PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ RADY
ze dne 9. prosince 2014,
kterým se mění prováděcí rozhodnutí 2013/463/EU, kterým se schvaluje makroekonomický ozdravný program pro Kypr
(2014/919/EU)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 472/2013 ze dne 21. května 2013 o posílení hospodářského a rozpočtového dohledu nad členskými státy eurozóny, jejichž finanční stabilita je postižena či ohrožena závažnými obtížemi (1), a zejména na čl. 7 odst. 2 a 5 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (EU) č. 472/2013 se vztahuje na členské státy, které jsou v době jeho vstupu v platnost již příjemci finanční pomoci, včetně pomoci z Evropského mechanismu stability (ESM).
(2)
Nařízení (EU) č. 472/2013 stanoví pravidla schválení makroekonomického ozdravného programu pro členské státy, které jsou příjemci finanční pomoci. Tato pravidla musí odpovídat ustanovením Smlouvy o zřízení Evropského mechanismu stability.
(3)
Na žádost Kypru ze dne 25. června 2012 o finanční pomoc z ESM Rada dne 25. dubna 2013 rozhodnutím 2013/236/EU (2) stanovila, že Kypr má důsledně provádět makroekonomický ozdravný program.
(4)
Dne 24. dubna 2013 Rada guvernérů ESM rozhodla poskytnout v zásadě stabilizační podporu pro Kypr a schválila memorandum o porozumění o zvláštních podmínkách hospodářské politiky a jeho podpis Komisí jménem ESM.
(5)
V souladu s čl. 1 odst. 2 rozhodnutí 2013/236/EU provedla Komise ve spolupráci s Evropskou centrální bankou (ECB) a tam, kde je to vhodné, i Mezinárodním měnovým fondem (MMF) pátý přezkum za účelem posouzení pokroku dosaženého při provádění dohodnutých opatření, jakož i jejich účinnosti a hospodářského a sociálního dopadu. V důsledku tohoto přezkumu byl stávající makroekonomický ozdravný program upraven s ohledem na opatření kyperských úřadů přijatá do druhého čtvrtletí roku 2014.
(6)
Po vstupu nařízení (EU) č. 472/2013 v platnost byl přijat makroekonomický ozdravný program ve formě prováděcího rozhodnutí Rady. Z důvodu právní jasnosti a právní jistoty byl program opětovně přijat na základě čl. 7 odst. 2 nařízení (EU) č. 472/2013. Podstata programu zůstala stejná jako u programu, který byl schválen rozhodnutím 2013/236/EU, ale zahrnuje rovněž i výsledky přezkumu provedeného v souladu s čl. 1 odst. 2 rozhodnutí 2013/236/EU. Zároveň bylo zrušeno rozhodnutí Rady 2013/236/EU.
(7)
Prováděcí rozhodnutí Rady 2013/463/EU (3) již bylo změněno prováděcím rozhodnutím Rady 2014/169/EU (4). S ohledem na nejnovější vývoj by mělo být opět změněno.
(8)
Komise ve spolupráci s ECB a MMF provedla pátý přezkum za účelem posouzení pokroku dosaženého při provádění dohodnutých opatření, jakož i jejich účinnosti a hospodářského a sociálního dopadu. V důsledku toho by měly být provedeny změny v oblastech týkajících se reformy finančního sektoru, fiskální politiky a strukturálních reforem, a to zejména pokud jde o: i) vypracování aktualizovaného plánu pro postupné uvolňování vnějších omezení, u nějž se kyperské orgány zavázaly, že ho zahájí až po úspěšném dokončení komplexního posouzení a hladkého přechodu na jednotný mechanismus dohledu; ii) další opatření k posílení řízení úvěrů v selhání ze strany bank; iii) požadavek na ukončení následného opatření v souvislosti s auditem jednotlivých finančních institucí v roce 2013 a případné uložení sankcí a zveřejnění konečného rozhodnutí; iv) stanovení dalších opatření ke zlepšení operativní kapacity skupiny družstevních úvěrových institucí; v) přijetí nového komplexního rámce Radou ministrů, který stanoví vhodné postupy pro řešení platební neschopnosti podniků a fyzických osob, jakož i změny právního rámce zabavování nemovitostí zatížených hypotékou pro nesplácení hypotéčního úvěru, které přijala dolní komora kyperského parlamentu (jedná se o dvě dříve přijatá opatření), s podrobnými údaji o požadovaných prvcích těchto dvou nových rámců; vi) úpravu cílové hodnoty primárního fiskálního schodku v roce 2014 na nejvýše 210 milionů EUR (1,3 % HDP), aby byl zohledněn fiskální výsledek v první polovině roku 2014, předložení návrhu k zajištění daňové neutrality reformy systému sociálního zabezpečení a dosažení cílové hodnoty fiskálního schodku na rok 2015, zatímco cíl primárního přebytku pro rok 2017 byl za účelem hladkého provedení fiskální korekce v období 2017-2018 upraven směrem dolů na 2,5 % HDP; vii) stanovení dalších kroků pro realizaci procesu privatizace Kyperské správy přístavů (Cyprus Ports Authority) a Kyperského úřadu pro elektřinu (Electricity Authority of Cyprus); viii) jmenování nových komisařů a dvou asistentů komisaře v rámci nového daňového útvaru, vytvoření společné databáze daňových poplatníků a přijetí nezbytných právních předpisů, aby se zajistil výkon rozšířených pravomocí v oblasti výběru daní; ix) reformu zdanění nemovitostí, která má být provedena v roce 2015; x) zahrnutí dalších požadavků pro urychlení vydání dokladů o vlastnickém právu v oblasti regulace trhu s nemovitostmi; xi) vypracování návrhu akčního plánu pro řešení nevyřízených soudních případů, podrobné statistické údaje o nevyřízených soudních případech a o délce řízení, jakož i zřízení správního soudu; xii) posouzení článků stávajícího zákona o Kyperské organizaci cestovního ruchu, které mohou narušovat hospodářskou soutěž; a xiii) předběžné posouzení technického a ekonomického potenciálu pro další zvýšení výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů energie a nákladové ceny různých druhů obnovitelných zdrojů v porovnání s konvenčními zdroji primární energie spolu se začleněním opatření pro zlepšení kapacity a nezávislosti Kyperského energetického regulačního úřadu (CERA).
(9)
V průběhu provádění komplexního balíčku politických opatření pro Kypr by Komise měla poskytovat další politické poradenství a odbornou pomoc v konkrétních oblastech. Členský stát podléhající makroekonomickému ozdravnému programu, který se potýká s nedostatečnou správní kapacitou, má o technickou pomoc požádat Komisi, která může pro tento účel ustavit skupiny odborníků.
(10)
Kyperské orgány by si měly při přípravě, provádění, sledování a hodnocení makroekonomického ozdravného programu vyžádat v souladu se stávajícími vnitrostátními pravidly a zvyklostmi stanoviska sociálních partnerů a organizací občanské společnosti,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Článek 2 prováděcího rozhodnutí 2013/463/EU se mění takto:
1)
Odstavec 5 se nahrazuje tímto:
„5. Ve snaze ozdravit svůj finanční sektor bude Kypr nadále pokračovat v restrukturalizaci bankovního sektoru a sektoru družstevních úvěrových institucí, bude pokračovat v posilování dohledu a regulace v souvislosti s probíhajícím přechodem na jednotný mechanismus dohledu, provede reformu rámce pro restrukturalizaci dluhu a postupně zruší omezující opatření v souladu se svým plánem a současně zajistí finanční stabilitu.
Program stanoví tato opatření a výstupy:
a)
zajištění bedlivého sledování stavu likvidity v bankovním sektoru. Bedlivě jsou sledována dočasná omezení volného toku kapitálu (jako například omezení výběrů hotovosti, plateb a převodů). Postupné uvolňování vnějších omezujících opatření musí být v souladu se stabilitou finančního sektoru a zachovávat dostatečné rezervy likvidity. Kyperská centrální banka (CBC) bude kontrolovat na místě, jak jsou omezení uplatňována, a v případě potřeby přijme vhodná opatření v oblasti dohledu. Další liberalizaci vnějších omezujících opatření zváží kyperské orgány až po úspěšném dokončení komplexního posouzení a hladkém přechodu na jednotný mechanismus dohledu. Cílem je, aby tyto kontroly zůstaly zachovány jen po dobu nezbytně nutnou k tomu, aby byla omezena vážná rizika pro stabilitu finančního systému. Po dokončení komplexního posouzení bude aktualizován a zveřejněn plán postupného uvolňování omezujících opatření. Plány v oblasti financování a kapitálu domácích bank, které jsou závislé na financování centrální bankou nebo na státní podpoře, musí realisticky odrážet očekávané snižování pákového efektu v bankovním sektoru a omezovat závislost na úvěrech od centrálních bank, aniž by došlo k nucenému prodeji aktiv a zamrznutí úvěrového trhu;
b)
úprava minimálních kapitálových požadavků při zohlednění parametrů posouzení rozvah a zátěžového testu pro celou Unii;
c)
zajištění toho, že plány na restrukturalizaci budou před poskytnutím jakékoli státní podpory formálně schváleny podle pravidel pro poskytování státní podpory. Banky s nedostatkem kapitálu mohou za předpokladu, že ostatní opatření nejsou dostatečná, požádat o podporu na rekapitalizaci od státu v souladu s postupy pro státní podporu. Banky s plány restrukturalizace budou podávat zprávy o pokroku při jejich provádění;
d)
zajištění toho, že bude vytvořen a zprovozněn úvěrový rejstřík;
e)
zohlednění přechodu na jednotný mechanismus dohledu, zajištění plného provedení regulačního rámce, pokud jde o poskytování půjček, znehodnocení aktiv a tvorbu rezerv;
f)
zavedení povinných požadavků na zveřejňování, aby bylo zajištěno, že banky pravidelně sdělují kyperským orgánům a trhům, jak pokračuje restrukturalizace jejich činnosti;
g)
zajištění revize směrnice o správě a řízení bank, která stanoví, mimo jiné, vztahy mezi bankovními odděleními vnitřního auditu a orgány bankovního dohledu;
h)
posílení správy a řízení bank, včetně zákazu poskytování úvěrů nezávislým členům správní rady nebo osobám, které jsou s nimi spojeny;
i)
zajištění potřebného počtu zaměstnanců a změn v souvislosti s novou odpovědností přijatou Kyperskou centrální bankou, včetně zajištění oddělení výkonu funkce řešení krize a funkce dohledu, provedení jednotného souboru pravidel ve vnitrostátním právu, včetně směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/59/EU (5) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/49/EU (6);
j)
posílení řízení úvěrů v selhání při zohlednění vývoje a harmonogramu jednotného mechanismus dohledu. To zahrnuje především: revizi kodexu chování a politik a postupů v oblasti správy bankovních nedoplatků; sledování cílů restrukturalizace stanovených Kyperskou centrální bankou; opatření, která umožní poskytovatelům úvěrů získávat přiměřené finanční informace o finanční situaci příjemců úvěrů a podat návrh na, domoci se a uskutečnit obstavení finančního majetku a výnosů příjemců úvěrů, kteří nesplácejí své závazky; opatření, která umožní a usnadní převod stávajících jednotlivých úvěrů jejich poskytovateli na třetí strany, spolu se všemi kolaterály a jistotami, bez nutnosti získání souhlasu příjemce úvěru;
k)
zmírnění omezení pro zabavování kolaterálu. To bude zahrnovat též přípravu právních předpisů na základě rámce pro komplexní reformu ke stanovení vhodných postupů pro řešení platební neschopnosti podniků a fyzických osob, jakož i k zajištění hladkého a účinného fungování přepracovaných rámcových podmínek pro zabavování nemovitostí a insolvenční řízení. Po reformě nového právního rámce pro restrukturalizaci dluhu soukromého sektoru bude tento rámec přezkoumán a podle potřeby budou vymezena další opatření;
l)
sladění regulace družstevních úvěrových institucí a dohledu nad nimi s podmínkami platnými pro komerční banky;
m)
zajištění, aby skupina družstevních úvěrových institucí zajistila včasné a úplné provedení dohodnutého plánu restrukturalizace a přijala další opatření ke zlepšení své operativní kapacity, zejména v oblastech správy nedoplatků, manažerského informačního systému, správy a řídicí kapacity;
n)
další posílení rámce proti praní peněz a provádění akčního plánu zajišťujícího uplatňování lepších postupů, pokud jde o hloubkové prověřování klienta a transparentnost subjektů, a to v souladu s osvědčenými postupy.
2)
V odstavci 8 se písmeno e) nahrazuje tímto:
„e)
přijetí zákona k dosažení solidního systému správy a řízení státních a polostátních podniků a provedení plánu privatizace, což pomůže zlepšit hospodářskou výkonnost a obnovit udržitelnost dluhu;“
.
3)
Odstavec 13 se nahrazuje tímto:
„13. Musí se zvýšit rychlost práce soudů a nevyřízené soudní případy musí být vyřešeny do konce programu. Kypr přijme iniciativy na posílení konkurenceschopnosti svého odvětví cestovního ruchu provedením konkrétního akčního plánu, který povede k dosažení kvantifikovaných cílů obsažených mimo jiné v revidované strategii cestovního ruchu na období 2011-2015, a změnou zákona o Kyperské organizaci cestovního ruchu, zejména článků, které mohou narušovat hospodářskou soutěž v odvětví cestovního ruchu. Kypr provede strategii pro leteckou politiku vedoucí k přizpůsobení vnější politiky Kypru v oblasti letectví, přičemž zohlední vnější politiku EU v oblasti letectví a dohody EU v oblasti letecké dopravy a zároveň zajistí dostatečnou leteckou dostupnost.“
4)
V odstavci 14 se písmeno b) nahrazuje tímto:
„b)
komplexní nástin regulačního režimu a organizace trhu pro restrukturalizované odvětví energetiky a plynu, včetně předběžného posouzení potenciálu pro zvýšení výroby elektřiny využitím obnovitelných zdrojů energie; a“
.
5)
Odstavec 16 se nahrazuje tímto:
„16. Při tvorbě komplexní a soudržné strategie růstu zohlední Kypr tuto strategii, čímž posílí probíhající reformu veřejné správy, reformu správy veřejných financí, další závazky v kyperském makroekonomickém ozdravném programu a příslušné iniciativy Unie, přičemž zohlední dohodu o partnerství pro provádění evropských strukturálních a investičních fondů. Strategie růstu bude vypracována, koordinována a prosazována prostřednictvím jediného orgánu, který bude vytvořen z již zřízené pracovní skupiny pro růst a bude zakotven ve vnitrostátním institucionálním rámci.“
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Kyperské republice.
V Bruselu dne 9. prosince 2014.
A TANÁCS VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA
(2014. december 9.)
a Ciprus makrogazdasági kiigazítási programjának elfogadásáról szóló 2013/463/EU végrehajtási határozat módosításáról
(2014/919/EU)
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a pénzügyi stabilitásuk tekintetében súlyos nehézségekkel küzdő vagy súlyos nehézségek által fenyegetett euroövezeti tagállamok gazdasági és költségvetési felügyeletének megerősítéséről szóló, 2013. május 21-i 472/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (2) és (5) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
mivel:
(1)
A 472/2013/EU rendelet azokra a tagállamokra vonatkozik, amelyek a rendelet hatálybalépése idején - többek között az Európai Stabilitási Mechanizmus (ESM) keretében - már pénzügyi támogatásban részesültek.
(2)
A 472/2013/EU rendelet meghatározza a pénzügyi támogatásban részesülő tagállamokra vonatkozó makrogazdasági kiigazítási program jóváhagyásával kapcsolatos szabályokat. Ezeknek a szabályoknak összhangban kell lenniük az Európai Stabilitási Mechanizmus létrehozásáról szóló szerződés rendelkezéseivel.
(3)
Az ESM keretében nyújtott pénzügyi támogatás iránti, 2012. június 25-i ciprusi kérelemmel kapcsolatban hozott 2013. április 25-i 2013/236/EU tanácsi határozat (2) értelmében Ciprusnak makrogazdasági kiigazítási programot kell következetesen végrehajtania.
(4)
Az ESM Kormányzótanácsa 2013. április 24-én elviekben döntést hozott a Ciprusnak nyújtandó stabilitási támogatásról, valamint jóváhagyta a konkrét gazdaságpolitikai feltételekről szóló egyetértési megállapodást és annak az ESM nevében történő, Bizottság általi aláírását.
(5)
A 2013/236/EU határozat 1. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság az Európai Központi Bankkal (EKB) és adott esetben a Nemzetközi Valutaalappal (IMF) együttműködve elvégezte az egyeztetett intézkedések végrehajtása terén elért előrelépésre, valamint eredményességükre és gazdasági-társadalmi hatásukra vonatkozó ötödik értékelést. Az értékelés eredményeképpen sor került a jelenlegi makrogazdasági kiigazítási program aktualizálására, amely tükrözi a ciprusi hatóságok által 2014 második negyedévéig tett lépéseket.
(6)
Miután a 472/2013/EU rendelet hatályba lépett, sor került a makrogazdasági kiigazítási program tanácsi végrehajtási határozat formájában történő elfogadására. Az egyértelmű jogi helyzet és a jogbiztonság érdekében a programot a 472/2013/EU rendelet 7. cikkének (2) bekezdése alapján újból elfogadták. A program tartalma megegyezik a 2013/236/EU határozattal elfogadott programéval, azonban kiegészült a 2013/236/EU határozat 1. cikkének (2) bekezdésével összhangban elvégzett értékelés eredményeivel is. Ezzel egy időben a 2013/236/EU tanácsi határozat hatályát vesztette.
(7)
A 2013/463/EU tanácsi végrehajtási határozatot (3) már módosította a 2014/169/EU tanácsi végrehajtási határozat (4). A legújabb fejlemények fényében a határozatot újra módosítani kell.
(8)
A Bizottság az EKB és az IMF közreműködésével elvégezte az egyeztetett intézkedések végrehajtása terén elért előrelépésre, valamint eredményességükre és gazdasági-társadalmi hatásukra vonatkozó ötödik értékelést. Ennek eredményeképpen változtatásokra van szükség a pénzügyi ágazat reformja, valamint a költségvetési politikai és strukturális reformok terén, mindenekelőtt a következőket illetően: i. a külső korlátozások fokozatos enyhítésére vonatkozó frissített terv, amellyel kapcsolatban a hatóságok vállalják, hogy csak az átfogó értékelés sikeres elvégzését és az egységes felügyeleti mechanizmusra való zökkenőmentes átállást követően kezdenek hozzá; ii. a nemteljesítő hitelek bankok általi kezelésének megerősítésére irányuló további intézkedések; iii. az egyes pénzügyi intézményeket érintő 2013. évi audit monitoringjának lezárására, adott esetben szankciók alkalmazására és a végső határozat közzétételére vonatkozó követelmény; iv. a szövetkezeti csoport működési kapacitásának javítására irányuló további intézkedések előírása; v. a vállalatokra és az egyénekre vonatkozó fizetésképtelenségi eljárásokat meghatározó új átfogó reformkeret miniszterek tanácsa általi elfogadása, valamint a jelzáloggal terhelt ingatlanok kényszerértékesítésével kapcsolatos jogi keret módosításainak a képviselőház általi elfogadása (ez két előzetes intézkedés), mindkét új keretnél a szükséges elemek részletes meghatározása; vi. a 2014 első felében tapasztalt költségvetési teljesítmény tükrözése érdekében a 2014. évi elsődleges költségvetési hiánycél legfeljebb 210 millió EUR-ra (a GDP 1,3 %-a) történő módosítása, a jóléti rendszer reformjának költségvetési semlegességét és a 2015. évi költségvetési hiánycél elérését biztosító javaslat benyújtása, miközben a 2017. évi elsődleges többletre vonatkozó cél lefelé, a GDP 2,5 %-ára módosult a költségvetési kiigazítás 2017-2018 közötti időszakban való kiegyenlítése érdekében; vii. a ciprusi kikötői hatóság és a ciprusi villamosenergia-hatóság privatizációs folyamatának gyakorlati megvalósítása érdekében további lépések meghatározása; viii. az új adóhatóság új biztosának és két segédbiztosának a kinevezése, egy egységes adófizetői adatbázis létrehozása, és a megerősített beszedési hatáskörök érvényesítéséhez szükséges szabályozások elfogadása; ix. az ingatlanadózás 2015-ben végrehajtandó reformja; x. az ingatlanpiac tekintetében a tulajdonilap-kiadás felgyorsítása érdekében további követelmények felvétele; xi. a bírósági ügyhátralékok megszüntetésére vonatkozó cselekvési terv tervezete, az ügyhátralékokra és az eljárások időtartamára vonatkozó részletes statisztikák biztosítása, valamint egy közigazgatási bíróság létrehozása; xii. a ciprusi turizmus szervezetről szóló jelenlegi jogszabályban a versenyt esetlegesen akadályozó cikkek vizsgálata; és xiii. a megújuló energiaforrással történő villamosenergia-termelés további növelésének technikai és gazdasági lehetőségére, valamint a különböző megújuló energiaforrások hagyományos elsődleges energiaforrásokhoz viszonyított bekerülési árára vonatkozó előzetes értékelés végrehajtása, a Ciprusi Energiaügyi Hatóság kapacitásának és függetlenségének javítására irányuló intézkedések előírásával együtt.
(9)
Ciprus átfogó szakpolitikai intézkedéscsomagjának végrehajtása során célszerű, hogy a Bizottság további szakpolitikai tanácsokat, egyes területeken pedig technikai segítséget nyújtson. Amennyiben egy makrogazdasági kiigazítási programot végrehajtó tagállam nem rendelkezik megfelelő igazgatási kapacitásokkal, a Bizottságtól technikai segítséget kérhet, amely ebből a célból szakértői csoportokat hozhat létre.
(10)
A ciprusi hatóságoknak a hatályos nemzeti szabályoknak és gyakorlatoknak megfelelően ki kell kérniük a szociális partnerek és a civil társadalmi szervezetek véleményét a makrogazdasági kiigazítási program előkészítése, végrehajtása, monitoringja és értékelése során,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A 2013/463/EU végrehajtási határozat 2. cikke a következőképpen módosul:
1.
Az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
„(5) A pénzügyi ágazat stabilitásának helyreállítása érdekében Ciprus folytatja a bankszektor és a szövetkezeti hitelintézeti szektor szerkezetátalakításának végrehajtását, folytatja a felügyelet és a szabályozás megerősítését az egységes felügyeleti mechanizmusra való, folyamatban lévő átállás keretében, reformot hajt végre az adósságátstrukturálási keretet illetően, valamint ütemtervével összhangban fokozatosan megszünteti a korlátozó intézkedéseket a pénzügyi stabilitás megőrzése mellett.
A program a következő intézkedéseket és eredményeket irányozza elő:
a)
a bankszektor likviditási helyzetének szoros monitoringja. A tőke szabad mozgására vonatkozó átmeneti korlátozások (többek között a készpénzfelvétel, a kifizetések és transzferek korlátai) szoros monitoringja. A külső korlátozások fokozatos enyhítésére a pénzügyi ágazat stabilitásával összeegyeztethető módon, és kényelmes likviditási tartalékokat fenntartva kerül sor. A ciprusi központi bank a korlátozások alkalmazásával kapcsolatos helyszíni vizsgálatokat folytat, és szükség esetén megteszi a megfelelő felügyeleti intézkedéseket. A hatóságok csak az átfogó értékelés sikeres elvégzését és az egységes felügyeleti mechanizmusra való zökkenőmentes átállást követően mérlegelik a külső korlátozó intézkedések további liberalizálását. A cél az, hogy a korlátozás csak addig álljon fenn, amíg az a pénzügyi rendszer stabilitását érintő súlyos kockázatok enyhítése érdekében feltétlenül szükséges. Az átfogó értékelés eredményei alapján sor kerül a korlátozó intézkedések fokozatos enyhítésére vonatkozó ütemterv frissítésére és közzétételére. A központi banki finanszírozásra vagy állami támogatásra támaszkodó belföldi bankok finanszírozásra és tőkeszükségletre vonatkozó terveinek reálisan tükrözniük kell a bankszektorban várható hitelállomány-leépítést, és mérsékelniük kell a központi bankok által nyújtott hitelektől való függést, miközben el kell kerülniük eszközeik kényszereladását és a hitelszűkét;
b)
a minimális tőkeszükséglet kiigazítása a mérlegértékelés paraméterei és az uniós szintű stresszteszt eredményeinek figyelembevétele mellett;
c)
a szerkezetátalakítási terveknek az állami támogatásra vonatkozó szabályok szerinti hivatalos jóváhagyása állami támogatás nyújtását megelőzően. A tőkehiányos bankok, ha az egyéb eszközök nem megfelelőek, az állami támogatásokra vonatkozó eljárásoknak megfelelően állami feltőkésítési támogatást igényelhetnek. A szerkezetátalakítási tervvel rendelkező bankoknak be kell számolniuk a terveik végrehajtásában elért eredményről;
d)
hitelnyilvántartás létrehozása és működtetése;
e)
az egységes felügyeleti mechanizmusra való átállást figyelembe véve a hitel-keletkeztetésre, az eszközök értékvesztésére és a tartalékképzésre vonatkozó szabályozási keret teljes körű végrehajtása;
f)
kötelező közzétételi követelmények bevezetése annak biztosítására, hogy a bankok rendszeresen közöljék a hatóságokkal és a piacokkal a műveleteik szerkezetátalakítása terén elért előrelépésüket;
g)
az irányítási irányelv felülvizsgálata, amely többek között meghatározza a bankok belső ellenőrzési osztályai és a bankfelügyeletek közötti interakciót;
h)
a bankok irányításának megerősítése, többek között a független igazgatótanácsi tagok vagy velük kapcsolatban álló felek számára nyújtott hitelezés tilalma;
i)
a ciprusi központi bank által vállalt új feladatkörök fényében a szükséges személyzet és módosítások biztosítása, beleértve a szanálási és felügyeleti funkciók különválasztását, a 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvet (5) és a 2014/49/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvet (6) is magában foglaló egységes szabálykönyv nemzeti jogba való átültetését;
j)
a nemteljesítő hitelek kezelésének megerősítése, figyelembe véve az egységes felügyeleti mechanizmus fejleményeit és határidőit. Ebbe beletartozik: a magatartási kódex és a bankok hátralékkezelési politikáinak és gyakorlatainak a felülvizsgálata; a ciprusi központi bank által felállított átstrukturálási célok monitoringja; a hitelezők számára annak lehetővé tétele, hogy megfelelő pénzügyi információkat szerezzenek a hitelfelvevők pénzügyi helyzetéről, valamint hogy kérelmezzék, elérjék és megvalósítsák a késedelembe esett hitelfelvevők pénzügyi eszközeinek és bevételeinek zárolását; azt lehetővé tevő és megkönnyítő intézkedések, hogy a hitelezők harmadik felekre ruházzanak át meglévő egyéni hiteleket minden biztosítékkal és értékpapírral együtt, anélkül, hogy ehhez meg kellene kapniuk a hitelfelvevő hozzájárulását;
k)
a biztosíték felhasználására vonatkozó korlátozások enyhítése. Ezt ki kell egészíteni a vállalatokra és az egyénekre vonatkozó fizetésképtelenségi eljárásokat meghatározó átfogó reformkereten alapuló szabályozás kidolgozásával, valamint a módosított kizárási és fizetésképtelenségi keretrendszerek zökkenőmentes és eredményes működésének biztosításával. Továbbá reformját követően a magánszektor adósságának átstrukturálására vonatkozó új jogi keretet felül kell vizsgálni, és szükség szerint kiegészítő intézkedéseket kell meghatározni;
l)
a szövetkezeti hitelintézetekre és a kereskedelmi bankokra vonatkozó szabályozás és felügyelet összehangolásának teljesítése;
m)
annak biztosítása, hogy a szövetkezeti csoport gondoskodjon az egyeztetett szerkezetátalakítási terv időben történő és teljes végrehajtásáról, és további intézkedéseket hozzon működési kapacitásának javítása érdekében, mindenekelőtt a hátralékkezelés, a vezetői információs rendszer, az irányítás és az irányítási kapacitás terén;
n)
a pénzmosás elleni küzdelem keretrendszerének további tökéletesítése, valamint jobb ügyfél-átvilágítási és jogalany-átláthatósági gyakorlaton alapuló cselekvési terv végrehajtása, összhangban a legjobb gyakorlattal.
2.
A (8) bekezdés e) pontja helyébe a következő szöveg lép:
„e)
az állami tulajdonú és részben állami tulajdonú vállalatok stabil vállalatirányítási rendszerének kialakítását célzó jogszabály elfogadása, valamint privatizációs terv végrehajtása a gazdasági hatékonyság javítása és az adósság fenntarthatóságának helyreállítása céljából;”
3.
A (13) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
„(13) A bírósági eljárásokat fel kell gyorsítani, és a program befejezéséig meg kell szüntetni az ügyhátralékokat. Ciprus lépéseket tesz turizmusa versenyképességének fokozása céljából, a beazonosított számszerűsített - többek között a 2011-2015 közötti időszakra vonatkozó, nemrégiben módosított turisztikai stratégiában szereplő - célok eléréséhez vezető, konkrét cselekvési terv végrehajtása, valamint a ciprusi turizmus szervezetről szóló törvény azon cikkeinek módosítása révén, amelyek esetleg akadályozhatják a turisztikai ágazatban a versenyt. Ciprus az ország légi közlekedéssel kapcsolatos külpolitikájának kiigazítását eredményező légiközlekedés-politikai stratégiát hajt végre figyelemmel az Unió légi közlekedéssel kapcsolatos külpolitikájára és az uniós légi közlekedési megállapodásokra, valamint a megfelelő légi összeköttetés biztosítása mellett.”
4.
A (14) bekezdés b) pontja helyébe a következő szöveg lép:
„b)
az átalakított energia- és gázszektor szabályozási rendszerének és piacszervezésének átfogó körvonalazása, beleértve a megújuló energiaforrással történő villamosenergia-termelés növelésének a lehetőségére vonatkozó előzetes értékelést; valamint”
5.
A (16) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
„(16) Az átfogó és koherens növekedési stratégia kidolgozása alkalmával Ciprus figyelembe veszi a folyamatban lévő közigazgatási reformot, az államháztartás-igazgatási reformot, a ciprusi makrogazdasági kiigazítási program egyéb kötelezettségvállalásait, valamint a vonatkozó uniós kezdeményezéseket, figyelembe véve az európai strukturális és beruházási alapok végrehajtására vonatkozó partnerségi megállapodást. A növekedési stratégiát a már létrehozott növekedési munkacsoportból kialakuló, és a nemzeti intézményi rendszerben rögzítendő egyetlen szerven keresztül kell kidolgozni, koordinálni és érvényre juttatni.”
2. cikk
Ennek a határozatnak a Ciprusi Köztársaság a címzettje.
Kelt Brüsszelben, 2014. december 9-én.