PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 869/2014
ze dne 11. srpna 2014
o nových službách v osobní železniční dopravě
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2012/34/EU ze dne 21. listopadu 2012 o vytvoření jednotného evropského železničního prostoru (1), a zejména na čl. 10 odst. 4 a čl. 11 odst. 4 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V souladu s článkem 10 směrnice 2012/34/EU otevřely členské státy své trhy pro služby mezinárodní osobní železniční dopravy poskytované kterýmkoli železničním podnikem, kterému byla vydána licence podle uvedené směrnice. V průběhu mezinárodní osobní železniční dopravy mají železniční podniky oprávnění k nástupu cestujících na kterékoli stanici umístěné na mezinárodní trase a výstupu cestujících na jiné takové stanici, včetně stanic umístěných v témže členském státě.
(2)
Avšak zavedení nových mezinárodních osobních železničních spojů s otevřeným přístupem a se zastávkami by nemělo být využito k otevření trhu pro služby vnitrostátní osobní dopravy, ale mělo by se zaměřit pouze na zastávky, jež doplňují mezinárodní službu. Hlavním účelem nových spojů by mělo být přepravovat cestující na mezinárodní trase. Regulační subjekt uvedený v oddílu 4 kapitoly IV směrnice 2012/34/EU by měl na žádost příslušných orgánů nebo dotčených železničních podniků rozhodnout o hlavním účelu navrhované nové služby.
(3)
Otevření mezinárodní osobní železniční dopravy hospodářské soutěži může mít důsledky pro organizaci a financování osobní železniční dopravy provozované na základě smlouvy o veřejných službách podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1370/2007 (2). V souladu s článkem 11 směrnice 2012/34/EU mohou členské státy omezit právo přístupu na trh v případech, kdy by toto právo ohrozilo hospodářskou vyváženost uvedených smluv o veřejných službách. Regulační subjekt by na žádost příslušných orgánů, provozovatele infrastruktury nebo železničního podniku, který plní smlouvu o veřejných službách, měl rozhodnout, zda by navrhovaná nová služba v mezinárodní osobní železniční dopravě ohrozila hospodářskou vyváženost smlouvy o veřejných službách.
(4)
Aby se zabránilo přerušení nové služby v osobní železniční dopravě, která byla již zahájena, a aby se této nové službě zajistila právní jistota, pokud jde o možnost ji provozovat, měla by být lhůta, která je vyhrazena na žádost o test hlavního účelu nebo hospodářské vyváženosti, omezena a měla by být provázána s okamžikem, kdy žadatel oznámí zájem provozovat novou službu v mezinárodní osobní železniční dopravě. Ze stejného důvodu by měly být rovněž časově omezeny postupy regulačního subjektu pro uvedené testy.
(5)
Žádost o test hlavního účelu by měla obsahovat všechny důležité informace pro zdůvodnění skutečnosti, že hlavní účel navrhované nové služby je jiný než přeprava cestujících mezi stanicemi umístěnými v různých členských státech. Pro splnění tohoto požadavku by subjekty žádající o uvedený test měly mít možnost používat standardní formuláře pro žádosti zveřejněné regulačními subjekty.
(6)
Regulační subjekt by měl provést jak kvalitativní, tak kvantitativní analýzu pro stanovení účelu navrhované nové služby ve střednědobém horizontu, nikoli její charakteristiky v daném okamžiku. Kritéria posouzení by měla být stanovena v metodice přijaté regulačním subjektem pro test hlavního účelu s ohledem na specifika železniční dopravy v dotčeném členském státě. Neměly by být striktně nebo izolovaně uplatňovány žádné kvantifikované prahové hodnoty.
(7)
Žádost o test hospodářské vyváženosti by měla obsahovat všechny důležité informace pro zdůvodnění skutečnosti, že hospodářská vyváženost smlouvy o veřejných službách by byla navrhovanou novou službou ohrožena. Hospodářská vyváženost smlouvy o veřejných službách by měla být považována za ohroženou v důsledku nové navrhované služby, jestliže dojde k podstatné změně v hodnotě smlouvy o veřejných službách, z které vyplývá, že služby provozované podle uvedené smlouvy na konkurenčně strukturovaném trhu by již nebyly udržitelné a schopné provozování s přiměřenou mírou zisku.
(8)
Posouzení dopadu navrhované nové služby na hospodářskou vyváženost smlouvy o veřejných službách by mělo být založeno na objektivní metodě a kritériích posouzení, která mají být stanovena v metodice přijaté regulačním subjektem pro test hospodářské vyváženosti s ohledem na specifika železniční dopravy v dotčeném členském státě. Ekonomická analýza by se měla zaměřit na celkový hospodářský dopad navrhované nové služby na smlouvu o veřejných službách, včetně konkrétních dotčených služeb, po celou dobu jejího trvání. Neměly by být striktně nebo izolovaně uplatňovány žádné předem definované kvantifikované prahové hodnoty. Regulační subjekt by kromě ekonomické analýzy dopadu navrhované nové služby na smlouvu o veřejných službách měl rovněž přihlédnout k přínosům pro zákazníky v krátkodobém a střednědobém horizontu.
(9)
Možnost opětovného posouzení rozhodnutí přijatého regulačním subjektem, které vyplývá z testu hospodářské vyváženosti, by měla být možná pouze v případech, ve kterých dochází k zásadní změně v nové službě ve srovnání s údaji, které analyzoval regulační subjekt, nebo když existuje významný rozdíl mezi reálným a odhadovaným dopadem na služby v rámci smlouvy o veřejných službách. Aby byla novému provozovateli služeb zaručena základní právní jistota, mělo by existovat určité časové období, během kterého nelze opětovné posouzení požadovat.
(10)
Aniž je dotčena zásada nezávislosti regulačních subjektů při rozhodování uvedeném v čl. 55 odst. 1 směrnice 2012/34/EU, regulační subjekty by si měly vyměňovat informace a případně by v konkrétních případech měly koordinovat své zásady a činnosti týkající se testů hlavního účelu a hospodářské vyváženosti, aby se zabránilo velkým rozdílům v jejich postupech, které by na trh služeb v mezinárodní osobní železniční dopravě vnesly nejistotu.
(11)
Regulační subjekty by měly při všech svých činnostech souvisejících s testy hlavního účelu nebo hospodářské vyváženosti respektovat důvěrnost obchodně citlivých informací, které získají od stran zapojených do těchto testů.
(12)
Regulační subjekty nemají povinnost požadovat za provedení testu hlavního účelu, testu hospodářské vyváženosti nebo opětovného posouzení testu hospodářské vyváženosti poplatek. Členské státy však mohou rozhodnout o uložení takového poplatku subjektům, které předkládají takovéto žádosti, za práci prováděnou regulačními subjekty, přičemž takový poplatek bude pokrývat čisté náklady těchto posouzení. V takovém případě by poplatek měl být nediskriminační, přiměřený a měl by být skutečně vybírán od všech žádajících subjektů transparentním způsobem.
(13)
S přihlédnutím k výsledkům konzultace se zúčastněnými stranami a výměny informací s jinými regulačními subjekty by regulační subjekty měly vypracovat jednotnou metodiku pro provádění testů hlavního účelu a případně pro provádění testů hospodářské vyváženosti. Ostatní subjekty by neměly tuto odpovědnost omezovat. Testy by měly vycházet přednostně z analýzy jednotlivých případů, a nikoli z prostého použití předem stanovených prahových hodnot. Ve vnitrostátních právních předpisech by neměly být stanoveny žádné prahové hodnoty. Metoda posuzování by měla být stanovena tak, aby odpovídala vývoji trhu, což umožní její průběžnou adaptaci, zejména s ohledem na zkušenosti regulačních subjektů.
(14)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 62 odst. 1 směrnice 2012/34/EU,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví podrobný postup a kritéria, které je nutno dodržovat při rozhodování:
a)
zda hlavním účelem služby v železniční dopravě je přeprava cestujících mezi stanicemi umístěnými v různých členských státech;
b)
zda je mezinárodní osobní železniční dopravou ohrožena hospodářská vyváženost smlouvy o veřejných službách v železniční dopravě.
Článek 1a
Vyloučení z oblasti působnosti
Toto nařízení se nevztahuje na služby organizované podnikem za účelem přepravy svých vlastních zaměstnanců do práce a zpět ani na služby, na které se veřejnosti neprodávají jízdenky.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„novou službou v mezinárodní osobní dopravě“ služba v mezinárodní osobní dopravě, která je navržena k uvedení na trh nebo která znamená významnou změnu, pokud jde o zvýšenou četnost nebo zvýšený počet zastávek v rámci stávající služby v mezinárodní osobní dopravě;
2)
„testem hlavního účelu“ postup posouzení prováděný regulačním subjektem na žádost subjektu uvedeného v článku 5 za účelem rozhodnutí, zda hlavním účelem navrhované nové služby v železniční dopravě je přeprava cestujících mezi stanicemi umístěnými v různých členských státech nebo přeprava cestujících mezi stanicemi umístěnými ve stejném členském státě;
3)
„testem hospodářské vyváženosti“ postup posouzení prováděný regulačním subjektem na žádost subjektu uvedeného v článku 10, který je použitelný pouze v členských státech, které se v souladu s článkem 11 směrnice 2012/34/EU rozhodly omezit právo na přístup k železniční infrastruktuře v mezinárodní osobní železniční dopravě mezi výchozí a cílovou stanicí, na něž se vztahuje jedna nebo více smluv o veřejných službách, za účelem rozhodnutí, zda by navrhovaná nová služba v mezinárodní osobní železniční dopravě ohrozila hospodářskou vyváženost smlouvy o veřejných službách;
4)
„smlouvou o veřejných službách“ smlouva o veřejných službách podle čl. 2 písm. i) nařízení (ES) č. 1370/2007, která se vztahuje k železniční dopravě;
5)
„příslušným orgánem“ se rozumí příslušný orgán podle čl. 2 písm. b) nařízení (ES) č. 1370/2007;
6)
„čistým finančním dopadem“ se rozumí dopad smlouvy o veřejných službách na náklady a příjmy, které vznikly při plnění závazků veřejné služby, s přihlédnutím k příjmům železničního podniku, který plní smlouvu o veřejných službách, získaným z této činnosti a přiměřenému zisku, vypočtený v souladu s bodem 2 přílohy nařízení (ES) č. 1370/2007.
Článek 3
Oznámení o plánované nové službě v mezinárodní osobní železniční dopravě
1. Žadatel oznámí dotčeným regulačním subjektům svůj záměr provozovat novou službu v mezinárodní osobní dopravě předtím, než požádá provozovatele infrastruktury o kapacitu infrastruktury.
2. Regulační subjekty vypracují a na svých internetových stránkách zveřejní standardní formulář pro oznámení, které by měli žadatelé používat a které musí obsahovat tyto informace:
a)
název, adresa, právnická osoba a (případně) registrační číslo žadatele;
b)
kontaktní údaje osoby odpovědné za zodpovězení dotazů;
c)
datum licence a osvědčení o bezpečnosti žadatele nebo uvedení fáze postupu k jejich získání;
d)
podrobný popis trasy s uvedením polohy výchozí a cílové stanice, zastávek a vzdáleností mezi nimi;
e)
plánované datum zahájení provozu navrhované nové služby v mezinárodní osobní železniční dopravě;
f)
časové rozvržení, četnost a kapacita navrhované nové služby včetně navrhovaných časů odjezdů, zastávek, časů příjezdů a přípojů a všech odchylek v četnosti nebo v zastávkách od standardního jízdního řádu pro každý směr;
g)
odůvodnění, že hlavním účelem navrhované služby v osobní dopravě je přeprava cestujících mezi stanicemi umístěnými v různých členských státech;
3. Informace týkající se plánovaného provozu navrhované nové služby v mezinárodní osobní železniční dopravě se musí vztahovat nejméně na první tři roky, a pokud možno, na prvních pět let provozu.
4. Regulační subjekt bez prodlení zveřejní na své internetové stránce oznámení žadatele s výjimkou všech obchodně citlivých informací a informuje o tom subjekty uvedené v článku 5 nebo 10.
5. Žadatel odůvodní všechna vyloučení obchodně citlivých informací ze zveřejnění. Pokud regulační subjekt odůvodnění uzná za přijatelné, zachová důvěrnost těchto informací. V opačném případě oznámí žadateli, který o zachování důvěrnosti požádal, odmítnutí jeho požadavku. Tímto postupem není dotčen postup odvolání proti tomuto rozhodnutí stanovený ve vnitrostátních právních předpisech.
6. Veškeré informace poskytnuté žadatelem ve standardním formuláři a jakékoli podpůrné doklady se regulačnímu subjektu zasílají v elektronické podobě.
Článek 4
Lhůty pro podání žádosti o provedení testu hlavního účelu nebo testu hospodářské vyváženosti
1. Žádosti subjektů uvedených v článku 5 nebo 10 o provedení testu hlavního účelu nebo testu hospodářské vyváženosti musí být podány do čtyř týdnů od zveřejnění oznámení žadatele na internetové stránce regulačního subjektu. Subjekty, které jsou oprávněny podat žádosti o oba testy, tak mohou učinit současně.
2. Jestliže je požadováno provedení testu hlavního účelu i testu hospodářské vyváženosti, lze tyto testy provést zároveň. Jestliže test hlavního účelu odhalí, že hlavní účel navrhované služby je jiný než přeprava cestujících mezi stanicemi umístěnými v různých členských státech a je přijato negativní rozhodnutí, test hospodářské vyváženosti se ukončí rozhodnutím odkazujícím na toto negativní rozhodnutí o hlavním účelu navrhované služby.
Článek 5
Subjekty oprávněné požádat o provedení testu hlavního účelu
O provedení testu hlavního účelu mohou žádat tyto subjekty:
a)
příslušné orgány, které uzavřely smlouvy o veřejných službách v železniční dopravě provozované na území, kterého se navrhovaná nová služba týká;
b)
kterýkoli železniční podnik provozující služby v mezinárodní nebo vnitrostátní osobní železniční dopravě na trase obsluhované novou službou, ať na komerčním základě, nebo na základě smlouvy o veřejných službách.
Článek 6
Informace, které je nutno uvést v žádosti o provedení testu hlavního účelu
1. Subjekt podávající žádost v ní uvede tyto informace:
a)
název, adresa, právnická osoba, případně registrační číslo subjektu podávajícího žádost;
b)
kontaktní údaje osoby odpovědné za zodpovězení dotazů;
c)
vysvětlení zájmu subjektu podávajícího žádost o vydání rozhodnutí o hlavním účelu navrhované nové služby;
d)
vysvětlení, proč je podle názoru subjektu podávajícího žádost hlavní účel navrhované nové služby jiný než přeprava cestujících mezi stanicemi umístěnými v různých členských státech;
e)
informace a dokumentace dokládající vysvětlení uvedená v písmech c) a d).
2. Subjekt podávající žádost odůvodní všechna navrhovaná vyloučení obchodně citlivých informací. Pokud regulační subjekt odůvodnění uzná za přijatelné, zachová důvěrnost těchto informací. V opačném případě oznámí straně, která o zachování důvěrnosti požádala, že její požadavek zamítl. Tímto postupem není dotčen možný postup odvolání proti tomuto rozhodnutí stanovený ve vnitrostátních právních předpisech.
3. Regulační subjekty zveřejní na svých internetových stránkách standardní formulář žádosti o provedení testu hlavního účelu, který by subjekty žádající o uvedený test měly používat.
4. Veškeré informace uvedené ve standardním formuláři žádosti a jakákoli podpůrná dokumentace se regulačnímu subjektu zasílají v elektronické podobě.
Článek 7
Postup provedení testu hlavního účelu
1. Regulační subjekt posoudí žádost předloženou subjektem podávajícím žádost.
2. Pokud se regulační subjekt domnívá, že subjekt podávající žádost nepředložil spolu s žádostí úplné informace, může do tří týdnů od obdržení žádosti požádat o doplnění dalších informací. Jestliže subjekt podávající žádost na tento požadavek o další informace odpoví a jeho odpověď je stále neúplná, může regulační subjekt opět požádat o dodání dalších informací do tří týdnů od obdržení odpovědi na svůj první požadavek o doplnění dalších informací. Subjekt podávající žádost dodá tyto informace v odpovědi na požadavek o další informace v přiměřené lhůtě stanovené regulačním subjektem v souladu s čl. 56 odst. 8 směrnice 2012/34/EU. Jestliže subjekt podávající žádost nedodá požadované informace ve lhůtě stanovené regulačním subjektem, žádost se zamítne.
3. Regulační subjekt může žadatele požádat o poskytnutí dalších informací. Pokud jsou poskytnuté informace nejasné, může stanovit jednu další lhůtu pro jejich vyjasnění.
4. Pokud žádost nelze odůvodnit v souladu s čl. 6 odst. 1 písm. d), zamítne se.
5. Regulační subjekt přijme rozhodnutí nejpozději do šesti týdnů od obdržení všech relevantních informací.
Článek 8
Kritéria posouzení pro test hlavního účelu
1. Regulační subjekt ověří hlavní účel navrhované nové služby. Provede jak kvalitativní, tak kvantitativní analýzu, která přihlíží k předpokládanému vývoji služby, jakož i k předpokládaným změnám podmínek na trhu během období, na které se vztahuje oznámení žadatele.
2. Regulační subjekt během postupu posouzení vezme v úvahu kromě informací uvedených ve standardním formuláři oznámení zejména tato kritéria:
a)
podíl na obratu a objemu, jenž je odvozen z počtu cestujících v mezinárodní dopravě podle očekávání žadatele, ve srovnání s počtem cestujících ve vnitrostátní dopravě v členském státě, ve kterém je regulační subjekt usazen;
b)
vzdálenost pokrytou navrhovanou novou službou v různých členských státech a umístění zastávek;
c)
poptávku cestujících po nové službě;
d)
marketingovou strategii žadatele;
e)
charakter kolejových vozidel, která mají být použita pro novou službu;
3. Regulační subjekt může stanovit a používat prahové hodnoty vyjádřené jako podíl na obratu nebo objemu odvozeného z počtu cestujících v mezinárodní dopravě. Aby služba mohla být považována za mezinárodní, nesmí tyto prahové hodnoty přesáhnout 50 % obratu nebo objemu odvozeného z počtu všech cestujících v dopravě odhadovaného na celé období, na něž se vztahuje rozhodnutí regulačního subjektu, a nesmí se uplatňovat izolovaně.
Článek 9
Výsledky testu hlavního účelu
1. Po posouzení nové navrhované služby regulační subjekt rozhodne, zda hlavním účelem navrhované nové služby je:
a)
přeprava cestujících mezi stanicemi umístěnými v různých členských státech, nebo
b)
přeprava cestujících mezi stanicemi umístěnými v členském státě, ve kterém je usazen regulační subjekt.
2. Jestliže regulační subjekt přijme rozhodnutí uvedené v odst. 1 písm. a), přístup k železniční infrastruktuře pro navrhovanou novou službu v mezinárodní osobní dopravě se udělí.
3. Jestliže regulační subjekt přijme rozhodnutí uvedené v odst. 1 písm. b), regulační subjekt překvalifikuje žádost na žádost o službu ve vnitrostátní osobní železniční dopravě a informuje o tom žadatele. Žadatel musí poté postupovat podle příslušných vnitrostátních pravidel pro podávání žádostí o přístup k železniční infrastruktuře.
4. Regulační subjekt o přijatém rozhodnutí informuje žadatele.
5. Rozhodnutí regulačního subjektu musí být řádně odůvodněno a bez prodlení zveřejněno na internetové stránce regulačního subjektu při respektování důvěrnosti obchodně citlivých informací.
Článek 10
Subjekty oprávněné požádat o provedení testu hospodářské vyváženosti
V případě, že se členský stát, kterého se týká navrhovaná nová služba v mezinárodní železniční dopravě, rozhodl omezit právo na přístup k železniční infrastruktuře v mezinárodní osobní železniční dopravě mezi výchozí a cílovou stanicí, na něž se vztahuje jedna nebo více smluv o veřejných službách, mohou o provedení testu hospodářské vyváženosti požádat tyto subjekty:
a)
příslušný orgán nebo příslušné orgány, které uzavřely smlouvy o veřejných službách vztahující se na místo odjezdu a místo určení, kterých se navrhovaná nová služba týká;
b)
jakýkoli jiný dotčený příslušný orgán, který má právo omezit přístup podle článku 11 směrnice 2012/34/EU;
c)
provozovatel infrastruktury na území pokrytém navrhovanými novými službami v mezinárodní osobní dopravě;
d)
jakýkoli železniční podnik, který plní smlouvu o veřejných službách, jež byla udělena orgánem uvedeným v bodě a).
Článek 11
Požadavky na informace v souvislosti s testem hospodářské vyváženosti
1. Subjekt podávající žádost uvede tyto informace:
a)
název, adresa, právnická osoba, případně registrační číslo subjektu podávajícího žádost;
b)
kontaktní údaje osoby odpovědné za zodpovězení dotazů;
c)
vysvětlení zájmu subjektu podávajícího žádost na rozhodnutí o testu hospodářské vyváženosti;
d)
důkaz, že nová služba ohrozí hospodářskou vyváženost;
e)
informace a dokumentace dokládající vysvětlení uvedené v písmech c) a d).
2. Regulační subjekt může od subjektů zapojených do testu požadovat mimo jiné tyto informace:
a)
Od příslušného orgánu:
i)
kopii smlouvy o veřejných službách;
ii)
vnitrostátní pravidla pro udělování a změnu smluv o veřejných službách;
iii)
příslušné trasy a odhady příjmů, včetně metodiky tvorby odhadů;
b)
Od železničního podniku, který plní smlouvu smlouvy o veřejných službách:
i)
kopii smlouvy o veřejných službách;
ii)
obchodní plán tohoto podniku;
iii)
informace o příjmech tohoto podniku;
iv)
informace o jízdních řádech služeb, včetně časů odjezdů, zastávek, časů příjezdů a přípojů;
v)
odhadovanou pružnost služeb (např. cenovou pružnost, pružnost, pokud jde o kvalitativní charakteristiky služeb) a plány pro konkurenční reakce na novou službu, jakož i možné úspory nákladů díky nové službě.
c)
Od žadatele:
i)
obchodní plán;
ii)
odhad příjmů a tras ve vnitrostátní osobní dopravě, včetně metodiky tvorby odhadů;
iii)
obchodní strategii;
iv)
systémy prodeje přepravních dokladů;
v)
specifikaci kolejových vozidel (např. využití kapacity, počet sedadel, konfiguraci vozů);
vi)
marketingovou strategii;
vii)
odhadovanou pružnost služeb (např. cenovou pružnost, pružnost, pokud jde o kvalitativní charakteristiky služeb).
d)
Od provozovatele infrastruktury:
informace o příslušných tratích nebo úsecích, aby bylo zajištěno, že novou službu v mezinárodní osobní dopravě lze na této infrastruktuře provozovat, aniž je dotčena povinnost provozovatele infrastruktury podle postupu přidělování uvedeného v kapitole IV oddílu 3 směrnice 2012/34/EU.
3. Subjekty zapojené do testu hospodářské vyváženosti odůvodní všechna navrhovaná vyloučení obchodně citlivých informací. Pokud regulační subjekt odůvodnění uzná za přijatelné, zachová důvěrnost těchto informací. V opačném případě oznámí straně, která o zachování důvěrnosti požádala, zamítnutí takového požadavku. Tímto postupem není dotčen možný postup odvolání proti tomuto závěru stanovený ve vnitrostátních právních předpisech.
Článek 12
Postup provedení testu hospodářské vyváženosti
1. Regulační subjekt posoudí žádost předloženou subjektem podávajícím žádost.
2. Pokud se regulační subjekt domnívá, že subjekt podávající žádost nepředložil spolu s žádostí úplné informace, může do tří týdnů od obdržení žádosti požádat o doplnění dalších informací. Jestliže subjekt podávající žádost na tento požadavek o další informace odpoví a jeho odpověď je stále neúplná, může regulační subjekt opět požádat o dodání dalších informací do tří týdnů od obdržení odpovědi na svůj první požadavek o doplnění dalších informací. Subjekt podávající žádost dodá tyto informace v odpovědi na požadavek o další informace v přiměřené lhůtě stanovené regulačním subjektem v souladu s čl. 56 odst. 8 směrnice 2012/34/EU. Jestliže subjekt podávající žádost nedodá požadované informace ve lhůtě stanovené regulačním subjektem, žádost se zamítne.
3. Regulační subjekt si do jednoho měsíce od obdržení žádosti vyžádá informace uvedené v článku 11 od dalších relevantních stran, zejména železničního podniku, který žádá o přístup k železniční infrastruktuře za účelem provozování nové služby v mezinárodní osobní železniční dopravě. Pokud jsou poskytnuté informace nejasné, může stanovit jednu další lhůtu pro jejich vyjasnění.
4. Pokud žádost nelze dostatečně odůvodnit v souladu s čl. 11 odst. 1 písm. d), zamítne se.
5. Jestliže je na základě informací poskytnutých subjektem podávajícím žádost o provedení testu hospodářské vyváženosti žádost shledána odůvodněnou a informace poskytnuté žadatelem o přístup nejsou dostatečné k vyvrácení důvodnosti uvedené žádosti, přístup se neposkytne.
6. Regulační subjekt stanoví lhůtu pro přijetí svých rozhodnutí, která není delší než šest týdnů od obdržení všech relevantních informací.
7. Veškeré informace se regulačnímu subjektu zasílají v elektronické podobě.
Článek 13
Obsah testu hospodářské vyváženosti
1. Hospodářská vyváženost smlouvy o veřejných službách se považuje za ohroženou, jestliže navrhovaná nová služba má podstatný negativní dopad na:
i)
ziskovost služeb provozovaných na základě smlouvy o veřejných službách a/nebo
ii)
čisté náklady vzniklé příslušnému orgánu, který udělil smlouvu o veřejných službách.
2. Regulační subjekt posoudí, zda je navrhovanou novou službou ohrožena hospodářská vyváženost smlouvy o veřejných službách. Analýza provedená regulačním subjektem se zaměří na celkový hospodářský dopad navrhované nové služby na smlouvu o veřejných službách po celou dobu jejího trvání. Předem definované prahové hodnoty mohou být uplatňovány, nikoli však izolovaně od ostatních kritérií.
3. Regulační subjekt přihlédne rovněž k přínosům pro zákazníky vyplývajícím z nové služby v krátkodobém a střednědobém horizontu.
Článek 14
Kritéria posouzení pro test hospodářské vyváženosti
Regulační subjekt během postupu posouzení vezme v úvahu zejména tato kritéria:
a)
vliv na čistý finanční dopad služeb na základě smlouvy o veřejných službách uvažovaný během trvání této smlouvy;
b)
možné konkurenční reakce železničního podniku, který plní smlouvu o veřejných službách;
c)
možné úspory nákladů, které by mohl realizovat železniční podnik, který plní smlouvu o veřejných službách (např. neprovedení náhrady za kolejová vozidla na konci životnosti nebo za pracovníky, kterým končí pracovní poměr), jakož i potenciální přínosy pro tento železniční podnik vyplývající z navrhované nové služby (např. přivedení cestujících ze zahraničí, kteří by mohli mít zájem o regionální přípoj provozovaný v rámci smlouvy o veřejných službách);
d)
možnost zúžit rozsah smlouvy o veřejných službách, zejména když se v době posuzování této smlouvy blíží ukončení její platnosti;
e)
dopad na výkonnost a kvalitu železničních služeb;
f)
dopad na plánování jízdních řádů železničních služeb;
g)
případně dopad na investice železničních podniků či příslušných orgánů do kolejových vozidel.
Článek 15
Výsledek testu hospodářské vyváženosti
1. Na základě výsledku testu hospodářské vyváženosti přijme regulační subjekt rozhodnutí podle čl. 11 odst. 1 směrnice 2012/34/EU, na jehož základě se právo na přístup k železniční infrastruktuře udělí, změní, udělí pouze za určitých podmínek nebo odmítne.
2. Před přijetím rozhodnutí, které by vedlo k odmítnutí přístupu k železniční infrastruktuře pro navrhovanou novou službu v mezinárodní osobní dopravě, umožní regulační subjekt žadateli, aby upravil plán tak, aby neohrožoval hospodářskou vyváženost smlouvy o veřejných službách.
3. Rozhodnutí regulačního subjektu se spolu s odůvodněním zveřejní na internetové stránce regulačního subjektu při respektování důvěrnosti obchodně citlivých informací.
Článek 16
Opětovné posouzení rozhodnutí vyplývajícího z testu hospodářské vyváženosti
1. Subjekty uvedené v čl. 11 odst. 3 směrnice 2012/34/EU mohou požádat o opětovné posouzení rozhodnutí vyplývajícího z testu hospodářské vyváženosti při splnění těchto podmínek stanovených regulačním subjektem:
a)
v nové službě v mezinárodní osobní dopravě došlo k významné změně ve srovnání s údaji analyzovanými regulačního subjektem; nebo
b)
existuje významný rozdíl mezi reálným a odhadovaným dopadem na služby provozované na základě smlouvy o veřejných službách; nebo
c)
jestliže platnost smlouvy o veřejných službách skončila před původně stanoveným okamžikem.
2. Pokud regulační subjekt ve svém rozhodnutí nestanoví jinak, nelze o opětovné posouzení rozhodnutí žádat do tří let od zveřejnění rozhodnutí kromě případu popsaného v odst. 1 písm. a).
Článek 17
Spolupráce regulačního subjektu s jinými regulačními subjekty s příslušností pro navrhovanou novou službu
1. Po obdržení oznámení žadatele o záměru zahájit novou službu v mezinárodní osobní dopravě informuje regulační subjekt jiné regulační subjekty s příslušností pro trasu navrhované nové služby. Uvedené regulační subjekty zkontrolují, zda se informace obsažené ve formuláři oznámení zveřejněné na internetové stránce regulačního subjektu shodují s informacemi, které obdržely od žadatele. O případných nesrovnalostech informují regulační subjekt.
2. Po obdržení žádosti od subjektů uvedených v článku 5 nebo 10 buď o provedení testu hlavního účelu, nebo testu hospodářské vyváženosti informuje regulační subjekt o této skutečnosti ostatní regulační subjekty s příslušností pro části trasy navrhované nové služby.
3. Regulační subjekty sdělí výsledky testů ostatním regulačním subjektům s příslušností pro části trasy navrhované nové služby. Učiní tak v dostatečném předstihu před konečným přijetím svého rozhodnutí, aby ostatním regulačním subjektům dali možnost se vyjádřit výsledkům testů.
4. Regulační subjekty během jakékoli výměny informací o testech musí respektovat důvěrnost obchodně citlivých informací, které získají od stran zapojených do testů. Informace mohou použít pouze za účelem projednávaného případu.
Článek 18
Poplatky
Členské státy, nebo případně regulační subjekty mohou za provedení testu hlavního účelu, testu hospodářské vyváženosti nebo opětovného posouzení testu hospodářské vyváženosti požadovat od subjektu, který podává žádost o provedení testu nebo opětovného posouzení, poplatek. V takovém případě musí být poplatek nediskriminační, přiměřený, skutečně vybíraný od všech žádajících subjektů transparentním způsobem a nesmí překročit náklady práce vynaložené zaměstnanci a výdaje spojené se žádostí.
Článek 19
Metodika
1. Regulační subjekty vypracují metodiku pro provedení testů hlavního účelu a případně testů hospodářské vyváženosti v souladu s ustanoveními tohoto nařízení. Tato metodika musí být jasná, transparentní a nediskriminační a musí být zveřejněna na internetové stránce regulačního subjektu.
2. Metodika musí být stanovena v souladu s vývojem trhu, přičemž by měl být umožněn její průběžný vývoj, zejména s ohledem na zkušenosti regulačních subjektů.
Článek 20
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 16. června 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 11. srpna 2014.
A BIZOTTSÁG 869/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2014. augusztus 11.)
új vasúti személyszállítási szolgáltatásokról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az egységes európai vasúti térség létrehozásáról szóló, 2012. november 21-i 2012/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 10. cikke (4) bekezdésére és 11. cikke (4) bekezdésére,
mivel:
(1)
A 2012/34/EU irányelv 10. cikkének megfelelően a tagállamok megnyitották piacaikat azon nemzetközi személyszállítási szolgáltatások előtt, amelyeket az említett irányelv értelmében engedéllyel rendelkező bármely vállalkozó vasúti társaság nyújt. A nemzetközi személyszállítási szolgáltatás keretében a vállalkozó vasúti társaságoknak jogukban áll utasokat felvenni és leszállásukat biztosítani a nemzetközi útvonalon található bármely állomáson, beleértve az ugyanazon tagállamban található állomásokat is.
(2)
Az új, nyílt hozzáférésű, közbenső megállókkal rendelkező nemzetközi vasúti személyszállítási szolgáltatások bevezetése azonban nem használható a belföldi személyszállítási szolgáltatás piacának megnyitására, hanem csak olyan megállókat érint, amelyek a nemzetközi szolgáltatáshoz kötődnek. Az új szolgáltatások bevezetésének fő célja kötelezően a nemzetközi útvonalon történő személyszállítás. A javasolt új szolgáltatás fő célját az illetékes hatóság vagy az érintett vállalkozó vasúti társaság kérésére a 2012/34/EU irányelv IV. fejezetének 4. szakaszában említett igazgatási szervezet állapítja meg.
(3)
A nemzetközi személyszállítási szolgáltatások verseny előtt való megnyitása hatást gyakorolhat az 1370/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) szerinti közszolgáltatási szerződés alapján nyújtott vasúti személyszállítási szolgáltatások megszervezésére és finanszírozására. Amennyiben ez a jog veszélyeztetné az ilyen közszolgáltatási szerződések gazdasági egyensúlyát, a 2012/34/EU irányelv 11. cikkének megfelelően a tagállamok korlátozhatják a piaci hozzáférési jogot. Az illetékes hatóság, a pályahálózat-működtető vagy a közszolgáltatási szerződést teljesítő vállalkozó vasúti társaság kérésére az igazgatási szervezet megállapítja, hogy a javasolt új nemzetközi vasúti személyszállítási szolgáltatás veszélyezteti-e a közszolgáltatási szerződés gazdasági egyensúlyát.
(4)
Annak érdekében hogy már megkezdett új vasúti személyszállítási szolgáltatást ne kelljen félbeszakítani, és biztosítani lehessen az ilyen szolgáltatás nyújtásának lehetőségével kapcsolatos jogbiztonságot, a fő célra és a gazdasági egyensúlyra irányuló vizsgálatra vonatkozó kérelem benyújtására rendelkezésre álló időt akként kell korlátozni, hogy az kapcsolódjon az új nemzetközi vasúti személyszállítási szolgáltatás nyújtása iránti igényről szóló kérelmezői értesítés megküldésének idejéhez. Ugyanezen oknál fogva az igazgatási szervezetnek az említett szervezetekkel kapcsolatos eljárásaira rendelkezésre álló időt is korlátozni kell.
(5)
A fő célra irányuló vizsgálatra vonatkozó kérelemnek magában kell foglalnia valamennyi olyan releváns információt, amely igazolja, hogy a javasolt új szolgáltatás fő célja nem a különböző tagállamok állomásai közötti személyszállítás. E követelménynek való megfelelés érdekében az ilyen vizsgálatot kérő szervezetnek a kérelmet az igazgatási szervezet által közzétett szabványos űrlapon kell benyújtania.
(6)
Az igazgatási szervezetnek minőségi és mennyiségi elemzést kell végeznie a javasolt új szolgáltatás középtávú céljának - és nem elsősorban a szolgáltatás adott időpontban megfigyelt jellemzőinek - azonosítására. Az igazgatási szervezet által elfogadott módszertan keretében a fő célra irányuló vizsgálathoz értékelési kritériumokat kell meghatározni, figyelembe véve az érintett tagállamban végzett vasúti szállítás jellemzőit. Számszerűsített küszöbérték szigorú vagy elszigetelt alkalmazása nem helyénvaló.
(7)
A gazdasági egyensúlyra irányuló vizsgálatra vonatkozó kérelemnek magában kell foglalnia valamennyi olyan releváns információt, amely igazolja, hogy a javasolt új szolgáltatás veszélyeztetné a közszolgáltatási szerződés gazdasági egyensúlyát. A közszolgáltatási szerződés gazdasági egyensúlya akkor tekintendő a javasolt új szolgáltatás által veszélyeztetettnek, ha a közszolgáltatási szerződés értéke jelentősen megváltozik, amiből nyilvánvalóan következik, hogy a szóban forgó szerződés keretében a versenypiacon végzett szolgáltatások nem lennének sem fenntarthatók, sem arra alkalmasak, hogy ésszerű szintű haszont generáljanak.
(8)
A javasolt új szolgáltatás által a közszolgáltatási szerződés gazdasági egyensúlyára tett hatás értékelésekor objektív módszert kell alkalmazni, és az igazgatási szervezet által elfogadott módszertan keretében értékelési kritériumokat kell meghatározni, figyelembe véve az érintett tagállamban végzett vasúti szállítás jellemzőit. A gazdasági elemzés fókuszában annak a gazdasági hatásnak kell állnia, amelyet a javasolt új szolgáltatás egységes egészként gyakorol a közszolgáltatási szerződésre, ideértve a konkrétan érintett szolgáltatásokat, a teljes időtartamot figyelembe véve. Előre meghatározott számszerűsített küszöbérték szigorú vagy elszigetelt alkalmazása nem helyénvaló. A javasolt új szolgáltatás által a közszolgáltatási szerződés gazdasági egyensúlyára tett hatás értékelésén túlmenően az igazgatási szervezetnek figyelembe kell vennie azt is, hogy a fogyasztók milyen rövid és hosszú távú előnyöket élvezhetnek.
(9)
Az igazgatási szervezet által hozott döntés - gazdasági egyensúlyra irányuló vizsgálatból adódó - felülvizsgálatának lehetőségét olyan esetekre kell korlátozni, amikor az új szolgáltatásban az igazgatási szervezet által elemzett adatokhoz képest lényeges változás történik, vagy amikor a közszolgáltatási szerződés keretében végzett szolgáltatásokra gyakorolt tényleges és becsült hatások között lényeges különbség mutatkozik. Az új szolgáltató minimális jogi stabilitásának garantálása érdekében szükség van egy olyan időszakra, amikor a felülvizsgálat nem kérelmezhető.
(10)
Az igazgatási szervezeteknek a 2012/34/EU irányelv 55. cikke (1) bekezdése szerinti döntéshozatali függetlenségére vonatkozó elv sérelme nélkül, az igazgatási szervezetek információkat cserélnek és - amennyiben ez az egyedi esetek tekintetében releváns - összehangolják a fő célra és a gazdasági egyensúlyra irányuló vizsgálatokkal kapcsolatos alapelveiket és tevékenységüket annak érdekében, hogy megszüntessék a gyakorlataik között fennálló nagyobb eltéréseket, amelyek bizonytalanságot okoznának a nemzetközi vasúti személyszállítási szolgáltatások piacán.
(11)
A fő célra és a gazdasági egyensúlyra irányuló vizsgálatot érintő tevékenységeik során az igazgatási szervezetek bizalmasan kezelik az érzékeny üzleti információkat, amelyeket a vizsgálatokba bevont felektől kaptak.
(12)
Az igazgatási szervezetek nem kötelesek díjat felszámolni a fő célra irányuló vizsgálatért, a gazdasági egyensúlyra irányuló vizsgálatért vagy ez utóbbi felülvizsgálatáért. A tagállamok azonban dönthetnek úgy, hogy kiszabnak ilyen díjat a kérelmező szervezetekre az igazgatási szervezetek által elvállalt munkáért annak érdekében, hogy fedezni lehessen az értékelések költségeit. Ilyen esetben a díjat megkülönböztetésmentesen, ésszerűen és hatékonyan, valamint átlátható módon kell kiszabni valamennyi kérelmező szervezetre.
(13)
Az igazgatási szervezeteknek - az érdekelt felekkel folytatott konzultáció és a többi igazgatási szervezettel történő információcsere eredményeinek figyelembevételével - következetes módszertant kell kidolgozniuk a fő célra irányuló vizsgálat és adott esetben a gazdasági egyensúlyra irányuló vizsgálat tekintetében. Más szervezetek ezt a felelősséget nem korlátozhatják. A vizsgálatoknak - előre meghatározott küszöbértékek egyszerű alkalmazása helyett - eseti elemzéseken kell alapulniuk. A nemzeti jogalkotási aktusokban nem szükséges küszöbértékeket megadni. Az értékelés metódusát a piaci fejleményeknek megfelelő módon kell meghatározni, megengedve a későbbi - különösen az igazgatási szervezetek tapasztalatainak fényében történő - változtatást.
(14)
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a 2012/34/EU irányelv 62. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Tárgy
Ez a rendelet azon eljárás és kritériumok részleteit rögzíti, amelyeket figyelembe kell venni annak megállapításakor, hogy:
a)
egy vasúti szolgáltatás fő célja a különböző tagállamok állomásai közötti személyszállítás-e;
b)
veszélyezteti-e egy nemzetközi vasúti személyszállítási szolgáltatás a vasúti szállításra vonatkozó közszolgáltatási szerződés gazdasági egyensúlyát.
1a. cikk
Kizárás az alkalmazási körből
Ez a rendelet nem alkalmazandó olyan szolgáltatásokra, amelyeket egy vállalkozás azért szervez meg, hogy a saját alkalmazottait a lakóhelyük és a munkahelyük között szállítsa, valamint olyanokra, amelyek esetében nem értékesítenek jegyeket a nagyközönség számára.
2. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában:
1. „új nemzetközi személyszállítási szolgáltatás”: olyan személyszállítási szolgáltatás, amelynek piaci bevezetését javasolják, vagy amely egy már meglévő nemzetközi személyszállítási szolgáltatás lényeges, a megnövekedett járatsűrűség vagy a nagyobb megállószám tekintetében történő módosulását eredményezi.
2. „fő célra irányuló vizsgálat”: az igazgatási szervezet által az 5. cikk szerinti szervezetek kérésére végzett, annak meghatározását célzó értékelési folyamat, hogy a javasolt új vasúti szolgáltatás fő célja a különböző tagállamok állomásai közötti vagy egyazon tagállam állomásai közötti személyszállítás-e;
3. „gazdasági egyensúlyra irányuló vizsgálat”: az igazgatási szervezet által valamely, 10. cikk szerinti szervezet kérésére végrehajtandó értékelési folyamat, amely kizárólag azon tagállamokban alkalmazandó, amelyek úgy döntöttek, hogy a 2012/34/EU irányelv 11. cikkének megfelelően korlátozzák a vasúti infrastruktúrához való hozzáférési jogot a kiindulási és célállomás közötti azon nemzetközi vasúti személyszállítási szolgáltatások esetében, amelyek egy vagy több közszolgáltatási szerződés tárgyát képezik; ez az értékelési folyamat annak megállapítását célozza, hogy a javasolt új nemzetközi vasúti személyszállítási szolgáltatás veszélyezteti-e a közszolgáltatási szerződés gazdasági egyensúlyát;
4. „közszolgáltatási szerződés”: az 1370/2007/EK rendelet 2. cikkének i. pontjában meghatározott, a vasúti szállításhoz kapcsolódó közszolgáltatási szerződés;
5. „illetékes hatóság”: az 1370/2007/EK rendelet 2. cikke b) pontjában meghatározott illetékes hatóság;
6. „nettó pénzügyi hatás”: egy közszolgáltatási szerződésnek a felmerült költségekre és a közszolgáltatási kötelezettségek végrehajtása során elért bevételre gyakorolt hatása, figyelembe véve az ezzel kapcsolatosan a közszolgáltatási szerződést teljesítő vállalkozó vasúti társaság által megtartott bevételeket, valamint egy ésszerű nyereséget, az 1370/2007/EK rendelet melléklete 2. pontjának megfelelően kiszámítva.
3. cikk
Értesítés tervezett új nemzetközi vasúti személyszállítási szolgáltatásról
(1) A kérelmező - azt megelőzően, hogy a pályahálózat-működtetőtől infrastruktúra-kapacitást kérelmezne - értesíti az érintett igazgatási szervezeteket azon szándékáról, hogy új nemzetközi vasúti személyszállítási szolgáltatást kíván nyújtani.
(2) Az igazgatási szervezetek honlapjukon értesítési űrlapot állítanak össze és tesznek közzé, melyen a kérelmező feltünteti a következő adatokat:
a)
a kérelmező neve, címe, jogi formája, nyilvántartási száma (adott esetben);
b)
a kérdőív kitöltéséért felelős személy elérhetősége;
c)
a kérelmező engedélyére és biztonsági tanúsítványára vonatkozó adatok vagy az ezek megszerzésére irányuló eljárás pillanatnyi szakaszának megjelölése;
d)
az indulási és a célállomást, valamint a közbenső állomásokat és a köztük lévő távolságokat feltüntető részletes útvonalterv;
e)
az új nemzetközi vasúti személyszállítási szolgáltatás nyújtásának elkezdésére tervezett időpont;
f)
a javasolt új szolgáltatás menetrendje, járatsűrűsége és kapacitása, ideértve irányonként a javasolt indulási időket, a közbenső állomásokat, az érkezési időket, az összeköttetéseket, valamint a szokásos menetrendtől való eltéréseket a járatsűrűség és az állomások tekintetében;
g)
annak igazolása, hogy a javasolt személyszállítási szolgáltatás fő célja a különböző tagállamok állomásai közötti személyszállítás.
(3) A javasolt új nemzetközi vasúti személyszállítási szolgáltatás tervezett nyújtásáról szóló információknak az üzemeltetés legalább első három, de lehetőség szerint első öt évére kell vonatkozniuk.
(4) Az igazgatási szervezet honlapján haladéktalanul közzéteszi a kérelmező értesítését, kivéve az érzékeny üzleti információkat, és erről tájékoztatja az 5. cikkben vagy adott esetben a 10. cikkben említett szervezeteket.
(5) A kérelmező megindokolja az érzékeny üzleti információk közzétételből való kizárását. Amennyiben az igazgatási szervezet elfogadhatónak látja az indoklást, az adott információt bizalmasan kell kezelnie. Ha nem látja indokoltnak, elutasítását közli az információ bizalmas kezelését kérő kérelmezővel. Ez az eljárás nem sértheti a nemzeti jog azon előírását, hogy a döntés ellen jogorvoslati eljárás indítható.
(6) A kérelmező által rendelkezésre bocsátott, szabványos formában összegyűjtött információkat és kísérő dokumentumokat elektronikus formában kell megküldeni az igazgatási szervezetnek.
4. cikk
A fő célra vagy a gazdasági egyensúlyra irányuló vizsgálatra vonatkozó kérés határideje
(1) Az 5. cikkben vagy adott esetben a 10. cikkben említett szervezeteknek a fő célra vagy a gazdasági egyensúlyra irányuló vizsgálatra vonatkozó kérelmét a kérelmezői értesítésnek az igazgatási szervezet honlapján való közzétételétől számított négy héten belül kell benyújtani. Azon szervezetek, amelyek mindkét vizsgálat kérelmezésére jogosultak, a két kérelmet egyszerre is benyújthatják.
(2) Amennyiben mind a fő célra irányuló vizsgálatot, mind a gazdasági egyensúlyra irányuló vizsgálatot kérelmezik, a két vizsgálat egy időben is elvégezhető. Ha a fő célra irányuló vizsgálat azt tárja fel, hogy a javasolt szolgáltatás fő célja nem a különböző tagállamok állomásai közötti személyszállítás, és ezért a döntés elutasító, a gazdasági egyensúlyra irányuló vizsgálatot olyan döntéssel kell lezárni, amely megfelel a javasolt szolgáltatás fő céljával kapcsolatos szóban forgó elutasító döntésnek.
5. cikk
A fő célra irányuló vizsgálat kérelmezésére jogosult szervezetek
Fő célra irányuló vizsgálatot a következő szervezetek kérelmezhetnek:
a)
olyan illetékes hatóságok, amelyek vasúti szállításra vonatkozó közszolgáltatási szerződést kötöttek a javasolt új szolgáltatás által érintett földrajzi területen;
b)
bármely vállalkozó vasúti társaság, amely nemzetközi vagy belföldi vasúti személyszállítási szolgáltatást nyújt a javasolt új szolgáltatás által kiszolgált útvonal(ak)on, függetlenül attól, hogy ezt üzleti alapon vagy közszolgáltatási szerződés alapján teszi-e.
6. cikk
A fő célra irányuló vizsgálatra vonatkozó kérelemben feltüntetendő adatok
(1) A kérelmező szervezet a kérelemben feltünteti a következő adatokat:
a)
a kérelmező szervezet neve, címe, jogállása, nyilvántartási száma (adott esetben);
b)
a kérdőív kitöltéséért felelős személy elérhetősége;
c)
arra vonatkozó magyarázat, hogy a kérelmező szervezet mi módon érdekelt a javasolt új szolgáltatás fő céljával kapcsolatos döntésben;
d)
arra vonatkozó magyarázat, hogy a kérelmező szervezet véleménye szerint a javasolt személyszállítási szolgáltatás fő célja miért nem a különböző tagállamok állomásai közötti személyszállítás;
e)
a c) és d) pont szerinti magyarázatokat kísérő adatok és dokumentumok.
(2) A kérelmező szervezet megindokolja, ha érzékeny üzleti információk bizalmas kezelését javasolja. Amennyiben az igazgatási szervezet elfogadhatónak látja az indoklást, az adott információt bizalmasan kell kezelnie. Ha nem látja indokoltnak, elutasítását közli az információ bizalmas kezelését kérő féllel. Ez az eljárás nem sértheti a döntés ellen a nemzeti jog szerint indított jogorvoslati eljárásokat.
(3) Honlapjukon az igazgatási szervezetek közzétesznek egy szabványos űrlapot abból a célból, hogy a kérelmező szervezetek a fő célra irányuló vizsgálattal kapcsolatos kérelmet ezen nyújthassák be.
(4) A szabványos űrlapon rendelkezésre bocsátott információkat és minden igazoló dokumentációt elektronikus formában kell megküldeni az igazgatási szervezet részére.
7. cikk
A fő célra irányuló vizsgálattal kapcsolatos eljárás
(1) Az igazgatási szervezet megvizsgálja a kérelmező szervezet által benyújtott kérelmet.
(2) Ha az igazgatási szervezet megítélése szerint a kérelmező szervezet által a kérelemmel együtt benyújtott információk nem teljes körűek, a kérelem kézhezvételét követő három héten belül kérheti további információk benyújtását. Ha a kérelmező szervezet a fent említett, további információk iránti kérelemre válaszol, azonban válasza még mindig hiányos, az igazgatási szervezet a további információk iránti első kérelemre érkezett válasz kézhezvételétől számított három héten belül másodszor is küldhet további információk iránti kérelmet. A kérelmező szervezetnek az ilyen információkat a további információk iránti kérelemre adott válaszában az igazgatási szervezet által a 2012/34/EU irányelv 56. cikke (8) bekezdésének megfelelően meghatározott ésszerű időtartamon belül kell benyújtania. Ha a kérelmező szervezet az igazgatási szervezet által meghatározott határidőn belül nem bocsát rendelkezésre ilyen információkat, a kérelmet el kell utasítani.
(3) Az igazgatási szervezet további adatokat kérhet a kérelmezőtől. Amennyiben a benyújtott adat nem egyértelmű, egy újabb határidő jelölhető ki annak tisztázására.
(4) A kérelmet, ha nem tartalmaz a 6. cikk (1) bekezdésének d) pontja szerinti indokolást, el kell utasítani.
(5) Az igazgatási szervezet az összes releváns adat beérkezését követő legfeljebb hat héten belül hozza meg döntését.
8. cikk
A fő célra irányuló vizsgálatra vonatkozó értékelési kritériumok
(1) A javasolt új szolgáltatás fő célját az igazgatási szervezet hagyja jóvá. Az igazgatási szervezet minőségi és mennyiségi elemzést végez, figyelembe véve a szolgáltatás várható fejlődését, valamint a piaci feltételek várható alakulását a kérelmezői értesítés szerinti időszakban.
(2) Az értékelési folyamat során és a szabványos értesítési űrlapon megadott információkon kívül az igazgatási szervezet különösen a következő kritériumokat veszi figyelembe:
a)
a kérelmező becslése a nemzetközi személyszállítás alapján kiszámított várható forgalmi hányadról és volumenről azon tagállam belföldi utasforgalmához képest, amelyben az igazgatási szervezet honos;
b)
a javasolt új szolgáltatás által lefedett utazási távolságok a különböző tagállamokban és az állomások helye;
c)
az utasok új szolgáltatás iránti igénye;
d)
a kérelmező piaci stratégiája;
e)
az új szolgáltatás keretében használt járművek jellege.
(3) Az igazgatási szervezet küszöbértékeket határozhat meg és alkalmazhat a nemzetközi személyszállítás alapján kiszámított forgalmi hányad vagy volumen arányában. Ahhoz, hogy a szolgáltatás nemzetközinek minősüljön, az említett küszöbértékek nem haladhatják meg az összes utas szállítása alapján kiszámított és az igazgatási szervezet döntése által lefedett teljes időtartamra becsült forgalmi hányad vagy volumen 50 %-át; a küszöbértékek nem alkalmazhatók elszigetelten.
9. cikk
A fő célra irányuló vizsgálat eredménye
(1) A javasolt új szolgáltatás értékelését követően az igazgatási szervezet megállapítja, hogy a javasolt új szolgáltatás fő célja:
a)
a különböző tagállamok állomásai közötti személyszállítás, vagy
b)
azon tagállam állomásai közötti személyszállítás, amelyben az igazgatási szervezet honos.
(2) Ha az igazgatási szervezet az (1) bekezdés a) pontja szerinti döntést hozza, a javasolt új nemzetközi vasúti személyszállítási szolgáltatás részére biztosítani kell a vasúti infrastruktúrához való hozzáférést.
(3) Ha az igazgatási szervezet az (1) bekezdés b) pontja szerinti döntést hozza, az igazgatási szervezet a kérelmet nemzeti vasúti személyszállítási szolgáltatás iránti kérelemmé minősíti át, és értesíti erről a kérelmezőt. Ezt követően a kérelmező a vonatkozó nemzeti szabályokat követi az infrastruktúrához való hozzáférés kérelmezésére.
(4) Az igazgatási szervezet a meghozott döntésről értesíti a kérelmezőt.
(5) Az igazgatási szervezet kellőképpen megindokolja döntését és azt honlapján haladéktalanul közzéteszi, tiszteletben tartva az érzékeny üzleti információk bizalmas kezelésének elvét.
10. cikk
A gazdasági egyensúlyra irányuló vizsgálat kérelmezésére jogosult szervezetek
Amennyiben a javasolt új nemzetközi vasúti személyszállítási szolgáltatásban érintett valamely tagállam úgy döntött, hogy korlátozza a hozzáférési jogot az olyan, valamely kiindulási és célállomás közötti szolgáltatások esetében, amelyek egy vagy több, a hatályos uniós jognak megfelelő közszolgáltatási szerződés tárgyát képezik, a következő szervezetek kérésére gazdasági egyensúlyra irányuló vizsgálat végezhető:
a)
azon illetékes hatóság vagy illetékes hatóságok, amelyek a javasolt új szolgáltatás által érintett valamely kiindulási és célállomás tekintetében közszolgáltatási szerződést kötöttek;
b)
a 2012/34/EU irányelv 11. cikkének megfelelően a hozzáférés korlátozására jogosult bármely más érdekelt illetékes hatóság;
c)
a pályahálózat-működtető a javasolt új nemzetközi vasúti személyszállítási szolgáltatás által érintett földrajzi területen;
d)
az a) pontban említett hatóság által odaítélt közszolgáltatási szerződést teljesítő bármely vállalkozó vasúti társaság.
11. cikk
A gazdasági egyensúlyra irányuló vizsgálattal kapcsolatos adatközlési követelmények
(1) A kérelmező szervezet feltünteti a következő adatokat:
a)
a kérelmező szervezet neve, címe, jogállása, nyilvántartási száma (adott esetben);
b)
a kérdőív kitöltéséért felelős személy elérhetősége;
c)
arra vonatkozó magyarázat, hogy a kérelmező szervezet mi módon érdekelt a gazdasági egyensúllyal kapcsolatos döntésben;
d)
arra vonatkozó bizonyíték, hogy az új szolgáltatás veszélyezteti a gazdasági egyensúlyt;
e)
a c) és d) pont szerinti magyarázatot, illetve bizonyítékot kísérő adatok és dokumentumok.
(2) Az igazgatási szervezet a vizsgálatban részt vevő szervezetektől bekérheti többek között a következő adatokat:
a)
az illetékes hatóságtól:
i.
a közszolgáltatási szerződés egy példánya;
ii.
a közszolgáltatási szerződés odaítélésére és módosítására vonatkozó nemzeti szabályok;
iii.
a releváns utazásokra és bevételekre vonatkozó előrejelzések az előrejelzési módszertannal együtt;
b)
a közszolgáltatási szerződést teljesítő vállalkozó vasúti társaságtól:
i.
a közszolgáltatási szerződés egy példánya;
ii.
a vállalkozó társaság üzleti terve;
iii.
a vállalkozó társaság bevételeivel kapcsolatos adatok;
iv.
a szolgáltatással kapcsolatos menetrend, ideértve az indulási időket, a közbenső állomásokat, az érkezési időket és az összeköttetéseket;
v.
a vállalkozó társaság szolgáltatásokkal kapcsolatos rugalmassága (pl. árrugalmasság, a szolgáltatások minőségi jellemzőit érintő rugalmasság) és tervezett válaszai az új szolgáltatással kapcsolatos versenykihívásra, valamint az új szolgáltatásnak köszönhető lehetséges költségmegtakarítás;
c)
a kérelmezőtől:
i.
üzleti terv;
ii.
a bevételekre és a belföldi utasok utazásásaira vonatkozó előrejelzések az előrejelzési módszertannal együtt;
iii.
árképzési stratégiák;
iv.
a jegyváltásra vonatkozó rendelkezések;
v.
a járművekre vonatkozó előírások (pl. kihasználtsági tényező, ülések száma, kocsikonfiguráció);
vi.
értékesítési stratégia;
vii.
a kérelmező szolgáltatással kapcsolatos rugalmassága (pl. árrugalmasság, a szolgáltatás minőségi jellemzőivel kapcsolatos rugalmasság);
d)
a pályahálózat-működtetőtől:
a releváns vonalakra vagy szakaszokra vonatkozó adatok annak biztosítására, hogy az új nemzetközi vasúti személyszállítási szolgáltatás nyújtható legyen az adott infrastruktúra felhasználásával. A pályahálózat-működtető ezen tájékoztatási kötelezettsége nem sértheti a 2012/34/EU irányelv IV. fejezetének 3. szakaszában említett elosztási eljárás szerinti kötelezettségeket.
(3) A gazdasági egyensúlyra irányuló vizsgálatban részt vevő igazgatási szervezetek indoklást adnak, ha érzékeny üzleti információk bizalmas kezelését javasolják. Amennyiben az igazgatási szervezet elfogadhatónak látja az indoklást, az adott információt bizalmasan kell kezelnie. Ha nem látja indokoltnak, elutasítását közli az információ bizalmas kezelését kérő féllel. Ez az eljárás nem sértheti a nemzeti jog azon előírását, hogy a megállapítás ellen jogorvoslati eljárás indítható.
12. cikk
A gazdasági egyensúlyra irányuló vizsgálattal kapcsolatos eljárás
(1) Az igazgatási szervezet megvizsgálja a kérelmező szervezet által benyújtott kérelmet.
(2) Ha az igazgatási szervezet megítélése szerint a kérelmező szervezet által a kérelemmel együtt benyújtott információk nem teljes körűek, a kérelem kézhezvételét követő három héten belül kérheti további információk benyújtását. Ha a kérelmező szervezet a fent említett, további információk iránti kérelemre válaszol, azonban válasza még mindig hiányos, az igazgatási szervezet a további információk iránti első kérelemre érkezett válasz kézhezvételétől számított három héten belül másodszor is küldhet további információk iránti kérelmet. A kérelmező szervezetnek az ilyen információkat a további információk iránti kérelemre adott válaszában az igazgatási szervezet által a 2012/34/EU irányelv 56. cikke (8) bekezdésének megfelelően meghatározott ésszerű időtartamon belül kell benyújtania. Ha a kérelmező szervezet az igazgatási szervezet által meghatározott határidőn belül nem bocsát rendelkezésre ilyen információkat, a kérelmet el kell utasítani.
(3) A kérelem beérkezésétől számított egy hónapon belül az igazgatási szervezet bekéri a 11. cikkben említett információkat a többi releváns féltől, mindenekelőtt azon vállalkozó vasúti társaságtól, amely az új nemzetközi vasúti személyszállítási szolgáltatás nyújtása érdekében hozzáférést igényel a vasúti infrastruktúrához. Amennyiben a benyújtott adat nem egyértelmű, egy alkalommal újabb időszakot lehet kijelölni annak tisztázására.
(4) A kérelmet, ha nem tartalmaz a 11. cikk (1) bekezdésének d) pontja szerinti elégséges indokolást, el kell utasítani.
(5) Ha a kérelmező szervezet által benyújtott adatok alapján indokolt a gazdasági egyensúlyra irányuló vizsgálat iránti kérelem elvégzése, és a hozzáférést igénylő kérelmező által benyújtott információk nem elegendőek az ilyen vizsgálat iránti kérelem érvénytelenítéséhez, a hozzáférés nem adható meg.
(6) Az igazgatási szervezet döntése elfogadására időkeretet határoz meg, amely nem haladhatja meg az összes releváns információ beérkezésétől számított 6 hetet.
(7) Minden információt elektronikus formában kell megküldeni az igazgatási szervezetnek.
13. cikk
A gazdasági egyensúlyra irányuló vizsgálat tartalma
(1) A közszolgáltatási szerződés gazdasági egyensúlyát akkor kell veszélyeztetettnek tekinteni, ha a javasolt új szolgáltatás jelentős negatív hatást gyakorol a következőkre:
i.
a közszolgáltatási szerződés keretében nyújtott szolgáltatás nyereségessége, és/vagy
ii.
a közszolgáltatási szerződést odaítélő illetékes hatóság nettó költsége.
(2) Az igazgatási szervezet értékelést végez arra vonatkozóan, hogy a javasolt új szolgáltatás veszélyezteti-e a közszolgáltatási szerződés gazdasági egyensúlyát. Az igazgatási szervezet által végzett elemzés középpontjában annak a gazdasági hatásnak kell állnia, amelyet a javasolt új szolgáltatás a közszolgáltatási szerződés teljes időtartama alatt a szóban forgó szerződés egészére gyakorol, nem csupán az annak keretében nyújtott egyedi szolgáltatásokra. Alkalmazhatók külön kritériumokra vonatkozó, előre meghatározott küszöbértékek, azonban nem a többi kritériumtól elszigetelten.
(3) Az igazgatási szervezet figyelembe veszi az új szolgáltatásból fakadó rövid, illetve hosszú távú fogyasztói előnyöket is.
14. cikk
A gazdasági egyensúlyra irányuló vizsgálatra vonatkozó értékelési kritériumok
Az értékelési folyamat során az igazgatási szervezet figyelembe veszi különösen a következő kritériumokat:
a)
a közszolgáltatási szerződés keretében nyújtott szolgáltatások nettó pénzügyi hatására gyakorolt befolyás a szóban forgó szerződés teljes időtartama alatt;
b)
a közszolgáltatási szerződést teljesítő vállalkozó vasúti társaság lehetséges válaszai a versenykihívásra;
c)
a közszolgáltatási szerződést teljesítő vállalkozó vasúti társaság lehetséges költségmegtakarításai (például nem pótolják azon járműveket, amelyeknek lejárt az engedélye, vagy a személyzet azon tagjait, amelyeknek lejárt a szerződése), valamint a szóban forgó társaságnak a javasolt új szolgáltatásból származó potenciális előnyei (például olyan nemzetközi utasok jelentkezése, akik adott esetben igénybe veszik a közszolgáltatási szerződés keretében nyújtott regionális szolgáltatással elérhető csatlakozást);
d)
a közszolgáltatási szerződés hatókörének esetleges szűkítése, különösen ha a szerződés az értékelés idején hamarosan lejár;
e)
a vasúti szolgáltatások teljesítésére és minőségére gyakorolt hatás;
f)
a vasúti szolgáltatások tekintetében tervezett menetrendre gyakorolt hatás;
g)
adott esetben a vállalkozó vasúti társaság vagy az illetékes hatóságok általi, járművekkel kapcsolatos beruházásokra gyakorolt hatás.
15. cikk
A gazdasági egyensúlyra irányuló vizsgálat eredménye
(1) A gazdasági egyensúlyra irányuló vizsgálat eredményeként az igazgatási szervezet a 2012/34/EU irányelv 11. cikkének (1) bekezdése alapján döntést hoz arról, hogy a vasúti infrastruktúrához való hozzáférést milyen indokkal engedélyezi, módosítja, engedélyezi bizonyos feltételekkel vagy utasítja el.
(2) A javasolt új nemzetközi vasúti személyszállítási szolgáltatás vasúti infrastruktúrához való hozzáférését elutasító döntés meghozatala előtt az igazgatási szervezet lehetőséget ad a kérelmezőnek a terv kiigazítására úgy, hogy az ne veszélyeztesse a közszolgáltatási szerződés gazdasági egyensúlyát.
(3) Honlapján az igazgatási szervezet közzéteszi döntését annak indoklásával együtt, tiszteletben tartva az érzékeny üzleti információk bizalmas kezelésének elvét.
16. cikk
A gazdasági egyensúlyra vonatkozó vizsgálatból adódó döntés felülvizsgálata
(1) A 2012/34/EU irányelv 11. cikkének (3) bekezdésében felsorolt szervezetek az igazgatási szervezet által meghatározott feltételek mellett kérhetik a gazdasági egyensúlyra vonatkozó vizsgálatból adódó döntés felülvizsgálatát. E feltételek közé a következők tartozhatnak:
a)
az új nemzetközi vasúti személyszállítási szolgáltatásban lényeges változás történik az igazgatási szervezet által elemzett adatokhoz képest; vagy
b)
lényeges különbség mutatkozik a közszolgáltatási szerződés keretében végzett szolgáltatásokra gyakorolt tényleges és becsült hatások között; vagy
c)
a közszolgáltatási szerződés a tervezett idő előtt megszűnik.
(2) Ha az igazgatási szervezet döntésében másképpen nem rendelkezik, a döntés felülvizsgálata nem kérhető a döntés közzétételétől számított három éven belül, kivéve, ha fennáll az (1) bekezdés a) pontja szerinti körülmény.
17. cikk
Az igazgatási szervezet együttműködése a javasolt új szolgáltatás nyújtásában illetékes más igazgatási szervezetekkel
(1) A kérelmező arra vonatkozó értesítésének beérkezése után, hogy új nemzetközi vasúti személyszállítási szolgáltatást kíván indítani, az igazgatási szervezet tájékoztatja a javasolt új szolgáltatás által érintett útvonalért felelős többi igazgatási szervezetet. Az említett igazgatási szervezetek ellenőrzik, hogy az igazgatási szervezet honlapján közzétett értesítési űrlapon szereplő adatok összhangban vannak-e az általuk a kérelmezőtől megkapott adatokkal. Következetlenség esetén tájékoztatják erről az igazgatási szervezetet.
(2) Az 5. vagy a 10. cikkben említett szervezetek által a fő célra vagy a gazdasági egyensúlyra irányuló vizsgálatra vonatkozóan benyújtott kérelem beérkezése után az igazgatási szervezet tájékoztatja a javasolt új szolgáltatás által érintett útvonal egyes szakaszaiért felelős többi igazgatási szervezetet.
(3) Az igazgatási szervezetek a vizsgálatok eredményét közlik a javasolt új szolgáltatás által érintett útvonal egyes szakaszaiért felelős többi igazgatási szervezetekkel. Az igazgatási szervezeteknek ezt döntésük végső elfogadását megelőzően kell megtenniük oly módon, hogy a többi igazgatási szervezet számára elegendő idő álljon rendelkezésre ahhoz, hogy észrevételt fűzzenek a vizsgálat eredményeihez.
(4) A vizsgálatokat érintő információcsere során az igazgatási szervezetek bizalmasan kezelik az érzékeny üzleti információkat, amelyeket a vizsgálatokba bevont felektől kaptak. Információikat csak az adott üggyel összefüggésben használhatják fel.
18. cikk
Díjak
A tagállamok vagy adott esetben az igazgatási szervezetek díjat szabhatnak ki a fő célra irányuló vizsgálatért, a gazdasági egyensúlyra irányuló vizsgálatért és a gazdasági egyensúlyra irányuló vizsgálat felülvizsgálatáért az adott vizsgálatot vagy felülvizsgálatot kérő szervezet részére. Ilyen esetben a díjat megkülönböztetésmentesen, ésszerűen és hatékonyan, valamint átlátható módon kell kiszabni minden kérelmező szervezetre, továbbá a díj összege nem haladhatja meg a személyzet munkaköltségét és a kérelemhez kapcsolódó kiadásokat.
19. cikk
Módszertan
(1) Az igazgatási szervezet e rendelet rendelkezéseivel összhangban módszertant dolgoz ki a fő célra irányuló vizsgálatokra és - adott esetben - a gazdasági egyensúlyra irányuló vizsgálatokra vonatkozóan. Az említett módszertannak egyértelműnek, átláthatónak és megkülönböztetésmentesnek kell lennie, és azt az igazgatási szervezet honlapján közzé kell tenni.
(2) A módszertant a piaci fejleményeknek megfelelő módon kell meghatározni, megengedve a későbbi - különösen az igazgatási szervezetek tapasztalatainak fényében történő - változtatást.
20. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ezt a rendeletet 2015. június 16-tól kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2014. augusztus 11-én.