NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1194/2012
ze dne 12. prosince 2012,
kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign směrových světelných zdrojů, světelných zdrojů využívajících elektroluminiscenčních diod a souvisejících zařízení
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES ze dne 21. října 2009 o stanovení rámce pro určení požadavků na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie (1), a zejména na čl. 15 odst. 1 uvedené směrnice,
po poradě s konzultačním fórem o ekodesignu,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Směrnice 2009/125/ES vyžaduje, aby Komise stanovila požadavky na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie, které mají významný objem prodeje, významný dopad na životní prostředí a významný potenciál ke zlepšení dopadu na životní prostředí prostřednictvím lepšího konstrukčního návrhu bez nepřiměřeně vysokých nákladů.
(2)
Ustanovení čl. 16 odst. 2 písm. a) směrnice 2009/125/ES stanoví, že v souladu s postupem podle čl. 19 odst. 3, s kritérii stanovenými v čl. 15 odst. 2 a po poradě s konzultačním fórem o ekodesignu je Komise povinna zavést ve vhodných případech prováděcí opatření nejdříve pro ty výrobky, jež mají vysoký potenciál pro nákladově efektivní snížení emisí skleníkových plynů, jako například osvětlení v domácnostech a terciárním sektoru, mezi které patří směrové světelné zdroje, elektroluminiscenční diody a jejich příslušenství.
(3)
Komise provedla přípravnou studii, která analyzovala technické, environmentální a hospodářské aspekty směrových světelných zdrojů, elektroluminiscenčních diod a jejich příslušenství. Výsledky studie, kterou společně vypracovaly zúčastněné strany z Unie a ze třetích zemí, byly zveřejněny. Přípravná studie týkající se externích zdrojů napájení provedla obdobnou analýzu předřadníků halogenových žárovek.
(4)
Závazné požadavky na ekodesign se vztahují na výrobky uvedené na trh Unie bez ohledu na místo jejich instalace nebo používání, a tyto požadavky proto nelze činit závislými na způsobu, jakým je daný výrobek používán.
(5)
Toto nařízení se vztahuje na výrobky, které jsou v zásadě určeny pro plné nebo částečné osvětlení prostor prostřednictvím nahrazení nebo doplnění přirozeného světla světlem umělým za účelem zlepšení viditelnosti v daném prostoru. Požadavky na ekodesign stanovené v tomto nařízení by se neměly vztahovat na světelné zdroje pro zvláštní účely, které jsou v zásadě určeny pro jiné druhy použití (například v dopravní signalizaci, osvětlení terárií nebo v domácích spotřebičích) a které jsou jako takové jasně označeny v přiložených informacích o výrobku.
(6)
Předmětem tohoto nařízení by měly být nové technologie vstupující na trh, jako jsou elektroluminiscenční diody.
(7)
Pro účely tohoto nařízení se za významné environmentální aspekty výrobků, na které se toto nařízení vztahuje, považují spotřeba energie ve fázi používání výrobku, jakož i obsah rtuti a emise rtuti.
(8)
Odhaduje se, že emise rtuti v různých fázích životního cyklu těchto světelných zdrojů, včetně emisí z výroby elektrické energie ve fázi používání výrobku a z 80 % směrových kompaktních zářivek s obsahem rtuti, o nichž se předpokládá, že na konci své životnosti nejsou recyklovány, činily v roce 2007 0,7 tuny ze všech instalovaných světelných zdrojů. Bez přijetí zvláštních opatření vzrostou emise rtuti ze všech instalovaných světelných zdrojů podle předpovědi na 0,9 tuny v roce 2020, přestože bylo prokázáno, že je lze výrazně omezit.
(9)
Přestože obsah rtuti v kompaktních zářivkách je považován za významný environmentální aspekt, je vhodné jej regulovat podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/65/EU (2). Emise ultrafialového záření ze světelných zdrojů a další parametry s možnými účinky na lidské zdraví je vhodné regulovat podle směrnic Evropského parlamentu a Rady 2006/95/ES (3) a 2001/95/ES (4).
(10)
Nastavení požadavků na energetickou účinnost světelných zdrojů by mělo vést ke snížení celkových emisí rtuti.
(11)
Ustanovení čl. 14 odst. 2 písm. d) směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/19/EU (5) vyžaduje od členských států, aby zajistily, že budou uživatelům elektrických a elektronických zařízení v domácnostech poskytnuty nezbytné informace o potenciálních účincích na životní prostředí a lidské zdraví v důsledku přítomnosti nebezpečných látek v elektrických a elektronických zařízeních. Požadavky na informace o výrobku v tomto nařízení by měly doplnit toto ustanovení s ohledem na rtuť obsaženou v kompaktních zářivkách.
(12)
Zlepšení v oblasti spotřeby elektrické energie výrobky podléhajícími tomuto nařízení by mělo být dosaženo využitím stávajících nepatentovaných nákladově efektivních technologií, které povedou ke snížení kombinovaných výdajů na koupi a provoz těchto zařízení.
(13)
U výrobků podléhajících tomuto nařízení by měly být stanoveny požadavky na ekodesign s úmyslem zlepšit vliv dotčených výrobků na životní prostředí a přispět k fungování vnitřního trhu, jakož i k dosažení cíle Unie snížit spotřebu energie tak, aby v roce 2020 byla o 20 % nižší než předpokládaná spotřeba energie ve stejném roce v případě, že by nebyla provedena žádná opatření.
(14)
Kombinovaný účinek požadavků na ekodesign stanovených v tomto nařízení a v nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. č. 874/2012 (6) podle předpokladu povede k roční úspoře elektřiny směrových světelných zdrojů ve výši 25 TWh do roku 2020 v porovnání se situací, kdy by nebyla přijata žádná opatření.
(15)
Požadavky na ekodesign by neměly ovlivnit funkčnost z hlediska uživatele a neměly by mít nepříznivý vliv na zdraví, bezpečnost ani životní prostředí. Zejména výhody plynoucí ze snížení spotřeby elektrické energie ve fázi používání výrobku by měly převažovat nad případnými dalšími potenciálními dopady na životní prostředí ve fázi produkce výrobků podléhajících tomuto nařízení. S cílem zajistit spokojenost spotřebitelů s energeticky úspornými světelnými zdroji, zejména se světelnými zdroji LED, by měly být požadavky na funkčnost stanoveny nejen pro směrové světelné zdroje, ale rovněž pro nesměrové světelné zdroje LED vzhledem k tomu, že se na ně nevztahovaly požadavky na funkčnost uvedené v nařízení Komise (ES) č. 244/2009 (7). Požadavky na informace o výrobku by měly umožnit spotřebitelům informované rozhodování.
(16)
Svítidla LED, z nichž není možné světelný zdroj LED nebo modul LED vyjmout a podrobit nezávislému testování, by neměla poskytovat výrobcům LED možnost vyhnout se požadavkům uvedeným v tomto nařízení.
(17)
Je vhodné stanovit konkrétní požadavky na takové úrovni, která u všech již instalovaných osvětlovacích zařízení umožní provoz s alternativními světelnými zdroji. Zároveň by měly být stanoveny obecné požadavky, které budou prováděny harmonizovanými normami a které zajistí vyšší kompatibilitu nových osvětlovacích zařízení s energeticky úspornými světelnými zdroji a kompatibilitu energeticky úsporných světelných zdrojů s širším okruhem osvětlovacích zařízení. Požadavky na informace o výrobku u osvětlovacích zařízení mohou uživatelům pomoci nalézt vhodný světelný zdroj a příslušenství.
(18)
Postupné zavádění požadavků na ekodesign by mělo výrobcům zajistit dostatek času na potřebné změny návrhu výrobků, které podléhají tomuto nařízení. Časový rozvrh daných etap by měl být stanoven tak, aby bylo zabráněno případným negativním dopadům na funkčnost zařízení na trhu a aby byly při zajišťování včasného dosažení cílů tohoto nařízení zohledněny i dopady nákladů na konečné uživatele a výrobce, především na malé a střední podniky.
(19)
Měření relevantních parametrů výrobku by měla být provedena pomocí spolehlivých, přesných a opakovatelných postupů měření, které zohledňují uznávané nejmodernější metody měření včetně harmonizovaných norem přijatých evropskými normalizačními orgány vyjmenovanými v příloze I směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/34/ES, (8), jsou-li k dispozici.
(20)
V souladu s článkem 8 směrnice 2009/125/ES by toto nařízení mělo určit použitelné postupy posuzování shody.
(21)
Pro usnadnění kontrol shody by výrobci měli v technické dokumentaci podle příloh V a VI směrnice 2009/125/ES poskytovat informace, pokud se tyto informace týkají požadavků stanovených tímto nařízením.
(22)
Kromě právně závazných požadavků stanovených tímto nařízením by měly být určeny orientační referenční hodnoty nejlepších dostupných technologií, aby byla zajištěna široká dostupnost a snadná přístupnost informací o vlivu výrobků podléhajících tomuto nařízení na životní prostředí během jejich celého životního cyklu.
(23)
Přezkum tohoto nařízení by měl vzít na vědomí zejména vývoj v oblasti prodeje typů světelných zdrojů pro zvláštní účely s cílem zajistit, aby nebyly využívány pro jiná než zvláštní použití, a rozvoj nových technologií, jako jsou například technologie LED a organických LED. Měl by posoudit proveditelnost zavedení požadavků na energetickou účinnost na úrovni třídy A tak, jak je definována v nařízení Komise v přenesené pravomoci č. 874/2012, nebo alespoň na úrovni třídy B pro směrové halogenové žárovky standardního napětí (s přihlédnutím ke kritériím uvedeným níže v tabulce č. 2 v bodu 1.1. přílohy III). Přezkum by měl rovněž posoudit, zda lze výrazně zpřísnit požadavky na energetickou účinnost ostatních světelných zdrojů se žhavicím vláknem. Přezkum by měl rovněž posoudit požadavky na funkčnost týkající se indexu podání barev pro světelné zdroje LED.
(24)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 19 odst. 1 směrnice 2009/125/ES,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
Toto nařízení stanoví požadavky na ekodesign, které se vztahují na uvádění těchto elektrických výrobků pro osvětlení na trh:
a)
směrové světelné zdroje;
b)
světelné zdroje využívající elektroluminiscenční diody (světelné zdroje LED);
c)
zařízení určené pro instalaci mezi napájecí sítí a světelným zdrojem včetně ovladače světelného zdroje, ovládacích zařízení a svítidel (s výjimkou předřadníků a svítidel pro zářivky a vysoce intenzivní výbojky);
včetně případů, kdy jsou integrovány do jiných výrobků.
Nařízení také stanoví požadavky na informace o výrobku u výrobků pro zvláštní účely.
Moduly LED jsou od požadavků tohoto nařízení osvobozeny, pokud jsou prodávány jako součást svítidel, která jsou uváděna na trh v množství menším než 200 kusů ročně.
Článek 2
Definice
Kromě definic stanovených v článku 2 směrnice 2009/125/ES se pro účely tohoto nařízení použijí tyto definice:
1)
„osvětlením“ se rozumí použití světla v prostoru, na předměty nebo jejich okolí tak, aby byly pro člověka viditelné;
2)
„zvýrazňujícím osvětlením“ se rozumí druh osvětlení, při němž je světlo zaměřené tak, aby osvěcovalo předmět nebo část prostoru;
3)
„elektrickým výrobkem pro osvětlení“ se rozumí výrobek navržený pro použití s elektřinou a určený pro účely osvětlení;
4)
„výrobkem pro zvláštní účely“ se rozumí výrobek využívající technologie, na které se vztahuje toto nařízení, který je však určen pro účely zvláštního použití vzhledem k technickým parametrům, jež jsou popsány v technické dokumentaci. Zvláštní použití jsou taková použití, která vyžadují technické parametry, jež pro účely osvětlení obvyklých prostor nebo předmětů za normálních podmínek nejsou nezbytné. Patří k nim tyto typy:
a)
použití, kde prvotním účelem světla není osvětlení, například:
i)
vydávání světla jako činitel v chemických nebo biologických procesech (jako je polymerace, ultrafialové záření používané k léčbě/sušení/tvrzení, fotodynamická terapie, zahradnictví, chov domácích zvířat, přípravky proti hmyzu),
ii)
zachycování a promítání obrazu (bleskové světlo u fotoaparátů, kopírovací stroje, videoprojektory),
iii)
topení (infračervené světelné zdroje),
iv)
signalizace (dopravní světla či světelné zdroje na letištní dráze);
b)
použití osvětlení, kde
i)
spektrální rozložení světla má kromě toho, že činí nasvícený prostor nebo předmět viditelnými, za účel změnit jejich vzhled (například osvětlení vystaveného jídla nebo barevné světelné zdroje definované v bodě 1 přílohy I), s výjimkou kolísání náhradní teploty chromatičnosti, nebo
ii)
spektrální rozložení světla je kromě toho, že činí nasvícený prostor nebo předmět viditelnými, přizpůsobeno zvláštním potřebám konkrétního technického zařízení (například osvětlení studia, světelné efekty při představení, divadelní osvětlení), nebo
iii)
nasvícený prostor nebo předmět vyžaduje zvláštní ochranu před negativními účinky zdroje světla (například osvětlení se speciálními filtry pro pacienty citlivé na světlo nebo muzejní exponáty citlivé na světlo), nebo
iv)
je osvětlení vyžadováno pouze v nouzových situacích (například svítidla pro nouzové osvětlení nebo ovladače nouzového osvětlení), nebo
v)
výrobky pro osvětlení musí snést extrémní fyzikální podmínky (například vibrace nebo teploty pod - 20 °C či nad 50 °C);
c)
výrobky se zabudovanými výrobky pro osvětlení, kde primárním účelem není osvětlení a výrobek je pro plnění svého primárního účelu při používání závislý na přívodu energie (například lednice, šicí stroje, endoskopy, analyzátory krve);
5)
„zdrojem světla“ se rozumí plocha nebo objekt určený k vyzařování hlavně viditelného optického záření vzniklého v důsledku přeměny energie. Pojem „viditelné“ odkazuje na vlnovou délku 380-780 nm;
6)
„světelným zdrojem“ se rozumí výrobek, jehož výkon může být posuzován samostatně a jenž sestává z jednoho nebo více zdrojů světla. Může obsahovat další součásti nezbytné pro nastartování, napájení nebo stabilní provoz tohoto výrobku nebo pro distribuci, filtrování nebo přeměnu optického záření v případě, že tyto součásti není možné odebrat bez trvalého poškození výrobku;
7)
„paticí světelného zdroje“ se rozumí součást světelného zdroje, která poskytuje připojení ke zdroji elektrické energie pomocí objímky či svorky a většinou rovněž slouží k upevnění světelného zdroje v držáku světelného zdroje;
8)
„držákem světelného zdroje“ či „objímkou“ se rozumí zařízení, které drží světelný zdroj v poloze, obvykle tak, že se do něj zasune patice, v tom případě slouží i jako prostředek připojení světelného zdroje k napájecímu zdroji;
9)
„směrovým světelným zdrojem“ se rozumí světelný zdroj s alespoň 80 % světelného výkonu v rozmezí prostorového úhlu π sr (odpovídá kuželu s úhlem 120°);
10)
„nesměrovým světelným zdrojem“ se rozumí světelný zdroj, který není směrovým světelným zdrojem;
11)
„světelným zdrojem se žhavicím vláknem“ se rozumí světelný zdroj, v němž světlo vzniká zahřátím vodiče ve formě vlákna na teplotu žhnutí v důsledku průchodu elektrického proudu. Tento světelný zdroj může obsahovat plyny ovlivňující proces žhnutí;
12)
„žárovkou“ se rozumí světelný zdroj se žhavicím vláknem, v němž vlákno funguje v baňce s vakuem nebo je obklopeno inertním plynem;
13)
„halogenovou žárovkou“ se rozumí světelný zdroj se žhavicím vláknem, jehož vlákno je vyrobeno z wolframu a je obklopeno plynem obsahujícím halogeny nebo halogenové sloučeniny; může se dodávat s integrovaným napájecím zdrojem;
14)
„výbojkou“ se rozumí světelný zdroj, v němž se přímo či nepřímo vytváří světlo elektrickým výbojem v plynu, páře kovu či směsi několika plynů a par;
15)
„zářivkou“ se rozumí rtuťová nízkotlaká výbojka, v níž většinu světla vyzařuje jedna nebo několik vrstev luminoforů excitovaných ultrafialovým zářením při výboji. Zářivky se mohou dodávat s integrovaným předřadníkem;
16)
„zářivkou bez integrovaného předřadníku“ se rozumí jednopaticová či dvoupaticová zářivka bez integrovaného předřadníku;
17)
„vysoce intenzivní výbojkou“ se rozumí elektrická výbojka, v níž je elektrický oblouk vytvářející světlo stabilizován teplotou stěn a zatěžuje stěny trubice více než 3 watty na centimetr čtvereční;
18)
„elektroluminiscenční diodou“ nebo „diodou LED“ se rozumí zdroj světla skládající se ze zařízení v pevné fázi sestávajícího z přechodu PN z anorganického materiálu. Přechod PN při excitaci elektrickým proudem vydává optické záření;
19)
„balíčkem LED“ se rozumí sestava jedné nebo více LED. Tato sestava může obsahovat optický prvek a tepelná, mechanická a elektrická rozhraní;
20)
„modulem LED“ se rozumí celek, který není vybaven paticí a který obsahuje jeden nebo více balíčků LED na desce s tištěnými obvody. Celek může obsahovat elektrické, optické, mechanické a tepelné prvky, rozhraní a ovladač;
21)
„světelným zdrojem LED“ se rozumí světelný zdroj obsahující jeden nebo více modulů LED. Světelný zdroj může být vybaven paticí;
22)
„ovladačem světelného zdroje“ se rozumí zařízení umístěné mezi napájením proudu a jedním či více světelnými zdroji, které zajišťuje fungování světelného zdroje (světelných zdrojů) ve smyslu přeměny zdrojového napětí, omezení toku elektrického proudu do světelného zdroje (světelných zdrojů) na požadovanou hodnotu, zajišťuje startovací napětí a proud pro předehřátí, brání startu za studena, koriguje účiník či omezuje rádiovou interferenci. Toto zařízení může být za účelem výkonu těchto funkcí určeno k připojení k jinému ovladači světelného zdroje. Tento termín nezahrnuje:
-
ovládací zařízení,
-
zdroje napájení, na něž se vztahuje oblast působnosti nařízení Komise (ES) č. 278/2009 (9);
23)
„ovládacím zařízením“ se rozumí elektronické nebo mechanické zařízení, které ovládá nebo monitoruje světelný tok světelného zdroje jiným způsobem než přeměnou elektrické energie, například časovými spínači, senzory obsazení, světelnými senzory nebo zařízeními pro regulaci na základě denního světla. Navíc se za ovládací zařízení považují také fázové stmívače;
24)
„externím ovladačem světelného zdroje“ se rozumí neintegrovaný ovladač světelného zdroje určený pro instalaci mimo uzávěr světelného zdroje nebo svítidla, nebo který je možno z tohoto uzávěru odstranit, aniž by došlo k trvalému poškození světelného zdroje nebo svítidla;
25)
„předřadníkem“ se rozumí ovladač světelného zdroje umístěný mezi napájením proudu a jednou nebo více výbojkami, které na bázi indukčnosti, kapacity nebo kombinace indukčnosti a kapacity slouží především k omezení toku elektrického proudu do světelného zdroje (světelných zdrojů) na požadovanou hodnotu;
26)
„předřadníkem halogenové žárovky“ se rozumí ovladač světelného zdroje, který převádí standardní napětí na velmi nízké napětí pro halogenové žárovky;
27)
„kompaktní zářivkou“ se rozumí zářivka, která obsahuje veškeré součásti nezbytné pro nastartování a stabilní provoz této zářivky;
28)
„svítidlem“ se rozumí zařízení, které distribuuje, filtruje či přeměňuje světlo vysílané jedním či několika světelnými zdroji a které obsahuje veškeré součásti nezbytné pro podporu, upevnění a ochranu světelných zdrojů, případně i doplňkové prvky obvodu spolu s připojením na napájecí zdroj;
29)
„konečným uživatelem“ se rozumí fyzická osoba, která výrobek kupuje nebo se o ní předpokládá, že jej koupí pro účely, které nespadají do rámce její obchodní činnosti, podnikání, řemesla nebo povolání;
30)
„konečným vlastníkem“ se rozumí fyzická nebo právnická osoba, která vlastní výrobek ve fázi používání v rámci jeho životního cyklu, nebo jakákoli fyzická nebo právnická osoba jednající jménem této fyzické nebo právnické osoby.
Pro účely příloh III až V platí také definice stanovené v příloze II.
Článek 3
Požadavky na ekodesign
1. Elektrické výrobky pro osvětlení uvedené v článku 1 musí splňovat požadavky na ekodesign stanovené v příloze III, pokud nejde o výrobky pro zvláštní účely.
Jednotlivé požadavky na ekodesign se začnou uplatňovat v těchto fázích:
1. fáze: 1. září 2013,
2. fáze: 1. září 2014,
3. fáze: 1. září 2016.
Není-li požadavek nahrazen nebo není-li uvedeno jinak, platí jednotlivé požadavky i nadále spolu s dalšími požadavky zavedenými v pozdějších fázích.
2. Od 1. září 2013 musí výrobky pro zvláštní účely odpovídat požadavkům na informace stanoveným v příloze I.
Článek 4
Posuzování shody
1. Postupem posuzování shody uvedeným v článku 8 směrnice 2009/125/ES se rozumí systém interní kontroly návrhu stanovený v příloze IV uvedené směrnice nebo systém řízení stanovený v příloze V uvedené směrnice.
2. Pro účely posuzování shody podle článku 8 směrnice 2009/125/ES musí soubor technické dokumentace:
a)
obsahovat kopii informací o výrobku, které jsou poskytovány v souladu s částí 3 přílohy III tohoto nařízení;
b)
poskytnout další informace, jež musí být podle příloh I, III a IV obsažené v souboru technické dokumentace;
c)
uvést alespoň jednu reálnou kombinaci nastavení výrobku a podmínek, při nichž je výrobek v souladu s tímto nařízením.
Článek 5
Postup ověřování pro účely dohledu nad trhem
Členské státy použijí při provádění kontrol v rámci dohledu nad trhem podle čl. 3 odst. 2 směrnice 2009/125/ES postup ověřování popsaný v příloze IV tohoto nařízení.
Článek 6
Orientační referenční hodnoty
Orientační referenční hodnoty nejvýkonnějších výrobků a technologií dostupných na trhu v době přijetí tohoto nařízení jsou uvedeny v příloze V.
Článek 7
Revize
Komise přezkoumá toto nařízení s ohledem na technický pokrok nejpozději tři roky po jeho vstupu v platnost a výsledek tohoto přezkumu předloží konzultačnímu fóru.
Článek 8
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské Unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 12. prosince 2012.
A BIZOTTSÁG 1194/2012/EU RENDELETE
(2012. december 12.)
a 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az irányított fényű lámpák és a fénykibocsátó diódás lámpák, valamint a kapcsolódó eszközök környezettudatos tervezésére vonatkozó követelmények tekintetében történő végrehajtásáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az energiával kapcsolatos termékek környezetbarát tervezésére vonatkozó követelmények megállapítási kereteinek létrehozásáról szóló, 2009. október 21-i 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 15. cikke (1) bekezdésére,
a környezettudatos tervezéssel foglalkozó konzultációs fórummal folytatott konzultációt követően,
mivel:
(1)
A 2009/125/EK irányelv értelmében a Bizottság köteles megállapítani azon energiával kapcsolatos termékek környezettudatos tervezésének követelményeit, amelyek az eladások száma és a kereskedelem volumene szempontjából jelentősek, amelyek nagy hatást gyakorolnak a környezetre, és amelyek környezetre gyakorolt hatása túlzott költségek nélkül nagymértékben javítható.
(2)
A 2009/125/EK irányelv 16. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében a Bizottság - a 19. cikk (3) bekezdésében előírt eljárással, a 15. cikk (2) bekezdésében meghatározott kritériumoknak megfelelően, a környezettudatos tervezéssel foglalkozó konzultációs fórummal folytatott konzultációt követően, az indokoltnak ítélt körben - köteles végrehajtási intézkedéseket elfogadni, kezdve azokkal a termékekkel, amelyek az üvegházhatású gázok kibocsátásának költséghatékony csökkentése szempontjából igen nagy jelentőségűek, köztük a háztartásokban és a szolgáltatásban alkalmazott, az irányított fényű lámpákat és a fénykibocsátó diódás lámpákat, valamint a kapcsolódó eszközöket is magukban foglaló világítástechnikai termékekre vonatkozóan.
(3)
A Bizottság előkészítő vizsgálatok keretében elemezte az irányított fényű lámpák és a fénykibocsátó diódás lámpák, valamint a kapcsolódó eszközök műszaki, környezetvédelmi és gazdaságossági jellemzőit. A Bizottság e vizsgálatok során együttműködött az érdekeltekkel és más - uniós és harmadik országbeli - érdeklődőkkel, a vizsgálatok végeztével pedig közzétette annak eredményeit. A külső áramforrásokkal kapcsolatban elvégzett előkészítő vizsgálatok keretében a Bizottság hasonló elemzésnek vetette alá a külső halogénlámpa-működtető eszközöket.
(4)
A környezettudatos tervezésre vonatkozó kötelező követelmények a beszerelés és a felhasználás helyétől függetlenül vonatkoznak az uniós piacon forgalomba hozott termékekre, ezért nem függhetnek a termék alkalmazási módjától.
(5)
Az e rendelet hatálya alá tartozó termékek elsősorban egy adott tér teljes vagy részleges megvilágítására szolgálnak abból a célból, hogy a természetes megvilágítást mesterségesen előállított fénnyel helyettesítve vagy kiegészítve javítsák az adott téren belül a látási viszonyokat. Nem indokolt a környezettudatos tervezésre vonatkozóan e rendeletben meghatározott követelmények hatálya alá vonni azokat az elsősorban más típusú felhasználásra tervezett speciális célú - például a forgalomirányító fényjelző készülékekben való felhasználásra, terráriumok megvilágítására vagy háztartási készülékekben való felhasználásra szánt - lámpákat, amelyeket a terméket kísérő termékinformáció egyértelműen ekként jelöl meg.
(6)
Indokolt ugyanakkor e rendelet hatálya alá vonni a piacon egyre keresettebb újfajta technológiákat, például a fénykibocsátó diódákat.
(7)
E rendelet szempontjából az e rendelet hatálya alá tartozó termékek környezetvédelmi jellemzői közül az üzem közbeni energiafogyasztást, a higanytartalmat és a környezetbe kerülő higanymennyiséget indokolt lényeges paraméternek tekinteni.
(8)
A lámpák életciklusának különböző szakaszaiban a környezetbe kerülő higanymennyiséget - beleértve az üzem közben felhasznált villamos energia előállításából, valamint a higanytartalmú irányított fényű kompakt fénycsöveknek az élettartamuk végén vélhetően újrafeldolgozásra nem kerülő 80 %-ából származó mennyiséget is - 2007-ben az akkor üzemben lévő lámpaállomány alapján 0,7 tonnára becsülték. Ilyen irányú fellépés nélkül az üzemben levő lámpákból a környezetbe kerülő higanymennyiség 2020-ig az előrejelzések szerint 0,9 tonnára nőne, ugyanakkor a kimutatások szerint ezt a mennyiséget lényegesen csökkenteni lehetne.
(9)
A kompakt fénycsövek higanytartalmát, noha lényeges környezetvédelmi jellemzőnek kell tekinteni, a 2011/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) keretében indokolt szabályozni. A lámpák ultraibolya fénykibocsátását és más, potenciálisan egészségügyi következményekkel járó paramétereit a 2006/95/EK (3) és a 2001/95/EK (4) európai parlamenti és tanácsi irányelv keretében indokolt szabályozni.
(10)
A lámpák energiahatékonysági követelményeinek meghatározása a környezetbe kerülő összes higanymennyiség csökkenését fogja eredményezni.
(11)
A 2012/19/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) 14. cikke (2) bekezdésének d) pontja annak biztosítására kötelezi a tagállamokat, hogy az elektromos és elektronikus berendezéseket magánháztartásokban felhasználó személyek megkapják a szükséges információkat az elektromos és elektronikus berendezésekben található veszélyes anyagoknak a környezetre és az emberi egészségre gyakorolt lehetséges hatásairól. Indokolt ezt az előírást kiegészíteni az e rendeletben a kompakt fénycsövek higanytartalma tekintetében előírt termékinformációs követelményekkel.
(12)
Az e rendelet hatálya alá tartozó termékek energiafogyasztását olyan meglévő, költséghatékony, nem jogvédett műszaki megoldások útján célszerű javítani, amelyek csökkentik e termékek beszerzési és üzemeltetési költségének összegét.
(13)
Az e rendelet hatálya alá tartozó termékek környezettudatos tervezésére vonatkozó követelményeket az érintett termékek környezetvédelmi jellemzőinek javítása érdekében kell meghatározni oly módon, hogy az hozzájáruljon a belső piac működéséhez, valamint az energiafogyasztás 2020-ig - az intézkedések bevezetése nélkül arra az évre valószínűsíthető értékhez képest - 20 %-kal történő csökkentésére vonatkozó uniós célkitűzés teljesítéséhez.
(14)
Az e rendeletben a környezettudatos tervezés vonatkozásában előírt követelmények és a 874/2012/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletben (6) előírt követelmények együttesen 2020-ig várhatóan éves szinten 25 TWh megtakarítást fognak eredményezni az irányított fényű lámpák által felhasznált villamos energia mennyiségében ahhoz az esethez képest, ha nem történne beavatkozás.
(15)
A környezettudatos tervezésre vonatkozó követelmények a felhasználó szempontjából nem befolyásolhatják az érintett termékek funkcionalitását, és nem fejthetnek ki kedvezőtlen hatást az egészségre, a biztonságra és a környezetre. Fontos különösen, hogy az üzem közbeni villamosenergia-fogyasztás csökkenéséből származó előnyök nagyobbak legyenek, mint a rendelet hatálya alá tartozó termékek gyártása során ennek folytán felmerülő környezeti hatások. Annak érdekében, hogy a fogyasztók az energiatakarékos lámpákkal és különösen a LED-lámpákkal elégedettek legyenek, működési követelményeket nemcsak az irányított fényű lámpákra, hanem a nem irányított fényű LED-lámpákra is meg kell határozni, ezekre ugyanis a 244/2009/EK bizottsági rendeletben (7) foglalt működési követelmények nem vonatkoznak. A termékinformációs követelményeknek lehetővé kell tenniük, hogy a fogyasztók tájékozottan választhassanak a különböző termékek közül.
(16)
Azok a LED-es fényforrást tartalmazó lámpatestek, amelyekből független vizsgálat céljából LED-lámpa vagy LED-modul nem vehető ki, nem kínálhatnak kibúvót a LED-gyártók számára e rendelet követelményeinek teljesítése alól.
(17)
A különös követelményeket úgy indokolt meghatározni, hogy a már üzembe állított világítóberendezések mindegyikét több különböző lámpa is kiszolgálhassa. Ezzel párhuzamosan olyan, harmonizált szabványok útján részletesebben is meghatározandó általános követelményeket is indokolt megállapítani, amelyek biztosítják, hogy az új világítóberendezések az energiatakarékos lámpák szélesebb skáláját legyenek képesek befogadni, az energiatakarékos lámpák pedig a világítóberendezések szélesebb skáláját legyenek képesek kiszolgálni. A világítóberendezésekre vonatkozó termékinformációs követelményeknek segíteniük kell a felhasználókat az egymással együtt alkalmazható lámpák és világítóberendezések kiválasztásában.
(18)
Annak érdekében, hogy a gyártóknak elegendő idejük legyen termékeik e rendelet követelményeihez való hozzáigazítására, a környezettudatos tervezésre vonatkozó követelményeket több ütemben indokolt bevezetni. Az egyes ütemeket úgy helyénvaló időzíteni, hogy elkerülhetők legyenek a piacon lévő termékek felhasználhatóságára gyakorolt kedvezőtlen hatások; tekintettel indokolt továbbá lenni a végfelhasználóknál és a gyártóknál - különösen a kis- és középvállalkozásoknál - felmerülő költségekre, valamint arra a kívánalomra, hogy e rendelet célkitűzései mielőbb teljesüljenek.
(19)
Az érintett termékparaméterek mérésére olyan megbízható, pontos és megismételhető mérési módszereket indokolt alkalmazni, amelyek igazodnak az általánosan korszerűként elfogadott mérési módszertanhoz, és ezen belül különösen - ha rendelkezésre állnak - a 98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) I. mellékletében felsorolt európai szabványosító testületek által elfogadott harmonizált szabványokhoz.
(20)
A 2009/125/EK irányelv 8. cikke értelmében ebben a rendeletben meg kell határozni az alkalmazandó megfelelőségértékelési eljárásokat.
(21)
A megfelelőség ellenőrzésének megkönnyítése érdekében indokolt úgy rendelkezni, hogy a gyártók a 2009/125/EK irányelv V. és VI. melléklete szerinti műszaki dokumentációban bizonyos, az e rendeletben megállapított követelményekkel összefüggő információkat megadjanak.
(22)
Annak érdekében, hogy az e rendelet hatálya alá tartozó termékek teljes életciklusára vonatkozó környezetvédelmi jellemzőkkel kapcsolatos információk széles körben rendelkezésre álljanak és könnyen hozzáférhetők legyenek, az e rendeletben megállapított jogilag kötelező követelmények mellett meg kell határozni az elérhető legjobb technológiákra vonatkozó indikatív referenciaértékeket is.
(23)
E rendelet felülvizsgálata során különös figyelmet kell fordítani a különböző típusú speciális célú lámpák eladási tendenciáira, biztosítva ezáltal, hogy az adott speciális célú felhasználás körén kívül ne lehessen őket felhasználni, valamint az újszerű technológiák, köztük a LED-ek és a szerves LED-ek fejlődésére. A felülvizsgálat keretében elemezni kell a 874/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelet szerinti A osztálynak - vagy a hálózati feszültségen működő irányított fényű halogénlámpák esetében legalább a B osztálynak - megfelelő szinthez tartozó energiahatékonysági követelmények meghatározásának lehetőségét (figyelemmel az alábbi III. melléklet 1.1. pontjában található 2. táblázatban meghatározott kritériumokra). A felülvizsgálat keretében elemezni kell azt is, hogy más izzószálas lámpák esetében van-e lehetőség az energiahatékonysági követelmények jelentős szigorítására. A felülvizsgálat keretében foglalkozni kell továbbá a LED-lámpák színvisszaadási indexével kapcsolatos működési követelményekkel is.
(24)
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a 2009/125/EK irányelv 19. cikkének (1) bekezdése alapján létrehozott bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Tárgy és hatály
Ez a rendelet a világítási célú elektromos termékek közül:
a)
az irányított fényű lámpák;
b)
a fénykibocsátó diódás lámpák (LED-lámpák); valamint
c)
a villamos hálózat és a lámpák közé történő beszerelésre tervezett eszközök, köztük a lámpaműködtető eszközök, a vezérlőelemek és a lámpatestek (ide nem értve a fénycsövek és a nagy intenzitású kisülőlámpák előtétjeit és lámpatestjeit)
forgalomba hozatalára vonatkozóan állapítja meg a környezettudatos tervezés követelményeit, beleértve azt az esetet is, amikor ezek a termékek más termékekbe vannak beépítve.
Ez a rendelet emellett termékinformációs követelményeket is megállapít a speciális célú termékekre vonatkozóan.
Nem kell alkalmazni az e rendeletben foglalt követelményeket azokra a LED-modulokra, amelyek forgalmazása olyan lámpatestek részeként történik, amelyekből évente 200-nál kevesebb darabot hoznak forgalomba.
2. cikk
Fogalommeghatározások
A 2009/125/EK irányelv 2. cikkében található fogalommeghatározásokon túlmenően e rendelet alkalmazásában:
1. „világítás”: fénynek terekre, tárgyakra vagy azok környezetére való alkalmazása azzal a céllal, hogy emberek láthassák őket;
2. „kiemelő világítás”: a világítás azon formája, amelyben a fény egy adott tárgy vagy térrész hangsúlyosabb megvilágítása céljából irányítva van;
3. „világítási célú elektromos termék”: villamos energia hasznosításával működő, világítás céljára alkalmazott termék;
4. „speciális célú termék”: olyan termék, amely az e rendelet hatálya alá tartozó technológiákat alkalmazza, de - a műszaki dokumentációban megadott műszaki jellemzőinél fogva - speciális alkalmazásban történő felhasználásra szolgál. Speciális alkalmazás alatt olyan alkalmazásokat kell érteni, amelyek átlagos tereknek vagy tárgyaknak átlagos körülmények között történő megvilágításához nem szükséges műszaki paramétereket kívánnak meg. Ezen alkalmazások típusai a következők:
i.
vegyi vagy biológiai folyamatok befolyásolása céljából történő fénykibocsátás (például polimerizáció, érlelés/szárítás/keményítés céljából alkalmazott ultraibolya fény, fotodinámiás kezelés, kertészet, háziállat-gondozás, rovarok elleni védekezés);
ii.
képrögzítés és képkivetítés (például fényképezőgép-vaku, fénymásológép, vetítőgép);
iii.
fűtés (például infravörös lámpa);
iv.
jelzés (például forgalomirányító lámpa vagy repülőtéri pályalámpa);
i.
a fény spektrális eloszlásának olyannak kell lennie, hogy a láthatóság biztosítása mellett megváltoztassa a megvilágított tér vagy tárgy megjelenését (például az élelmiszerpulti megvilágítás vagy az I. melléklet 1. pontja értelmében vett színes lámpák esetében), kivéve azonban a korrelált színhőmérséklet eltéréseit; vagy
ii.
az emberi szem általi láthatóság biztosítása mellett a fény spektrális eloszlását valamilyen műszaki berendezés sajátos igényeihez kell igazítani (például stúdióvilágítás, effektlámpa alkalmazása, színházi világítás); vagy
iii.
a megvilágított teret vagy tárgyat védeni kell a fényforrás kedvezőtlen hatásaival szemben (például a fényérzékeny betegek ellátása során vagy a fényre érzékeny muzeális tárgyak megvilágítására alkalmazott szűrt fény esetében); vagy
iv.
a világításra csak veszélyhelyzetekben van szükség (például a veszélyhelyzeti világítást biztosító lámpák és lámpaműködtető eszközök esetében); vagy
v.
a világítástechnikai termékeknek szélsőséges fizikai körülmények között (például rezgések vagy - 20 °C alatti vagy 50 °C feletti hőmérséklet esetén) is üzemképesnek kell maradniuk;
5. „fényforrás”: energiaátalakítással előállított, elsősorban látható optikai sugárzás kibocsátására tervezett felület vagy tárgy. E fogalommeghatározás alkalmazásában a „látható” kifejezés a 380 nm-től 780 nm-ig terjedő hullámhossztartományra utal;
6. „lámpa”: olyan egység, amelynek jellemzői különállóan megállapíthatók, és amely egy vagy több fényforrásból áll; a lámpa olyan további alkatrészeket is tartalmazhat, amelyek a begyújtásához, az árammal való ellátásához vagy a stabil működtetéséhez szükségesek vagy amelyek az optikai sugárzás szórására, szűrésére vagy átalakítására szolgálnak, amennyiben ezek az alkatrészek a lámpa maradandó károsítása nélkül nem távolíthatók el a lámpából;
7. „lámpafej”: a lámpának az a része, amely a lámpát a lámpafoglalaton vagy a lámpa csatlakozóján keresztül a tápáramkörre csatlakoztatja, és gyakran a lámpának a lámpafoglalatban való rögzítését is biztosítja;
8. „lámpafoglalat”, „aljzat”: a lámpa rögzítésére szolgáló eszköz, amelybe a lámpafejet általában bele kell helyezni; ez utóbbi esetben a lámpafoglalat egyben a lámpának a tápáramkörre való csatlakoztatását is biztosítja;
9. „irányított fényű lámpa”: olyan lámpa, amelynek esetében az általa kibocsátott fény legalább 80 %-a a π sr térszögbe esik (amelyet egy 120° csúcsszögű kúp jelöl ki);
10. „nem irányított fényű lámpa”: az irányított fényű lámpának nem minősülő lámpa;
11. „izzószálas lámpa”: olyan lámpa, amelyben a fény úgy keletkezik, hogy az áthaladó elektromos áram izzásig hevít egy szálszerű vezetőt. A lámpa tartalmazhat olyan gázokat, amelyek befolyásolják az izzási folyamatot;
12. „izzólámpa”: olyan izzószálas lámpa, amelyben az izzószálat a burában vákuum vagy nemesgáz veszi körül;
13. „halogénlámpa” (volfrámszálas): olyan izzószálas lámpa, amelyben volfrám izzószálat halogéneket vagy halogénvegyületeket tartalmazó gázközeg vesz körül; az ilyen lámpa beépített tápegységgel is forgalmazható;
14. „kisülőlámpa”: olyan lámpa, amelyben a fényt közvetlenül vagy közvetve gázban, fémgőzben vagy több gáz és gőz elegyében bekövetkező elektromos kisülés állítja elő;
15. „fénycső”: olyan kisnyomású higanyos típusú kisülőlámpa, amelyben a fény legnagyobb részét a kisülésből származó ultraibolya sugárzás által gerjesztett egy vagy több fényporréteg bocsátja ki. A fénycső beépített előtéttel is forgalmazható;
16. „beépített előtét nélküli fénycső”: beépített előtétet nem tartalmazó, egyik vagy mindkét végén lámpafejjel ellátott fénycső;
17. „nagy intenzitású kisülőlámpa”: olyan elektromos kisülőlámpa, amelyben a fényt előállító ívet a fal hőmérséklete stabilizálja, és az ív által a bura falára kifejtett terhelés meghaladja a négyzetcentiméterenkénti 3 W-ot;
18. „fénykibocsátó dióda”, „LED”: szervetlen anyagú p-n átmenetet tartalmazó szilárdtesteszközből álló fényforrás. Az átmenet a gerjesztő elektromos áram hatására optikai sugárzást bocsát ki;
19. „LED-csomag”: egy vagy több LED-ből álló szerelvény. A szerelvény optikai alkatrészt és termikus, mechanikai és elektromos interfészeket is tartalmazhat;
20. „LED-modul”: egy vagy több LED-csomagot egyetlen nyomtatott áramköri lapon tartalmazó, fej nélküli szerelvény. A szerelvény elektromos, optikai, mechanikai és termikus alkatrészeket, valamint interfészeket és működtetőeszközt is tartalmazhat;
21. „LED-lámpa”: egy vagy több fénykibocsátó diódát tartalmazó lámpa. A lámpa lámpafejet viselhet;
22. „lámpaműködtető eszköz”: az áramforrás és egy vagy több lámpa között elhelyezkedő olyan eszköz, amely a lámpa vagy lámpák működésével összefüggő funkciót tölt be, például átalakítja a tápfeszültséget, egy meghatározott értékre korlátozza a lámpa vagy lámpák áramfelvételét, gyújtófeszültséget és előfűtő áramot biztosít, megakadályozza a hideggyújtást, javítja a teljesítménytényezőt vagy csökkenti a rádiózavarokat. Lehet olyan kialakítású, hogy ezeket a funkciókat más lámpaműködtető eszközökhöz csatlakoztatva tölti be. A fogalom nem foglalja magában:
a vezérlőelemeket,
a 278/2009/EK bizottsági rendelet (9) hatálya alá tartozó tápegységeket;
23. „vezérlőelem”: a lámpa fényáramát nem teljesítményátalakítás útján szabályozó vagy ellenőrzés alatt tartó elektronikus vagy mechanikus eszköz, például az időkapcsoló, a mozgásérzékelő, a fényérzékelő vagy a természetes megvilágításhoz igazodó vezérlőeszköz. Ezenkívül a fázisvágás elvén működő fényszabályozó is vezérlőelemnek tekintendő;
24. „külső lámpaműködtető eszköz”: termékbe nem beépített, a lámpa vagy lámpatest szerkezetén kívülre szerelendő vagy a lámpa vagy lámpatest szerkezetén belül elhelyezkedő, de onnan a lámpa vagy lámpatest maradandó károsítása nélkül kivehető lámpaműködtető eszköz;
25. „előtét”: az áramforrás és egy vagy több kisülőlámpa közé helyezett olyan lámpaműködtető eszköz, amely lehet induktív, kapacitív vagy induktív-kapacitív, és amely elsősorban arra szolgál, hogy a lámpa vagy lámpák áramfelvételét egy meghatározott értékre korlátozza;
26. „halogénlámpa-működtető eszköz”: olyan lámpaműködtető eszköz, amely a tápfeszültséget a halogénlámpa működéséhez szükséges törpefeszültséggé alakítja át;
27. „kompakt fénycső”: olyan fénycső, amely mindazokat az alkatrészeket tartalmazza, amelyek a fénycső begyújtásához és stabil működtetéséhez szükségesek;
28. „lámpatest”: egy vagy több lámpa által kibocsátott fény szórását, szűrését vagy átalakítását végző készülék, amely tartalmazza a lámpák - és szükség esetén az áramköri kiegészítők - megtámasztásához, rögzítéséhez és védelméhez szükséges alkatrészeket, valamint az áramforráshoz történő csatlakoztatásukhoz szükséges kiegészítő elemeket;
29. „végfelhasználó”: az a természetes személy, aki kereskedelmi, ipari, kézműipari vagy szakmai tevékenységén kívül eső célból valamely terméket ténylegesen megvásárol vagy várhatóan meg fog vásárolni;
30. „végső tulajdonos”: az a személy vagy más jogalany, aki vagy amely egy bizonyos terméknek a termék életciklusának felhasználási szakaszában tulajdonosa, valamint az a személy vagy más jogalany, aki vagy amely e személy vagy más jogalany nevében eljár.
A III-V. mellékletre a II. mellékletben található fogalommeghatározások is vonatkoznak.
3. cikk
A környezettudatos tervezés követelményei
(1) Az 1. cikkben felsorolt világítási célú elektromos termékeknek - a speciális célú termékek kivételével - meg kell felelniük a környezettudatos tervezésre vonatkozóan a III. mellékletben meghatározott követelményeknek.
A környezettudatos tervezésre vonatkozó követelményeket a következő ütemezésben kell alkalmazni:
az 1. ütem követelményeit 2013. szeptember 1-jétől fogva,
a 2. ütem követelményeit 2014. szeptember 1-jétől fogva,
a 3. ütem követelményeit 2016. szeptember 1-jétől fogva.
Eltérő rendelkezés hiányában és amennyiben egy követelményt egy későbbi ütem valamely követelménye nem ír felül, minden egyes követelményt a későbbi ütemekben bevezetett követelményekkel együtt továbbra is teljesíteni kell.
(2) A speciális célú termékeknek 2013. szeptember 1-jétől fogva teljesíteniük kell az I. mellékletben meghatározott termékinformációs követelményeket.
4. cikk
A megfelelőség értékelése
(1) A 2009/125/EK irányelv 8. cikke alkalmazásában megfelelőségértékelési eljárásként az említett irányelv IV. mellékletében meghatározott belső tervezés-ellenőrzési rendszert vagy az említett irányelv V. mellékletében meghatározott irányítási rendszert kell alkalmazni.
(2) A 2009/125/EK irányelv 8. cikke szerinti megfelelőségértékelési eljárás céljából összeállított műszaki dokumentációnak:
a)
tartalmaznia kell az e rendelet III. mellékletének 3. része alapján rendelkezésre bocsátott termékinformáció egy példányát;
b)
tartalmaznia kell az I., a III. és a IV. mellékletben a műszaki dokumentáció információtartalmát illetően meghatározott további esetleges információkat;
c)
meg kell jelölnie a termékbeállítások és az üzemi feltételek legalább egy olyan reális kombinációját, amellyel a termék teljesíti e rendelet követelményeit.
5. cikk
Piacfelügyeleti célú vizsgálatok
A 2009/125/EK irányelv 3. cikkének (2) bekezdése szerinti piacfelügyeleti célú vizsgálatok elvégzése során a tagállamok az e rendelet IV. mellékletében előírt ellenőrzési eljárást alkalmazzák.
6. cikk
Indikatív referenciaértékek
Az e rendelet elfogadásának időpontjában a piacon hozzáférhető, legkedvezőbb működési jellemzőkkel rendelkező termékek és technológiák indikatív referenciaértékeit az V. melléklet tartalmazza.
7. cikk
Felülvizsgálat
A Bizottság ezt a rendeletet a technológia fejlődésére való figyelemmel legkésőbb e rendelet hatálybalépését követően három évvel felülvizsgálja, és e felülvizsgálat eredményeit a konzultációs fórum elé tárja.
8. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2012. december 12-én.