádřily.
(135)
Jedna indonéská společnost zopakovala svá tvrzení uvedená v 31. bodě odůvodnění, aniž by však předložila nové důkazy. Jak je uvedeno v 29. bodě odůvodnění, údaje předložené touto společností nebylo možno ověřit, neboť společnost nevedla žádné pracovní výkazy dokládající údaje uvedené ve formuláři pro osvobození. Vykázané údaje, které byly otestovány a přepočteny podle účetních knih nalezených v prostorách společnosti, tj. nákupy a objem výroby, se kromě toho ukázaly jako nesprávné. Tato tvrzení se proto odmítají.
(136)
Dle jedné malajsijské společnosti by skutečnost, že podíl dílů čínského původu ve výrobních nákladech na jízdní kola jen mírně překročil 60 % práh, neměla vést Komisi k zamítnutí žádosti této společnosti o osvobození. Společnost také předložila několik faktur za nákup dílů, u kterých byl údajně mylně uveden čínský původ, přestože ve skutečnosti pocházely z Indonésie.
(137)
V této souvislosti je třeba uvést, že prahové hodnoty stanovené v čl. 13 odst. 2 písm. b) základního nařízení jsou velmi jasné, a není proto důležité, v jaké míře překročil podíl dílů čínského původu ve výrobních nákladech na jízdní kola 60 % práh, nýbrž že díly čínského původu by měly představovat méně než 60 % výrobních nákladů na jízdní kola. Tyto faktury kromě toho nebyly uvedeny na soupisu nákupů předloženém společností a jejich hodnota navíc nebyla taková, aby ovlivnila původní závěr Komise. Tato tvrzení se proto odmítají.
(138)
Společnost také tvrdila, že k zamítnutí její žádosti o osvobození neexistuje dostatečný právní základ, neboť k závěrům se dospělo na základě výpočtu bez přihlédnutí k její konkrétní situaci. V reakci na to byly uvedené společnosti poskytnuty další informace k analýze uvedené v 72. až 75. bodě odůvodnění.
(139)
Společnost dále tvrdila, že nárůst dovozu výrobku, který je předmětem šetření, se v jejím případě shoduje s uvolněním všeobecného systému preferencí pro Malajsii, a proto zvýšení vývozu této společnosti do Unie v roce 2010 nemá hospodářský důvod ve zpřísnění antidumpingových opatření uložených ČLR. V odpovědi na toto tvrzení Komise uvedla, že uvolnění pravidel všeobecného systému preferencí sice mohlo zvýšit motivaci této společnosti vyvážet do Unie, avšak tato skutečnost nepopírá zjištění, že společnost zahájila činnost po zpřísnění antidumpingových opatření vůči ČLR a že díly nakupovala především z ČLR (viz 73. bod odůvodnění). Argument této strany byl proto odmítnut.
(140)
Tato společnost rovněž uvedla, že vykázané údaje týkající se hodnoty nakoupených a spotřebovaných dílů jízdních kol nebyly řádně zkontrolovány, jelikož se nijak nerozlišovalo mezi nakoupenými a spotřebovanými díly. K tomu je třeba uvést, že dle údajů předložených společností byly hodnoty nakoupených a spotřebovaných dílů stejné. Vykázaná hodnota dílů nakoupených v roce 2011 se také shodovala s hodnotou spotřebovaných dílů uvedenou ve výroční zprávě společnosti za rok 2011. Údaje o nakoupených a spotřebovaných dílech vykázané za posuzované období a za rok 2010 byly použity tak, jak je společnost uvedla. Tento argument byl tedy odmítnut.
(141)
Dotčená společnost předložila další vyúčtování nákladů podle modelu výrobku, které údajně prokazují splnění požadavku, aby z ČLR pocházelo maximálně 60 % dílů z celkové hodnoty montovaného výrobku. Tato informace se rozcházela s vyúčtováním nákladů (dle modelů) získaných a zkontrolovaných na místě u vybraných modelů, u nichž se potvrdilo, že společnost nesplnila požadavek na 60 % práh. Nové informace předložené touto společností nebyly podloženy žádnými důkazy a v zásadě popíraly ověřené informace. K těmto informacím nebylo přihlédnuto.
(142)
Společnost dále tvrdila, že jednala v dobré víře, jelikož se domnívala, že jedná v souladu s nařízením Komise (ES) č. 1063/2010 (16), kterým se stanoví příslušná pravidla týkající se původu. V této souvislosti je třeba uvést, že účelem šetření obcházení není ověřit dodržování příslušných pravidel původu. Takové ověření nebylo při tomto šetření obcházení provedeno, a proto nelze údajné dodržování pravidel původu v tomto případě potvrdit. Ačkoli společnost tvrdila, že pravidla původu dodržovala, vzhledem k uvedeným skutečnostem to v tomto případě nijak nevylučuje možnost obcházení, jak je definována v čl. 13 odst. 2 základního nařízení (17). Z uvedených důvodů se toto tvrzení odmítá.
(143)
A nakonec, společnost tvrdila, že dumpingové rozpětí mělo být vypočteno podle údajů týkajících se konkrétně této společnosti. Toto tvrzení bylo uznáno, jak uvádí 75. bod odůvodnění, a společnost byla řádně informována.
(144)
Jedna společnost ze Šrí Lanky vznesla námitky proti relevanci dokumentů požadovaných během inspekce na místě, na základě čehož tvrdila, že její žádost o osvobození neměla být zamítnuta. V této souvislosti je třeba uvést, že doklady o původu dílů použitých při montáži jízdních kol vyvážených do Unie mají pro posouzení, zda jsou dodrženy podmínky čl. 13 odst. 2 písm. b), velký význam. Kromě toho, jak je uvedeno v 37. bodě odůvodnění, údaje předložené touto společností nebylo možno ověřit. Společnost také při inspekci na místě připustila, že díly nakoupené v ČLR nezanesla do účetnictví, takže nebylo možno určit, zda jsou dodržena kritéria stanovená v čl. 13 odst. 2 základního nařízení. Tato tvrzení se proto odmítají.
(145)
Další společnost ze Šrí Lanky uvedla, že pokud by jí bylo známo již od počátku šetření, že na vývoz do Unie ze Šrí Lanky se může vztahovat rozšířené antidumpingové clo, nebyla by stáhla žádost o osvobození. Předpokládá se ale, že si společnost v okamžiku stažení žádosti o osvobození byla vědoma, že je možné uložit antidumpingové cla, které bylo rozšířeno od dne zavedení evidence dovozu ze Šrí Lanky do Unie, tj. ode dne zahájení šetření obcházení. O takovém důsledku byla společnost informována třikrát: prostřednictvím 20. bodu odůvodnění zahajovacího nařízení, při slyšení na začátku šetření a během inspekce na místě. Toto tvrzení proto nelze přijmout.
(146)
Jiná společnost ze Šrí Lanky předložila nové informace, které měla předložit před inspekcí, ale vzhledem k pokročilé fázi šetření nebylo možno tyto informace již ověřit. Společnost mimoto tvrdila, že již předložila všechny požadované informace.
(147)
Jak je uvedeno v 39. a 40 bodě odůvodnění, tato společnost nepředložila všechny informace vyžádané ke kontrole na místě. Prokázalo se zejména, že nákupní hodnotu dílů místního původu, kterou tato společnost vykázala, nelze považovat za spolehlivou. Nemohlo být tedy stanoveno, zda jsou dodržena kritéria stanovená v čl. 13 odst. 2 základního nařízení.
(148)
Společnost také tvrdila, že inspekce na místě neproběhla vzhledem k délce a jazykovým problémům řádně. K tomu uvádíme, že společnost byla založena krátce před inspekcí, a byla proto naplánována pouze jednodenní kontrolní návštěva. Kontrola trvala celý pracovní den. Na konci kontroly společnost nepožádala o možnost předložit další informace, které nemohla při kontrole dodat.
(149)
Před kontrolou na místě byla společnost mimoto informována, že kontrola bude provedena v angličtině, proti čemuž nevznesla námitek. Během kontroly doprovázel zástupce Komise tlumočník, který měl řešit případné jazykové komunikační problémy. V neposlední řadě je třeba zdůraznit, že většina dokumentů předložených společností během inspekce byla v anglickém jazyce, a to včetně účetních dokladů.
(150)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se všechna tvrzení této společnosti odmítají,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. S ohledem na účel tohoto nařízení se konečné antidumpingové clo použitelné na „všechny ostatní společnosti“ uložené čl. 1 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) č. 990/2011 na dovoz jízdních kol a jiných kol (včetně dodávkových tříkolek, avšak s výjimkou jednokolek), bez motoru, pocházejících z Čínské lidové republiky, rozšiřuje na dovoz jízdních kol a jiných kol (včetně dodávkových tříkolek, avšak s výjimkou jednokolek), bez motoru, zasílaných z Indonésie, Malajsie, ze Šrí Lanky a z Tuniska, bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z Indonésie, Malajsie, ze Šrí Lanky a z Tuniska, v současnosti kódů KN ex 8712 00 30 a ex 8712 00 70 (kód TARIC 8712003010 a 8712007091), s výjimkou jízdních kol vyráběných těmito společnostmi:
Země
Společnost
Doplňkový kód TARIC
Indonésie
P.T. Insera Sena, 393 Jawa Street, Buduran, Sidoarjo 61252, Indonésie
B765
PT Wijaya Indonesia Makmur Bicycle Industries (Wim Cycle), Raya Bambe KM. 20, Driyorejo, Gresik 61177, Jawa Timur, Indonésie
B766
P.T. Terang Dunia Internusa, (United Bike), Jl. Anggrek Neli Murni 114 Slipi, 11480, Jakarta Barat, Indonésie
B767
Šrí Lanka
Asiabike Industrial Limited, No 114, Galle Road, Henamulla, Panadura, Šrí Lanka
B768
BSH Ventures (Private) Limited, No. 84, Campbell Place, Colombo-10, Šrí Lanka
B769
Samson Bikes (Pvt) Ltd., No 110, Kumaran Rathnam Road, Colombo 02, Šrí Lanka
B770
Tunisko
Euro Cycles SA, Zone Industrielle Kelaa Kebira, 4060, Sousse, Tunisko
B771
2. Uplatnění osvobození udělených společnostem konkrétně uvedeným v odstavci 1 tohoto článku nebo schváleným Komisí v souladu s čl. 2 odst. 2 tohoto nařízení je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která vyhovuje požadavkům stanoveným v příloze tohoto nařízení, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se antidumpingové clo uložené odstavcem 1 tohoto článku.
3. Clo rozšířené odstavcem 1 tohoto článku se vybere z dovozu zasílaného z Indonésie, Malajsie, ze Šrí Lanky a z Tuniska bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z Indonésie, Malajsie, ze Šrí Lanky nebo z Tuniska, celně evidovaného v souladu s článkem 2 nařízení (EU) č. 875/2012 a čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 nařízení (ES) č. 1225/2009, s výjimkou výrobků vyrobených společnostmi, které jsou uvedeny v odstavci 1.
4. Není-li uvedeno jinak, použijí se platné předpisy týkající se cel.
Článek 2
1. Žádosti o osvobození od cla rozšířeného podle článku 1 se podávají písemně v jednom z úředních jazyků Evropské unie a musí být podepsány osobou oprávněnou k zastupování subjektu žádajícího o osvobození. Žádost musí být zaslána na adresu Evropské komise, Generálního ředitelství pro obchod, ředitelství H:
European Commission
Directorate-General for Trade
Directorate H
Office: N-105 08/20
1049 Brussels
Belgie
Fax + 32 22956505
2. V souladu s čl. 13 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 může Komise po konzultaci s poradním výborem prostřednictvím rozhodnutí povolit, aby byl dovoz uskutečňovaný společnostmi, jež neobcházejí antidumpingová opatření uložená prováděcím nařízením (EU) č. 990/2011, osvobozen od cla rozšířeného podle článku 1 tohoto nařízení.
Článek 3
Celní orgány se vyzývají, aby ukončily evidenci dovozu zavedenou v souladu s článkem 2 nařízení (EU) č. 875/2012.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 29. května 2013.
A TANÁCS 501/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2013. május 29.)
a 990/2011/EU végrehajtási rendelettel a Kínai Népköztársaságból származó kerékpárok behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámnak az Indonéziában, Malajziában, Srí Lankán és Tunéziában feladott, akár Indonéziából, Malajziából, Srí Lankáról és Tunéziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett kerékpárok behozatalára történő kiterjesztéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (a továbbiakban: az alaprendelet) (1) és különösen annak 13. cikkére,
tekintettel a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) által benyújtott javaslatra,
mivel:
1. ELJÁRÁS
1.1. A meglévő intézkedések
(1)
A 2474/93/EGK rendelettel (2) a Tanács 30,6 %-os végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó kerékpárok behozatalára. Az alaprendelet 13. cikkének megfelelően a kijátszások feltárására indított vizsgálatot követően ezt a vámot a 71/97/EK tanácsi rendelet (3) kiterjesztette a Kínai Népköztársaságból származó egyes kerékpáralkatrészekre is. Ezenkívül az alaprendelet 13. cikkének (2) bekezdése alapján mentességi rendszer létrehozásáról született döntés. A rendszerre vonatkozó részleteket a 88/97/EK bizottsági rendelet (4) határozta meg.
(2)
Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Tanács az 1524/2000/EK rendelettel (5) úgy határozott, hogy az említett intézkedéseket fenn kell tartani.
(3)
Az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti időközi felülvizsgálatot követően a Tanács az 1095/2005/EK rendelettel (6) úgy határozott, hogy a hatályos dömpingellenes vámot 48,5 %-ra emeli.
(4)
Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően 2011 októberében a Tanács a 990/2011/EU végrehajtási rendelettel (7) úgy határozott, hogy az említett intézkedéseket (a továbbiakban: a meglévő intézkedések) fenn kell tartani.
(5)
2012 márciusában a dömpingellenes alaprendelet 11. cikke (3) bekezdésének és 13. cikke (4) bekezdésének megfelelően a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítésben (8) bejelentette a Kínából származó kerékpárok Unióba történő behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések időközi felülvizsgálatának megindítását.
(6)
2013 májusában a Tanács az 502/2013/EU rendelettel (9) módosította a Kínai Népköztársaságból származó kerékpárok behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló intézkedéseknek az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti időközi felülvizsgálatot követő kivetéséről szóló 990/2011/EU végrehajtási rendeletet.
(7)
2012 áprilisában a Bizottság a 2009. június 11-i 597/2009/EK tanácsi rendelet (10) 10. cikkének megfelelően az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítésben (11) bejelentette a Kínai Népköztársaságból származó kerékpárok Unióba történő behozatalára alkalmazandó szubvencióellenes eljárás megindítását.
(8)
2012 novemberében a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítésben (12) bejelentette, hogy a jelen vizsgálatban foglalt megállapítások felhasználhatók a fenti (7) preambulumbekezdésben említett szubvencióellenes vizsgálat során.
(9)
A Bizottság 2013 májusában a 2013/227/EU határozattal (13) intézkedések bevezetése nélkül megszüntette a fenti (7) preambulumbekezdésben említett szubvencióellenes eljárást.
1.2. A kérelem
(10)
A Bizottsághoz 2012. augusztus 14-én az alaprendelet 13. cikke (3) bekezdésének és 14. cikke (5) bekezdésének alapján kérelmet nyújtottak be, amely a Kínából származó kerékpárok behozatalát illetően elrendelt dömpingellenes intézkedések esetleges kijátszásának kivizsgálására, valamint az Indonéziában, Malajziában, Srí Lankán és Tunéziában feladott, akár Indonéziából, Malajziából, Srí Lankáról és Tunéziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett kerékpárimport nyilvántartásba vételének elrendelésére irányult.
(11)
A kérelmet az Európai Kerékpárgyártók Szövetsége (European Bicycle Manufacturers Association, EBMA) három uniós kerékpárgyártó, az In Cycles - Montagem e Comercio de Bicicletas, Lda, az SC. EUROSPORT DHS S.A. és a MAXCOM Ltd nevében nyújtotta be.
1.3. A vizsgálat megindítása
(12)
A tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy az alaprendelet 13. cikke (3) bekezdésének és 14. cikke (5) bekezdésének alapján elegendő meggyőző bizonyíték áll rendelkezésre a vizsgálat megindításához, ezért a Bizottság úgy határozott, hogy kivizsgálja a Kínából származó kerékpárok behozatalát illetően elrendelt dömpingellenes intézkedések esetleges kijátszását, valamint az Indonéziában, Malajziában, Srí Lankán és Tunéziában feladott, akár Indonéziából, Malajziából, Srí Lankáról és Tunéziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett kerékpárimport nyilvántartásba vételének elrendelését.
(13)
A vizsgálatot a Bizottság a 875/2012/EU bizottsági rendelettel (a továbbiakban: vizsgálatot megindító rendelet) (14)2012. szeptember 25-én kezdeményezte.
(14)
A Bizottság rendelkezésére álló meggyőző bizonyítékok alátámasztották, hogy az érintett termék behozatalára a (3) preambulumbekezdésben említett 1095/2005/EK tanácsi rendelettel kivetett dömpingellenes vám növekedését követően a Kínából, Indonéziából, Malajziából, Srí Lankáról és Tunéziából származó kivitelt magában foglaló kereskedelem szerkezete jelentősen megváltozott. A kereskedelem szerkezetében bekövetkezett változás a vám kivetésén kívül más ésszerű okkal vagy indokkal nem magyarázható.
(15)
Úgy tűnik, hogy a változás a Kínából származó, Unióba szállítandó kerékpárok Indonéziában, Malajziában, Srí Lankán és Tunéziában történő átrakodására, valamint az Indonéziában, Srí Lankán és Tunéziában történő összeszerelési műveletekre vezethető vissza.
(16)
A bizonyítékok továbbá rámutatnak arra a tényre, hogy az érintett termékre bevezetett dömpingellenes intézkedések jótékony hatása a mennyiségek és az árak tekintetében egyaránt csorbát szenved. Úgy tűnik, hogy a Kínából származó érintett termék behozatalát a vizsgált termék jelentős mennyiségű behozatala váltotta fel. Elegendő bizonyíték támasztja alá emellett azt is, hogy a vizsgált termék behozatala a meglévő intézkedésekhez vezető vizsgálat során megállapított, kárt nem okozó árnál alacsonyabb árakon történik.
(17)
A kérelem végezetül bizonyítékot tartalmazott arra vonatkozóan, hogy a vizsgált termék ára az érintett termékre korábban megállapított rendes értékhez viszonyítva dömpingelt ár.
1.4. Vizsgálat
(18)
A Bizottság hivatalosan értesítette Kína, Indonézia, Malajzia, Srí Lanka és Tunézia hatóságait, a szóban forgó országok gyártóit/exportőreit, az ismert érintett uniós importőröket és az uniós gazdasági ágazatot a vizsgálat megindításáról.
(19)
A Bizottság elküldte a mentesség iránti kérelem nyomtatványait az általa ismert indonéziai, malajziai, srí lankai és tunéziai gyártóknak/exportőröknek, illetve eljuttatta azokat Indonézia, Malajzia, Srí Lanka és Tunézia Európai Unió melletti képviseleteihez. A Bizottság kérdőíveket küldött az általa ismert kínai gyártóknak/exportőröknek, illetve eljuttatta azokat Kína Európai Unió melletti képviseletéhez. A Bizottság kérdőíveket küldött az általa ismert független uniós importőröknek is.
(20)
Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy írásban ismertessék álláspontjukat, és a vizsgálatot megindító rendeletben megállapított határidőn belül meghallgatást kérjenek. Minden felet tájékoztattak arról, hogy az együttműködés hiánya az alaprendelet 18. cikkének alkalmazását vonhatja maga után, valamint arról, hogy a vizsgálat megállapításait a rendelkezésre álló tényadatokra alapozzák.
(21)
Négy indonéziai, egy malajziai, hat srí lankai és kettő tunéziai gyártó/exportőr küldött választ a mentesség iránti kérelem nyomtatványaira. A kínai exportáló gyártók/exportőrök egyike sem működött együtt. Három független uniós importőr nyújtott be választ a kérdőívre.
(22)
A Bizottság a következő vállalatok telephelyein tett ellenőrző látogatásokat:
-
P.T. Insera Sena, Buduran, Sidoarjo, Indonézia,
-
Wijaya Indonesia Makmur Bicycles Industries, Driyorejo, Gresik, Jawa Timur, Indonézia,
-
P.T. Terang Dunia Internusa, Slipi, Jakarta Barat, Indonézia,
-
P.T. Chin Haur, Tangerang, Indonézia,
-
Tan Lan Venture Corporation Sdn Bhd, Kampar, Perak, Malajzia,
-
Asiabike Industrial Limited, Henamulla, Panadura, Srí Lanka,
-
BSH Ventures Limited, Colombo, Srí Lanka,
-
BSH Ventures Limited, Colombo, Srí Lanka,
-
Firefox Lanka (Pvt) Ltd, Weliketiya Pamunugama, Srí Lanka,
-
Kelani Cycles Pvt Ltd, Katunayake, Srí Lanka,
-
Samson Bikes (Pvt) Ltd, Colombo, Srí Lanka,
-
Mediterranean United Industries, Bouhajar Monastir, Tunézia,
-
Euro Cycles, Sousse, Tunézia.
1.5. Referencia-időszak és vizsgálati időszak
(23)
A vizsgálati időszak 2004. január 1-jétől2012. augusztus 31-ig tartott (a továbbiakban: vizsgálati időszak). A vizsgálati időszakra vonatkozóan adatokat gyűjtöttek többek között a kereskedelem szerkezetét érintő, a dömpingellenes vám 2005. évi növelését követően bekövetkezett állítólagos változás kivizsgálása céljából. Részletesebb adatokat gyűjtöttek a 2011. szeptember 1-jétől2012. augusztus 31-ig tartó időszakra (a továbbiakban: referencia-időszak) vonatkozóan annak érdekében, hogy megállapítsák a hatályban lévő intézkedések javító hatásának lehetséges aláásását és a dömping fennállását.
2. A VIZSGÁLAT EREDMÉNYEI
2.1. Általános észrevételek
(24)
Az alaprendelet 13. cikke (1) bekezdése alapján az intézkedések kijátszásának megállapítása érdekében egymást követően megvizsgálták, hogy megváltozott-e a Kína, illetve az érintett négy ország és az Unió közötti kereskedelem szerkezete; a változás olyan gyakorlatból, folyamatból vagy munkából eredt-e, amelynek a vám kivetésén kívül nem volt elfogadható oka vagy gazdasági indoka; volt-e bizonyíték a kárra vagy arra, hogy a vám javító hatását a vizsgálat tárgyát képező termék árai és/vagy mennyiségei tekintetében aláássák; volt-e bizonyíték a hasonló termék előzőleg megállapított rendes értékhez viszonyított dömpingre, szükség esetén az alaprendelet 2. cikkének rendelkezései értelmében.
2.2. Az érintett termék és a vizsgált termék
(25)
Az érintett termék a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 8712 00 30 és az ex 8712 00 70 KN-kód alá besorolt, motor nélküli kétkerekű és más kerékpárok (beleértve a háromkerekű szállító kerékpárokat, de kivéve az egykerekűeket) (a továbbiakban: érintett termék).
(26)
A vizsgált termék megegyezik a fent említettel, viszont Indonéziában, Malajziában, Srí Lankán és Tunéziában adták fel - függetlenül attól, hogy Indonéziából, Malajziából, Srí Lankáról és Tunéziából származóként jelentették-e be -, és jelenleg az érintett termékével megegyező KN-kódok alá tartozik (a továbbiakban: vizsgált termék).
(27)
A vizsgálat azt mutatta, hogy a Kínából az Unióba exportált, és Indonéziából, Malajziából, Srí Lankáról és Tunéziából az Unióba feladott kerékpárok ugyanazokkal az alapvető fizikai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek, és ugyanazon célra alkalmazzák őket, ennélfogva az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek kell őket tekinteni.
2.3. Az együttműködés mértéke és a kereskedelmi volumen meghatározása
2.3.1. Indonézia
(28)
Az alaprendelet 13. cikke (4) bekezdésének megfelelően mentesség iránti kérelmet benyújtó négy indonéziai vállalat a referencia-időszak alatt az Indonéziából az Unióba irányuló teljes behozatal 91 %-át képviselte. Az Indonéziából származó összimport mennyiségének meghatározásához COMEXT-adatokat használtak fel (15).
(29)
Az egyik vállalat által benyújtott adatokat nem lehetett ellenőrizni, mivel a vállalat állítása szerint nem rendelkezett a mentességre vonatkozó nyomtatvány kitöltéséhez használatos munkalapokkal. Ennélfogva a vállalat nem tudta megmagyarázni és alátámasztani a jelentésében rendelkezésre bocsátott adatokat. A vállalat által benyújtott adatok továbbá megbízhatatlannak bizonyultak, mivel a jelentésben szereplő, a vállalat telephelyén rendelkezésre álló könyvelés alapján vizsgált és újra kiszámított adatokat hibásnak találták (pl. beszerzés, gyártási mennyiség). A vizsgálatból továbbá kiderült, hogy a vállalat értékesítési igazgatója egyidejűleg annak a kínai kerékpárgyártónak az alkalmazásában is állt, amely az indonéz vállalat nyersanyag-készletének (kerékpáralkatrészek) fő beszállítója.
(30)
Az alaprendelet 18. cikke (4) bekezdésének megfelelően a vállalatot értesítették a Bizottság szándékáról, hogy figyelmen kívül hagyja az általa benyújtott információkat, és lehetőséget biztosítottak számára, hogy meghatározott határidőn belül észrevételeket tegyen.
(31)
A vállalat azt állította, hogy rendkívüli együttműködést tanúsított azáltal, hogy a korábban állítólag nem igényelt munkalapokat leszámítva valamennyi dokumentumot rendelkezésre bocsátott. A munkalapokat azonban a Bizottság az előzetes ellenőrzésről szóló levelében bekérte, amelyet a helyszíni ellenőrzést megelőzően elküldött a vállalatnak. A vállalat ezenkívül azt állította, hogy a gyártási és vásárlási értékek kiszámítását befolyásolták az egyik dolgozó által adott megtévesztő magyarázatok, valamint hogy megfelelő volt az exportügyletek ellenőrzése. E tekintetben hangsúlyozni kell, hogy a dolgozók különböző magyarázatai ellenére végül nem lehetett a helyszínen szolgáltatott számadatokat összeegyeztetni a mentességi kérelmen szereplő számadatokkal. Az exporértékesítések értékét illetően az összeegyeztetés valóban helytálló volt. Ezen túlmenően az ellenőrző látogatás során a részt vevő dolgozók nem tudtak magyarázattal szolgálni a mentességi kérelmen szereplő számadatok eredetéről, sem azok összeállításának mikéntjéről. Ezenkívül a vállalat megerősítette, hogy az értékesítési igazgató párhuzamosan a kínai kerékpárgyártó vállalatnál is alkalmazásban állt.
(32)
Ezért a szóban forgó vállalat által benyújtott információkat figyelmen kívül kellett hagyni.
(33)
Az e vállalat tekintetében tett megállapításokat ezért a rendelkezésre álló tényekre alapozták, az alaprendelet 18. cikkével összhangban. A többi három vállalatot a Bizottság együttműködőnek tekintette.
2.3.2. Malajzia
(34)
Az egyetlen malajziai vállalat, amely az alaprendelet 13. cikke (4) bekezdésének megfelelően mentesség iránti kérelmet nyújtott be, a referencia-időszak alatt a Malajziából az Unióba irányuló teljes behozatal 20-30 %-át képviselte. A Malajziából az Unióba irányuló teljes kerékpárimport mennyiségének meghatározásához COMEXT-adatokat használtak fel. A vállalatot a Bizottság együttműködőnek tekintette.
2.3.3. Srí Lanka
(35)
A hat srí lankai vállalat, amely az alaprendelet 13. cikke (4) bekezdésének megfelelően mentesség iránti kérelmet nyújtott be, a referencia-időszak alatt a Srí Lankából az Unióba irányuló teljes behozatal 69 %-át képviselte. A Srí Lankából származó összimport mennyiségének meghatározásához COMEXT-adatokat használtak fel.
(36)
A vállalatok egyike a vizsgálat során visszavonta a mentesség iránti kérelmét, mivel megszüntette a kerékpárgyártást Srí Lankán. Ezért az e vállalatra vonatkozó adatokat a Bizottság figyelmen kívül hagyta.
(37)
A második vállalat együttműködését a Bizottság nem tartotta kielégítőnek. A benyújtott adatok ellenőrizhetetlenek voltak, mivel nem lehetett megbízhatóan meghatározni a vállalat által vásárolt kínai eredetű alkatrészek értékét és mennyiségét. Ezenfelül nem lehetett ellenőrizni a gyártási folyamatban használt alkatrészek értékét és mennyiségét, mivel azokat egy harmadik fél vásárolta meg, és csak összeszerelésre szállította a vállalathoz.
(38)
Az alaprendelet 18. cikke (4) bekezdésének megfelelően a vállalatot értesítették a Bizottság szándékáról, hogy figyelmen kívül hagyja az általa benyújtott információkat, és lehetőséget biztosítottak számára, hogy meghatározott határidőn belül észrevételeket tegyen. A vállalat nem tett észrevételt.
(39)
A Bizottság egy másik vállalat együttműködését sem tartotta kielégítőnek. A benyújtott információkat nem lehetett a helyszínen ellenőrizni, mivel a vállalat lényeges információkat tartott vissza. Pontosabban a vállalat a helyszíni ellenőrzést megelőzően nem tudta előkészíteni a nyomatékosan kért információkat, például a munkalapokat vagy a hozzá kapcsolódó vállalatok jegyzékét, ezért akadályozta az ellenőrzési folyamatot. Másrészt a Bizottság nem tartotta megbízhatónak a vállalat által bejelentett helyi származású alkatrészek beszerzési értékét, nevezetesen a vizsgálat néhány olyan kapcsolatra is fényt derített a vállalat és annak helyi kerékpáralkatrész-beszállítója között, amelyek túlmutattak a szokásos vásárló és értékesítő közötti kapcsolaton és amelyekről a vállalat nem tudott magyarázattal szolgálni.
(40)
Az alaprendelet 18. cikke (4) bekezdésének megfelelően a vállalatot értesítették a Bizottság szándékáról, hogy figyelmen kívül hagyja az általa benyújtott információkat, és lehetőséget biztosítottak számára, hogy meghatározott határidőn belül észrevételeket tegyen. A vállalat válaszában vitatta a megállapításokat és további bizonyítékokkal és magyarázattal szolgált. A Bizottság az újonnan benyújtott bizonyítékok közül egyiket sem fogadta el, először is azért, mert a helyszíni ellenőrzést követően benyújtott információkat már nem lehetett ellenőrizni. A legtöbb esetben az újonnan benyújtott bizonyítékok nem voltak összhangban a helyszínen gyűjtött magyarázatokkal és bizonyítékokkal. Ami az újonnan benyújtott magyarázatokat illeti, azokat a Bizottság nem tartotta kielégítőnek, mivel azok a legfontosabb kérdéseket nem érintették, például a kapcsolódó vállalatokkal összefüggő hiányzó magyarázatokat.
(41)
Ezért a szóban forgó vállalat által benyújtott információkat figyelmen kívül kellett hagyni.
(42)
Az e vállalat tekintetében tett megállapításokat ezért a rendelkezésre álló tényekre alapozták, az alaprendelet 18. cikkével összhangban.
2.3.4. Tunézia
(43)
A két tunéziai vállalat, amely az alaprendelet 13. cikke (4) bekezdésének megfelelően mentesség iránti kérelmet nyújtott be, a referencia-időszak alatt a Comext-adatok alapján a Tunéziából az Unióba irányuló teljes behozatalt képviselte. A Bizottság mindkét vállalatot együttműködőnek tekintette.
2.3.5. A Kínai Népköztársaság
(44)
A fenti (21) preambulumbekezdésben említettek szerint a kínai gyártók/exportőrök egyike sem tanúsított együttműködést. Ezért egyrészről az érintett termék Unióba irányuló behozatalára, másrészről a Kínából Indonéziába, Malajziába, Srí Lankára és Tunéziába irányuló kerékpárkivitelre vonatkozó megállapítások az alaprendelet 18. cikke (1) bekezdésének megfelelően rendelkezésre álló adatokon alapultak. Az Unióba irányuló behozatalt illetően a Comextben regisztrált behozatali adatokat használták fel. A Kínából Indonéziába, Malajziába, Srí Lankára és Tunéziába irányuló export volumenének meghatározásához a Bizottság a kínai nemzeti statisztikát használta fel.
2.4. A kereskedelem szerkezetének megváltozása
2.4.1. A Kínából, Indonéziából, Malajziából, Srí Lankáról és Tunéziából az Unióba irányuló import
(45)
Az érintett termék Kínából az Unióba irányuló behozatala 2005 óta - vagyis a 2005 júliusában bevezetett szigorúbb dömpingellenes intézkedéseket követően - 38,2 %-kal esett vissza és a következő években tovább csökkent. Összességében a Kínából származó behozatal több mint 80 %-kal esett vissza a vizsgálati időszakban.
(46)
Ugyanakkor a vizsgált termék Indonéziából az Unióba irányuló behozatala 2005-től kezdve növekedett és 2006-ban - 2004-hez képest - több mint kétszeresére emelkedett. A behozatal tovább emelkedett 2009 kivételével, ám ebben az évben is jóval meghaladta a 2004. évi szintet. 2009-től egészen a referencia-időszakig ismét folyamatos növekedés volt tapasztalható. A referencia-időszakban az Indonéziából származó behozatal 2004-hez képest 157 %-kal nőtt.
(47)
Ami a vizsgált termék Malajziából az Unióba irányuló behozatalát illeti, az 2005 júliusát, azaz a dömpingellenes vám megemelését megelőzően elhanyagolható volt. 2005-ben jelentősen (több mint kétszázszorosára) növekedett a behozatal, de 2009-ben 46 %-kal csökkent, amit 2010-ben újabb, 38 %-os növekedés követett. Jóllehet a Malajziából származó behozatal 2011-ben és a referencia-időszakban ismét csökkent, annak szintje a referencia-időszakban még mindig jóval meghaladta a szigorúbb dömpingellenes intézkedések bevezetése előtti, 2004. évi behozatali szintet (185 158 kerékpár a 2004. évi 10 749 darabhoz képest, vagyis 1 623 %-os emelkedés).
(48)
A vizsgált termék Srí Lankáról az Unióba irányuló behozatala jelentősen emelkedett a dömpingellenes vámok 2005. évi emelkedését követően és a következő években mintegy 500 %-kal tovább nőtt, 2010-ben pedig elérte tetőpontját. 2011-ben és a referencia-időszakban visszaesett a vizsgált termék Srí Lankáról történő behozatala, habár még mindig messze felülmúlta a szigorúbb dömpingellenes intézkedések bevezetése előtti, 2004. évi behozatali szintet; a Srí Lankáról származó behozatal mennyisége 2004 és a referencia-időszak között 282 %-kal nőtt.
(49)
Végül az érintett termék Tunéziából az Unióba irányuló behozatala 2005-ben, a dömpingellenes vámok megemelését követően megközelítőleg 30 %-kal, 2006-ban pedig több mint 20 %-kal nőtt. 2006 és 2007 között a behozatal mértéke több mint kétszerese lett, amely 2007-ben tetőzött. 2008 és 2010 között a behozatal visszaesett, 2011-ben újra megemelkedett és végül kis mértékben csökkent a referencia-időszakban. A vizsgálati időszakban a Tunéziából származó behozatal 200,3 %-kal nőtt.
(50)
A lenti 1. táblázat a Kínából, Indonéziából, Malajziából, Srí Lankáról és Tunéziából az Unióba irányuló kerékpár-behozatal mennyiségeit mutatja a 2004. január 1-jétől2012. augusztus 31-ig tartó vizsgálati időszakban.
1. táblázat
(darab)*
2004
2005
2006
2007
2008
2009
2010
2011
2011.9.1-2012.8.31. (referencia-időszak)
Kína
2 550 775
1 575 452
995 715
986 514
941 522
597 339
627 066
584 303
411 642
Index (2004 = 100)
100
61,8
39,0
38,7
36,9
23,4
24,6
22,9
16,1
Indonézia
237 648
282 045
500 623
593 769
634 623
437 023
551 847
614 798
612 448
Index (2004 = 100)
100
118,7
210,7
249,9
267,0
183,9
232,2
258,7
257,7
Malajzia
10 749
229 354
497 974
475 463
360 871
193 102
266 164
177 306
185 158
Index (2004 = 100)
100
2 133,7
4 632,7
4 423,3
3 357,3
1 796,5
2 476,2
1 649,5
1 722,6
Srí Lanka
249 491
352 078
534 413
574 153
749 358
1 016 523
1 237 406
975 297
953 169
Index (2004 = 100)
100
141,1
214,2
230,1
300,4
407,4
496,0
390,9
382,0
Tunézia
167 137
212 257
251 054
549 848
527 209
529 734
414 488
519 217
501 853
Index (2004 = 100)
100
127,0
150,2
329,0
315,4
316,9
248,0
310,7
300,3
Forrás:
Comext-statisztika.
2.4.2. A Kínából Indonéziába, Malajziába, Srí Lankára és Tunéziába irányuló export
(51)
A Kínából Indonéziába irányuló kerékpárexport először 2008-ban növekedett meg (56,2 %-kal). 2008 és a referencia-időszak között - 2009 kivételével - tovább nőtt az import mértéke. A vizsgálati időszakban a Kínából Indonéziába irányuló export összesen 83,8 %-kal emelkedett.
(52)
A Kínából Malajziába irányuló kerékpárexport 2005-ben a dömpingellenes intézkedésekkel bevezetett magasabb vámok miatt majdnem 30 %-kal megnövekedett és tovább nőtt a 2011. évi tetőpont eléréséig, amikor is 2004-hez képest 110,8 %-os növekedés volt tapasztalható. A referencia-időszakban a Kínából Malajziába irányuló export valamelyest csökkent, de jóval a 2004-es szint felett maradt. Összességében a Malajziába irányuló kínai export 99,6 %-kal nőtt a vizsgálati időszakban.
(53)
A Kínából Srí Lankára irányuló kerékpárexport is nőtt a dömpingellenes vámok 2005. júliusi emelését követően. Az export mértéke 2007-ben kissé visszaesett, de 2010-ben és 2011-ben a 2004. évi szinthez képest több mint duplájára nőtt. Összességében a Srí Lankára irányuló kínai export 132,5 %-kal nőtt a vizsgálati időszakban.
(54)
Végül a Kínából Tunéziába irányuló kerékpárexport a dömpingellenes vámok növekedése előtt elhanyagolható volt. 2005-től kezdve a Tunéziába irányuló export jelentősen megemelkedett és 2008-ban tetőzött (2004 és 2008 között 2 534 darabról 389 445 darabra nőtt). Habár a Kínából Tunéziába irányuló export 2008 után csökkent és alacsonyabb szinten maradt, e szint a 2004. évi szintnél jóval magasabb volt. Összességében a Tunéziába irányuló kínai export 2004 és a referencia-időszak között 2 534 darab kerékpárról 170 772-re nőtt.
(55)
A 2. táblázat a Kínából Indonéziába, Malajziába, Srí Lankára és Tunéziába irányuló kerékpárexportot mutatja a 2004. január 1-jétől2012. augusztus 31-ig tartó vizsgálati időszakban.
2. táblázat
(darab)*
2004
2005
2006
2007
2008
2009
2010
2011
2011.9.1-2012.8.31. (referencia-időszak)
Indonézia
2 128 804
1 731 224
2 121 019
1 906 364
3 325 531
2 287 374
3 644 836
3 773 852
3 912 882
Index (2004 = 100)
100
81,3
99,6
89,6
156,2
107,4
171,2
177,3
183,8
Malajzia
721 335
933 943
890 241
974 860
1 515 886
1 111 251
1 291 766
1 520 276
1 440 132
Index (2004 = 100)
100
129,5
123,4
135,1
210,2
154,1
179,1
210,8
199,6
Srí Lanka
267 371
315 233
345 953
254 774
425 405
383 377
699 328
685 744
621 620
Index (2004 = 100)
100
117,9
129,4
95,3
159,1
143,4
261,6
256,5
232,5
Tunézia
2 534
7 188
37 042
175 761
389 445
171 332
225 369
204 465
170 772
Index (2004 = 100)
100
283,7
1 461,8
6 936,1
15 368,8
6 761,3
8 893,8
8 068,9
6 739,2
Forrás:
Kínai statisztikák.
2.4.3. Termelési mennyiségek
(56)
2009 és a referencia-időszak között indonéz vállalatok 54 %-kal, a tunéziai vállalatok 24 %-kal növelték gyártásuk volumenét. A srí lankai vállalatok azonban ugyanebben az időszakban kis mértékben csökkentették teljesítményüket.
(57)
Ami Malajziát illeti, az egyetlen együttműködő malajziai vállalat 2010-ben kezdte meg a kerékpárok gyártását és kivitelét. Mivel egyetlen másik vállalat sem működött együtt, a Bizottságnak a vizsgált termék tényleges gyártásának lehetséges szintjeiről nem sikerült információt szereznie ebben az országban.
3. táblázat
Az együttműködő vállalatok kerékpárgyártása Indonéziában, Srí Lankán és Tunéziában
Gyártási volumenek darabszámban
2009
2010
2011
Referencia-időszak
Indonézia
1 217 664
1 631 459
1 877 067
1 877 381
Index
100
134
154
154
Srí Lanka
737 632
886 191
688 059
692 454
Index
100
120
93
94
Tunézia
430 022
483 135
575 393
532 425
Index
100
112
134
124
2.5. A kereskedelem szerkezetének változására vonatkozó következtetés
(58)
A Kínából az Unióba irányuló export általános csökkenése és azzal párhuzamosan az Indonéziából, Malajziából, Srí Lankáról és Tunéziából az Unióba irányuló export növekedése, valamint a 2005 júliusában bevezetett szigorúbb dömpingellenes intézkedéseket követően a Kínából Indonéziába, Malajziába, Srí Lankára és Tunéziába irányuló export növekedése az alaprendelet 13. cikke (1) bekezdésének értelmében egyrészről az érintett országok, másrészről az Unió közötti kereskedelem szerkezetében változást eredményezett.
2.6. Az intézkedések kijátszásának jellege
(59)
Az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy a kereskedelem szerkezetének megváltozása olyan gyakorlat, eljárás vagy munka következménye legyen, melynek a vám kivetésén kívül semmilyen más elfogadható oka vagy gazdasági indoka nincs. A fent említett gyakorlat, eljárás vagy munka többek között magában foglalja a meglévő intézkedések tárgyát képező termék harmadik országokon keresztül történő feladását, valamint a részeknek az Unióban vagy egy harmadik országban történő összeszerelését. Az összeszerelési tevékenységek meglétét az alaprendelet 13. cikkének (2) bekezdésével összhangban állapítják meg.
2.6.1. Indonézia
(60)
A kezdetben együttműködő négy indonéziai vállalat exportja a referencia-időszakban az Unióba irányuló összes indonéziai export 91 %-át képviselte.
(61)
A kezdetben együttműködő négy vállalatból három tekintetében a vizsgálat nem derített fényt átrakodási tevékenységre.
(62)
A negyedik vállalatot illetően - a (29)-(33) preambulumbekezdésben foglaltak szerint - indokolt volt az alaprendelet 18. cikkének alkalmazása. A vizsgálatból kiderült, hogy a vállalat nem rendelkezett elegendő felszereléssel, amely alátámasztotta volna az Unióba irányuló export mennyiségét a referencia-időszakban, és egyéb magyarázat hiányában megállapítható, hogy a vállalat átrakodás miatt részt vett az intézkedések kijátszásában.
(63)
Az Unióba irányuló fennmaradó exportot illetően nem volt együttműködés a fenti (29)-(33) preambulumbekezdésben foglaltak szerint.
(64)
Ezért az alaprendelet 13. cikke (1) bekezdésének értelmében - a fenti (58) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően - az Indonézia és az Unió közötti kereskedelmi szerkezet megváltozása fényében, továbbá a fenti (61) preambulumbekezdésben említett indonéz vállalattal kapcsolatos megállapítások és azon tény alapján, hogy nem minden indonéziai gyártó/exportőr állt elő és működött együtt, megerősítést nyert, hogy a Kínából származó termékeket Indonéziában átrakodták.
(65)
A Bizottság minden együttműködő vállalat tekintetében megvizsgálta a nyersanyagok (kerékpáralkatrészek) forrásait és a gyártási költségeket, hogy megállapítsa, hogy az Indonéziában végzett összeszerelési tevékenység az alaprendelet 13. cikke (2) bekezdésében foglalt feltételek alapján a meglévő intézkedések kijátszását jelenti-e. A kezdetben együttműködő négy vállalat közül három esetében a Kínából származó nyersanyagok (kerékpáralkatrészek) összértéküket tekintve az összeszerelt termék részeinek legfeljebb 60 %-át tették ki. Ennélfogva nem volt szükséges megvizsgálni, hogy az összeszerelési tevékenység során a behozott részek hozzáadott értéke meghaladta-e a gyártási költségek 25 %-át. Következésképp a Bizottság nem állapította meg az összeszerelési tevékenység meglétét e három vállalat tekintetében.
(66)
A negyedik vállalat tekintetében az alaprendelet 18. cikke (1) bekezdését alkalmazták a fenti (29)-(33) preambulumbekezdésben foglaltak szerint. Mivel a vállalat nem tudott megbízható adatokat szolgáltatni, nem lehetett megállapítani, hogy részt vett-e az összeszerelési tevékenységekben.
(67)
Ezért az összeszerelési tevékenységek megléte az alaprendelet 13. cikke (2) bekezdése értelmében nem nyert megállapítást.
2.6.2. Malajzia
(68)
Az egyetlen együttműködő malajziai vállalat exportja a referencia-időszakban az Unióba irányuló összes malajziai export 20-30 %-át képviselte. E vállalat 2011 végén kezdte meg az érintett termék gyártását és az Unióba irányuló exportját. E vállalattal kapcsolatban a Bizottság nem állapított meg átrakodási tevékenységeket. Az Unióba irányuló fennmaradó exportot illetően nem volt együttműködés a fenti (34) preambulumbekezdésben foglaltak szerint.
(69)
Ezért tekintettel a Malajzia és az Unió közötti kereskedelem szerkezetének az (58) preambulumbekezdésben leírt, az alaprendelet 13. cikke (1) bekezdésének értelmében történt megváltozására és arra a tényre, hogy nem minden malajziai gyártó/exportőr állt elő és működött együtt, megállapítható, hogy a nem a szóban forgó vállalattól érkező fennmaradó exportmennyiségek az átrakodási tevékenységnek tulajdoníthatók.
(70)
Ezek alapján megerősítést nyert az a tény, hogy a Kínából származó termékeket Malajziában átrakodták.
(71)
Malajzia esetében a vizsgálatot megindító rendelet (12) preambulumbekezdésében foglaltak szerint a Bizottság a vizsgálatot kiterjesztette az intézkedéseket kijátszó egyéb, a vizsgálat során azonosított tevékenységekre, így az összeszerelési tevékenységekre is.
(72)
A Bizottság az egyetlen együttműködő vállalat tekintetében megvizsgálta az alaprendelet 13. cikke (2) bekezdésében foglalt feltételeket, hogy megállapítsa, hogy a Malajziában végzett összeszerelési tevékenység a meglévő intézkedések kijátszását jelenti-e. A vizsgálat az alábbi megállapításokat eredményezte.
(73)
A vállalat 2010-ben kezdte meg működését, miután Kínával szemben szigorúbb dömpingellenes intézkedéseket vezetettek be. A vállalatról megállapítást nyert, hogy exportorientált, és exportja az uniós piacra irányult, hiszen a belföldi, illetve harmadik országokba irányuló értékesítései elhanyagolhatóak voltak. A vállalat a gyártáshoz használt alkatrészeket is elsősorban Kínából szerezte be. A Bizottság szerint a vállalat az alaprendelet 13. cikke (2) bekezdésének a) pontjában foglalt feltételeknek ezért megfelelt.
(74)
Ezenfelül e vállalat három alkatrésztípus kivételével teljesen elhasznált kerékpáralkatrészeket vásárolt Kínából. Ebben az esetben a Kínából származó nyersanyagok (kerékpáralkatrészek) a végtermékrészek összértékének több mint 60 %-át képviselték. Ezenfelül kiderült, hogy az összeszerelési tevékenység során behozott részek hozzáadott értéke nem haladta meg e vállalat gyártási költségeinek 25 %-át. A vállalat ezért eleget tett a 13. cikk (2) bekezdésének b) pontjában foglalt feltételeknek.
(75)
Ezen túlmenően az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésének megfelelően a korábban megállapított rendes érték (lásd a lenti (98) preambulumbekezdést) és a referencia-időszakban a vállalat által az Unióba szállított kerékpárok - az uniós határparitáson számított, vámfizetés nélküli CIF-ár százalékában kifejezett - exportárainak összehasonlítása jelentős dömpinget mutatott ki a szóban forgó vállalat tekintetében a vizsgált termék behozatalával kapcsolatban. Az összehasonlítást minden egyes, a referencia-időszakban az Unióba exportált vizsgált termék tekintetében elvégezték. Ezenfelül megállapítást nyert, hogy e vállalat exportárai jóval az eredeti vizsgálatban az uniós gazdasági ágazat tekintetében megállapított, a kár megszüntetéséhez szükséges szint alatt voltak. A számításokat a rendelkezésre álló információk alapján a fő termékkategóriák szerint végezték. Így a hatályos vám javító hatását aláásták az árak tekintetében. Ennek alapján megállapítást nyert, hogy teljesültek az alaprendelet 13. cikke (2) bekezdésének c) pontjában foglalt feltételek.
(76)
Ennek alapján megállapítható, hogy a vállalat részt vett az összeszerelési tevékenységekben. Ezért az összeszerelési tevékenységek megléte Malajziában az alaprendelet 13. cikke (2) bekezdése értelmében megerősítést nyert.
2.6.3. Srí Lanka
(77)
A kezdetben együttműködő srí lankai vállalatok exportja a referencia-időszakban az Unióba irányuló összes srí lankai export 69 %-át képviselte. A kezdetben együttműködő hat vállalatból három tekintetében a vizsgálat nem tárt fel átrakodási tevékenységeket. A fennmaradó exportot illetően a (35)-(42) preambulumbekezdésben foglaltak szerint nem volt együttműködés.
(78)
Ezért tekintettel a Srí Lanka és az Unió közötti kereskedelem szerkezetének az (58) preambulumbekezdésben leírt, az alaprendelet 13. cikke (1) bekezdésének értelmében történt megváltozására és arra a tényre, hogy nem minden srí lankai gyártó/exportőr állt elő és/vagy működött együtt, megállapítható, hogy a szóban forgó gyártók/exportőrök kivitele az átrakodási gyakorlatnak tulajdonítható.
(79)
Ezek alapján megerősítést nyert az a tény, hogy a Kínából származó termékeket Srí Lankán átrakodták.
(80)
A Bizottság minden együttműködő vállalat tekintetében megvizsgálta a nyersanyagok (kerékpáralkatrészek) forrásait és a gyártási költségeket, hogy megállapítsa, hogy a Srí Lankán végzett összeszerelési tevékenység az alaprendelet 13. cikke (2) bekezdésében foglalt feltételek alapján a meglévő intézkedések kijátszását jelenti-e.
(81)
A kezdetben együttműködő hat vállalat közül három esetében a Kínából származó nyersanyagok (kerékpáralkatrészek) összértéküket tekintve az összeszerelt termék részeinek legfeljebb 60 %-át tették ki. Ennélfogva nem volt szükséges megvizsgálni, hogy az összeszerelési tevékenység során a behozott részek hozzáadott értéke meghaladta-e a gyártási költségek 25 %-át. Következésképp e három vállalat esetében a Bizottság nem állapította meg az összeszerelési tevékenység meglétét.
(82)
Az alaprendelet 18. cikke (1) bekezdését két másik vállalatra vonatkozóan is alkalmazták a fenti (37)-(42) preambulumbekezdésben foglaltak szerint, míg egy másik vállalat a fenti (36) preambulumbekezdésben említett helyszíni ellenőrzés során visszavonta együttműködését. Ezért az összeszerelési tevékenységek meglétét az alaprendelet 13. cikke (2) bekezdése értelmében nem állapították meg.
2.6.4. Tunézia
(83)
A referencia-időszakban a Tunéziából az Unióba irányuló teljes behozatalt az együttműködő tunéziai vállalatok exportja valósította meg.
(84)
A két együttműködő vállalat ellenőrzése során nem derült fény arra, hogy a Kínából származó termékeket Tunéziában átrakodták.
(85)
A Bizottság minden együttműködő vállalat tekintetében megvizsgálta a nyersanyagok (kerékpáralkatrészek) forrásait és a gyártási költségeket, hogy megállapítsa, hogy a Tunéziában végzett összeszerelési tevékenység az alaprendelet 13. cikke (2) bekezdésében foglalt feltételek alapján a meglévő intézkedések kijátszását jelenti-e. Egy együttműködő vállalat esetében a Kínából származó nyersanyagok (kerékpáralkatrészek) összértéküket tekintve az összeszerelt termék részeinek több mint 60 %-át képviselték. A vizsgálatból azonban kiderült, hogy az összeszerelési tevékenység során behozott részek hozzáadott értéke meghaladta e vállalat gyártási költségeinek 25 %-át. Ennek alapján megállapítható, hogy a vállalat nem vett részt az összeszerelési tevékenységekben.
(86)
A Bizottság elemezte a többi tunéziai vállalat tekintetében az alaprendelet 13. cikke (2) bekezdésében foglalt feltételeket. A vizsgálat során az alábbi eredmények születtek.
(87)
A vállalat 2006-ban kezdte meg működését, miután Kínával szemben szigorúbb dömpingellenes intézkedéseket vezetettek be. A vállalatról megállapítást nyert, hogy exportorientált és exportja az uniós piacra irányult, hiszen a belföldi, illetve harmadik országokba irányuló értékesítései elhanyagolhatóak voltak. A vállalat a gyártáshoz használt alkatrészeket is elsősorban Kínából szerezte be. Ennek alapján megállapítást nyert, hogy az alaprendelet 13. cikke (2) bekezdésének a) pontjában foglalt feltételek teljesültek.
(88)
Ezenkívül a szóban forgó vállalatról megállapítást nyert, hogy többségi részvénytulajdonosa egy kínai kerékpárgyártó.
(89)
Ezen túlmenően a vállalat az összes kerékpáralkatrészt Kínában vásárolta és ezért a Kínából származó nyersanyagok (kerékpáralkatrészek) a végtermékrészek összértékének több mint 60 %-át képviselték. Ezenkívül a vizsgálat azt is kimutatta, hogy az egyetlen szolgáltató és a kínai alkatrészek beszállítója kapcsolatban állt a szóban forgó vállalat kínai többségi részvénytulajdonosával. A vállalat összeszerelési tevékenységei során behozott részek hozzáadott értéke nem haladta meg e vállalat gyártási költségeinek 25 %-át sem. Ennek alapján az alaprendelet 13. cikke (2) bekezdésének b) pontjában foglalt feltételek teljesültek.
(90)
Ezenfelül az ellenőrzés során számos hibára derült fény a referencia-időszakban az Unióba irányuló exportok jegyzékében és ezért az uniós piacra irányuló teljes kivitel mintegy 25 %-át kitevő, a mintában szereplő értékesítési számlák alapján új dokumentumot készítettek. Következésképp az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésében foglaltak alapján a szóban forgó vállalat Unióba irányuló exportügyleteivel kapcsolatos részletes információk hiányában a rendes érték és az exportár összehasonlítása a korábban megállapított rendes érték (lásd a (98) preambulumbekezdést) súlyozott átlagának az e vállalat Unióba irányuló exportárainak súlyozott átlagával való összehasonlítása alapján történt. Az uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezett dömpingkülönbözetet a Bizottság jelentősnek találta. Ezenfelül megállapítást nyert, hogy e vállalat exportárai átlagosan jóval az eredeti vizsgálatban az uniós gazdasági ágazat tekintetében megállapított, a kár megszüntetéséhez szükséges szint alatt voltak. A számítások a súlyozott átlag alapján történtek. Így a hatályos vám javító hatását aláásták az árak tekintetében. Ezért megállapítást nyert, hogy az alaprendelet 13. cikke (2) bekezdésének c) pontjában foglalt feltételek teljesültek. Ennek alapján megállapítható, hogy a vállalat részt vett az összeszerelési tevékenységekben.
(91)
Ezért az összeszerelési tevékenységek megléte Tunéziában az alaprendelet 13. cikke (2) bekezdése értelmében megerősítést nyert.
2.7. A dömpingellenes vám kivetésén kívüli elfogadható ok vagy gazdasági indok hiánya
(92)
A vizsgálat az átrakodásra és az összeszerelési tevékenységekre semmi más elfogadható okot vagy gazdasági indokot nem talált, mint az érintett termékekre vonatkozó meglévő intézkedések megkerülésének szándékát. A vámon kívül nem volt kimutatható semmilyen más olyan intézkedés, amelyre az átrakodási és az összeszerelési tevékenységek költségeinek kompenzálásaként lehetne tekinteni, különös tekintettel a Kínából származó kerékpárok szállítására és Indonéziában, Malajziában, Srí Lankán és Tunéziában történő átrakodására vonatkozóan.
2.8. A dömpingellenes vám javító hatásának aláásása
(93)
Annak megállapítására, hogy az importált termékek mennyiségei és árai aláásták-e a Kínából származó érintett termékre elrendelt, meglévő intézkedések javító hatásait, az eredetileg együttműködő gyártók/exportőrök - akikre az alaprendelet 18. cikkét alkalmazták - és a nem együttműködő vállalatok által szolgáltatott ellenőrzött adatokat, valamint a COMEXT adatait használták fel, mivel az export mennyiségeire és áraira vonatkozóan ezek voltak a legmegbízhatóbb adatok. Adott esetben felhasználták azon együttműködő vállalatok által bejelentett mennyiségi és exportáradatokat is, amelyekkel kapcsolatban megállapították, hogy kijátszották az intézkedéseket. Az így meghatározott exportárakat a Bizottság összehasonlította a legutóbb, vagyis a (3) preambulumbekezdésben említett, 2005-ben lezárt időközi felülvizsgálatban az uniós gyártók tekintetében megállapított, a kár megszüntetéséhez szükséges szinttel.
(94)
A Bizottság összehasonlította a 2005-ös időközi felülvizsgálatban megállapított, a kár megszüntetéséhez szükséges szintet és a jelenlegi vizsgálatban megállapított, a referencia-időszakában érvényes exportár súlyozott átlagát, ami mind a négy érintett országban jelentős, áron aluli értékesítést mutatott.
(95)
Az Indonéziából, Malajziából, Srí Lankáról és Tunéziából származó, Unióba irányuló import növekedését a Bizottság jelentősnek tekintette a 2.4.1. szakaszban ((45)-(50) preambulumbekezdés) leírt mennyiségek tekintetében.
(96)
Ezért megállapítást nyert, hogy a meglévő intézkedéseket a mennyiségek és árak tekintetében aláássák.
2.9. A dömping bizonyítéka
(97)
Végül az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdésével összhangban megvizsgálták, hogy van-e bizonyíték a dömpingre az érintett termékre előzőleg megállapított rendes értékhez viszonyítva.
(98)
A fenti (3) preambulumbekezdésben említett, 2005-ben lefolytatott időközi felülvizsgálatban a rendes értéket a Mexikóban jellemző árak alapján állapították meg, amely országot a vizsgálat során Kína tekintetében megfelelő piacgazdasággal rendelkező analóg országnak minősítették (a továbbiakban: korábban megállapított rendes érték).
2.9.1. Indonézia
(99)
Az indonéziai export jelentős részéről megállapítást nyert, hogy azt három olyan indonéziai vállalat által exportált valódi indonéziai termékek képviselik, amelyek - a vizsgálat eredményei szerint - nem vettek részt a fenti (61) és (65) preambulumbekezdésben említett intézkedések kijátszásában. Emiatt az intézkedések kijátszása által érintett indonéziai exportárak megállapítása érdekében csak a nem együttműködő gyártók/exportőrök exportját vették figyelembe. E célból a rendelkezésre álló legmegbízhatóbb tényekre hagyatkozva az exportárakat a Comext-adatok alapján, a referencia-időszakban az Indonéziából az Unióba szállított kerékpárok átlagos exportára alapján állapították meg.
(100)
A rendes érték és az exportár megalapozott összehasonlítása érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése értelmében kiigazítások formájában megfelelő módon figyelembe vették az árakat és az azok összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket. Ennek megfelelően az uniós gazdasági ágazat által a jelen vizsgálat iránti kérelmében benyújtott szállítási, biztosítási és csomagolási költségekből eredő különbségek kiegyenlítése érdekében kiigazításra került sor.
(101)
Az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésének megfelelően a dömpinget az eredeti vizsgálatban megállapított rendes érték súlyozott átlagának és a referencia-időszakban alkalmazott megfelelő indonéziai exportárak súlyozott átlagának összehasonlítása alapján számították ki, az uniós határparitáson számított, vámfizetés nélküli CIF-ár százalékában kifejezve.
(102)
A rendes érték súlyozott átlagának az exportárak súlyozott átlagával történő összehasonlítása a dömping meglétét mutatta.
2.9.2. Malajzia
(103)
Malajziában a vizsgált termék gyártói általi együttműködés alacsony szintje miatt a malajziai exportárakat a Comext-adatok alapján a referencia-időszakban a kerékpárok átlagos exportárára vonatkozóan rendelkezésre álló tényekre kellett alapozni.
(104)
A rendes érték és az exportár megalapozott összehasonlítása érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése értelmében kiigazítások formájában megfelelő módon figyelembe vették az árakat és az azok összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket. Ennek megfelelően a szállítási, biztosítási és csomagolási költségekből eredő különbségek kiegyenlítése érdekében kiigazításra került sor. Tekintve, hogy az együttműködés szintje alacsony volt, a vonatkozó kiigazítások az uniós gazdasági ágazat által a jelen vizsgálat iránti kérelmében benyújtott információkon alapultak.
(105)
Az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésének megfelelően a dömpinget az eredeti vizsgálatban megállapított rendes érték súlyozott átlagának és a referencia-időszakban alkalmazott megfelelő malajziai exportárak súlyozott átlagának összehasonlítása alapján számították ki, az uniós határparitáson számított, vámfizetés nélküli CIF-ár százalékában kifejezve.
(106)
A rendes érték súlyozott átlagának az exportárak súlyozott átlagával történő összehasonlítása a dömping meglétét mutatta.
2.9.3. Srí Lanka
(107)
Mivel Srí Lanka együttműködésének szintje alacsony volt, az exportárat a Comext-adatok alapján, a referencia-időszakban a kerékpárok átlagos exportárára vonatkozóan rendelkezésre álló tények alapján állapították meg, amelyeket összevetettek az intézkedések kijátszásában nem érintett vállalatok által benyújtott, rendelkezésre álló exportadatokkal.
(108)
A rendes érték és az exportár megalapozott összehasonlítása érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése értelmében kiigazítások formájában megfelelő módon figyelembe vették az árakat és az azok összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket. Ennek megfelelően és tekintve, hogy egyéb információk nem álltak rendelkezésre, az uniós gazdasági ágazat által a jelen vizsgálat iránti kérelmében benyújtott információk alapján a szállítási, biztosítási és csomagolási költségekből eredő különbségek kiegyenlítése érdekében kiigazításra került sor.
(109)
Az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésének megfelelően a dömpinget az eredeti vizsgálatban megállapított rendes érték súlyozott átlagának és a referencia-időszakban alkalmazott megfelelő srí lankai exportárak súlyozott átlagának összehasonlítása alapján számították ki, az uniós határparitáson számított, vámfizetés nélküli CIF-ár százalékában kifejezve.
(110)
A rendes érték súlyozott átlagának az exportárak súlyozott átlagával történő összehasonlítása a dömping meglétét mutatta.
2.9.4. Tunézia
(111)
Az exportárat a Comext-adatok alapján a referencia-időszakban a kerékpárok átlagos exportára alapján állapították meg, amelyeket összevetettek az intézkedések kijátszásában nem érintett vállalatok által benyújtott exportadatokkal.
(112)
A rendes érték és az exportár megalapozott összehasonlítása érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése értelmében kiigazítások formájában megfelelő módon figyelembe vették az árakat és az azok összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket. Ennek megfelelően az uniós gazdasági ágazat által a jelen vizsgálat iránti kérelmében benyújtott információk alapján a szállítási, biztosítási és csomagolási költségekből eredő különbségek kiegyenlítése érdekében kiigazításra került sor.
(113)
Az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésének megfelelően a dömpinget az eredeti vizsgálatban megállapított rendes érték súlyozott átlagának és a referencia-időszakban alkalmazott megfelelő tunéziai exportárak súlyozott átlagának összehasonlítása alapján számították ki, az uniós határparitáson számított, vámfizetés nélküli CIF-ár százalékában kifejezve.
(114)
A rendes érték súlyozott átlagának az exportárak súlyozott átlagával történő összehasonlítása a dömping meglétét mutatta.
3. INTÉZKEDÉSEK
(115)
A fentiekre tekintettel megállapítható, hogy a Kínai Népköztársaságból származó kerékpárok behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámot Indonéziában, Malajziában és Srí Lankán történő átrakodás, valamint Malajziában és Tunéziában történő összeszerelési tevékenységek révén az alaprendelet 13. cikke értelmében kijátsszák.
(116)
Az alaprendelet 13. cikke (1) bekezdése első mondatának megfelelően a Kínából származó érintett termék behozatalára vonatkozó meglévő intézkedéseket ezért ki kell terjeszteni az Indonéziában, Malajziában, Srí Lankán és Tunéziában feladott ugyanezen termékek behozatalára, függetlenül attól, hogy azokat Indonéziából, Malajziából, Srí Lankáról és Tunéziából származóként jelentik-e be.
(117)
A kiterjesztendő intézkedéseknek meg kell egyezniük a jelenleg a 990/2011/EU végrehajtási rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében foglaltakkal, melyek az uniós határparitáson számított, vámot még nem tartalmazó nettó árra alkalmazandó 48,5 %-os végleges dömpingellenes vámot jelentenek.
(118)
Az alaprendelet 13. cikke (3) bekezdésével és 14. cikke (5) bekezdésével összhangban, amely előírja, hogy valamennyi kiterjesztett intézkedésnek a vizsgálatot megindító rendelet által érvényesített nyilvántartás szerint az Unióba beléptetett importra kell vonatkoznia, a vámokat be kell szedni a szóban forgó, Indonéziából, Malajziából, Srí Lankáról és Tunéziából szállított kerékpárok nyilvántartásba vett importjára vonatkozóan.
4. MENTESSÉG IRÁNTI KÉRELMEK
4.1. Indonézia
(119)
A kitöltött kérdőívet beküldő négy indonéz vállalat az alaprendelet 13. cikke (4) bekezdésének megfelelően mentességet kért az esetleges kiterjesztett intézkedések alól.
(120)
A (29)-(33) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően a 18. cikk alkalmazása egy vállalat esetében volt indokolt. Ezért a kereskedelmi szerkezet megváltozására és az átrakodási gyakorlatra vonatkozó, az (58) preambulumbekezdésben leírt megállapításokra tekintettel e vállalatnak nem adható mentesség.
(121)
A másik három indonéziai együttműködő vállalatról, melyek az alaprendelet 13. cikke (4) bekezdésének megfelelően mentességet kértek az esetleges kiterjesztett intézkedések alól, megállapítást nyert, hogy azok a (65) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően nem vesznek részt a jelen vizsgálat hatálya alá tartozó intézkedések kijátszásában. Ezenfelül e gyártók igazolni tudták, hogy nem állnak kapcsolatban az intézkedések kijátszásában érintett gyártók/exportőrök, illetőleg a kínai kerékpárgyártók/exportőrök egyikével sem. Ezért a kiterjesztett intézkedések alóli mentesség megadható e három vállalat számára.
4.2. Malajzia
(122)
A kitöltött kérdőívet beküldő egyetlen malajziai vállalat az alaprendelet 13. cikke (4) bekezdésének megfelelően mentességet kért az esetleges kiterjesztett intézkedések alól.
(123)
A (72)-(76) preambulumbekezdésben foglaltak szerint megállapítható, hogy a vállalat részt vett az intézkedések kijátszásában. Ezért a kereskedelmi szerkezet megváltozására és az átrakodási gyakorlatra vonatkozó, az (58) preambulumbekezdésben leírt megállapításokra tekintettel e vállalatnak nem adható mentesség.
4.3. Srí Lanka
(124)
A kitöltött kérdőívet beküldő hat srí lankai vállalat az alaprendelet 13. cikke (4) bekezdésének megfelelően mentességet kért az esetleges kiterjesztett intézkedések alól.
(125)
A (36) preambulumbekezdésben foglaltak szerint az egyik vállalat a vizsgálat során visszavonta a mentesség iránti kérelmét és ezért a kereskedelmi szerkezet megváltozására és az átrakodási gyakorlatra vonatkozó, az (58) preambulumbekezdésben leírt megállapításokra tekintettel e vállalatnak nem adható mentesség.
(126)
Két másik vállalat esetében indokolt volt az alaprendelet 18. cikkének alkalmazása a (36)-(42) preambulumbekezdésben foglaltak szerint, és ezért a kereskedelmi szerkezet megváltozására és az átrakodási gyakorlatra vonatkozó, az (58) preambulumbekezdésben leírt megállapításokra tekintettel e vállalatoknak nem adható mentesség.
(127)
A másik három srí lankai együttműködő vállalatról, melyek az alaprendelet 13. cikke (4) bekezdésének megfelelően mentességet kértek az esetleges kiterjesztett intézkedések alól, megállapítást nyert, hogy a (80) és (81) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően nem vesznek részt a jelenlegi vizsgálat hatálya alá tartozó intézkedések kijátszásában. Ezenfelül e gyártók igazolni tudták, hogy nem állnak kapcsolatban az intézkedések kijátszásában érintett vállalatok, illetőleg a kínai kerékpárgyártók/exportőrök egyikével sem. Ezért a kiterjesztett intézkedések alóli mentesség megadható e vállalatok számára.
4.4. Tunézia
(128)
A kitöltött kérdőívet beküldő két tunéziai vállalat az alaprendelet 13. cikke (4) bekezdésének megfelelően mentességet kért az esetleges kiterjesztett intézkedések alól.
(129)
Megállapítást nyert, hogy az egyik vállalat nem vett részt az e vizsgálat hatálya alá tartozó intézkedések kijátszásában. Ezenfelül e gyártó igazolni tudta, hogy nem áll kapcsolatban az intézkedések kijátszásában érintett vállalatok, illetőleg a kínai kerékpárgyártók/exportőrök egyikével sem. Ezért a kiterjesztett intézkedések alóli mentesség megadható e vállalat számára.
(130)
A (89) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a második vállalatról megállapítást nyert, hogy részt vett az intézkedések kijátszásában és ezért a kereskedelmi szerkezet megváltozására és az átrakodási gyakorlatra vonatkozó, az (58) preambulumbekezdésben leírt megállapításokra tekintettel e vállalatnak nem adható mentesség.
4.5. Különleges intézkedések
(131)
Megállapítást nyert, hogy ebben az esetben a mentességek megfelelő alkalmazása érdekében különleges intézkedésekre van szükség. Ezen különleges intézkedések közé tartozik az e rendelet mellékletében meghatározott követelményeknek megfelelő, érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságai számára. Az olyan behozatal után, amelyet nem kísér ilyen számla, a kiterjesztett dömpingellenes vám fizetendő.
4.6. Új exportőrök
(132)
Az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdésének sérelme nélkül a többi indonéziai, malajziai, srí lankai és tunéziai gyártót/exportőrt - akik nem jelentkeztek az eljárás során és nem exportálták a vizsgálat tárgyát képező terméket a referencia-időszakban, és akik az alaprendelet 11. cikkének (4) és 13. cikkének (4) bekezdése értelmében a kiterjesztett dömpingellenes vám alóli mentesség iránti kérelmet szándékoznak benyújtani - kérdőív kitöltésére kérik fel annak érdekében, hogy a Bizottság megállapíthassa, hogy mentességben részesíthetők-e. Az ilyen mentesség a következők felmérése után nyújtható: a vizsgált termék piaci helyzete, a termelési kapacitás és kapacitáskihasználás, a beszerzés és értékesítés, annak valószínűsége, hogy folytatódhat-e az a gyakorlat, amelyre nincs elfogadható ok vagy gazdasági indok, valamint a dömping bizonyítéka. A Bizottság rendes körülmények között helyszíni ellenőrző látogatást is tesz. A kérelmet a Bizottsághoz kell benyújtani, haladéktalanul, valamennyi lényeges információval együtt, különös tekintettel a vállalat tevékenységében bekövetkezett, a termeléssel és értékesítéssel kapcsolatos változásokra.
(133)
Mentességre való jogosultság esetén a hatályos kiterjesztett intézkedéseket megfelelően módosítani kell. Ezt követően minden engedélyezett mentességet nyomon követnek annak biztosítására, hogy azok megfeleljenek a bennük foglalt feltételeknek.
5. NYILVÁNOSSÁGRA HOZATAL
(134)
Valamennyi érintett fél tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek a fenti következtetésekhez vezettek, és felkérték őket észrevételeik megtételére.
(135)
Egy indonéz vállalat - további alapos bizonyíték megadása nélkül - ismételten kifejtette a (31) preambulumbekezdésben említett állításait. E tekintetben - a (29) preambulumbekezdésben foglaltak szerint - a vállalat által benyújtott adatokat nem lehetett ellenőrizni, mivel a vállalat nem őrzött a mentességi kérelmen szereplő számadatokat alátámasztó munkaanyagokat. Emellett a bejelentésben szereplő, a vállalat telephelyén rendelkezésre álló könyvelés alapján vizsgált és újra kiszámított adatokat pontatlannak találták (pl. beszerzés, termelési mennyiség). Következésképp a kifogásokat a Bizottság elutasítja.
(136)
Egy malajziai vállalat kifogást emelt az ellen, hogy a Bizottság azért utasította el mentességi kérelmét, mert a kínai származású alkatrészeknek a kerékpárok gyártási költségeiben jelentkező súlya csak kis mértékben haladta meg a 60 %-os küszöbértéket. Ezenfelül a vállalat olyan számlákat nyújtott be alkatrészek vásárlásáról, amelyek állítólag a ténylegesen indonéz származású alkatrészeket tévesen kínai alkatrészként tüntették fel.
(137)
E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az alaprendelet 13. cikke (2) bekezdésének b) pontjában rögzített küszöbértékek egyértelműek, és ezért az a tény nem releváns, hogy a kínai származású alkatrészeknek a kerékpárok gyártási költségeiben jelentkező súlya milyen mértékben haladja meg a 60 %-os küszöbértéket; a kínai eredetű alkatrészeknek a kerékpárok gyártási költségeiben 60 %-nál alacsonyabb arányt kellene képviselniük. Ezen túlmenően e számlák eredetét nem lehetett visszakeresni a vállalat által benyújtott beszerzési jegyzékből, továbbá a benyújtott számlák értékének nem volt akkora jelentősége, hogy az megváltoztatná a Bizottság eredeti értékelését. Következésképp a kifogásokat a Bizottság elutasítja.
(138)
A szóban forgó vállalat ugyanakkor vitatta, hogy nincs elegendő jogalap a vállalat mentességi kérelmének megtagadásához, mivel a Bizottság következtetései olyan számításokon alapulnak, melyek figyelmen kívül hagyják a szóban forgó vállalat egyedi helyzetét. Ezen állításra válaszul a Bizottság további magyarázatokat küldött a vállalat részére, amelyek tükrözik a (72)-(75) preambulumbekezdésben foglalt elemzést.
(139)
A vállalat továbbá kifejtette, hogy a vizsgált termék importjának a szóban forgó vállalat általi növelése egybeesik a Malajziára vonatkozó általános preferenciarendszer egyszerűsítésével, és ezért a vállalat Unióba irányuló exportjának 2010. évi növekedését nem támasztották alá a Kínával szemben bevezetett dömpingellenes intézkedések szigorításával magyarázott gazdasági indokok. Ezen érvvel kapcsolatban a Bizottság úgy véli, hogy míg az általános preferenciarendszer szabályainak egyszerűsítése arra ösztönözhette volna a vállalatot, hogy exportja az Unióba irányuljon, mindez nem mond ellent annak a megállapításnak, hogy a vállalat a Kínával szemben bevezetett dömpingellenes vámok megemelését követően kezdte meg működését, és hogy az alkatrészeket elsősorban Kínából szerezte be (lásd a (73) preambulumbekezdést). Ezért az említett fél érvelését a Bizottság elutasította.
(140)
A szóban forgó vállalat azt állította továbbá, hogy a megvásárolt és felhasznált kerékpáralkatrészek értékére vonatkozó bejelentett adatokat nem ellenőrizték megfelelően, mivel nem tettek különbséget a megvásárolt és felhasznált kerékpáralkatrészek között. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a vállalat által bejelentett adatok alapján a megvásárolt és felhasznált kerékpáralkatrészek értéke megegyezett. Ezenfelül a megvásárolt alkatrészek értéke 2011-ben megfelelt a vállalat 2011-re vonatkozó éves jelentésében szereplő felhasznált kerékpáralkatrészek értékének. A Bizottság a referencia-időszak és 2010 vonatkozásában bejelentett megvásárolt és felhasznált alkatrészekkel kapcsolatos adatokat a vállalat által benyújtott adatként elfogadta. Ezért ezt az érvet elutasították.
(141)
A szóban forgó vállalat további termékmodellenkénti költségbontást nyújtott be, amelyben igazolja, hogy a termék megfelelt azon követelménynek, miszerint a Kínából származó alkatrészek az összeszerelt termék tekintetében nem haladhatják meg az alkatrészek összértékének 60 %-át. Ez az információ ellentmondott a helyszíni vizsgálat során egyes kiválasztott modellekre gyűjtött és ellenőrzött modellenkénti költségbontásnak, amely modellekre vonatkozóan megerősítést nyert, hogy a vállalat nem tudott megfelelni a 60 %-os küszöbértéknek. A vállalat által ezzel kapcsolatban benyújtott új információkat nem támasztotta alá semmiféle bizonyíték és lényegében ellentmondtak az ellenőrzött információknak. Emiatt a Bizottság ezeket az információkat figyelmen kívül hagyta.
(142)
A vállalat továbbá azt állította, hogy jóhiszeműen járt el, mert az alkalmazandó származási szabályokat meghatározó 1063/2010/EU bizottsági rendeletnek (16) való állítólagos megfelelésére hagyatkozott. Ebben az összefüggésben meg kell jegyezni, hogy a kijátszásra irányuló vizsgálat célja nem az alkalmazandó származási szabályoknak való megfelelés ellenőrzése. Ezt az ellenőrzést nem a kijátszásra irányuló jelenlegi vizsgálat kapcsán végezték el, és ezért a származási szabályoknak való állítólagos megfelelést ebben az esetben nem lehet megerősíteni. Ennélfogva a származási szabályoknak való állítólagos megfelelés ez esetben semmiképp sem zárja ki a kijátszás lehetőségét az alaprendelet (17) 13. cikke (2) bekezdésében meghatározottak szerint. Ennek alapján a Bizottság ezért az érvet elutasítja.
(143)
Végül a vállalat azt állította, hogy a dömpingkülönbözet kiszámítását a vállalatspecifikus adatok alapján kellett volna elvégezni. A Bizottság elfogadta ezt a kérelmet a fenti (75) preambulumbekezdésben foglaltak alapján, amiről a vállalatot ennek megfelelően tájékoztatták.
(144)
Egy srí lankai vállalat vitatta az ellenőrző látogatáson kért dokumentumok relevanciáját, és ezért azt állította, hogy mentességi kérelmét a Bizottságnak nem kellett volna elutasítania. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az Unióba exportált kerékpárok összeszereléséhez felhasznált alkatrészek származását feltüntető dokumentumok jelentős szerepet játszanak a 13. cikk (2) bekezdésének b) pontjában foglalt feltételek teljesítésének értékelésében. Ezenkívül a (37) preambulumbekezdésben foglaltak alapján a vállalat által benyújtott adatokat nem lehetett ellenőrizni. A vállalat továbbá a helyszínen elismerte, hogy a Kínából vásárolt alkatrészek valójában nem szerepelnek a könyvelésében, következésképp az alaprendelet 13. cikke (2) bekezdésében foglalt feltételek teljesítését nem lehetett megállapítani. Ezért a kifogásokat a Bizottság elutasítja.
(145)
Egy másik srí lankai vállalat azt állította, hogy ha tudta volna, hogy a Srí Lankáról az Unióba irányuló kivitelekre a - vizsgálat megindításától kezdődően Srí Lankára kiterjesztett - dömpingellenes vám vonatkozik, abban az esetben nem vonta volna vissza mentességi kérelmét. Azt azonban hangsúlyozni kell, hogy mentességi kérelmének visszavonásakor a vállalatra úgy kell tekinteni, hogy annak tudomása van a dömpingellenes vámnak a Srí Lankáról az Unióba irányuló behozatalok nyilvántartásba vételének időpontjától, azaz a kijátszásra irányuló vizsgálat megindításának időpontjától kezdődő lehetséges alkalmazásáról. A vállalatot a Bizottság három alkalommal tájékoztatta e következményről: a megindító rendelet (20) preambulumbekezdése révén, a vizsgálat kezdetén egy meghallgatás és a helyszíni látogatás során. Ennélfogva a fenti állítás nem fogadható el.
(146)
Egy másik srí lankai vállalat olyan új információkat nyújtott be, amelyeket az ellenőrző látogatást megelőzően kellett volna benyújtania; a vizsgálat előrehaladott szakaszában ezen információkat már nem lehetett ellenőrizni. Ezen túlmenően a vállalat azt állította, hogy valamennyi kért információt benyújtott.
(147)
A (39) és (40) preambulumbekezdésben említettek alapján a vállalat nem nyújtotta be az összes kért információt, amelyet a helyszínen lehetett volna ellenőrizni. A Bizottság különösen a vállalat által bejelentett helyi származású alkatrészek beszerzési értékét nem tartotta megbízhatónak. Ezért az alaprendelet 13. cikke (2) bekezdésében rögzített feltételeknek való megfelelést nem lehetett megállapítani.
(148)
Ezenfelül a vállalat szabálytalanságokról számolt be a helyszíni látogatással kapcsolatban, mégpedig annak időtartama és nyelvhasználati kérdések tekintetében. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a vállalat a közelmúltban alakult és ezért a Bizottság csak egynapos ellenőrzést tervezett. Az ellenőrzés egy teljes munkanapot vett igénybe. Az ellenőrzés végén a vállalat nem kérelmezte, hogy az ellenőrzés során nem elérhető további információkat benyújthassa a Bizottságnak.
(149)
Továbbá a helyszíni ellenőrzést megelőzően a vállalat értesült arról, hogy az ellenőrzés nyelve az angol lesz, és a fél ez ellen nem emelt kifogást. Ezen túlmenően a Bizottságot tolmács is elkísérte a helyszíni ellenőrzésre, hogy megkönnyítse az esetlegesen felmerülő kommunikációs problémákat. Ezenkívül hangsúlyozni kell, hogy az ellenőrző látogatás során a vállalat által benyújtott dokumentumok többsége angol nyelven íródott, ideértve a könyveléssel kapcsolatos dokumentumokat is.
(150)
A fentiek fényében a Bizottság az összes kifogást elutasítja,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) E rendelet alkalmazásának fényében a motorral nem rendelkező, a Kínai Népköztársaságból származó kétkerekű és más kerékpárok (beleértve a háromkerekű szállító kerékpárokat, de bele nem értve az egykerekűeket) behozatalára a 990/2011/EU végrehajtási rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében kivetett, az „összes többi vállalatra” alkalmazandó végleges dömpingellenes vámot a Tanács kiterjeszti az Indonéziában, Malajziában, Srí Lankán és Tunéziában feladott, akár Indonéziából, Malajziából, Srí Lankáról vagy Tunéziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett, jelenleg az ex 8712 00 30 és az ex 8712 00 70 (TARIC-kód: 8712003010 és 8712007091) KN-kód alá tartozó kétkerekű és más kerékpárok (beleértve a háromkerekű szállító kerékpárokat, de bele nem értve az egykerekűeket) behozatalára, kivéve a lent felsorolt vállalatok által gyártott kerékpárok behozatalát:
Ország
Vállalat
TARIC-kiegészítő kód
Indonézia
P.T. Insera Sena, 393 Jawa Street, Buduran, Sidoarjo 61252, Indonézia
B765
PT Wijaya Indonesia Makmur Bicycle Industries (Wim Cycle), Raya Bambe KM. 20, Driyorejo, Gresik 61177, Jawa Timur, Indonézia
B766
P.T. Terang Dunia Internusa, (United Bike), Jl. Anggrek Neli Murni 114 Slipi, 11480, Jakarta Barat, Indonézia
B767
Srí Lanka
Asiabike Industrial Limited, No 114, Galle Road, Henamulla, Panadura, Srí Lanka
B768
BSH Ventures (Private) Limited, No. 84, Campbell Place, Colombo-10, Srí Lanka
B769
Samson Bikes (Pvt) Ltd., No 110, Kumaran Rathnam Road, Colombo 02, Srí Lanka
B770
Tunézia
Euro Cycles SA, Zone Industrielle Kelaa Kebira, 4060, Sousse, Tunézia
B771
(2) Az e cikk (1) bekezdésében külön említett vállalatok számára nyújtott, vagy a Bizottság által az e rendelet 2. cikke (2) bekezdésében engedélyezett mentességek alkalmazásának feltétele az, hogy a tagállamok vámhatóságainak bemutassák az e rendelet mellékletében szereplő feltételeknek megfelelő, érvényes kereskedelmi számlákat. Amennyiben ilyen számla bemutatására nem kerül sor, az e cikk (1) bekezdésével elrendelt dömpingellenes vámot kell alkalmazni.
(3) Az Indonéziában, Malajziában, Srí Lankán és Tunéziában feladott, akár Indonéziából, Malajziából, Srí Lankáról vagy Tunéziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett, a 875/2012/EU rendelet 2. cikkének, valamint az 1225/2009/EK rendelet 13. cikke (3) bekezdésének és 14. cikke (5) bekezdésének megfelelően nyilvántartásba vett importszállítmányok után be kell szedni az e cikk (1) bekezdésével kiterjesztett vámot, kivéve az (1) bekezdésben felsorolt vállalatok által gyártott termékek behozatalát.
(4) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
(1) Az 1. cikk által kiterjesztett vám alóli mentesség iránti kérelmeket az Európai Unió valamelyik hivatalos nyelvén, a mentességet kérő vállalat képviseletére felhatalmazott személy aláírásával, írásban kell benyújtani. A kérelmet a következő címre kell küldeni:
European Commission
Directorate-General for Trade
Directorate H
Office: N-105 08/20
1049 Brussels
Belgium
Fax (32 2) 295 65 05
(2) Az 1225/2009/EK rendelet 13. cikkének (4) bekezdése szerint a Bizottság, a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően meghozott határozatával engedélyezheti az e rendelet 1. cikke által kiterjesztett vám alóli mentességet azon vállalatok behozatalai tekintetében, amelyek nem játsszák ki a 990/2011/EU végrehajtási rendelettel elrendelt dömpingellenes intézkedéseket.
3. cikk
A vámhatóságok utasítást kapnak arra, hogy szüntessék meg a behozataloknak a 875/2012/EU rendelet 2. cikkének megfelelően elrendelt nyilvántartásba vételét.
4. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2013. május 29-én.