NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 182/2013
ze dne 1. března 2013,
kterým se zavádí celní evidence dovozu krystalických křemíkových fotovoltaických modulů a jejich klíčových komponentů (tj. článků a destiček) pocházejících nebo odesílaných z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní antidumpingové nařízení“), a zejména na čl. 10 odst. 4 a čl. 14 odst. 5 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (2) (dále jen „základní antisubvenční nařízení“), a zejména na čl. 16 odst. 4 a čl. 24 odst. 5 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Dne 6. září 2012 oznámila Evropská komise (dále jen „Komise“) prostřednictvím oznámení zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie (3), že zahajuje antidumpingové řízení týkající se dovozu krystalických křemíkových fotovoltaických modulů a jejich klíčových komponentů (tj. článků a destiček) pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčená země“) na základě podnětu podaného dne 25. července 2012 iniciativou EU ProSun (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové výroby krystalických křemíkových fotovoltaických modulů a jejich klíčových komponentů (tj. článků a destiček) v Unii.
(2)
Dne 8. listopadu 2012 oznámila Komise prostřednictvím oznámení zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie (4), že zahajuje antisubvenční řízení týkající se dovozu krystalických křemíkových fotovoltaických modulů a jejich klíčových komponentů (tj. článků a destiček) pocházejících z Čínské lidové republiky na základě podnětu podaného dne 25. září 2012 iniciativou EU ProSun jménem výrobců představujících více než 25 % celkové výroby krystalických křemíkových fotovoltaických modulů a jejich klíčových komponentů (tj. článků a destiček) v Unii.
A. DOTČENÝ VÝROBEK
(3)
Výrobek, který je předmětem celní evidence, jsou krystalické křemíkové fotovoltaické moduly nebo panely a články a destičky typů používaných v krystalických křemíkových fotovoltaických modulech nebo panelech, v současnosti kódů KN ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 a ex 8541 40 90, pocházející nebo odesílané z dotčené země. Tloušťka článků a destiček nepřesahuje 400 μm.
(4)
Výrobek, který je předmětem celní evidence, nezahrnuje tyto typy výrobku:
-
přenosné solární nabíječky skládající se z méně než šesti článků a napájející přístroje elektřinou nebo sloužící k nabití baterií,
-
produkty z tenkého fotovoltaického filmu,
-
krystalické křemíkové fotovoltaické výrobky, jež jsou trvale zabudovány do elektrických spotřebičů, jež mají jinou funkci než výrobu elektrické energie a které spotřebovávají elektřinu vyrobenou zabudovaným(i) krystalickým(i) křemíkovým(i) fotovoltaickým(i) článkem (články).
B. ŽÁDOST
(5)
Žádosti o zavedení celní evidence podle čl. 14 odst. 5 základního antidumpingového nařízení a čl. 24 odst. 5 základního antisubvenčního nařízení byly předloženy žadatelem v rámci podnětů podaných na počátku řízení zahájených oznámeními zmíněnými v 1. a 2. bodě odůvodnění a byly zopakovány a doplněny v následných podáních. Žadatel požádal o zavedení celní evidence dovozu dotčeného výrobku, aby následně mohla být vůči dováženým výrobkům zavedena opatření ode dne celní evidence.
C. DŮVODY PRO CELNÍ EVIDENCI
(6)
Podle čl. 14 odst. 5 základního antidumpingového nařízení a čl. 24 odst. 5 základního antisubvenčního nařízení může Komise po konzultaci s poradním výborem vyzvat celní orgány, aby přijaly vhodná opatření k zavedení takové celní evidence dovozu, aby následně mohla být vůči dováženým výrobkům zavedena opatření. Celní evidenci dovozu lze zavést na řádně odůvodněnou žádost výrobního odvětví Unie.
(7)
Žadatel tvrdil, že celní evidence je odůvodněná, jelikož dotčený výrobek byl dumpingový a subvencovaný a levný dovoz způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu, která je obtížně napravitelná.
(8)
Pokud jde o dumping, má Komise k dispozici dostatečné přímé důkazy o tom, že dovoz dotčeného výrobku z Číny je dumpingový. Žadatel předložil důkazy o běžné hodnotě stanovené ve výši celkových výrobních nákladů navýšených o přiměřenou částku za prodejní, správní a režijní náklady a přiměřené ziskové rozpětí, přičemž za srovnatelnou zemi byly vybrány USA. Důkazy o dumpingu vychází ze srovnání takto stanovené běžné hodnoty s vývozní cenou (na úrovni ceny ze závodu) dotčeného výrobku při jeho prodeji na vývoz do Unie. Tyto důkazy ve svém celku a s ohledem na rozsah údajného dumpingového rozpětí poskytují v této fázi dostatečnou oporu pro tvrzení, že dotčení vývozci provádějí dumping.
(9)
Pokud jde o subvencování, má Komise k dispozici dostatečné přímé důkazy o tom, že dovoz dotčeného výrobku z dotčené země je subvencován. Údajné subvence spočívají mimo jiné v preferenčních úvěrech pro odvětví výroby solárních panelů (např. úvěrové linie a politické úvěry s nízkou úrokovou sazbou poskytované komerčními bankami ve vlastnictví státu a bankami navázanými na vládní politiku, programy zvýhodněných vývozních úvěrů, vývozní záruky, pojištění za zelené technologie, poskytování přístupu exteritoriálním holdingovým společnostem, splátky úvěru vládou), v grantových programech (např. fond pro výzkum a vývoj výrobků určených na vývoz, subvenční programy „Famous Brands“, „China World Top Brands“, fondy pro vnější rozšíření průmyslu v provincii Guangdong, „Golden Sun Demonstration Programme“), v poskytování zboží vládními institucemi za odměnu nižší než přiměřenou (např. poskytování polykrystalického křemíku, hliníkových výlisků, skla, energie a pozemků), v programech osvobození od přímých daní a jejich snížení (např. osvobození od daně z příjmu nebo její snížení v rámci programu „první dva roky bez daní a pak tři roky poloviční daň z příjmu“, osvobození od daně z příjmu pro vývozně orientované podniky se zahraničními investicemi, snížení daně z příjmu pro podniky se zahraničními investicemi na základě zeměpisné polohy, snížení daně z příjmu pro podniky se zahraničními investicemi nakupující zařízení vyrobená v Číně, započítání daně u činností v oblasti výzkumu a vývoje v podnicích se zahraničními investicemi, vracení daně z příjmu podnikům se zahraničními investicemi za reinvestování zisků do podniků orientovaných na vývoz, preferenční daně z příjmu pro podniky se zahraničními investicemi působící v oblasti špičkových a nových technologií, snížení daní pro podniky působící v oblasti špičkových a nových technologií a zapojené v definovaných projektech, politika preferenční daně z příjmu pro podniky působící v severovýchodním regionu, daňové programy provincie Guangdong) a v programech nepřímých daní a dovozních cel (např. osvobození od DPH na dovezená zařízení, odpočty DPH podnikům se zahraničními investicemi z daní na nákupy zařízení vyrobených v Číně, osvobození od DPH a cla na nákupy fixních aktiv v rámci programu rozvoje zahraničního obchodu). Výše uvedené režimy jsou údajně subvence, protože zahrnují finanční příspěvek od vlády Čínské lidové republiky nebo jiných regionálních správ (včetně veřejnoprávních subjektů) a poskytují příjemcům výhodu. Jsou údajně závislé na vývozní výkonnosti a/nebo přednostním použití domácího výrobku před dováženým a/nebo jsou omezeny na určitá odvětví a/nebo typy podniků a/nebo oblasti, a proto jsou specifické a napadnutelné. Z důkazů ohledně ceny a objemu dovozu, které byly uvedeny v antisubvenčním podnětu a následných podáních týkajících se žádosti o zavedení celní evidence, vyplývá, že v období mezi roky 2009 a 2011 došlo ke značnému nárůstu dovozu, a to jak v absolutních hodnotách, tak i co se týče podílu na trhu. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem tyto důkazy poskytují v této fázi dostatečnou oporu pro tvrzení, že vývoz dotčeného výrobku je zvýhodněn napadnutelnými subvencemi.
(10)
Pokud jde o újmu, má Komise k dispozici dostatečné přímé důkazy o tom, že dumpingové a subvenční praktiky vývozců způsobují výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu, která je obtížně napravitelná. Z důkazů ohledně ceny a objemu dovozu, které byly uvedeny v podnětech a následných podáních týkajících se žádostí o zavedení celní evidence, vyplývá, že v období mezi roky 2009 a 2011 došlo ke značnému nárůstu dovozu, a to jak v absolutních hodnotách, tak i co se týče podílu na trhu. Přestože dovoz v roce 2012 v absolutních hodnotách poklesl, podíl dovozu dotčeného výrobku z dotčené země na trhu se ještě zvýšil. Objem a ceny dotčeného dováženého výrobku mají nepříznivý vliv na prodaná množství a na ceny stanovené na trhu Unie, stejně jako na podíl výrobního odvětví Unie na trhu, což vede k závažným nepříznivým důsledkům pro celkový výkon a finanční situaci výrobního odvětví Unie. Tyto důkazy sestávají z údajů uvedených v podnětech a následných podáních týkajících se celní evidence, ale jsou podpořeny také informacemi z výrobního odvětví Unie a z veřejných zdrojů, které se týkají klíčových činitelů způsobujících újmu, jak jsou stanoveny v čl. 3 odst. 5 základního antidumpingového nařízení a čl. 8 odst. 4 základního antisubvenčního nařízení.
(11)
Komise má rovněž k dispozici dostatečné přímé důkazy uvedené v antidumpingovém podnětu a následné korespondenci, že si dovozci byli vědomi nebo si měli být vědomi toho, že dumpingové praktiky vývozců způsobují nebo by mohly způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu. Již delší dobu naznačovala řada článků v tisku, že výrobnímu odvětví Unie může být následkem dumpingového dovozu z dotčené země způsobována újma. Vzhledem k rozsahu dumpingu, jehož výskyt se jeví jako možný, lze předpokládat, že dovozci si byli nebo měli být této situace vědomi.
(12)
Pokud jde o subvencování, byl v žádosti předložen dostatek důkazů o kritických okolnostech, podle kterých byla dotčenému subvencovanému výrobku v relativně krátkém období způsobena těžce napravitelná újma, jejíž příčinou je velký objem dovozu zvýhodněného napadnutelnými subvencemi. Tyto okolnosti dokládá mimo jiné rychlost, s jakou se situace výrobního odvětví Unie zhoršila.
(13)
Pokud jde o dumping, má Komise k dispozici dostatečné přímé důkazy o tom, že taková újma je působena nebo by byla působena dalším podstatným zvýšením tohoto dovozu, které by z hlediska doby jeho uskutečnění a jeho objemu, jakož i ostatních okolností (jako je rostoucí úroveň zásob nebo snížené vytížení kapacity) s největší pravděpodobností vážně ohrozilo nápravný účinek jakéhokoli konečného cla, kdyby toto clo nebylo uloženo se zpětnou platností. Kromě toho lze s ohledem na zahájení současných řízení důvodně předpokládat, že dovoz dotčeného výrobku může před přijetím případných prozatímních opatření dále vzrůst a dovozci mohou rychle zvýšit stav zásob.
D. POSTUP
(14)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti dospěla Komise k závěru, že žadatel předložil dostatečné přímé důkazy, které ospravedlňují zavedení celní evidence dovozu dotčeného výrobku podle čl. 14 odst. 5 základního antidumpingového nařízení a čl. 24 odst. 5 základního antisubvenčního nařízení.
(15)
Všechny zúčastněné strany se vyzývají, aby písemně sdělily své stanovisko a poskytly příslušné důkazy. Komise může kromě toho zúčastněné strany vyslechnout, pokud o to písemně požádají a doloží konkrétní důvody pro takové slyšení.
E. CELNÍ EVIDENCE
(16)
Podle čl. 14 odst. 5 základního antidumpingového nařízení a čl. 24 odst. 5 základního antisubvenčního nařízení by měla být zavedena celní evidence dovozu dotčeného výrobku, aby v případě, že výsledkem šetření bude zjištění vedoucí k uložení antidumpingového a/nebo vyrovnávacího cla, mohla být tato cla, pokud budou splněny nezbytné podmínky, uložena se zpětnou platností v souladu s platnými právními předpisy o celní evidenci dovozu.
(17)
Jakýkoli budoucí celní dluh by vycházel ze zjištění antidumpingových, resp. antisubvenčních šetření.
(18)
Tvrzení v podnětu požadujícím zahájení antidumpingového šetření uvádějí u dotčeného výrobku odhad průměrného dumpingového rozpětí zhruba 60-70 % a rozpětí cenového podbízení až 125 %. Odhadovaný objem případného budoucího celního dluhu se stanoví na úrovni dumpingu odhadnuté na základě antidumpingového podnětu, tj. 60-70 % ad valorem dovozní hodnoty CIF dotčeného výrobku.
(19)
Tvrzení v podnětu požadujícím zahájení antisubvenčního šetření uvádějí u dotčeného výrobku odhad subvenčního rozpětí zhruba 10-15 % a rozpětí cenového podbízení až 125 %. Odhadovaný objem případného budoucího celního dluhu se stanoví na úrovni subvencování odhadnuté na základě antisubvenčního podnětu, tj. 10-15 % ad valorem dovozní hodnoty CIF dotčeného výrobku.
(20)
Jak je uvedeno v oddíle 5 oznámení zmíněných v 1. a 2. bodě odůvodnění, Komise nyní zjišťuje, zda lze dovoz dotčeného výrobku považovat za pocházející z Číny. Podle čl. 2 písm. a) základního antisubvenčního nařízení jsou napadnutelnými subvencemi subvence poskytnuté vládou země jednající jako prostředník a podle čl. 1 odst. 3 základního antidumpingového nařízení může být země vývozu dumpingového výrobku zemí jednající jako prostředník. Je třeba rovněž poznamenat, že podněty a žádosti o zavedení celní evidence se týkají dovozu z Číny, aniž by byl blíže určen původ takových zásilek. A konečně v rámci antidumpingových šetření a šetření o vyrovnávacích clech, která provedly USA, byla zdůrazněna složitost výrobních a montážních operací, které mohou či nemusí být dostačující pro určení původu (5). S ohledem na tyto úvahy a aniž je dotčen závěr, který bude v této záležitosti učiněn, se považuje za vhodné, aby dotčený výrobek pocházející nebo odesílaný z Číny podléhal celní evidenci.
F. ZPRACOVÁNÍ OSOBNÍCH ÚDAJŮ
(21)
S veškerými osobními údaji shromážděnými v souvislosti s celní evidencí bude nakládáno v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (6),
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Celní orgány se vyzývají, aby podle čl. 14 odst. 5 nařízení (ES) č. 1225/2009 a čl. 24 odst. 5 nařízení (ES) č. 597/2009 přijaly vhodná opatření k zavedení celní evidence dovozu těchto výrobků do Unie:
-
krystalické křemíkové fotovoltaické moduly nebo panely v současnosti kódů KN ex 8501 31 00 (kódy TARIC 8501310081 a 8501310089), ex 8501 32 00 (kódy TARIC 8501320041 a 8501320049), ex 8501 33 00 (kódy TARIC 8501330061 a 8501330069), ex 8501 34 00 (kódy TARIC 8501340041 a 8501340049), ex 8501 61 20 (kódy TARIC 8501612041 a 8501612049), ex 8501 61 80 (kódy TARIC 8501618041 a 8501618049), ex 8501 62 00 (kódy TARIC 8501620061 a 8501620069), ex 8501 63 00 (kódy TARIC 8501630041 a 8501630049), ex 8501 64 00 (kódy TARIC 8501640041 a 8501640049), ex 8541 40 90 (kódy TARIC 8541409021 a 8541409029),
-
články typu používaného v krystalických křemíkových fotovoltaických modulech nebo panelech v současnosti kódu KN ex 8541 40 90 (kódy TARIC 8541409031 a 8541409039) a
-
destičky typu používaného v krystalických křemíkových fotovoltaických modulech nebo panelech v současnosti kódu KN ex 3818 00 10 (kódy TARIC 3818001011 a 3818001019),
pocházející nebo odesílané z Čínské lidové republiky. Tloušťka článků a destiček nepřesahuje 400 μm.
Výrobek, který je předmětem celní evidence, nezahrnuje tyto typy výrobku:
-
přenosné solární nabíječky skládající se z méně než šesti článků a napájející přístroje elektřinou nebo sloužící k nabití baterií,
-
produkty z tenkého fotovoltaického filmu,
-
krystalické křemíkové fotovoltaické výrobky, jež jsou trvale zabudovány do elektrických spotřebičů, jež mají jinou funkci než výrobu elektrické energie a které spotřebovávají elektřinu vyrobenou zabudovaným(i) krystalickým(i) křemíkovým(i) fotovoltaickým(i) článkem (články).
Celní evidence končí po uplynutí devíti měsíců ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. Všechny zúčastněné strany se vyzývají, aby písemně sdělily svá stanoviska a poskytly příslušné důkazy nebo požádaly Komisi o slyšení do 20 dnů ode dne vyhlášení tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 1. března 2013.
A BIZOTTSÁG 182/2013/EU RENDELETE
(2013. március 1.)
a Kínai Népköztársaságból származó vagy a Kínai Népköztársaságban feladott kristályos szilícium fotovillamos modulokra és alapvető részeikre (azaz elemek és lemezek) vonatkozó nyilvántartásba vételi kötelezettség bevezetéséről
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: dömpingellenes alaprendelet) és különösen annak 10. cikke (4) bekezdésére és 14. cikke (5) bekezdésére,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. június 11-i 597/2009/EK tanácsi rendeletre (2) (a továbbiakban: szubvencióellenes alaprendelet) és különösen annak 16. cikke (4) bekezdésére és 24. cikke (5) bekezdésére,
a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,
mivel:
(1)
Az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) 2012. szeptember 6-án az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítésben (3) dömpingellenes eljárás megindítását jelentette be a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína vagy az érintett ország) származó kristályos szilícium fotovillamos modulok és alapvető részeik (azaz elemek és lemezek) behozatalára vonatkozóan, miután 2012. július 25-én az EU ProSun (a továbbiakban: a panaszos) panaszt nyújtott be olyan gyártók nevében, amelyeknek termelése a kristályos szilícium fotovillamos modulok és alapvető részeik (azaz elemek és lemezek) teljes uniós gyártásának több mint 25 %-át teszik ki.
(2)
A Bizottság 2012. november 8-án az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítésben (4) szubvencióellenes eljárás megindítását jelentette be a Kínai Népköztársaságból származó kristályos szilícium fotovillamos modulok és alapvető részeik (azaz elemek és lemezek) behozatalára vonatkozóan, miután 2012. szeptember 25-én az EU ProSun panaszt nyújtott be olyan gyártók nevében, amelyeknek termelése a kristályos szilícium fotovillamos modulok és alapvető részeik (azaz elemek és lemezek) teljes uniós gyártásának több mint 25 %-át teszik ki.
A. AZ ÉRINTETT TERMÉK
(3)
A nyilvántartásba veendő termék az érintett országból származó vagy ott feladott, jelenleg az ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 és ex 8541 40 90 KN-kód alá besorolt kristályos szilícium fotovillamos modulok, valamint olyan típusú elemek, lemezek és panelek, amelyeket kristályos szilícium fotovillamos modulokban vagy panelekben használnak. Az elemek és lemezek vastagsága legfeljebb 400 μm.
(4)
A következő terméktípusok nem tartoznak a nyilvántartásba veendő termék fogalmába:
-
olyan, hatnál kevesebb elemből álló, hordozható napelemes töltő, amely készülékek elektromos energiával való ellátását biztosítja, illetve elemtöltőként működik,
-
fotovillamos vékonyréteg termékek,
-
olyan kristályos szilícium fotovillamos termékek, amelyeket tartósan integráltak olyan villamos termékekbe, amelyeknek a funkciója nem a villamosenergia-termelés, és amelyeknek elektromos energiával való ellátását az integrált kristályos szilícium fotovillamos elemek által termelt villamos energia biztosítja.
B. A KÉRELEM
(5)
A dömpingellenes alaprendelet 14. cikkének (5) bekezdése és a szubvencióellenes alaprendelet 24. cikkének (5) bekezdése szerinti, nyilvántartásba-vételi kötelezettségre irányuló kérelmeket a panaszos az (1) és (2) preambulumbekezdésben említett értesítésekkel megindított eljárások kiindulópontját képező panaszokban tette, majd későbbi beadványaiban megismételte és kiegészítette ezeket. A panaszos azt kérte, hogy az érintett termék behozatalára vezessenek be nyilvántartásba vételi kötelezettséget annak érdekében, hogy az érintett behozatalra vonatkozó intézkedések a nyilvántartásba vétel időpontjától alkalmazhatók lehessenek.
C. A NYILVÁNTARTÁSBA VÉTEL INDOKAI
(6)
A dömpingellenes alaprendelet 14. cikkének (5) bekezdése és a szubvencióellenes alaprendelet 24. cikkének (5) bekezdése szerint a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően a Bizottság a vámhatóságokat a behozott termékek nyilvántartásba vételéhez szükséges lépések megtételére utasíthatja, annak érdekében, hogy később ezen importtermékek ellen az intézkedések alkalmazhatók legyenek. A nyilvántartásba vételi kötelezettséget a közösségi gazdasági ágazatnak egy ilyen intézkedés indokoltságát megfelelően bizonyító kérelme után lehet az importtermékekre bevezetni.
(7)
A panaszos állítása szerint a nyilvántartásba vétel indokolt, mivel az érintett termék esetében dömpinget és támogatást alkalmaztak, és az olcsó behozatal nehezen helyrehozható, jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak.
(8)
A Bizottságnak a dömpinget illetően elegendő meggyőző bizonyíték áll rendelkezésére arra vonatkozóan, hogy az érintett termék Kínából történő behozatala dömpingelt. A panaszos bizonyítékokkal szolgált az előállítási összköltség, továbbá az értékesítési, általános és adminisztratív költségek és a nyereség ehhez hozzászámított ésszerű összegén alapuló rendes értékről, ennek kiszámításához analóg országként az Egyesült Államokat választotta. A dömping bizonyítéka az így megállapított rendes érték és az érintett termék Unióba irányuló exportja során alkalmazott (gyártelepi) exportár összehasonlításán alapul. Összességében és a feltételezett dömpingkülönbözet mértékét tekintve ez a bizonyíték ebben a szakaszban elegendő a kérdéses exportőrök dömpingelési gyakorlatának alátámasztására.
(9)
A Bizottságnak a támogatások nyújtását illetően elegendő meggyőző bizonyíték áll rendelkezésére arra vonatkozóan, hogy érintett terméknek az érintett országból történő behozatala támogatásban részesül. A feltételezett támogatások többek között a következőket foglalják magukba: kedvezményes hitelek biztosítása a napelemipar számára (pl. állami tulajdonban lévő kereskedelmi bankok és állami fejlesztési bankok által nyújtott hitelkeretek és alacsony kamatozású fejlesztési hitelek, exporthitel-támogatási programok, exportgaranciák, környezetbarát technológiákra nyújtott biztosítások, offshore holdingtársaságokhoz való hozzáférés, kormány általi hitel-visszafizetés), támogatási programok (pl. Exporttermék-kutatási és -fejlesztési Alap, az „Ismert Márkák” és a „Világvezető Kínai Márkák” programok támogatásai, az iparágak külföldi terjeszkedéséhez nyújtott források Guangdong tartományban, „Aranyló Nap” demonstrációs program), bizonyos áruknak a megfelelő ellenszolgáltatásnál jóval alacsonyabb összeg fejében történő kormányzat általi rendelkezésre bocsátása (például poliszilíciumok, sajtolt alumíniumtermékek, üveg, villamos energia és földterület), közvetlen adómentességet és adókedvezményt nyújtó programok (pl. társasági adó alóli mentesség vagy adócsökkentés a „2 évig mentesség + 3 évig fele adó” program keretében, társasági adó alóli mentesség a kivitellel foglalkozó, külföldi tőkével működő vállalatoknak, társaságiadó-csökkentés a külföldi tőkével működő vállalatoknak földrajzi elhelyezkedés alapján, társaságiadó-csökkentés a kínai gyártmányú berendezéseket vásárló, külföldi tőkével működő vállalatoknak, adójóváírás a külföldi tőkével működő vállalatok K + F tevékenységei után, adó-visszatérítési programok a külföldi tőkével működő vállalatok nyereségének exportorientált vállalkozásokba történő visszaforgatásához, preferenciális társasági adó a csúcs- vagy új technológiával foglalkozó iparágakhoz tartozóként elismert, külföldi tőkével működő vállalatoknak, adócsökkentés egyes kijelölt projektekben részt vevő csúcs- vagy új technológiával foglalkozó vállalkozások számára, kedvezményes társaságiadó-politika az északkeleti régióban található vállalkozásoknak, Guangdong tartománybeli adóprogramok), valamint közvetett adó- és importvám-mentességi programok (például hozzáadottérték-adó [héa] mentesség a behozott berendezésekre, héa-engedmény a kínai gyártmányú berendezések vásárlására külföldi tőkével működő vállalatok számára, befektetett eszközök vásárlására vonatkozó héa- és vámmentesség a Külpolitikai Fejlesztési Program keretében). Az állítás szerint a fenti programok támogatásoknak minősülnek, mivel (az állami szerveket is ideértve) a kínai kormány vagy más regionális kormányok pénzügyi hozzájárulásával zajlanak, és előnyös helyzetbe hozzák a támogatásban részesülő vállalatokat. Ezek állítólag az exportteljesítménytől és/vagy attól függnek, hogy az adott vállalatok előnyben részesítik-e a hazai áruk felhasználását az importárukkal szemben, és/vagy egyes ágazatokra és/vagy vállalattípusokra és/vagy helyszínekre korlátozódnak, épp ezért egyediek és kiegyenlíthetők. A szubvencióellenes panaszban és a nyilvántartásba vétel iránti kérelemhez kapcsolódó későbbi beadványokban a behozatali árra és mennyiségre vonatkozóan szereplő bizonyítékok arról tanúskodnak, hogy a 2009 és 2011 közötti időszakban a behozatal - mind abszolút értékben, mind a piaci részesedést tekintve - erőteljesen növekedett. A fentieket figyelembe véve a bizonyítékok a jelenlegi szakaszban kellőképpen alátámasztják, hogy a kérdéses termék kivitele kiegyenlíthető támogatásokban részesült.
(10)
A kár tekintetében elegendő meggyőző bizonyíték áll a Bizottság rendelkezésére arra vonatkozóan, hogy az exportőrök dömpingje és támogatási gyakorlata nehezen helyrehozható, jelentős kárt okoz az uniós gazdasági ágazatnak. A panaszokban és a nyilvántartásba vétel iránti kérelmekhez kapcsolódó későbbi beadványokban a behozatali árra és mennyiségre vonatkozóan szereplő bizonyítékok arról tanúskodnak, hogy a 2009 és 2011 közötti időszakban a behozatal - mind abszolút értékben, mind a piaci részesedést tekintve - erőteljesen növekedett. Annak ellenére, hogy 2012-ben a behozatal abszolút értékben csökkent, az érintett termék az érintett országból történő behozatalának piaci részesedése tovább nőtt. Az érintett termék behozatali mennyisége és árai kedvezőtlen hatást gyakoroltak az uniós piacon értékesített mennyiségre, az ott felszámított árszintre és az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésére, és ezáltal jelentős mértékben romlott az uniós gazdasági ágazat összteljesítménye, valamint pénzügyi helyzete. E bizonyítékokat a nyilvántartásba vétellel kapcsolatos panaszokban és későbbi beadványokban szereplő adatok képezik, ám alátámasztják őket a dömpingellenes alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdésében és a szubvencióellenes alaprendelet 8. cikkének (4) bekezdésében meghatározott legfontosabb kártényezőkre vonatkozó, az uniós gazdasági ágazattól és nyilvános forrásokból származó információk is.
(11)
A Bizottság birtokában van továbbá olyan, a dömpingellenes panaszban és a későbbi levelekben szereplő elégséges meggyőző bizonyítékoknak, amelyek azt tanúsítják, hogy az importőröknek tudomása volt vagy tudnia kellett volna arról, hogy az exportőrök dömpingje kárt okoz vagy kárt okozhat az Uniónak. A sajtóban hosszú időn keresztül több cikkben is szerepelt, hogy az uniós gazdasági ágazatnak kárt okozhat az érintett országból érkező dömpingelt behozatal. Végezetül a jelek szerint megvalósuló dömping mértékét tekintve jogos az a feltételezés, hogy az importőröknek tudomásuk volt vagy tudniuk kellett volna a helyzetről.
(12)
A támogatások nyújtása tekintetében a kérelem elegendő bizonyítékkal szolgál olyan súlyos körülmények meglétére, amikor a kérdéses támogatott termék esetében a kiegyenlíthető támogatásokban részesülő, viszonylag rövid időszakon belül beszállított nagy mennyiségű behozatal nehezen orvosolható kárhoz vezet. Az e körülményeket alátámasztó bizonyítékok közé tartozik az is, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzete gyors ütemben romlott.
(13)
A dömping tekintetében a Bizottságnak elegendő meggyőző bizonyíték áll rendelkezésére arra vonatkozóan, hogy e behozatal további jelentős emelkedése ilyen kárt okoz vagy okozna, ami - figyelembe véve az időzítést, a dömpingelt behozatal mennyiségét és egyéb körülményeket (így például a készletek mennyiségének növekedését vagy a kapacitáskihasználás csökkenését) - várhatóan komolyan rontaná a végleges vám javító hatását, amennyiben ezeket a vámokat nem alkalmaznák visszamenőleges hatállyal. Ezenfelül a jelen eljárás megindításának fényében jogos az a feltételezés, hogy az esetleges ideiglenes intézkedések elfogadását megelőzően az érintett termék behozatala tovább növekedhet, és az importőrők gyorsan készleteket halmozhatnak fel.
D. AZ ELJÁRÁS
(14)
A fentiek alapján a Bizottság megállapította, hogy a panaszos elegendő meggyőző bizonyítékot bocsátott rendelkezésre az érintett termék behozatalára vonatkozó, a dömpingellenes alaprendelet 14. cikkének (5) bekezdése és a szubvencióellenes alaprendelet 24. cikkének (5) bekezdése szerinti nyilvántartásba vételi kötelezettség bevezetésének alátámasztására.
(15)
A Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy írásban ismertessék álláspontjukat, és állításaikat támasszák alá bizonyítékokkal. A Bizottság továbbá meghallgathatja az érdekelt feleket, amennyiben írásban olyan kérelmet nyújtanak be, melyből kitűnik, hogy meghallgatásukat különleges okok indokolják.
E. NYILVÁNTARTÁSBA VÉTEL
(16)
A dömpingellenes alaprendelet 14. cikkének (5) bekezdése és a szubvencióellenes alaprendelet 24. cikkének (5) bekezdése szerint az érintett termék behozatalát nyilvántartásba kell venni annak biztosítására, hogy amennyiben a vizsgálat eredményei alapján megállapításra kerül, hogy dömpingellenes és/vagy kiegyenlítő vámok elrendelése szükséges, a vámok a szükséges feltételek teljesülése esetén visszamenőlegesen is kivethetőek legyenek a nyilvántartásba vett behozatalra vonatkozó jogi rendelkezéseknek megfelelően.
(17)
Bármilyen esetleges jövőbeni kötelezettség a dömpingellenes vizsgálat, illetve a szubvencióellenes vizsgálat megállapításaira fog támaszkodni.
(18)
A dömpingellenes vizsgálat megindítását kérő panasz állításai szerint az érintett termék esetében az átlagos dömpingkülönbözet becsült értéke mintegy 60-70 %, az alákínálási különbözet becsült értéke pedig akár a 125 %-ot is eléri. A lehetséges kötelezettség becsült értéke a dömping dömpingellenes panasz alapján becsült mértékében, azaz az érintett termék CIF-importértékének 60-70 %-ában került meghatározásra.
(19)
A szubvencióellenes vizsgálat megindítását kérő panasz állításai szerint az érintett termék esetében a támogatási különbözet becsült értéke mintegy 10-15 %, az alákínálás becsült értéke pedig akár a 125 %-ot is eléri. Az esetleges jövőbeli kötelezettség becsült értéke a szubvencióellenes panasz alapján becsült támogatási szinten, azaz az érintett termék CIF-importértékének 10-15 %-ában került meghatározásra.
(20)
Mint arról az (1) és (2) preambulumbekezdésben említett értesítések 5. szakasza említést tesz, a Bizottság jelenleg vizsgálja, hogy az érintett termék behozatala Kínából származónak minősíthető-e. A szubvencióellenes alaprendelet 2. cikke, illetve a dömpingellenes alaprendelet 1. cikkének (3) bekezdése szerint a közbenső ország kormányzata által nyújtott támogatás is kiegyenlíthető, illetve közbenső ország is lehet a dömpingelt termék exportáló országa. Arra is fel kell hívni a figyelmet, hogy a panaszok és a nyilvántartásba vétel iránti kérelmek a Kínából történő behozatalra vonatkoznak, annak eredetének megjelölése nélkül. Végül az Egyesült Államok által az ugyanerre a Kínából behozott termékre vonatkozóan végzett dömpingellenes és kiegyenlítő vizsgálatok felhívták a figyelmet az eredet megállapítását esetlegesen lehetővé tevő gyártási és összeszerelési műveletek összetettségére (5). E megfontolások fényében és a kérdésben a jövőben meghozandó következtetés sérelme nélkül a Bizottság megfelelőnek tartja, hogy a Kínából származó vagy Kínában feladott érintett termékre nyilvántartásba vételi kötelezettség vonatkozzon.
F. SZEMÉLYES ADATOK FELDOLGOZÁSA
(21)
A Bizottság a vizsgálat során gyűjtött valamennyi személyes adatot a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (6) megfelelően fogja kezelni,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) A vámhatóságok az 1225/2009/EK rendelet 14. cikke (5) bekezdésének és az 597/2009/EK rendelet 24. cikke (5) bekezdésének értelmében megteszik a megfelelő intézkedéseket annak érdekében, hogy nyilvántartásba vegyék a következő termékek Unióba történő behozatalát:
-
a jelenleg az ex 8501 31 00 (TARIC-kódok: 8501310081 és 8501310089), ex 8501 32 00 (TARIC-kódok: 8501320041 és 8501320049), ex 8501 33 00 (TARIC-kódok: 8501330061 és 8501330069), ex 8501 34 00 (TARIC-kódok: 8501340041 és 8501340049), ex 8501 61 20 (TARIC-kódok 8501612041 és 8501612049), ex 8501 61 80 (TARIC-kódok 8501618041 és 8501618049), ex 8501 62 00 (TARIC-kódok 8501620061 és 8501620069), ex 8501 63 00 (TARIC-kódok 8501630041 és 8501630049), ex 8501 64 00 (TARIC-kódok: 8501640041 és 8501640049), ex 8541 40 90 (TARIC-kódok: 8541409021 és 8541409029) KN-kód alá besorolt kristályos szilícium fotovillamos modulok vagy panelek,
-
a jelenleg az ex 8541 40 90 KN-kód alá besorolt (TARIC-kódok: 8541409031 és 8541409039) olyan típusú elemek, amelyeket kristályos szilícium fotovillamos modulokban vagy panelekben használnak, valamint
-
a jelenleg az ex 3818 00 10 KN-kód alá besorolt (TARIC-kódok: 3818001011 és 3818001019) olyan típusú lemezek, amelyeket kristályos szilícium fotovillamos modulokban vagy panelekben használnak,
amelyek a Kínai Népköztársaságból származnak, vagy amelyeket a Kínai Népköztársaságban adtak fel. Az elemek és lemezek vastagsága legfeljebb 400 μm.
A következő terméktípusok nem tartoznak a nyilvántartásba veendő termék fogalmába:
-
olyan, hatnál kevesebb elemből álló, hordozható napelemes töltő, amely készülékek elektromos energiával való ellátását biztosítja, illetve elemtöltőként működik,
-
fotovillamos vékonyréteg termékek,
-
olyan kristályos szilícium fotovillamos termékek, amelyeket tartósan integráltak olyan villamos termékekbe, amelyeknek a funkciója nem a villamosenergia-termelés, és amelyeknek elektromos energiával való ellátását az integrált kristályos szilícium fotovillamos elemek által termelt villamos energia biztosítja.
A nyilvántartásba vétel az e rendelet hatálybalépésének napját követő kilenc hónap elteltével hatályát veszti.
(2) A Bizottság arra kéri az érdekelt feleket, hogy írásban megfogalmazott álláspontjukat, az azt alátámasztó bizonyítékokat, illetve meghallgatás iránti kérelmüket az e rendelet kihirdetésétől számított húsz napon belül ismertessék.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2013. március 1-jén.