PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 809/2014
ze dne 17. července 2014,
kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013, pokud jde o integrovaný administrativní a kontrolní systém, opatření pro rozvoj venkova a podmíněnost
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013 ze dne 17. prosince 2013 o financování, řízení a sledování společné zemědělské politiky a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 352/78, (ES) č. 165/94, (ES) č. 2799/98, (ES) č. 814/2000, (ES) č. 1290/2005 a (ES) č. 485/2008 (1), a zejména na čl. 58 odst. 4, čl. 62 odst. 2 písm. a) až f) a písm. h), čl. 63 odst. 5, čl. 77 odst. 8, článek 78, čl. 96 odst. 4 a článek 101 odst. 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (EU) č. 1306/2013 stanoví základní pravidla týkající se mimo jiné povinností členských států chránit finanční zájmy Unie. Za účelem zajištění řádného fungování a jednotného uplatňování nového právního rámce stanoveného uvedeným nařízením byla Komisi svěřena pravomoc přijmout určitá pravidla týkající se správních kontrol a kontrol na místě, měření ploch, případů, kdy mohou být žádosti o podporu nebo žádosti o platbu opraveny, uplatňování a výpočtu částečného nebo celkového odnětí plateb a zpětného získávání neoprávněných plateb a sankcí, uplatňování a výpočtu správních sankcí, požadavků na počítačové databáze, žádostí o podporu a žádostí o platbu a žádostí o platební nároky, včetně konečného data pro podávání žádostí, provádění kontrol, převodu zemědělských podniků, výplat záloh, provádění kontrol týkajících se povinností v oblasti podmíněnosti, výpočtu a uplatňování správních sankcí v oblasti podmíněnosti a technických specifikací potřebných za účelem jednotného provádění základních pravidel integrovaného administrativního a kontrolního systému („integrovaný systém“), pokud jde o podmíněnost.
(2)
Členské státy by měly přijmout požadovaná opatření, aby zajistily řádné fungování administrativního a kontrolního systému, je-li v případě téhož příjemce pověřeno více platebních agentur.
(3)
Pokud příslušný orgán dosud neinformoval příjemce o chybách vyskytujících se v žádosti o podporu nebo v žádosti o platbu ani ho neinformoval o kontrole na místě, měli by být příjemci oprávněni kdykoli vzít zpět své žádosti o podporu nebo žádosti o platbu nebo jejich části. Příjemci by v určitých případech uznaných vnitrostátními orgány měli rovněž mít možnost opravit či upravit zjevné chyby vyskytující se v žádosti o podporu nebo v žádostech o platbu a podkladech.
(4)
Je nutné přijmout zvláštní a podrobná ustanovení, která zajistí spravedlivé používání různých snížení, jež mají být uplatněna na jednu nebo více žádostí o podporu nebo žádostí o platbu od téhož příjemce. Z tohoto důvodu by mělo být určeno pořadí výpočtu různých možných snížení u každého režimu přímých plateb nebo opatření pro rozvoj venkova v oblasti působnosti integrovaného systému.
(5)
V zájmu zajištění jednotného uplatňování zásady dobré víry v celé Unii by měly být pro případ vymáhání neoprávněně vyplacených částek stanoveny podmínky, za nichž se lze na tuto zásadu odvolat, aniž je dotčeno zacházení s dotyčnými výdaji v souvislosti se schválením účetní závěrky podle nařízení Rady (EU) č. 1306/2013.
(6)
Měla by se přijmout pravidla upravující důsledky převodů celých zemědělských podniků, na které se vztahují některé povinnosti v rámci režimů přímých plateb nebo v rámci opatření pro rozvoj venkova v oblasti působnosti integrovaného systému.
(7)
Aby mohla Komise účinně sledovat integrovaný systém, měly by jí členské státy předávat roční kontrolní údaje a statistiky. Podobně by členské státy měly každoročně poskytovat statistické údaje o kontrolách opatření pro rozvoj venkova, která nespadají do oblasti působnosti integrovaného systému, včetně výsledků těchto kontrol. V případě potřeby by měla být Komise informována o všech opatřeních přijatých členskými státy v souvislosti s podmíněností.
(8)
Podle článku 75 nařízení (EU) č. 1306/2013 mohou členské za určitých podmínek, včetně dokončení správních kontrol a kontrol na místě pro daný rok podání žádosti, vyplácet zálohy, pokud jde o přímé platby. Článek 8 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1307/2013 (2) stanoví, že míra úpravy stanovená v souladu s článkem 26 nařízení (EU) č. 1306/2013 se vztahuje na přímé platby přesahující pevně stanovenou prahovou hodnotu. Nicméně podle čl. 26 odst. 4 nařízení (EU) č. 1306/2013 může Komise do 1. prosince na základě nových informací, které má k dispozici, míru úpravy pro přímé platby přizpůsobit. V důsledku toho míra úpravy finanční kázně, která se může použít, nemusí být do 16. října ještě známa. Platby zůstatku od 1. prosince by měly zohledňovat míru úpravy finanční kázně platnou v příslušné době.
(9)
Měl by se vytvořit obecný rámec pro zavedení zjednodušených postupů v kontextu komunikace mezi příjemcem a vnitrostátními orgány. Tento rámec by měl zejména zajistit možnost používat elektronické prostředky. Musí se však zaručit zejména naprostá spolehlivost takto předaných údajů a fungování takových postupů bez jakékoli diskriminace příjemců. V zájmu zjednodušení administrativy pro příjemce i vnitrostátní orgány by mělo být příslušným orgánům umožněno, aby přímo využívaly informace, které mají vnitrostátní orgány k dispozici, namísto toho, aby vyžadovaly poskytnutí těchto informací za účelem ověření způsobilosti některých plateb od příjemce.
(10)
Za účelem umožnění účinných kontrol v členských státech, které se rozhodnou, že všechny žádosti o podporu v souvislosti s přímými platbami a žádosti o platbu v souvislosti s opatřeními pro rozvoj venkova v oblasti působnosti integrovaného systému budou zahrnuty do jednotné žádosti podle čl. 72 odst. 4 nařízení (EU) č. 1306/2013, by mělo být stanoveno, že všechny žádosti o podporu nebo žádosti o platbu, které se nějakým způsobem týkají plochy, se předkládají pouze jednou za rok v jednotné žádosti.
(11)
Členské státy by měly stanovit konečné datum pro předkládání jednotné žádosti a/nebo žádostí o platbu, kterým by měl být nejpozději 15. květen, aby se umožnilo včasné zpracování a kontroly žádosti o podporu a žádostí o platbu. Kvůli zvláštním klimatickým podmínkám v Estonsku, Lotyšsku, Litvě, Finsku a Švédsku by se však těmto členským státům mělo povolit stanovení pozdějšího data, kterým by však měl být nejpozději 15. červen. Kromě toho by mělo být možné stanovit případ od případu odchylky, pokud by to v budoucnu vyžadovaly klimatické podmínky v daném roce.
(12)
V jednotné žádosti by měli příjemci ohlásit nejen plochu, kterou používají k zemědělským účelům, ale i své platební nároky a veškeré informace požadované ke stanovení způsobilosti k podpoře. Je nicméně vhodné povolit, aby členské státy stanovily odchylku od některých povinností, pokud platební nároky, které mají být v daném roce přiznány, dosud nebyly definitivně stanoveny.
(13)
S cílem zajistit co největší pružnost pro příjemce, pokud jde o plány příjemců týkající se využití plochy, mělo by jim být umožněno měnit svou jednotnou žádost nebo žádost o platbu až do obvyklého data osevu za předpokladu, že jsou dodrženy všechny zvláštní požadavky podle jednotlivých režimů podpor nebo opatření podpory a že příslušný orgán dosud neinformoval příjemce o chybách vyskytujících se v jednotné žádosti nebo žádosti o platbu ani ho neinformoval o kontrole na místě, která odhalila chyby ohledně části, jíž se změna týká. Po provedení těchto změn by měla být dána možnost upravit příslušné podklady nebo smlouvy, které se mají předložit.
(14)
Jelikož příjemci zůstávají odpovědnými za předložení správné žádosti o podporu nebo žádosti o platbu, měli by v případě potřeby provést nezbytné opravy a změny do předtištěného tiskopisu.
(15)
V případě žádostí v rámci režimů podpory na plochu a/nebo žádostí o platbu pro opatření podpory na plochu by měl být příjemci poskytnut předtištěný tiskopis v elektronické podobě a odpovídající grafický materiál prostřednictvím softwarové aplikace založené na geografickém informačním systému (GIS) (dále jen „geoprostorový formulář žádosti o podporu“). Geoprostorové formuláře žádosti o podporu přispějí k předcházení chybám příjemců při ohlašování jejich zemědělských ploch a zefektivní správní křížové kontroly. Přesnější prostorové informace poskytnuté prostřednictvím geoprostorových formulářů žádostí o podporu navíc poskytnou spolehlivější údaje pro účel sledování a hodnocení. Je proto vhodné požadovat, aby od určitého data byly všechny takové žádosti o podporu a/nebo žádosti o platbu předkládány na základě elektronického geoprostorového formuláře žádosti o podporu. Pokud však příjemci nejsou schopni tento formulář použít, příslušný orgán by měl příjemcům poskytnout alternativu, aby žádost o podporu a/nebo žádost o platbu mohli předložit. Příslušný orgán by měl v každém případě zajistit, aby ohlášené plochy byly digitalizovány.
(16)
Spolu s jednotnou žádostí nebo později, je-li to vhodné vzhledem k povaze informací, by se měly poskytnout jakékoli specifické informace o produkci konopí nebo dobrovolné podpoře vázané na produkci nebo zvláštní podpoře pro bavlnu. Dále by se mělo stanovit, že se ve formuláři jednotné žádosti uvádějí plochy, pro něž se nežádá o žádnou podporu. Protože je důležité mít podrobné informace o některých typech využití plochy, měly by se informace o těchto typech využití uvádět samostatně, zatímco ostatní informace lze uvádět pod jedním záhlavím.
(17)
V případech, kdy se od příjemců vyžaduje, aby měli na zemědělské ploše plochu využívanou v ekologickém zájmu, aby byli způsobilí pro platby za zemědělské postupy příznivé pro klima a životní prostředí uvedené v článku 43 nařízení (EU) č. 1307/2013 („ekologická platba“), měli by příjemci ohlásit plochu využívanou v ekologickém zájmu spolu se žádostmi o režimy podpory na plochu. Pokud je část povinností týkajících se plochy využívané v ekologickém zájmu plněna na regionální úrovni nebo kolektivně, ohlášení ploch využívaných v ekologickém zájmu by mělo být doplněno samostatným ohlášením ploch využívaných v ekologickém zájmu na regionální úrovni nebo kolektivně.
(18)
Za účelem umožnění účinného sledování a kontroly by žádost o účast v režimu pro malé zemědělce měla obsahovat odkaz na jednotnou žádost podanou týmž příjemcem. Za účelem umožnění účinných kontrol, pokud jde o zvláštní podmínky pro režim pro malé zemědělce, by všechny potřebné informace měly být poskytovány za použití zjednodušeného postupu pro podávání žádosti stanoveného v čl. 72 odst. 3 nařízení (EU) č. 1306/2013. Dále je třeba upřesnit, že příjemci, kteří se rozhodnou vystoupit z režimu pro malé zemědělce, by měli být povinni včas informovat příslušný orgán, aby se umožnil hladký přechod na platby podle hlav III a IV nařízení 1307/2013.
(19)
Aby se umožnily kontroly související s povinnostmi v oblasti podmíněnosti, měl by být formulář žádosti o podporu předložen také příjemci, kteří disponují zemědělskou plochou, avšak nežádají o žádnou podporu, která je předmětem jednotné žádosti. Je však vhodné povolit, aby členské státy mohly příjemce od této povinnosti osvobodit, pokud jsou již dané informace orgánům k dispozici.
(20)
Za účelem zjednodušení postupů pro podávání žádostí a v souladu s čl. 72 odst. 3 nařízení (EU) č. 1306/2013 by členské státy měly poskytnout příjemci pokud možno předtištěné tiskopisy obsahující informace nutné k tomu, aby příjemce mohl předložit správnou žádost o podporu nebo žádost o platbu. Mělo by být možné, aby předtištěný tiskopis byl navržen tak, aby příjemce musel pouze potvrdit, že v souvislosti s žádostí o podporu a/nebo žádostí o platbu předloženými v předcházejícím roce nenastaly změny.
(21)
Pokud se členský stát rozhodne pro použití dobrovolné podpory vázané na produkci v živočišné výrobě nebo opatření pro rozvoj venkova týkající se zvířat, měla by být stanovena společná ustanovení týkající se podrobných informací, které je třeba zahrnout do žádostí o podporu nebo žádostí o platbu pro zvířata.
(22)
V souladu s čl. 53 odst. 4 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 639/2014 (3) mohou být platby v rámci dobrovolné podpory vázané na produkci v živočišné výrobě nebo opatření pro rozvoj venkova týkající se zvířat provedeny pouze pro zvířata, která jsou řádně identifikována a evidována v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1760/2000 (4) nebo nařízením Rady (ES) č. 21/2004 (5). Příjemcům, kteří podávají žádosti o podporu nebo žádosti o platbu v rámci příslušných režimů podpor nebo opatření podpory, by se proto měl umožnit včasný přístup k potřebným informacím.
(23)
Včasné podání žádostí o platební nároky příjemci je nezbytné k tomu, aby členské státy mohly stanovit platební nároky. Proto by mělo být stanoveno konečné datum pro předkládání žádostí.
(24)
Je nutné stanovit pravidla pro případy, kdy byly platební nároky přiznány neoprávněně, zejména v důsledku vykázání větší plochy, nebo kdy hodnota platebních nároků byla stanovena v nesprávné výši, například proto, že byla vypočítána na základě nesprávné referenční částky. Mělo by být jasně stanoveno, že úpravy počtu a/nebo hodnoty platebních nároků by neměly vést k systematickému přepočtu zbývajících platebních nároků. V některých případech neoprávněně přiznané platební nároky odpovídají velmi malým částkám, avšak jejich vymáhání vede ke značným nákladům a administrativní zátěži. V zájmu zjednodušení a nalezení rovnováhy mezi náklady a administrativní zátěží na jedné straně a částkou, která se má vymoci na straně druhé, by se měla stanovit minimální částka, pod jejíž hranicí není vymáhání nutné.
(25)
Na dodržování ustanovení o režimech podpor a opatřeních podpory v rámci integrovaného systému by se mělo účinně dohlížet. Za tímto účelem a k zajištění jednotné úrovně dohledu ve všech členských státech je nezbytné podrobně stanovit kritéria a technické postupy pro provádění správních kontrol a kontrol na místě týkajících se kritérií způsobilosti, závazků a dalších povinností stanovených pro režimy přímých plateb, opatření pro rozvoj venkova a podmíněnost.
(26)
Mělo by být vyjasněno, že kdykoli se provádí vyhodnocování snímků, například během kontrol na místě nebo v souvislosti s aktualizací systému identifikace zemědělských pozemků, a kdykoli toto vyhodnocování snímků nepovede k přesvědčivým výsledkům, měly by být provedeny terénní kontroly.
(27)
Oznámení kontrol na místě, pokud jde o způsobilost nebo podmíněnost, by se mělo povolit pouze v případě, že se tímto oznámením neohrozí kontroly, a v každém případě by se měly použít vhodné lhůty. Dále, pokud zvláštní odvětvová pravidla pro akty či normy relevantní pro podmíněnost stanoví, že kontroly na místě se neoznamují, měla by se tato pravidla dodržet.
(28)
Mělo by se stanovit, že v případě potřeby by členské státy měly různé kontroly kombinovat. Avšak ve vztahu k některým opatřením podpory by měly být kontroly na místě rozloženy do celého roku, aby bylo možné ověřit dodržování závazků. Doba trvání kontroly na místě by měla být omezena na nezbytné minimum. Pokud jsou však kritéria způsobilosti, závazky nebo povinnosti spojeny s určitým časovým obdobím, může kontrola na místě vyžadovat další návštěvy u příjemce k pozdějšímu datu. Pro tyto případy by mělo být stanoveno, že doba trvání kontroly na místě, jakož i počet návštěv musí být omezeny na nezbytné minimum.
(29)
Mělo by být zajištěno, aby všechny zjištěné případy nesouladu byly náležitě sledovány a aby byly vzaty v úvahu při poskytnutí plateb. V této souvislosti by při ověřování dodržování podmínek způsobilosti měl být také vzat v úvahu jakýkoli možný nesoulad oznámený útvary, subjekty nebo organizacemi jinými než těmi, které jsou za kontroly přímo odpovědné. Členské státy by kromě toho měly zajistit, aby příslušné orgány odpovědné za poskytování plateb byly obeznámeny s veškerými relevantními zjištěními učiněnými v rámci kontrol dodržování kritérií způsobilosti, závazků a dalších povinností. Tato zásada by měla být rozšířena na všechna zjištění veřejných nebo soukromých certifikačních orgánů ve vztahu k příjemcům, kteří se rozhodli pro plnění svých ekologických povinností prostřednictvím rovnocenných postupů, které upravuje systém certifikace, který by měl být oznámen orgánu odpovědnému za poskytování ekologické platby. V případech, kdy kontroly ve vztahu k opatřením pro rozvoj venkova zahrnují rovnocenné postupy, měly by být výsledky těchto kontrol oznámeny všem příslušným místům, aby mohly být zohledněny při následném posuzování způsobilosti pro obdržení ekologických plateb.
(30)
Pro účinné odhalování nesouladu při správních kontrolách by měla být stanovena pravidla, zejména pokud jde o obsah křížových kontrol. Všechny případy nesouladu by měly být sledovány pomocí vhodného postupu.
(31)
Z důvodů zjednodušení, pokud se na referenční pozemek vztahuje žádost o podporu nebo žádost o platbu dvou nebo více příjemců žádajících o podporu v rámci stejného režimu podpory nebo opatření podpory, a pokud plocha, u níž byla vykázána větší rozloha, nebo překrývající se plocha spadá pod toleranci stanovenou pro měření zemědělských pozemků, mělo by se členským státům povolit, aby stanovily poměrné snížení příslušných ploch. Dotyční příjemci by však měli mít nárok se proti těmto rozhodnutím odvolat.
(32)
Měl by se stanovit minimální počet příjemců, u nichž bude provedena kontrola na místě v rámci různých režimů podpor a opatření podpory.
(33)
Kontrolní vzorek, pokud jde o kontroly na místě týkající se režimů podpory na plochu, by měl být vytvořen na základě stratifikované metody výběru vzorku, aby se udržela přiměřená administrativní zátěž a počet příjemců, u nichž bude provedena kontrola na místě, na přiměřené úrovni. Stratifikovaná metoda výběru vzorku by se měla skládat z namátkové části, aby se získala reprezentativní míra chybovosti. Pokud však jde o kontroly na místě týkající se ekologické platby, režimů podpor pro zvířata nebo opatření pro rozvoj venkova, měl by být vzorek vybrán částečně na základě analýzy rizik. Příslušný orgán by měl stanovit rizikové faktory a zaměřit se při tom na oblasti, u nichž je riziko chyb největší. V zájmu zajištění relevantních a účinných analýz rizik by měla být efektivnost rizikových kritérií každoročně hodnocena a aktualizována z hlediska relevance každého rizikového kritéria, srovnání výsledků vzorků vybraných náhodně a na základě rizika a konkrétní situace v daném členském státě a povahy nesouladu.
(34)
V některých případech je důležité provést kontroly na místě před obdržením všech žádostí. Členské státy by proto měly mít možnost částečně vybrat kontrolní vzorek před koncem období pro podání žádostí.
(35)
Pro zajištění účinnosti kontroly na místě je důležité, aby zaměstnanci provádějící kontroly byli informováni o důvodu výběru určitého příjemce pro kontrolu na místě. Členské státy by měly záznamy o takových informacích uchovávat.
(36)
Významný nesoulad zjištěný během kontrol na místě by měl vést ke zvýšení počtu kontrol na místě v následujícím roce, aby se dosáhlo přijatelné úrovně jistoty, pokud jde o správnost dotyčných žádostí o podporu nebo žádostí o platbu.
(37)
Je nutné stanovit podmínky, za nichž lze snížení minimální úrovně kontrol na místě pro některé režimy podpor a opatření podpory považovat za odůvodněné, neboť řídící a kontrolní systémy řádně fungují a míry chybovosti zůstávají na přijatelné úrovni.
(38)
Pro zajištění řádného sledování a účinné kontroly by kontroly na místě týkající se režimů podpory na plochu a opatření pro rozvoj venkova měly zahrnovat všechny ohlášené zemědělské pozemky. V případě některých opatření pro rozvoj venkova by kontrola na místě měla zahrnovat také nezemědělskou půdu. V zájmu usnadnění provádění integrovaného systému by mělo být povoleno omezit vlastní měření zemědělských pozemků na náhodný vzorek sestávající z 50 % ohlášených zemědělských pozemků. Výsledky měření získané ze vzorku by měly být extrapolovány na zbytek souboru nebo by měření mělo být rozšířeno na všechny ohlášené zemědělské pozemky.
(39)
Za účelem zajištění kvality měření, která odpovídá požadovaným technickým normám vypracovaným na úrovni Unie, by měla být stanovena pravidla týkající se prvků kontrol na místě, ověření podmínek způsobilosti, metod měření plochy a nástrojů měření, které členské státy musejí používat pro účely kontrol na místě.
(40)
Měly by se stanovit podmínky pro využití dálkového průzkumu Země pro kontroly na místě a přijmout ustanovení pro terénní kontroly, které se budou provádět ve všech případech, kdy vyhodnocení snímků nepovede k jasným výsledkům. Z důvodů povětrnostních podmínek by například mohlo dojít k tomu, že ne pro všechny pozemky budou k dispozici snímky dostatečné kvality pro ověření všech podmínek způsobilosti nebo pro provedení měření plochy. V takových případech by kontrola na místě měla být provedena tradičním způsobem nebo by měla být o tento způsob doplněna. Dále je vhodné požadovat, aby ověřování dodržování všech kritérií způsobilosti, závazků a dalších povinností bylo provedeno na stejné úrovni přesnosti jako v případě kontroly na místě provedené tradičním způsobem.
(41)
Aby mohly vnitrostátní orgány, jakož i jakýkoli příslušný orgán Unie sledovat provedené kontroly na místě, měly by se podrobné údaje o těchto kontrolách zaznamenat do kontrolní zprávy. Příjemce nebo jeho zástupce by měl mít možnost zprávu podepsat. V případě kontrol na místě prováděných prostřednictvím dálkového průzkumu Země by však členské státy měly mít možnost stanovit, že poskytnou tuto možnost pouze v případech, kdy kontroly odhalí nesoulad. Bez ohledu na způsob provedené kontroly na místě by měl příjemce obdržet kopii zprávy v případě, že byl zjištěn nesoulad.
(42)
Zvláštní ustanovení týkající se kontroly byla stanovena na základě nařízení Komise (ES) č. 1082/2003. (6) Pokud jsou kontroly prováděny podle uvedeného nařízení, jejich výsledky by se měly zahrnout do kontrolní zprávy pro účely integrovaného systému.
(43)
Pokud jde o členské státy, které se rozhodly pro použití režimu podpory na zvířata nebo opatření podpory na zvířata, je třeba stanovit časové rozvržení a minimální obsah kontrol na místě, pokud jde o podporu, o kterou se žádá v rámci těchto režimů podpory nebo opatření podpory. V zájmu účinného přezkoumání správnosti údajů v žádostech o podporu nebo žádostech o platbu a v oznámeních do počítačové databáze zvířat je nezbytné provádět tyto kontroly na místě. Kontroly na místě týkající se režimů podpor na zvířata nebo opatření podpory na zvířata by měly zahrnovat zejména ověřování dodržování podmínek způsobilosti, správnosti údajů v evidenci a případně pasů.
(44)
Aby mohly příslušné vnitrostátní orgány, jakož i jakýkoli příslušný orgán Unie sledovat provedené kontroly na místě, měly by se podrobné údaje o těchto kontrolách zaznamenat do kontrolní zprávy. Příjemce nebo jeho zástupce by měl mít možnost během kontroly zprávu podepsat. Bez ohledu na způsob provedené kontroly na místě by měl příjemce obdržet kopii zprávy v případě, že byl zjištěn nesoulad.
(45)
Pro účely čl. 32 odst. 6 nařízení (EU) č. 1307/2013 by měla být stanovena pravidla pro provádění systému, který mají členské státy používat k ověření obsahu tetrahydrokanabinolu v konopí.
(46)
V této souvislosti je třeba stanovit období, po které se nesmí sklízet konopí pěstované na vlákno po odkvětu, aby se umožnilo účinné provádění kontrol předepsaných pro tuto plodinu.
(47)
Pro opatření pro rozvoj venkova, která nespadají do oblasti působnosti integrovaného systému, jsou potřebná podrobnější pravidla pro organizaci správních kontrol a kontrol na místě a pro výpočet správních sankcí.
(48)
S ohledem na zvláštní vlastnosti těchto opatření by správní kontroly měly ověřovat soulad s právními předpisy Unie nebo vnitrostátními předpisy a s použitelnými programy rozvoje venkova a měly by zahrnovat všechna kritéria způsobilosti, závazky a další povinnosti, které je možné těmito kontrolami ověřit. Za účelem ověření realizace investičních operací by správní kontroly měly za běžných okolností zahrnovat také osobní účast na podporované operaci nebo návštěvu lokality, do níž plynou investice.
(49)
Kontroly na místě by měly být organizovány na základě namátkových vzorků a vzorků založených na rizicích. Podíl namátkového vzorku by měl být dostatečně vysoký, aby bylo možné získat reprezentativní míru chybovosti.
(50)
Za účelem zajištění dostatečných kontrol je nezbytné pro kontroly na místě definovat minimální úroveň kontroly. Tato úroveň by měla být zvýšena v případě, kdy kontroly odhalí závažný nesoulad. Podobně by členské státy měly mít možnost tuto úroveň snížit, pokud se míry chybovosti pohybují pod prahem významnosti a řídicí a kontrolní systémy řádně fungují.
(51)
Za účelem jednotného uplatňování těchto kontrol je nezbytné definovat obsah kontrol na místě.
(52)
Za účelem ověření souladu s požadavkem na trvalost, jak je uvedeno v článku 71 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (7), by měly být provedeny následné kontroly investičních operací. Měl by být určen základ a obsah těchto kontrol.
(53)
Ze zkušeností vyplynulo, že pro některá zvláštní opatření pro rozvoj venkova a výdaje týkající se technické pomoci z podnětu členských států jsou potřebná zvláštní ustanovení týkající se kontroly.
(54)
Podle nařízení (EU) č. 1306/2013 nesmí být uloženy žádné správní sankce, pokud je nesoulad méně závažné povahy, a to i v případě, že nedosahuje prahové hodnoty. Měla by být stanovena pravidla týkající se některých opatření pro rozvoj venkova, aby bylo možné identifikovat nesoulad jako méně závažný, včetně stanovení kvantitativní prahové hodnoty vyjádřené jako procento způsobilé částky podpory. Tato prahová hodnota by se měla stanovit a poté by se měla uplatnit přiměřená správní sankce.
(55)
Sledování toho, jak se plní různé povinnosti v oblasti podmíněnosti, vyžaduje zavedení kontrolního systému a vhodných správních sankcí. Pro tento účel musí různé orgány v členských státech sdělovat informace týkající se zejména žádostí o podporu, kontrolních vzorků a výsledků kontrol na místě. Měla by se stanovit opatření pro základní prvky tohoto systému.
(56)
Nařízení (EU) č. 1306/2013 zavádí povinnosti v oblasti podmíněnosti pro příjemce, kteří dostávají přímé platby podle nařízení (EU) č. 1307/2013, podporu v odvětví vína podle článků 46 a 47 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 (8) a roční prémie podle čl. 21 odst. 1 písm. a) a b), článků 28 až 31 a článků 33 a 34 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1305/2013 (9), a stanoví systém snížení a vyloučení v případě neplnění těchto povinností. Je třeba stanovit prováděcí pravidla k tomuto systému.
(57)
Kontroly podmíněnosti mohou být dokončeny před obdržením plateb a ročních prémií podle článku 92 nařízení (EU) č. 1306/2013 nebo po jejich obdržení. Zejména v případech, kdy takové kontroly nemohou být dokončeny před obdržením těchto plateb a ročních prémií, měla by být částka, jež má být zaplacena příjemcem v důsledku správní sankce, vymáhána v souladu s tímto nařízením nebo započtením.
(58)
Měla by být stanovena pravidla týkající se orgánů v členských státech odpovědných za systém kontroly povinností v oblasti podmíněností.
(59)
Měla by se stanovit minimální míra kontrol pro ověřování povinností v oblasti podmíněnosti. Tato míra kontrol by měla být stanovena alespoň na úrovni 1 % celkového počtu příjemců podle článku 92 nařízení (EU) č. 1306/2013, kteří spadají do oblasti působnosti příslušných kontrolních orgánů a kteří musí být vybráni na základě odpovídající analýzy rizik.
(60)
Pro účel výpočtu kontrolního vzorku by ve zvláštním případě skupiny osob podle článků 28 a 29 nařízení (EU) č. 1305/2013 měla být členským státům poskytnuta flexibilita při určení toho, zda budou skupinu posuzovat jako celek nebo každého člena skupiny jednotlivě.
(61)
Členské státy by měly mít možnost vybrat si, zda splní minimální míru kontrol na úrovni každého příslušného kontrolního orgánu, na úrovni platební agentury nebo na úrovni aktu či normy, nebo souboru aktů či norem.
(62)
Pokud zvláštní právní předpisy použitelné na akt nebo normy stanoví minimální míry kontrol, členské státy by měly tyto míry dodržet. Členským státům by však mělo být povoleno použít jednotnou míru kontrol pro kontroly na místě týkající se podmíněnosti. Pokud si členské státy vyberou tuto možnost, všechny případy nesouladu zjištěné během kontrol na místě podle odvětvových právních předpisů by měly být nahlášeny a následně sledovány v rámci podmíněnosti.
(63)
V zájmu zjednodušení, pokud jde o povinnosti v oblasti podmíněnosti ve vztahu ke směrnici Rady 96/22/ES (10), by se použití specifické úrovně výběru vzorků z plánů sledování mělo považovat za splnění požadavku minimální míry stanovené v tomto nařízení.
(64)
Členským státům by měla být poskytnuta flexibilita nezbytná pro dosažení minimální míry kontroly použitím výsledků z jiných kontrol na místě nebo nahrazením příjemců.
(65)
Aby se zabránilo oslabení kontrolního systému, zejména pokud jde o výběr vzorků pro kontroly na místě týkající se podmíněnosti, neměly by se při výpočtu stanovení minimálního kontrolního vzorku týkajícího se podmíněnosti zohledňovat následné kontroly provedené ve vztahu k pravidlu de minimis podle čl. 97 odst. 3 nařízení (EU) č. 1306/2013.
(66)
Zjištění významného stupně nesouladu v souvislosti s podmíněností by mělo vést během následujícího roku ke zvýšení počtu kontrol na místě, aby se dosáhlo přijatelné úrovně jistoty, pokud jde o správnost dotyčných žádostí o podporu. Dodatečné kontroly by se měly zaměřit na dané akty či normy.
(67)
Pokud jde o uplatnění pravidla de minimis podle čl. 97 odst. 3 nařízení (EU) č. 1306/2013, je důležité stanovit procentní podíl příjemců, kteří by měli být zkontrolováni za účelem ověření, že byly odstraněny zjištěné nedostatky v oblasti dodržování požadavků.
(68)
Kontrolní vzorek pro podmíněnost by měl být vybrán částečně na základě analýzy rizik a částečně namátkovým výběrem. Rizikové faktory by měl stanovit příslušný orgán, jelikož je pro výběr relevantních rizikových faktorů v lepším postavení. Za účelem zajištění relevantních a účinných analýz rizik by měla být jejich efektivnost každoročně hodnocena a aktualizována z hlediska relevance každého rizikového faktoru, srovnání výsledků vzorků vybraných náhodně a na základě rizika a konkrétní situace v daném členském státě.
(69)
Výběr vzorků pro kontroly na místě týkající se podmíněnosti se může zlepšit, pokud se členským státům umožní zohlednit analýzu rizik z hlediska účasti příjemců v zemědělském poradenském systému podle článku 12 nařízení (EU) č. 1306/2013, jakož i účasti příjemců v příslušných certifikačních systémech. Avšak při zohlednění této účasti by mělo být prokázáno, že příjemci účastnící se těchto systémů představují menší riziko než příjemci, kteří se těchto systémů neúčastní.
(70)
V některých případech je důležité provést kontroly na místě týkající se podmíněnosti před obdržením všech žádostí. Členským státům by proto mělo být povoleno částečně vybrat kontrolní vzorek před koncem období pro podání žádostí.
(71)
Kontrolní vzorek pro podmíněnost by měl být zpravidla vybírán z celkového souboru příjemců uvedených v článku 92 nařízení (EU) č. 1306/2013, za který daný příslušný kontrolní orgán odpovídá. Jako odchylka od tohoto pravidla mohou být vzorky vybírány zvlášť pro každou ze tří kategorií příjemců. Členské státy by měly být oprávněny vybrat kontrolní vzorek na základě vzorků příjemců, kteří jsou vybráni pro kontrolu na místě, pokud jde o kritéria způsobilosti. Kombinace postupů by měla být povolena pouze tehdy, pokud zvyšuje účinnost kontrolního systému.
(72)
V případě skupin osob uvedených v článcích 28 a 29 nařízení (EU) č. 1305/2013, které jsou vybrány pro kontroly na místě, by mělo být zajištěno, že všichni členové skupiny jsou kontrolováni z hlediska dodržování příslušných požadavků a norem.
(73)
Kontroly na místě týkající se podmíněnosti by obecně vyžadovaly několik návštěv ve stejném zemědělském podniku. Aby se snížila zátěž kontrol pro příjemce i správu, mělo by být možné omezit kontroly na jednu návštěvu. Časový rozvrh této návštěvy by měl být upřesněn. Členské státy by však měly zajistit, že v rámci stejného kalendářního roku bude provedena reprezentativní a účinná kontrola požadavků a norem.
(74)
Omezení kontrol na místě na vzorek sestávající alespoň z poloviny daných pozemků by nemělo znamenat poměrné snížení příslušné možné sankce.
(75)
Aby se zjednodušily kontroly na místě týkající se podmíněnosti a zlepšilo využití stávajících kontrolních kapacit, mělo by být možné, aby kontroly na úrovni zemědělského podniku byly nahrazeny správními kontrolami, pokud účinnost kontrol je alespoň rovnocenná té, které lze dosáhnout kontrolami na místě.
(76)
Dále by mělo být členským státům umožněno, aby při provádění kontrol na místě v souvislosti s podmíněností používaly objektivní ukazatele vztahující se k určitým požadavkům nebo normám. Tyto ukazatele by však měly přímo souviset s požadavky nebo normami, které představují, a pokrývat všechny prvky, které se mají kontrolovat.
(77)
Kontroly na místě by se měly provádět v kalendářním roce, ve kterém byly předloženy příslušné žádosti o podporu a žádosti o platbu. Pokud jde o žadatele o režimy podpory v odvětví vína podle článků 46 a 47 nařízení (EU) č. 1308/2013, měly by tyto kontroly být prováděny kdykoli v průběhu období uvedeného v čl. 97 odst. 1 druhém pododstavci nařízení (EU) č. 1306/2013.
(78)
Musí se stanovit pravidla pro vypracovávání podrobných a zvláštních kontrolních zpráv pro podmíněnost. Specializovaní inspektoři v terénu by měli informovat o svých zjištěních, jakož i o stupni závažnosti těchto zjištění, aby platební agentura mohla stanovit příslušná snížení nebo podle okolností rozhodnout o vyloučení z plateb nebo z ročních prémií uvedených v článku 92 nařízení (EU) č. 1306/2013.
(79)
Pro zajištění účinnosti kontroly na místě je důležité, aby byli zaměstnanci provádějící kontroly informováni o důvodu výběru určitého příjemce pro kontrolu na místě. Členské státy by měly vést o takových informacích záznamy.
(80)
Informace o výsledcích kontrol podmíněnosti by měly být zpřístupněny všem platebním agenturám odpovědným za správu různých plateb, které podléhají požadavkům podmíněnosti, aby mohla být provedena příslušná snížení v případě, že jsou odůvodněna na základě zjištěných skutečností.
(81)
Příjemci by měli být informováni o jakémkoli možném nesouladu zjištěném na základě kontroly na místě. Je vhodné stanovit určitou časovou lhůtu, v rámci níž by příjemci tuto informaci měli obdržet. Nemělo by však být možné, aby se dotyční příjemci vyhnuli důsledkům zjištěného nesouladu v důsledku překročení této lhůty.
(82)
Pokud jde o pravidlo de minimis uvedené v čl. 97 odst. 3 (EU) č. 1306/2013 nebo systém včasného varování uvedený v čl. 99 odst. 2 nařízení (EU) č. 1306/2013, mělo by být jasně stanoveno, že povinnost informovat příjemce o nápravném opatření se nepoužije, pokud příjemce již přijal okamžité opatření.
(83)
Pro případy, kdy se členský stát rozhodne neuplatnit žádné správní sankce za nedodržení požadavků, jak je uvedeno v čl. 97 odst. 3 a čl. 99 odst. 2 nařízení (EU) č. 1306/2013, by měly být stanoveny požadavky týkající se odstranění příslušného nesouladu.
(84)
Za účelem zlepšení komunikace mezi stranami zapojenými do kontroly by mělo být stanoveno, že příslušné podklady jsou na žádost zaslány či zpřístupněny platební agentuře nebo koordinačnímu orgánu.
(85)
Správní sankce by měla být uplatněna na celkovou částku plateb uvedených v článku 92 nařízení (EU) č. 1306/2013, které byly nebo mají být poskytnuty příjemci v souvislosti s příslušnými žádostmi o podporu nebo žádostmi o platbu předloženými v průběhu kalendářního roku zjištění. Pokud jde o žadatele o režimy podpor v odvětví vína podle článků 46 a 47 nařízení (EU) č. 1308/2013, měly by se správní sankce uplatnit zejména na celkovou částku obdrženou v souvislosti s žádostí o režimy podpory podle těchto článků. Pokud jde o opatření týkající se restrukturalizace a přeměny, měla by se celková částka vydělit třemi.
(86)
V případě skupiny osob, jak je uvedeno v článcích 28 a 29 nařízení (EU) č. 1305/2013, by se snížení v souvislosti s nedodržováním požadavků ze strany člena skupiny mělo vypočítat v souladu s příslušnými ustanoveními o podmíněnosti. Uplatňování výsledného procenta snížení by mělo zohlednit skutečnost, že povinnosti týkající se podmíněnosti jsou individuální a měla by se dodržovat zásada proporcionality. Členským státům by však měla být ponechána možnost rozhodnout, zda by se toto snížení mělo uplatňovat na skupinu nebo pouze na členy, kteří nedodržují požadavky.
(87)
Měla by být stanovena podrobná procedurální a technická pravidla týkající se výpočtu a uplatňování správních sankcí týkajících se povinností v oblasti podmíněnosti.
(88)
Snížení a vyloučení by se měla odstupňovat podle závažnosti nesouladu a měla by zahrnovat i úplné vyloučení příjemce ze všech plateb uvedených v článku 92 nařízení (EU) č. 1306/2013 v následujícím kalendářním roce.
(89)
Řídící výbor pro přímé platby a Výbor pro rozvoj venkova nezaujaly stanovisko ve lhůtě stanovené jejich předsedou,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
HLAVA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Oblast působnosti
Toto nařízení stanoví prováděcí pravidla k nařízení (EU) č. 1306/2013, pokud jde o:
a)
oznámení členských států Komisi v souladu s jejich povinnostmi chránit finanční zájmy Unie;
b)
správní kontroly a kontroly na místě, které provádějí členské státy, pokud jde o dodržování kritérií způsobilosti, závazků a ostatních povinností;
c)
minimální úroveň kontrol na místě a povinnost tuto úroveň zvýšit, popř. možnost ji snížit;
d)
podávání zpráv o provedených kontrolách a ověřeních a jejich výsledcích;
e)
orgány odpovědné za provádění kontrol souladu, jakož i obsahu těchto kontrol;
f)
zvláštní kontrolní opatření a metody pro zjišťování úrovní tetrahydrokanabinolu u konopí;
g)
vytvoření a fungování systému pro ověřování schválených mezioborových organizací pro účely zvláštní podpory pro bavlnu;
h)
případy, kdy žádosti o podporu a žádosti o platbu nebo jakákoli jiná sdělení, požadavky či žádosti mohou být po svém předložení opraveny a upraveny;
i)
uplatňování a výpočet částečného nebo celkového odnětí plateb;
j)
zpětné získávání neoprávněných plateb a sankce, jakož i neoprávněně přiznaných platebních nároků a uplatňování úroku;
k)
uplatnění a výpočet správních sankcí;
l)
vymezení nesouladu jako méně závažného;
m)
žádosti o podporu a žádosti o platby a žádosti o platební nároky, včetně konečného data pro podávání žádostí, požadavky na minimální údaje, které mají být v žádostech uvedeny, ustanovení o změnách nebo stažení žádostí o podporu, výjimky z požadavku předkládat žádosti o podporu a ustanovení, která členskými státům umožní použít zjednodušené postupy;
n)
provádění kontrol za účelem ověření, zda jsou dodržovány povinnosti a zda jsou údaje uvedené v žádosti o podporu nebo v žádosti o platbu správné a úplné, včetně pravidel pro toleranční rozpětí v případě měření prováděných jako součást kontrol na místě;
o)
technické specifikace potřebné pro účel jednotného provádění kapitoly II hlavy V nařízení (EU) č.1306/2013;
p)
převod zemědělských podniků;
q)
výplatu záloh;
r)
provádění kontrol týkajících se povinností podmíněnosti, včetně zohlednění účasti zemědělců v zemědělském poradenském systému a účasti zemědělců v certifikačním systému;
s)
výpočet a uplatňování správních sankcí týkajících se povinností v oblasti podmíněnosti, včetně příjemců sestávajících ze skupin osob.
Článek 2
Výměna informací o žádostech o podporu, žádostech o platbu a ostatních prohlášeních
1. Pro účely řádné správy režimů podpory a opatření podpory a v případě, že v členském státě odpovídá za řízení přímých plateb a opatření pro rozvoj venkova ve vztahu k témuž příjemci více než jedna platební agentura, přijme dotčený členský stát vhodná opatření, aby v patřičných případech zajistil, že požadované informace v žádostech o podporu, žádostech o platbu nebo ostatních prohlášeních jsou k dispozici všem dotčeným platebním agenturám.
2. Pokud kontroly neprovádí příslušná platební agentura, zajistí daný členský stát, aby platební agentura byla o prováděných kontrolách a jejich výsledcích dostatečně informována. Platební agentura si sama určí, jaké informace potřebuje.
Článek 3
Zpětvzetí žádostí o podporu, žádostí o platbu a ostatních prohlášení
1. Žádost o podporu, žádost o platbu nebo jiné prohlášení lze kdykoliv zcela či částečně písemně stáhnout. Potvrzení o stažení zaznamená příslušný orgán.
V případě, že členský stát využívá možnosti stanovené v čl. 21 odst. 3, může členský stát stanovit, že písemné zpětvzetí lze nahradit oznámením v počítačové databázi zvířat o zvířatech, která opustila hospodářství.
2. Pokud však příslušný orgán již informoval příjemce o případech nesouladu v dokladech uvedených v odstavci 1 nebo pokud příslušný orgán oznámil příjemci svůj úmysl provést kontrolu na místě nebo pokud tato kontrola na místě odhalí nesoulad, nelze zpětvzetí žádosti povolit, pokud jde o ty části dokladů, jichž se nesoulad týká.
3. Zpětvzetí podle odstavce 1 uvede žadatele do postavení, v němž se nacházeli před podáním předmětných dokladů nebo jejich části.
Článek 4
Opravy a úpravy zjevných chyb
Žádosti o podporu nebo žádosti o platbu a doklady poskytnuté příjemcem mohou být kdykoli po jejich podání opraveny nebo upraveny v případě zjevných chyb, které jako takové uzná příslušný orgán na základě celkového posouzení konkrétního případu, a za předpokladu, že příjemce jednal v dobré víře.
Příslušný orgán může uznat zjevné chyby pouze tehdy, pokud mohou být zjištěny jednoduchou správní kontrolou informací poskytnutých v dokladech uvedených v prvním pododstavci.
Článek 5
Uplatňování snížení, zamítnutí, odnětí a sankcí
Pokud případ nesouladu, na který se vztahuje uplatnění sankcí v souladu hlavou IV kapitolou II nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 640/2014 (11), je také předmětem stažení nebo sankcí v souladu s hlavou II kapitolami III a IV, nebo v souladu s hlavou III uvedeného nařízení:
a)
snížení, zamítnutí, odnětí nebo sankce uvedené v hlavě II kapitolách III a IV nebo v hlavě III nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 640/2014 by měly být uplatněny s ohledem na režimy přímých plateb nebo opatření pro rozvoj venkova v oblasti působnosti integrovaného systému;
b)
sankce stanovené v hlavě IV kapitoly II nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 640/2014 se uplatní na celkovou částku plateb, které mají být poskytnuty dotyčnému příjemci v souladu s článkem 92 nařízení (EU) č. 1306/2013 a které nejsou předmětem snížení, zamítnutí, odnětí nebo sankcí uvedených v písmenu a).
Snížení, zamítnutí, odnětí nebo sankce uvedené v prvním pododstavci se uplatní v souladu s článkem 6 tohoto nařízení, aniž jsou dotčeny další sankce podle jiných ustanovení Unie nebo vnitrostátního práva.
Článek 6
Pořadí snížení, zamítnutí, odnětí a sankcí u jednotlivých režimů přímých plateb nebo opatření pro rozvoj venkova
1. Částku platby, která má být poskytnuta příjemci v rámci režimu podpory uvedeného v příloze I nařízení (EU) č. 1307/2013, určí členské státy na základě podmínek stanovených v souladu s daným nařízením a s programy pro nejvzdálenější regiony Unie a menší ostrovy v Egejském moři stanovenými nařízeními Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 228/2013 (12) a (EU) č. 229/2013 (13) pro dané režimy přímých podpor.
2. Pro každý režim uvedený v příloze I nařízení (EU) č. 1307/2013 a pro každé opatření pro rozvoj venkova v rozsahu působnosti integrovaného systému, jak je uvedeno v čl. 2 odst. 1 druhém pododstavci bodu 6 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 640/2014, se snížení, odnětí a sankce případně vypočítají v následujícím pořadí:
a)
snížení a sankce uvedené v hlavě II kapitole IV nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 640/2014, s výjimkou sankcí uvedených v článku 16 uvedeného nařízení, se uplatní na jakýkoli případ nesouladu;
b)
částka vyplývající z uplatnění písmene a) slouží jako základ pro výpočet zamítnutí uvedených v kapitole III nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 640/2014;
c)
částka vyplývající z uplatnění písmene b) slouží jako základ pro výpočet jakýchkoliv snížení, jež mají být uplatněna v případě opožděného podání v souladu s články 13 a 14 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 640/2014;
d)
částka vyplývající z uplatnění písmene c) slouží jako základ pro výpočet jakýchkoliv snížení, jež mají být uplatněna v případech neohlášení zemědělských pozemků v souladu s článkem 16 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 640/2014;
e)
částka vyplývající z uplatnění písmene d) slouží jako základ pro výpočet odnětí podle hlavy III nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 640/2014;
f)
částka vyplývající z uplatnění písmene e) slouží jako základ pro použití:
i)
lineárního snížení podle čl. 51 odst. 2 nařízení (EU) č. 1307/2013;
ii)
lineárního snížení podle čl. 51 odst. 3 nařízení (EU) č. 1307/2013;
iii)
lineárního snížení podle čl. 65 odst. 2 písm. c) nařízení (EU) č. 1307/2013;
iv)
lineárního snížení podle čl. 65 odst. 4 nařízení (EU) č. 1307/2013;
v)
lineárního snížení, jež se uplatní v případě, kdy platby, které se mají vyplatit v souladu s článkem 41 nařízení (EU) č. 1307/2013 překročí vnitrostátní strop stanovený v souladu s čl. 42 odst. 2 uvedeného nařízení.
3. Částka vyplývající z uplatnění odst. 2 písm. f) slouží jako základ pro:
a)
uplatnění snížení plateb podle článku 11 nařízení (EU) č. 1307/2013;
b)
uplatnění procenta lineárního snížení stanoveného v souladu s čl. 7 odst. 1 druhým pododstavcem nařízení (EU) č. 1307/2013;
c)
uplatnění míry úpravy uvedené v článku 8 nařízení (EU) č. 1307/2013.
4. Částka platby vyplývající z uplatnění odstavce 3 slouží jako základ pro výpočet jakýchkoliv snížení, jež mají být uplatněna pro nedodržení podmíněnosti v souladu s hlavou IV kapitolou II nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 640/2014.
Článek 7
Zpětné získávání neoprávněně vyplacených částek
1. V případě neoprávněné platby příjemce vrátí dotyčnou částku, která je případně zvýšena o úrok vypočítaný v souladu s odstavcem 2.
2. Úroky se vypočítají za období od uplynutí platební lhůty pro příjemce uvedené v inkasním příkazu, která nesmí být stanovena na více než 60 dnů, do okamžiku vrácení nebo odečtení částky.
Použitelná úroková sazba se vypočítá podle ustanovení vnitrostátních právních předpisů, nesmí však být nižší než úroková sazba použitelná pro vymáhání částek podle vnitrostátních předpisů.
3. Povinnost vrátit částku uvedená v odstavci 1 se neuplatní, pokud byla platba provedena omylem příslušného orgánu nebo jiného orgánu a pokud příjemce nemohl chybu přiměřeným způsobem odhalit.
Pokud se však chyba týká skutečností rozhodných pro výpočet dotyčné platby, použije se první pododstavec pouze v případě, že rozhodnutí o vrácení nebylo sděleno do 12 měsíců od provedení platby.
Článek 8
Převod zemědělských podniků
1. Pro účely tohoto článku se:
a)
„převodem zemědělského podniku“ rozumí prodej, pronájem nebo jakýkoli podobný typ transakce, který se týká dotyčných produkčních jednotek;
b)
„převodcem“ rozumí příjemce, jehož zemědělský podnik se převádí na jiného příjemce;
c)
„nabyvatelem“ rozumí příjemce, na něhož se zemědělský podnik převádí.
2. Pokud se zemědělský podnik převádí jako celek z jednoho příjemce na druhého po podání žádosti o podporu nebo žádosti o platbu a před splněním všech podmínek pro poskytnutí podpory, neposkytne se převodci žádná podpora pro převáděný zemědělský podnik.
3. Podpora nebo platba, o kterou požádal převodce, se poskytne nabyvateli, pokud:
a)
nabyvatel informuje o převodu příslušný orgán ve lhůtě stanovené členskými státy a požádá o vyplacení podpory;
b)
nabyvatel předloží veškeré důkazy požadované příslušným orgánem;
c)
převáděný zemědělský podnik splňuje všechny podmínky pro poskytnutí podpory.
4. Jakmile nabyvatel informuje příslušný orgán a požádá o vyplacení podpory v souladu s odst. 3 písm. a):
a)
veškerá práva a povinnosti převodce, které vyplývají z právního vztahu mezi převodcem a příslušným orgánem v souvislosti se žádostí o podporu nebo žádostí o platbu, přecházejí na nabyvatele;
b)
veškeré kroky nezbytné pro poskytnutí podpory a veškerá prohlášení, která učinil převodce před převodem, se přičítají nabyvateli pro účely uplatnění příslušných pravidel Unie;
c)
považuje se převáděný zemědělský podnik pro dotyčný rok podání žádosti za samostatný zemědělský podnik.
5. Členské státy mohou popřípadě rozhodnout, že poskytnou podporu převodci. V takovém případě:
a)
se neposkytne žádná podpora nabyvateli;
b)
členské státy zajistí, aby se obdobně použily požadavky stanovené v odstavcích 2, 3 a 4.
Článek 9
Oznámení
1. Členské státy každoročně do 15. července oznámí Komisi pro všechny režimy přímých podpor, opatření pro rozvoj venkova a technickou pomoc a režimy podpory v odvětví vína uvedené v článcích 46 a 47 nařízení (EU) č. 1308/2013 kontrolní údaje a kontrolní statistiky za předchozí kalendářní rok, a zejména:
a)
údaje týkající se jednotlivých příjemců, pokud jde o žádosti o podporu a žádosti o platbu, ohlášené a/nebo uvedené plochy a ohlášená a/nebo uvedená zvířata, výsledky správních kontrol, kontrol na místě a následných kontrol;
b)
případně výsledky kontrol týkajících se podmíněnosti, včetně příslušných snížení a vyloučení.
Toto oznámení se provádí elektronicky za použití technických specifikací pro přenos kontrolních údajů a kontrolních statistik, které jim poskytne Komise.
2. Členské státy předají Komisi do 15. července 2015 zprávu týkající se možností zvolených pro kontrolu dodržování požadavků podmíněnosti a příslušných kontrolních subjektů pověřených kontrolou dodržování požadavků a norem v oblasti podmíněnosti. Následné změny týkající se informací poskytnutých v této zprávě se oznamují neprodleně.
3. Členské státy předají Komisi každoročně do 15. července zprávu týkající se opatření přijatých pro správu a kontrolu dobrovolné podpory vázané na produkci za předchozí kalendářní rok.
4. Počítačové údaje stanovené jako součást integrovaného systému se využijí k podpoře informací uvedených v rámci odvětvových pravidel, které jsou členské státy povinny zasílat Komisi.
HLAVA II
INTEGROVANÝ ADMINISTRATIVNÍ A KONTROLNÍ SYSTÉM
KAPITOLA I
Obecná pravidla
Článek 10
Zálohy na přímé platby
Členské státy mohu příjemcům ve vztahu k žádostem o podporu pro daný rok vyplatit zálohy na přímé platby, aniž by uplatnily míru úpravy finanční kázně podle článku 8 nařízení (EU) č. 1307/2013. Platby zůstatku, které mají být příjemcům vypláceny od 1. prosince 2014, zohlední míru úpravy finanční kázně platnou v příslušné době pro celkovou částku přímých plateb v příslušném kalendářním roce.
KAPITOLA II
Žádosti o podporu a žádosti o platbu
Oddíl 1
Společná ustanovení
Článek 11
Zjednodušení postupů
1. Pokud nařízení (EU) č. 1305/2013, (EU) č. 1306/2013 a (EU) č. 1307/2013, nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 640/2014 nebo toto nařízení nestanoví jinak, mohou členské státy povolit nebo vyžadovat, aby veškerá sdělení podle tohoto nařízení mezi příjemcem a orgány byla zasílána elektronicky, pokud to nepovede k diskriminaci mezi příjemci a pokud budou přijata přiměřená opatření, která zejména zajistí, aby:
a)
byl příjemce jednoznačně identifikován;
b)
příjemce splňoval všechny požadavky vyplývající z dotyčného režimu přímých plateb nebo opatření pro rozvoj venkova;
c)
zasílané údaje byly natolik spolehlivé, aby zaručovaly řádnou správu dotyčného režimu přímých plateb nebo opatření pro rozvoj venkova; pokud se používají údaje obsažené v počítačové databázi zvířat uvedené v čl. 2 odst. 1 druhém pododstavci bodu 9 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 640/2014, aby tato databáze poskytovala úroveň jistoty a provádění nezbytnou pro řádnou správu dotyčného režimu přímých plateb nebo opatření pro rozvoj venkova;
d)
příslušné orgány v případě, že průvodní doklady nelze zaslat elektronicky, obdržely tyto doklady ve stejných lhůtách, jaké jsou stanoveny pro předání neelektronickými prostředky.
2. Pokud jde o podávání žádostí o podporu nebo žádostí o platbu, mohou členské státy za podmínek stanovených v odstavci 1 stanovit zjednodušené postupy, pokud již orgány mají údaje k dispozici, a zejména tehdy, pokud se nezměnila situace od posledního podání žádosti o podporu nebo žádosti o platbu v rámci dotyčného režimu přímých plateb nebo opatření pro rozvoj venkova v souladu s čl. 72 odst. 3 nařízení (EU) č. 1306/2013. Členské státy mohou rozhodnout, že pro účely žádostí o podporu a žádosti o platbu použijí údaje získané ze zdrojů údajů, které mají k dispozici vnitrostátní orgány. V tomto případě členský stát zajistí, aby tyto zdroje údajů poskytovaly úroveň jistoty nezbytnou pro řádnou správu údajů tak, aby byla zajištěna spolehlivost, integrita a bezpečnost těchto údajů.
3. Informace vyžadované v jakýchkoli podkladech, které se mají předložit spolu s žádostí o podporu nebo žádostí o platbu, může příslušný orgán, je-li to možné, požadovat přímo od zdroje informací.
Článek 12
Obecná ustanovení týkající se jednotné žádosti a předkládání žádostí o podporu v rámci opatření pro rozvoj venkova
1. Pokud se členské státy podle čl. 72 odst. 4 nařízení (EU) č. 1306/2013 rozhodnou, že žádosti o podporu v souvislosti s přímými platbami nebo žádosti o platbu na opatření pro rozvoj venkova budou zahrnuty do jednotné žádosti, články 20, 21 a 22 tohoto nařízení, pokud jde o zvláštní požadavky stanovené v souvislosti s žádostí o podporu a/nebo žádostí o platbu v rámci těchto režimů, se použijí obdobně.
2. Příjemci žádající o podporu v rámci jakékoli přímé platby na plochu nebo opatření pro rozvoj venkova mohou podat pouze jednu jednotnou žádost ročně.
3. Členské státy stanoví vhodné postupy pro podávání žádostí o podporu v rámci opatření pro rozvoj venkova.
Článek 13
Konečné datum pro podávání jednotné žádosti, žádostí o podporu nebo žádostí o platbu
1. Členské státy stanoví konečná data, k nimž se podávají jednotná žádost, žádosti o podporu nebo žádosti o platbu. Tímto konečným datem je nejpozději 15. květen každého roku. Estonsko, Lotyšsko, Litva, Finsko a Švédsko však mohou stanovit pozdější den, kterým je nejpozději 15. červen.
Při stanovení konečných dat vezmou členské státy v úvahu období nutné pro poskytnutí všech příslušných údajů, aby zaručily řádnou administrativní a finanční správu podpory, a zajistily, aby bylo možno naplánovat účinné kontroly.
2. V souladu s postupem uvedeným v čl. 78 druhém pododstavci nařízení (EU) č. 1306/2013 mohou být konečná data uvedená v odstavci 1 tohoto článku v některých oblastech s výjimečnými klimatickými podmínkami stanovena k pozdějšímu termínu.
Článek 14
Obsah jednotné žádosti nebo žádosti o platbu
1. Jednotná žádost nebo žádost o platbu obsahuje veškeré informace nezbytné k prokázání způsobilosti pro podporu, zejména:
a)
totožnost příjemce;
b)
podrobné informace o dotčených režimech přímých plateb a/nebo opatřeních pro rozvoj venkova;
c)
identifikaci platebních nároků v souladu se systémem identifikace a evidence stanoveným v článku 7 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 640/2014 pro účely režimu základní platby;
d)
podrobné údaje umožňující jednoznačnou identifikaci všech zemědělských pozemků v zemědělském podniku, jejich výměru vyjádřenou v hektarech na dvě desetinná místa, jejich umístění a v případě potřeby další specifikace týkající se využití zemědělských pozemků;
e)
případně náležitosti umožňující jednoznačnou identifikaci nezemědělské půdy, u níž je žádáno o podporu v rámci opatření pro rozvoj venkova;
f)
případně jakékoli podklady nezbytné k prokázání způsobilosti pro dotčený režim a/nebo opatření;
g)
prohlášení příjemce, že se seznámil s podmínkami týkajícími se dotčených režimů přímých podpor a/nebo opatření pro rozvoj venkova;
h)
případně prohlášení příjemce, že se na něj vztahuje seznam nezemědělských podniků nebo činností uvedených v čl. 9 odst. 2 prvním a druhém pododstavci nařízení (EU) č. 1307/2013.
2. Pro účely identifikace platebních nároků uvedených v odst. 1 písm. c) musí předtištěné tiskopisy poskytnuté příjemci v souladu s čl. 72 odst. 3 nařízení (EU) č. 1306/2013 obsahovat identifikaci platebních nároků v souladu se systémem identifikace a evidence stanoveným v článku 7 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 640/2014.
3. V prvním roce uplatňování režimu základní platby se členské státy mohou od tohoto článku a článku 17 tohoto nařízení, pokud jde o platební nároky, odchýlit.
Článek 15
Obsah jednotné žádosti nebo žádosti o platbu
1. Po konečném datu podání jednotné žádosti nebo žádosti o platbu mohou být jednotlivé zemědělské pozemky nebo jednotlivé platební nároky v jednotné žádosti nebo žádosti o platbu doplněny nebo upraveny, pokud jsou splněny požadavky v rámci dotčených režimů přímých plateb nebo opatření pro rozvoj venkova.
Změny způsobu využití nebo režimu přímých plateb nebo opatření pro rozvoj venkova, pokud jde o jednotlivé zemědělské pozemky či platební nároky již ohlášené v jednotné žádosti, lze provést za stejných podmínek.
Pokud mají změny uvedené v prvním a druhém pododstavci spojitost s jakýmikoli podklady nebo smlouvami, které je třeba předložit, mohou být tyto doklady nebo smlouvy odpovídajícím způsobem změněny.
2. Změny provedené podle odstavce 1 musí být do 31. května daného roku oznámeny písemně příslušnému orgánu, kromě případu Estonska, Lotyšska, Litvy, Finska a Švédska, kdy se oznámení provede nejpozději do 15. června daného roku.
Odchylně od prvního pododstavce mohou členské státy stanovit dřívější konečné datum pro oznámení změn. Toto datum však musí být minimálně 15 kalendářních dní po konečném termínu pro podání jednotné žádosti nebo žádosti o platbu stanoveném v souladu s čl. 13 odst. 1.
3. Pokud již příslušný orgán informoval příjemce o případech nesouladu v jednotné žádosti nebo žádosti o platbu nebo pokud příjemci oznámil svůj úmysl provést kontrolu na místě nebo pokud tato kontrola na místě odhalí nesoulad, nejsou přípustné žádné změny podle odstavce 1 u těch zemědělských pozemků, kterých se daný nesoulad týká.
Článek 16
Opravy předtištěného formuláře
Při podávání formuláře jednotné žádosti, žádosti o podporu a/nebo žádosti o platbu opraví příjemce předtištěný tiskopis uvedený v čl. 72 odst. 3 nařízení (EU) č. 1306/2013, pokud došlo k jakýmkoli změnám, zejména k převodům platebních nároků v souladu s článkem 34 nařízení (ES) č. 1307/2013, nebo pokud je jakýkoli údaj obsažený v předtištěném tiskopisu nesprávný.
Oddíl 2
Žádosti o podporu pro režimy podpory na plochu a žádosti o platby pro opatření podpory na plochu
Článek 17
Zvláštní požadavky týkající se žádostí o podporu pro režimy podpory na plochu a žádosti o platby pro opatření podpory na plochu
1. Pro účely identifikace všech zemědělských pozemků v zemědělském podniku a/nebo nezemědělské půdy, jak je uvedeno v čl. 14 odst. 1 písm. d) a e), poskytne příslušný orgán příjemci předtištěný tiskopis a odpovídající grafické dokumenty uvedené v čl. 72 odst. 3 nařízení (EU) č. 1306/2013 prostřednictvím rozhraní založeného na geografickém informačním systému, který umožňuje zpracování prostorových a alfanumerických údajů ohlášených ploch (dále jen „geoprostorové formuláře žádosti o podporu“).
2. Odstavec 1 se použije takto:
a)
Od roku podání žádosti 2016 na počet příjemců odpovídající počtu, který je potřebný na pokrytí alespoň 25 % celkové plochy určené pro režim základní platby nebo režim jednotné platby na plochu v předchozím roce;
b)
Od roku podání žádosti 2017 na počet příjemců odpovídající počtu, který je potřebný na pokrytí alespoň 75 % celkové plochy určené pro režim základní platby nebo režim jednotné platby na plochu v předchozím roce;
c)
od roku podání žádosti 2018 na všechny příjemce.
3. Pokud příjemce není schopen předložit žádost o podporu a/nebo žádost o platbu pomocí geoprostorového formuláře žádosti o podporu, příslušný orgán příjemci poskytne buď:
a)
požadovanou technickou pomoc, nebo
b)
předtištěné tiskopisy a odpovídající grafické dokumenty v tištěné podobě. V tomto případě příslušný orgán přenese údaje obdržené od příjemce do geoprostorového formuláře žádosti o podporu.
4. Předtištěné tiskopisy poskytnuté příjemci musí obsahovat maximální způsobilou plochu na referenční pozemek v souladu s čl. 5 odst. 2 písm. a) a b) nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 640/2014 a zjištěnou plochu v předchozím roce na zemědělský pozemek pro účely režimu základní platby, režimu jednotné platby na plochu a/nebo opatření pro rozvoj venkova vztahujícího se na plochu.
V grafických dokumentech poskytnutých příjemci v souladu s čl. 72 odst. 3 nařízení (EU) č. 1306/2013 se uvedou hranice a jedinečná identifikace referenčních pozemků, jak je uvedeno v čl. 5 odst. 1 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 640/2014, a hranice zemědělských pozemků zjištěných v předchozím roce, aby příjemce mohl správně uvést velikost a polohu každého zemědělského pozemku. Od roku podání žádosti 2016 se bude rovněž uvádět typ, velikost a poloha ploch využívaných v ekologickém zájmu zjištěných v předchozím roce.
5. Příjemce musí jednoznačně identifikovat a ohlásit plochu každého zemědělského podniku a případně typ, velikost a polohu ploch využívaných v ekologickém zájmu. Pokud jde o ekologickou platbu, příjemce musí rovněž upřesnit využívání ohlášených zemědělských pozemků.
Za tímto účelem může příjemce potvrdit informace, které jsou již uvedeny v předtištěném tiskopisu. Pokud však informace týkající se plochy, polohy nebo hranice zemědělského pozemku nebo případně velikosti a polohy ploch využívaných v ekologickém zájmu nejsou správné nebo jsou neúplné, příjemce provede v předtištěném tiskopisu opravy nebo změny.
Příslušný orgán posoudí na základě oprav nebo doplnění provedených příjemcem v předtištěném tiskopise, zda je s ohledem na čl. 5 odst. 3 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 640/2014 nutná aktualizace odpovídajícího referenčního pozemku.
6. Pokud příjemce provádí rovnocenné postupy v souladu s čl. 43 odst. 3 písm. a) nařízení (EU) č. 1307/2013 prostřednictvím závazků přijatých v souladu s čl. 39 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 (14) nebo čl. 28 odst. 2 nařízení (EU) č. 1305/2013, uvede se závazek v žádosti o podporu s odkazem na odpovídající žádost o platbu.
Pokud příjemce provádí rovnocenné postupy prostřednictvím celostátních nebo regionálních systémů ekologické certifikace v souladu s čl. 43 odst. 3 písm. b) nařízení (EU) č. 1307/2013, použijí se odstavce 4 a 5 tohoto článku obdobně na předtištěný tiskopis a ohlášení příjemce.
Pro účely regionálního nebo kolektivního provádění v souladu s čl. 46 odst. 5 a 46 odst. 6 nařízení (EU) č. 1307/2013 a pro část závazků týkajících se plochy využívané v ekologickém zájmu, které musí příjemci splnit individuálně, musí příjemci účastnící se těchto regionálních nebo kolektivních provádění ve vztahu ke každému zemědělskému pozemku jednoznačně identifikovat a ohlásit typ, velikost a polohu plochy využívané v ekologickém zájmu v souladu s odstavcem 5 tohoto článku. Příjemci ve své žádosti o podporu nebo v žádosti o platbu učiní odkaz na ohlášení regionálního nebo kolektivního uplatňování podle článku 18 tohoto nařízení.
7. Pro plochy využívané k produkci konopí v souladu s čl. 32 odst. 6 nařízení (EU) č. 1307/2013 musí jednotná žádost obsahovat:
a)
veškeré informace nutné pro identifikaci pozemků osetých konopím, s uvedením odrůd použitého osiva;
b)
údaj o množství použitého osiva (v kg na ha);
c)
úřední návěsky použité na obalech osiva v souladu se směrnicí Rady 2002/57/ES (15), a zejména s článkem 12 uvedené směrnice, nebo jakýkoli jiný doklad, který členský stát uzná za rovnocenný.
Odchylně od písm. c) prvního pododstavce musejí být tyto návěsky předloženy nejpozději do 30. června, pokud se osev uskutečnil až po konečném datu pro podání jednotné žádosti. Pokud návěsky musejí být předloženy též jiným vnitrostátním orgánům, mohou členské státy stanovit, že se tyto návěsky po jejich předložení v souladu s uvedeným písmenem vrací zpět příjemci. Vrácené návěsky se označí jako použité pro žádost.
8. V případě zvláštní podpory pro bavlnu podle hlavy IV kapitoly 2 nařízení (EU) č. 1307/2013 obsahuje jednotná žádost:
a)
jméno odrůdy použitého osiva bavlny;
b)
případně název a adresu schválené mezioborové organizace, jejímž je příjemce členem.
9. Plochy, které nejsou využívány pro účely režimů podpory uvedených v hlavách III, IV a V nařízení (EU) č. 1307/2013 nebo režimů podpor v odvětví vína uvedených v nařízení (EU) č. 1308/2013, se ohlašují pod jednou nebo více hlavičkami „jiné využití“.
Článek 18
Ohlášení regionálního nebo kolektivního provádění
Pro každé regionální či kolektivní provádění v souladu s čl. 46 odst. 5 nebo 6 nařízení (EU) č. 1307/2013 se předkládá ohlášení regionálního nebo kolektivního provádění, které doplňuje žádost o podporu nebo žádost o platbu každého zúčastněného příjemce.
Ohlášení musí obsahovat veškeré nezbytné doplňující informace za účelem ověření, zda jsou dodržovány povinnosti v souvislosti s regionálním nebo kolektivním prováděním v souladu s čl. 46 odst. 5 nebo 6 tohoto nařízení, a zejména:
a)
jedinečnou identifikaci každého zúčastněného příjemce;
b)
minimální procentní podíl, který každý zúčastněný příjemce musí individuálně splňovat, jak je uvedeno v čl. 46 odst. 6 druhém pododstavci uvedeného nařízení;
c)
celkovou plochu souvislých struktur sousedících ploch využívaných v ekologickém zájmu, jak je uvedeno v čl. 46 odst. 5 uvedeného nařízení, nebo společné souvislé plochy využívané v ekologickém zájmu, jak je uvedeno v čl. 46 odst. 6 daného nařízení, jejíž závazky se plní kolektivně;
d)
předtištěné grafické dokumenty uvádějící hranice a jedinečnou identifikaci referenčních pozemků, které se používají k jednoznačné identifikaci souvislých struktur sousedících ploch využívaných v ekologickém zájmu nebo společné souvislé plochy využívané v ekologickém zájmu a k označení jejich hranic.
V případě regionálního provádění, pokud prováděcí plán stanovený v čl. 46 odst. 6 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 639/2014 obsahuje všechny informace uvedené v druhém pododstavci tohoto článku, může být ohlášení uvedené v prvním pododstavci nahrazeno odkazem na plán.
V případě kolektivního provádění musí být ohlášení uvedené v prvním pododstavci doplněno písmennou dohodou uvedenou v čl. 47 odst. 4 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 639/2014.
Článek 19
Žádosti týkající se účasti v režimu pro malé zemědělce a vystoupení z tohoto režimu
1. Žádosti o účast v režimu pro malé zemědělce uvedeném v čl. 62 odst. 1 nařízení (EU) č. 1307/2013, které budou podány v roce 2015, musí obsahovat odkaz na jednotnou žádost podanou pro rok podání žádosti 2015 týmž příjemcem a případně prohlášení příjemce, že se seznámil se zvláštními podmínkami týkajícími se režimu pro malé zemědělce uvedenými v článku 64 uvedeného nařízení.
Členské státy mohou rozhodnout, že žádost uvedená v prvním pododstavci bude podávána společně s jednotnou žádostí nebo jako její součást.
2. Od roku podání žádosti 2016 musí členské státy stanovit zjednodušený postup pro podávání žádostí uvedený v čl. 72 odst. 3 nařízení (EU) č. 1306/2013.
3. Předtištěné tiskopisy používané v postupu pro podávání žádostí uvedeném v odstavci 2 musí být vytvořeny na základě informací poskytnutých v jednotné žádosti podané pro rok podání žádosti 2015 a musí obsahovat zejména:
a)
veškeré dodatečné informace nezbytné k zajištění souladu s článkem 64 nařízení (EU) č. 1307/2013 a případně veškeré další informace nezbytné k doložení toho, že příjemce stále dodržuje článek 9 uvedeného nařízení;
b)
prohlášení příjemce, že si je vědom zvláštních podmínek týkajících se režimu pro malé zemědělce stanovených v článku 64 nařízení (EU) č. 1307/2013.
Pokud se členské státy rozhodnou pro způsob platby uvedený v čl. 63 odst. 2 prvním pododstavci písm. a) nařízení (EU) č. 1307/2013, aniž by použily třetí pododstavec tohoto článku, poskytne se předtištěný tiskopis odchylně od prvního pododstavce tohoto odstavce v souladu s oddílem 1 této kapitoly.
4. Příjemci, kteří se rozhodli vystoupit z režimu pro malé zemědělce v roce následujícím po roce 2015 v souladu s čl. 62 odst. 1 druhým pododstavcem nařízení (EU) č. 1307/2013 nebo čl. 62 odst. 2 uvedeného nařízení, informují příslušný orgán o svém vystoupení v souladu se způsoby zavedenými členskými státy.
Oddíl 3
Jiné žádosti
Článek 20
Zvláštní ustanovení týkající se žádostí o podporu
Příjemce, který nežádá o podporu v rámci žádného z režimů podpory na plochu, ale žádá o podporu v rámci některého z režimů podpory uvedených v příloze I nařízení (EU) č. 1307/2013 nebo o režimy podpory v odvětví vína podle článků 46 a 47 nařízení (EU) č. 1308/2013, pokud disponuje zemědělskou půdou, ohlásí tyto plochy ve svém formuláři žádosti o podporu v souladu s článkem 17 tohoto nařízení.
Příjemce, na kterého se vztahují pouze povinnosti v oblasti podmíněnosti v souladu s články 46 a 47 nařízení (EU) č. 1308/2013, ohlásí ve svém formuláři žádosti o podporu plochy, jimiž disponuje, a to pro každý kalendářní rok, ve kterém se tyto povinnosti uplatňují.
Členské státy však mohou příjemce od povinností stanovených v prvním a druhém pododstavci osvobodit, pokud jsou příslušným orgánům poskytnuty dotyčné informace v rámci jiných administrativních a kontrolních systémů, které zaručují slučitelnost s integrovaným systémem v souladu s článkem 61 nařízení (EU) č. 1306/2013.
Článek 21
Požadavky týkající se žádosti o podporu na hospodářská zvířata a žádostí o platbu v rámci opatření podpory na zvířata
1. Žádost o podporu na hospodářská zvířata podle definice čl. 2 odst. 1 druhého pododstavce bodu 15 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 640/2014 nebo žádost o platbu v rámci opatření podpory na zvířata podle definice čl. 2 odst. 1 druhého pododstavce bodu 14 uvedeného nařízení musí obsahovat veškeré informace nutné k zjištění způsobilosti pro podporu, a zejména:
a)
totožnost příjemce;
b)
odkaz na jednotnou žádost, pokud již byla podána;
c)
počet zvířat každého druhu, pro která se podává žádost o podporu na hospodářská zvířata nebo žádost o platbu, a v případě skotu identifikační kódy zvířat;
d)
v případě potřeby závazek příjemce držet zvířata uvedená v písmenu c) během období stanoveného členskými státy ve svém hospodářství a informace o místu nebo místech, kde budou zvířata držena, včetně příslušného období;
e)
případně jakékoli podklady nezbytné k prokázání způsobilosti pro dotčený režim nebo dotčené opatření;
f)
prohlášení příjemce, že se seznámil s podmínkami pro poskytnutí dotyčné podpory.
2. Každý chovatel zvířat má právo dostávat bez omezení od příslušného orgánu v přiměřených intervalech a bez přílišného prodlení informace o údajích v počítačové databázi zvířat, které se vztahují k němu a jeho zvířatům. Při podání žádosti o podporu na hospodářská zvířata nebo žádosti o platbu příjemce prohlásí, že tyto údaje jsou správné a úplné, a opraví chybné údaje nebo doplní chybějící údaje.
3. Členské státy mohou rozhodnout, že některé informace uvedené v odstavci 1 nemusí být v žádosti o podporu na hospodářská zvířata nebo žádosti o platbu obsaženy, pokud již byly dříve sděleny příslušnému orgánu.
4. Členské státy mohou zavést postupy, jejichž pomocí mohou být údaje obsažené v počítačové databázi zvířat použity pro účely žádosti o podporu na hospodářská zvířata nebo žádosti o platbu, za předpokladu, že počítačová databáze zvířat poskytuje dostatečnou úroveň jistoty a provádění nezbytnou pro řádnou správu dotyčných režimů podpory nebo opatření podpory na úrovni jednotlivých zvířat.
Postupy uvedené v prvním pododstavci může představovat systém, podle něhož může příjemce žádat o podporu pro všechna zvířata, která jsou k určitému dni nebo během období stanoveného členským státem způsobilá pro podporu na základě údajů obsažených v počítačové databázi zvířat.
V tomto případě přijmou členské státy nezbytná opatření, která zaručí, že:
a)
v souladu s ustanoveními použitelnými na dotyčný režim podpory a/nebo opatření podpory bude jasně určeno a dáno na vědomí příjemci datum nebo období uvedené v druhém pododstavci;
b)
příjemce si je vědom toho, že jakákoli potenciálně způsobilá zvířata, která nejsou řádně identifikována nebo evidována v systému pro identifikaci a evidenci zvířat, jsou považována za zvířata, u kterých byl zjištěn nesoulad, jak je uvedeno v článku 31 uvedeného nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 640/2014.
5. Členské státy mohou stanovit, že některé informace uvedené v odstavci 1 mohou nebo musí být dále předány prostřednictvím subjektu nebo subjektů, které schválí. Za předávané údaje však nadále nese odpovědnost příjemce.
Oddíl 4
Zvláštní ustanovení týkající se platebních nároků
Článek 22
Přiznání nebo zvýšení hodnoty platebních nároků
1. Žádosti o přiznání platebních nároků nebo zvýšení hodnoty platebních nároků v rámci režimu základní platby v souladu s články 20, 24, 30, s výjimkou odst. 7 písm. e), a článkem 39 nařízení (EU) č. 1307/2013 se podávají do data, které stanoví členské státy. Stanoveným datem je nejpozději 15. květen příslušného kalendářního roku.
Estonsko, Lotyšsko, Litva, Finsko a Švédsko však mohou stanovit pozdější den, kterým je nejpozději 15. červen příslušného kalendářního roku.
2. Členské státy mohou rozhodnout, že žádost o přiznání platebních nároků se podává zároveň s žádostí o podporu v rámci režimu základní platby.
Článek 23
Zpětné získávání neoprávněných platebních nároků
1. Jestliže se po přiznání platebních nároků příjemcům v souladu s nařízením (EU) č. 1307/2013 zjistí, že počet přiznaných platebních nároků je příliš vysoký, počet neoprávněně přiznaných platebních nároků se převede do vnitrostátní nebo regionální rezervy podle článku 30 nařízení (EU) č. 1307/2013.
Pokud chyba uvedená v prvním pododstavci byla učiněna příslušným orgánem nebo jiným orgánem a pokud příjemce nemohl chybu přiměřeným způsobem odhalit, bude hodnota zbývajících platebních nároků přiznaných tomuto příjemci odpovídajícím způsobem upravena.
V případě, že příjemce, kterého se týká přiznání příliš velkého počtu platebních nároků, mezitím převedl platební nároky na jiné příjemce, jsou nabyvatelé rovněž vázáni povinností stanovenou v prvním pododstavci poměrně k počtu platebních nároků, jež na ně byly převedeny, nedisponuje-li příjemce, kterému byly platební nároky původně přiznány, dostatečným počtem platebních nároků, aby pokryl počet neoprávněně přiznaných platebních nároků.
2. Jestliže se po přiznání platebních nároků příjemcům v souladu s nařízením (EU) č. 1307/2013 zjistí, že platby obdržené příjemcem za rok 2014, jak je uvedeno v čl. 26 odst. 2 prvním pododstavci uvedeného nařízení, nebo hodnota platebních nároků, jichž je příjemce držitelem ke dni podání své žádosti za rok 2014, jak je uvedeno v čl. 26 odst. 3 prvním pododstavci uvedeného nařízení, nebo jednotková hodnota platebních nároků, jak je uvedeno v čl. 26 odst. 5 uvedeného nařízení, nebo zvýšení této jednotkové hodnoty platebních nároků, jak je uvedeno v čl. 30 odst. 10 uvedeného nařízení, nebo celková hodnota podpory obdržená příjemcem za kalendářní rok, který předchází provedení režimu základní platby, jak je uvedeno v čl. 40 odst. 3 prvním pododstavci uvedeného nařízení, byly příliš vysoké, musí být hodnota těchto platebních závazků na základě chybného odkazu pro dotyčného příjemce odpovídajícím způsobem upravena.
Stejná úprava se provede i v případě platebních nároků, které byly mezitím převedeny na jiné příjemce.
Hodnota snížení se převede do vnitrostátní nebo regionální rezervy podle článku 30 nařízení (EU) č. 1307/2013.
3. Jestliže se po přiznání platebních nároků příjemcům v souladu s nařízením (EU) č. 1307/2013 zjistí, že v případě téhož příjemce nastala jak situace uvedená v odstavci 1, tak situace uvedená v odstavci 2, bude úprava hodnoty všech platebních nároků podle odstavce 2 provedena před převedením neoprávněných platebních nároků do vnitrostátní nebo regionální rezervy v souladu s odstavcem 1.
4. Úpravy počtu a/nebo hodnoty platebních nároků podle tohoto článku však nesmí vést k systematickému přepočtu zbývajících platebních nároků.
5. Členské státy mohou rozhodnout, že nebudou zpětně získávat neoprávněné platební nároky, pokud celková hodnota těchto platebních nároků uvedená v elektronické evidenci pro identifikaci a evidenci platebních závazků v době provádění ověřování v souvislosti s prováděním úprav uvedených v tomto článku pro jakýkoli rok, ve kterém byl proveden režim základní platby v souladu s nařízením (EU) č. 1307/2013, činí 50 EUR nebo méně.
Neoprávněně vyplacené částky pro roky podání žádosti, které předcházejí úpravám, by měly být získány zpět v souladu s článkem 7 tohoto nařízení. Při určování takových neoprávněných částek je třeba vzít v úvahu dopad úprav stanovených v tomto článku na počet a případně hodnotu platebních nároků pro všechny dotyčné roky.
HLAVA III
KONTROLY
KAPITOLA I
Společná ustanovení
Článek 24
Obecné zásady
1. Správní kontroly a kontroly na místě stanovené tímto nařízením se provádějí způsobem, který zajistí účinné ověření:
a)
správnosti a úplnosti informací uvedených v žádosti o podporu, žádost o platbu nebo jiném ohlášení;
b)
dodržování všech kritérií způsobilosti, závazků a dalších povinností pro daný režim podpory a/nebo opatření podpory, podmínek, za nichž jsou udělovány podpory nebo výjimky z povinností;
c)
požadavků a norem týkajících se podmíněnosti.
2. Členské státy zajistí, aby plnění veškerých platných podmínek stanovených právními předpisy Unie nebo příslušnými vnitrostátními právními předpisy a dokumenty obsahujícími prováděcí opatření či programem rozvoje venkova mohlo být kontrolováno podle soustavy ověřitelných ukazatelů, které budou určeny členskými státy.
3. Na základě posouzení výsledků správních kontrol a kontrol na místě se stanoví, zda by jakékoli případné problémy mohly v obecné rovině představovat riziko pro jiné podobné operace, příjemce či jiné subjekty. Toto posouzení také musí odhalit příčiny takových situací a určit, zda je nutný další přezkum nebo zda jsou nutná nápravná či preventivní opatření.
4. V případě, že vyhodnocení ortofotosnímků (družicových nebo leteckých) neposkytuje výsledky, které by umožnily učinit jednoznačné závěry ke spokojenosti příslušného orgánu týkající se způsobilosti nebo správné velikosti plochy, která podléhá správním kontrolám nebo kontrolám na místě, provede příslušný orgán fyzické prohlídky v terénu.
5. Tato kapitola se vztahuje na všechny kontroly prováděné v rámci tohoto nařízení, aniž jsou dotčena zvláštní pravidla stanovená v hlavě IV a V. Ustanovení odstavce 3 se však na hlavu V nevztahuje.
Článek 25
Oznámení kontrol na místě
Kontroly na místě mohou být oznámeny za předpokladu, že to nenaruší jejich účel nebo účinnost. Oznámení je přísně omezené na nezbytné minimální časové období, které nepřekročí 14 dní.
U kontrol na místě týkajících se žádostí o podporu na hospodářská zvířata nebo žádostí o platbu v rámci opatření podpory na zvířata však nelze oznámení s výjimkou řádně odůvodněných případů provést dříve než 48 hodin před zahájením kontroly. Kromě toho se v případě, že právní předpisy použitelné na akty a normy týkající se podmíněnosti vyžadují, aby kontrola na místě nebyla oznámena, použijí tato pravidla také v případě kontrol na místě souvisejících s podmíněností.
Článek 26
Časové rozvržení kontrol na místě
1. Kontroly na místě stanovené tímto nařízením se případně provádějí společně s ostatními kontrolami stanovenými právními přepisy Unie.
2. Pro účely opatření pro rozvoj venkova v oblasti působnosti integrovaného systému se kontroly na místě mohou provádět po celý rok na základě analýzy rizik představovaných různými závazky v rámci každého opatření.
3. Kontroly na místě ověří dodržování všech kritérií způsobilosti, závazků a dalších povinností režimů podpory nebo opatření podpory, pro něž byl příjemce vybrán v souladu s článkem 34.
Doba trvání kontrol na místě musí být přísně omezena na nezbytné minimum.
4. Pokud určitá kritéria způsobilosti, závazky a další povinnosti lze zkontrolovat pouze během určitého období, mohou kontroly na místě vyžadovat dodatečné návštěvy k pozdějšímu datu. V takovém případě musí být kontroly na místě koordinovány takovým způsobem, aby se omezil počet a trvání těchto návštěv u jednoho příjemce na nezbytné minimum. Tyto návštěvy mohou být případně provedeny též formou dálkového průzkumu Země v souladu s článkem 40.
Pokud jsou požadovány dodatečné návštěvy týkající se půdy ležící ladem, souvratí, ochranných pásů, pásů způsobilých hektarů ležících na okraji lesa, meziplodin a/nebo zeleného porostu ohlášených jako plocha využívaná v ekologickém zájmu, provedou se tyto dodatečné návštěvy z 50 % u téhož příjemce, který byl vybrán na základě posouzení rizik, a z 50 % u různých dodatečně vybraných příjemců. Různí dodateční příjemci jsou vybíráni namátkově ze všech příjemců, kteří mají půdu ležící ladem, souvratě, ochranné pásy, pásy způsobilých hektarů ležících na okraji lesa, meziplodiny a/nebo zelený porost ohlášené jako plocha využívaná v ekologickém zájmu, a tyto návštěvy mohou být omezeny na plochy ohlášené jako půda ležící ladem, souvratě, ochranné pásy, pásy způsobilých hektarů ležících na okraji lesa, meziplodiny a/nebo zelený porost.
Pokud jsou vyžadovány dodatečné návštěvy, použije se článek 25 na každou další návštěvu.
Článek 27
Vzájemné oznamování výsledků kontrol
Správní kontroly a kontroly na místě týkající se způsobilosti zohlední případně podezřelé případy nesouladu oznámené jinými útvary, subjekty či organizacemi.
Členské státy zajistí, aby příslušnému orgánu odpovědnému za poskytnutí odpovídající platby byla oznámena veškerá relevantní zjištění učiněná v rámci kontrol dodržování kritérií způsobilosti, závazků a dalších povinností týkajících se režimů uvedených v příloze I nařízení (EU) č. 1307/2013 a/nebo podpory v rámci opatření pro rozvoj venkova v oblasti působnosti integrovaného systému. Členské státy rovněž zajistí, aby veřejné nebo soukromé certifikační orgány uvedené v článku 38 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 639/2014 oznámily příslušnému orgánu odpovědnému za poskytnutí platby pro zemědělské postupy příznivé pro klima a životní prostředí jakékoli zjištění, které je relevantní pro správné poskytnutí takové platby příjemcům, kteří se rozhodli pro plnění svých povinností v rámci rovnocennosti prostřednictvím certifikace.
Pokud správní kontroly nebo kontroly na místě v souvislosti s opatřeními pro rozvoj venkova v oblasti působnosti integrovaného systému zahrnují rovnocenné postupy, jak je uvedeno v čl. 43 odst. 3 nařízení (EU) č. 1307/2013, probíhá s ohledem na další opatření v souvislosti s poskytováním plateb pro zemědělské postupy příznivé pro klima a životní prostředí vzájemné oznamování výsledků těchto kontrol.
KAPITOLA II
Správní kontroly v rámci integrovaného systému
Článek 28
Správní kontroly
1. Správní kontroly uvedené v článku 74 nařízení (EU) č. 1306/2013, včetně křížových kontrol, mají umožnit odhalování nesouladů, zejména pomocí automatizovaných elektronických prostředků. Kontroly zahrnují všechny prvky, které je možné a vhodné kontrolovat pomocí správních kontrol. Zejména zajistí, aby:
a)
byla plněna kritéria způsobilosti, závazky a další povinnosti pro režim podpory nebo opatření podpory;
b)
neexistovalo dvojí financování v rámci jiného režimu Unie;
c)
žádost o podporu nebo žádost o platbu byla úplná a byla podána v příslušné lhůtě a popřípadě, aby byly předloženy doklady a aby prokázaly způsobilost;
d)
byly případně dodržovány dlouhodobé závazky.
2. V případě režimů podpory na zvířata a opatření podpory na zvířata mohou členské státy případně použít důkazy získané od jiných útvarů, subjektů či organizací, aby ověřily dodržování kritérií způsobilosti, závazků a dalších povinností za předpokladu, že dotyčný útvar, subjekt či organizace pracují na takové úrovni, která jim umožňuje kontrolovat dodržování výše uvedeného.
Článek 29
Křížové kontroly
1. Správní kontroly případně zahrnují křížové kontroly:
a)
ohlášených platebních nároků a ohlášených zemědělských pozemků, jejichž účelem je zabránit opakovanému poskytnutí stejné podpory v rámci téhož kalendářního roku nebo roku podání žádosti a zamezit jakýmkoli nepřípustným kumulacím podpor poskytovaných v rámci režimů podpory na plochu uvedených v příloze I nařízení (EU) č. 1307/2013 a v příloze VI nařízení Rady (ES) č. 73/2009 (16), a opatření podpory na plochu podle čl. 2 odst. 1 druhého pododstavce bodu 21 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 640/2014;
b)
platebních nároků za účelem ověření jejich existence a způsobilosti pro podporu;
c)
mezi zemědělskými pozemky ohlášenými v jednotné žádosti a/nebo žádosti o platbu a informacemi uvedenými v systému identifikace zemědělských pozemků pro každý referenční pozemek v souladu s čl. 5 odst. 2 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 640/2014, aby se ověřila způsobilost pro režim přímých plateb a/nebo opatření pro rozvoj venkova těchto ploch jako takových;
d)
mezi platebními nároky a zjištěnou plochou, aby se ověřilo, zda jsou nároky doprovázeny alespoň stejným počtem hektarů, na které lze poskytnout podporu, ve smyslu čl. 32 odst. 2 až 6 nařízení (EU) č. 1307/2013;
e)
pomocí systému identifikace a evidence zvířat, aby se ověřila způsobilost pro podporu a zabránilo se neoprávněnému opakovanému poskytnutí stejné podpory v rámci téhož kalendářního roku nebo v rámci téhož roku podání žádosti;
f)
mezi ohlášeními příjemců v jednotné žádosti o členství ve schválené mezioborové organizaci, údaji podle čl. 17 odst. 8 tohoto nařízení a údaji předanými dotčenými schválenými mezioborovými organizacemi k ověření způsobilosti pro zvýšení podpory stanovené v čl. 60 odst. 2 nařízení (EU) č. 1307/2013;
g)
za účelem ověření splnění kritérií pro schválení mezioborových organizací a seznamu jejich členů alespoň jednou za pět let.
Pokud integrovaný systém poskytuje geoprostorové formuláře žádosti o podporu, provedou se křížové kontroly pro účely písmene c) prvního pododstavce prostřednictvím prostorových průsečíků s plochou ohlášenou v systému identifikace zemědělských pozemků. Křížové kontroly se navíc provádějí s cílem zabránit dvojímu uplatnění nároku za stejnou plochu.
2. Pokud z křížových kontrol vyplyne podezření, že došlo k nesouladu, následují další přiměřená správní opatření, a v případě nutnosti kontrola na místě.
3. Pokud se na referenční pozemek vztahuje žádost o podporu a/nebo žádost o platbu dvou nebo více příjemců v rámci stejného režimu podpory nebo v rámci stejného opatření podpory a pokud se ohlášené zemědělské pozemky prostorově překrývají nebo pokud celková ohlášená plocha přesahuje maximální způsobilou plochu určenou v souladu s čl. 5 písm. odst. 2 a) a b) nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 640/2014 a rozdíl spadá pod definici přípustné odchylky ve vztahu k referenčnímu pozemku podle článku 38 tohoto nařízení, může členský stát stanovit poměrné snížení příslušných ploch, pokud příjemce neprokáže, že kterýkoli z jiných dotčených příjemců vykázal u svých ploch větší rozlohu na úkor prvně jmenovaného.
KAPITOLA III
Kontroly na místě v rámci integrovaného systému
Oddíl 1
Společná ustanovení
Článek 30
Míra kontroly pro režimy podpory na plochu jiné než platba na zemědělské postupy příznivé pro klima a životní prostředí
Pro režimy podpory na plochu jiné než platba na zemědělské postupy příznivé pro klima a životní prostředí v souladu s hlavou III kapitolou 3 nařízení (EU) č. 1307/2013 (dále jen „ekologická platba“) musí kontrolní vzorek pro kontroly na místě prováděné každoročně obsahovat alespoň:
a)
5 % všech zemědělců, kteří podávají žádost v rámci režimu základní platby nebo režimu jednotné platby na plochu v souladu s hlavou III kapitolou 1 nařízení (EU) č. 1307/2013. Členské státy zajistí, aby kontrolní vzorek obsahoval alespoň 5 % všech příjemců, kteří ohlašují zejména zemědělské plochy, které jsou zemědělskými plochami přirozeně ponechávanými ve stavu vhodném pro pastvu v souladu s čl. 10 odst. 1 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 639/2014;
b)
5 % všech příjemců, kteří žádají o redistributivní platbu v souladu s hlavou III kapitolou 2 nařízení (EU) č. 1307/2013;
c)
5 % všech příjemců, kteří žádají o platbu pro oblasti s přírodními omezeními v souladu s hlavou III kapitolou 4 nařízení (EU) č. 1307/2013;
d)
5 % všech příjemců, kteří žádají o platbu pro mladé zemědělce v souladu s hlavou III kapitolou 5 nařízení (EU) č. 1307/2013;
e)
5 % všech příjemců, kteří žádají o platby na plochu v rámci dobrovolné podpory vázané na produkci v souladu s hlavou IV kapitolou 1 nařízení (EU) č. 1307/2013;
f)
5 % všech příjemců, kteří žádají o platbu v rámci režimu pro malé zemědělce v souladu s hlavou V nařízení (EU) č. 1307/2013;
g)
30 % ploch ohlášených za účelem produkce konopí v souladu s čl. 32 odst. 6 nařízení (EU) č. 1307/2013;
h)
5 % všech příjemců žádajících o zvláštní podporu pro bavlnu podle hlavy IV kapitoly 2 nařízení (EU) č. 1307/2013.
Článek 31
Míra kontroly pro ekologickou platbu
1. V případě ekologické platby musí kontrolní vzorek pro kontroly na místě prováděné každoročně obsahovat alespoň:
a)
5 % všech příjemců, u nichž se vyžaduje dodržování zemědělských postupů příznivých pro klima a životní prostředí (dále jen „ekologické postupy“) a kteří nejsou součástí kontrolních souborů uvedených v písmenech b) a c) (dále jen „kontrolní soubory pro ekologické postupy“); tento vzorek musí zároveň pokrývat alespoň 5 % všech příjemců, kteří mají plochy s trvalými travními porosty, které jsou environmentálně citlivé v oblastech, na které se vztahují směrnice Rady 92/43/EHS (17) nebo směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/147/ES (18), a další citlivé oblasti podle čl. 45 odst. 1 nařízení (EU) č. 1307/2013;
b)
3 %
i)
buď všech příjemců splňujících podmínky pro ekologickou platbu, kteří jsou osvobozeni od povinností v oblasti diverzifikace plodin i v oblasti ploch využívaných v ekologickém zájmu, protože nesplňují prahové hodnoty uvedené v článcích 44 a 46 nařízení (EU) č. 1307/2013, a na které se nevztahují povinnosti podle článku 45 uvedeného nařízení;
ii)
nebo v letech, ve kterých se článek 44 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 639/2014 v členském státě neuplatňuje, příjemců, kteří splňují podmínky pro ekologickou platbu, kteří jsou osvobozeni od povinností v oblasti diverzifikace plodin i v oblasti ploch využívaných v ekologickém zájmu, protože nesplňují prahové hodnoty uvedené v článcích 44 a 46 nařízení (EU) č. 1307/2013, a na které se nevztahují povinnosti podle čl. 45 odst. 1 uvedeného nařízení;
c)
5 % všech příjemců, u nichž se vyžaduje, aby dodržovali ekologické postupy a využívali celostátní nebo regionální systémy ekologické certifikace uvedené v čl. 43 odst. 3 písm. b) nařízení (EU) č. 1307/2013;
d)
5 % všech příjemců, kteří se účastní provádění na regionální úrovni v souladu s čl. 46 odst. 5 nařízení (EU) č. 1307/2013;
e)
5 % kolektivního provádění podle čl. 46 odst. 6 nařízení (EU) č. 1307/2013;
f)
100 % souvislých struktur přiléhajících ploch využívaných v ekologickém zájmu podle čl. 46 odst. 3 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 639/2014;
g)
100 % všech příjemců s povinností obnovit na půdě trvalé travní porosty podle článku 42 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 639/2014;
h)
20 % všech příjemců s povinností obnovit na půdě trvalé travní porosty podle čl. 44 odst. 2 a 3 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 639/2014.
2. Příjemci, kteří dodržují ekologické postupy prostřednictvím rovnocenných postupů v souladu s čl. 43 odst. 3 písm. a) nařízení (EU) č. 1307/2013 nebo kteří se účastní režimu pro malé zemědělce v souladu s článkem 61 uvedeného nařízeni nebo kteří v rámci celého zemědělského podniku dodržují požadavky stanovené v čl. 29 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 834/2007 (19), pokud jde o ekologické zemědělství, nejsou součástí kontrolního vzorku a nezapočítávají se do měr kontrol stanovených v tomto článku.
3. Pokud plochy využívané v ekologickém zájmu nejsou identifikovány v systému identifikace zemědělských pozemků podle článku 70 nařízení (EU) č. 1306/2013, míra kontrol uvedená v odst. 1 písm. a) a c) až e) se doplní o 5 % všech příjemců příslušného kontrolního vzorku, u nichž se vyžaduje, aby měli na zemědělské ploše plochu využívanou v ekologickém zájmu v souladu s články 43 a 46 nařízení (EU) č. 1307/2013.
První pododstavec se však nepoužije, pokud administrativní a kontrolní systém zajišťuje, že všechny ohlášené plochy využívané v ekologickém zájmu jsou před platbou identifikovány a případně evidovány v systému identifikace zemědělských pozemků v souladu s čl. 5 odst. 2 písm. c) nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 640/2014.
Článek 32
Míra kontroly pro opatření pro rozvoj venkova
1. Kontrolní vzorek pro kontroly na místě prováděné každý rok pokrývá alespoň 5 % všech příjemců, kteří žádají o opatření pro rozvoj venkova. V případě opatření stanovených v článcích 28 a 29 nařízení (EU) č. 1305/2013 musí být míry kontroly ve výši 5 % dosaženo na úrovni jednotlivého opatření.
Tento kontrolní vzorek musí navíc zahrnovat alespoň 5 % příjemců podle článku 28 nařízení (EU) č. 1305/2013, který obsahuje rovnocenné postupy uvedené v čl. 43 odst. 3 nařízení (EU) č. 1307/2013.
2. Odchylně od odstavce 1 se v případě skupin osob uvedených v článcích 28 a 29 nařízení (EU) č. 1305/2013 může za příjemce pro účel výpočtu míry kontroly stanovené v odstavci 1 považovat každý jednotlivý člen této skupiny.
3. V případě příjemců víceleté podpory poskytnuté v souladu s čl. 21 odst. 1 písm. a), články 28, 29 a 34 nařízení (EU) č. 1305/2013 nebo čl. 36 písm. a) body iv) a v) a písm. b) body i), iii) a v) nařízení (ES) č. 1698/2005, která zahrnuje platby vyplácené po období delší než pět let, se členské státy mohou rozhodnout, že po pátém roce vyplácení zkontrolují alespoň 2,5 % těchto příjemců.
První pododstavec se použije na podporu poskytovanou podle čl. 28 odst. 6 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 1305/2013 po pátém roce platby u příslušného závazku.
4. Příjemci, kteří jsou kontrolováni podle odstavce 3, nejsou pro účel odstavce 1 bráni v úvahu.
Článek 33
Míra kontroly pro režimy podpory na zvířata
1. V případě režimů podpory na zvířata musí kontrolní vzorek pro kontroly na místě prováděné každoročně u každého z režimů podpory pokrývat alespoň 5 % všech příjemců, kteří žádají o příslušný režim podpory.
Pokud však počítačová databáze zvířat neposkytuje úroveň jistoty a provádění nezbytnou pro řádnou správu dotyčného režimu podpory, zvýší se procentní podíl pro tento režim podpory na 10 %.
Tento kontrolní vzorek musí pokrývat alespoň 5 % všech zvířat, pro která se žádá o podporu v rámci jednotlivých režimů podpor.
2. Kontrolní vzorek pro kontroly na místě prováděné každoročně musí v případě potřeby pokrývat 10 % jiných útvarů, subjektů či organizací, které poskytnou důkaz umožňující ověřit dodržování kritérií způsobilosti, závazků a ostatních povinností podle čl. 28 odst. 2.
Článek 34
Výběr kontrolního vzorku
1. Žádosti nebo žadatelé, u nichž je k okamžiku předložení žádosti nebo po správních kontrolách shledáno, že nejsou přijatelné nebo způsobilí, nejsou součástí kontrolního souboru.
2. Pro účely článků 30 a 31 se výběr vzorku provádí takto:
a)
Ze všech příjemců žádajících o režim základní platby nebo režim jednotné platby na plochu v souladu s hlavou III kapitolou 1 nařízení (EU) č. 1307/2013 se namátkově vybere 1 % až 1,25 % příjemců žádajících o tyto režimy.
b)
Ze všech příjemců vybraných v souladu s písmenem a) se namátkově vybere 1 % až 1,25 % kontrolního souboru pro ekologické postupy. Je-li nezbytné dosáhnout uvedeného procenta, vyberou se z kontrolního souboru pro ekologické postupy namátkově dodateční příjemci.
c)
Zbývající počet příjemců v kontrolním vzorku uvedeném v čl. 31 odst. 1 písm. a) se vybere na základě analýzy rizik.
d)
Všechny příjemce vybrané v souladu s písmeny a) až c) tohoto pododstavce lze považovat za součást kontrolních vzorků uvedených v čl. 30 písm. b) až e), g) a h). Pokud je nutné dodržovat minimální míry kontrol, vyberou se z příslušných kontrolních souborů namátkově dodateční příjemci.
e)
Všechny příjemce vybrané v souladu s písmeny a) až d) tohoto pododstavce lze považovat za součást kontrolního vzorku uvedeného v čl. 30 písm. a). Pokud je nutné dodržovat minimální míru kontroly, vyberou se ze všech příjemců žádajících o režim základní platby nebo režim jednotné platby na plochu v souladu s hlavou III kapitoly 1 nařízení (EU) č. 1307/2013 namátkově dodateční příjemci.
f)
Minimální počet příjemců podle čl. 30 písm. f) se vybere namátkově ze všech příjemců, kteří žádají o platbu v rámci režimu pro malé zemědělce v souladu s hlavou V nařízení (EU) č. 1307/2013.
g)
Minimální počet příjemců uvedených v čl. 31 odst. 1 písm. b) se vybere na základě analýzy rizik ze všech příjemců splňujících podmínky pro ekologickou platbu, kteří jsou osvobozeni od závazků v oblasti diverzifikace plodin a v oblasti ploch využívaných v ekologickém zájmu, protože nesplňují prahové hodnoty uvedené v článcích 44 a 46 nařízení (EU) č. 1307/2013, a na které se nevztahují povinnosti podle článku 45 uvedeného nařízení.
h)
Ze všech příjemců vybraných v souladu s písmenem b) tohoto pododstavce se namátkově vybere 20 % až 25 % minimálního počtu příjemců uvedených v čl. 31 odst. 1 písm. c), d) a h). Pokud je nezbytné dosáhnout uvedeného procenta, vyberou se ze všech příjemců vybraných v souladu s písm. a) tohoto pododstavce namátkově dodateční příjemci. Zbývající počet příjemců uvedených v čl. 31 odst. 1 písm. c), d) a h) se vybere na základě analýzy rizik ze všech příjemců vybraných v souladu s písmenem c) tohoto pododstavce. Pokud je nutné dodržet minimální míry kontrol, vyberou se na základě analýzy rizik z příslušných kontrolních souborů dodateční příjemci.
i)
Ze všech kolektivních provádění v souladu s čl. 46 odst. 6 nařízení (EU) č. 1307/2013 se namátkově vybere 20 % až 25 % minimálního počtu kolektivních provádění uvedených v čl. 31 odst. 1 písm. e). Zbývající počet kolektivních provádění uvedených v čl. 31 odst. 1 písm. e) se vybere na základě analýzy rizika.
Kontrolu na místě týkající se dodatečných příjemců vybraných v souladu s písmeny d), e) a h), jakož i příjemců vybraných v souladu s písmeny f) a g) lze omezit na režim podpory, pro nějž byli vybráni, pokud již jsou dodrženy minimální míry kontrol ostatních režimů podpory, o které žádali.
Kontrolu na místě týkající se dodatečných příjemců vybraných v souladu s čl. 31 odst. 3 a v souladu s písmenem h) prvního pododstavce tohoto odstavce, jakož i příjemců vybraných v souladu s písmenem i) prvního pododstavce tohoto odstavce lze omezit na ekologické postupy, pro něž byli vybráni, pokud již jsou dodrženy minimální míry kontrol ostatních režimů podpory a ekologické postupy, které mají povinnost dodržovat.
Pro účely článku 31 členské státy zajistí reprezentativnost kontrolního vzorku, pokud jde o různé postupy.
3. Pro účely článků 32 a 33 se nejdříve vybere namátkově 20 % až 25 % minimálního počtu příjemců, kteří podléhají kontrolám na místě. Zbývající počet příjemců, kteří podléhají kontrolám na místě, se vybere na základě analýzy rizik.
Pro účely článku 32 mohou členské státy na základě analýzy rizik vybrat určitá opatření pro rozvoj venkova, která se vztahují na příjemce.
4. Pokud počet příjemců, na které se vztahují kontroly na místě, přesáhne minimální počet příjemců uvedených v článcích 30 až 33, procentní podíl namátkově vybraných příjemců v dodatečném vzorku nepřesáhne 25 %.
5. Účinnost analýzy rizik se každoročně hodnotí a aktualizuje:
a)
stanovením relevance každého rizikového faktoru;
b)
porovnáním výsledků, pokud jde o rozdíl mezi ohlášenou plochou a plochou určenou na bázi vzorku vybraného na základě rizika a vzorku vybraného namátkově podle prvního pododstavce odstavce 2; nebo porovnáním výsledků, pokud jde o rozdíl mezi ohlášenými zvířaty a zvířaty určenými na bázi vzorku vybraného na základě rizika a vzorku vybraného namátkově podle prvního pododstavce odstavce 2;
c)
zohledněním konkrétní situace a případně vývoje relevantnosti rizikových faktorů v členském státě;
d)
zohledněním povahy nesouladu, který je důvodem zvýšení míry kontrol v souladu s článkem 35.
6. Příslušný orgán eviduje důvody pro výběr každého příjemce pro kontrolu na místě. Inspektorovi, který provádí kontrolu na místě, jsou příslušné informace poskytnuty před zahájením kontroly na místě.
7. V případě potřeby lze na základě dostupných informací vybrat část kontrolního vzorku před konečným datem uvedeným v článku 13. Tento provizorní vzorek se doplní poté, co budou k dispozici všechny příslušné žádosti o podporu nebo žádosti o platbu.
Článek 35
Zvýšení míry kontrol
Pokud kontroly na místě odhalí jakýkoli významný nesoulad v souvislosti s daným režimem podpory nebo opatřením podpory nebo v regionu či části regionu, příslušný orgán přiměřeně zvýší procentní podíl příjemců, u nichž bude v následujícím roce provedena kontrola na místě.
Článek 36
Snížení míry kontrol
1. Míry kontrol stanovené v této kapitole mohou být sníženy pouze v případě režimů podpory nebo opatření podpory uvedených v tomto článku.
2. Odchylně od čl. 30 písm. a), b) a f) se členské státy mohou ve vztahu k režimu základní platby, režimu jednotné platby na plochu, redistributivní platbě a režimu pro malé zemědělce rozhodnout snížit minimální úroveň kontrol na místě prováděných každoročně pro každý režim na 3 %.
První pododstavec se použije pouze tehdy, pokud je zaveden systém prostorových průsečíků všech žádostí o podporu se systémem identifikace zemědělských pozemků v souladu s čl. 17 odst. 2 a pokud jsou křížové kontroly prováděny u všech žádostí o podporu za účelem zabránění dvojímu uplatnění nároku na stejnou plochu během roku, který předchází uplatnění tohoto pododstavce.
Pro roky podání žádosti 2015 a 2016 míra chyb zjištěných v náhodném vzorku při kontrole na místě nesmí v předchozích dvou finančních rocích překročit 2 %. Členský stát musí danou chybovost potvrdit v souladu s metodikou vypracovanou na úrovni Unie.
3. Odchylně od čl. 30 písm. a), b) a f) se členské státy mohou ve vztahu k režimu základní platby, režimu jednotné platby na plochu, redistributivní platbě a režimu pro malé zemědělce rozhodnout zmenšit kontrolní vzorek na vzorek vybraný v souladu s čl. 34 odst. 2 písm. a) prvního pododstavce, pokud jsou provedeny kontroly založené na ortofotosnímcích používaných k aktualizaci systému identifikace zemědělských pozemků uvedeného v článku 70 nařízení (EU) č. 1306/2013.
První pododstavec se použije pouze tehdy, pokud členské státy systém identifikace zemědělských pozemků systematicky aktualizují a kontrolují všechny příjemce v celé oblasti, na něž se vztahuje, maximálně po dobu tří let, přičemž ročně pokryjí alespoň 25 % způsobilých hektarů zaznamenaných v systému identifikace zemědělských pozemků. Minimální procento pokrytí pro každý rok se však nevztahuje na členský stát s méně než 150 000 způsobilými hektary zaznamenanými v systému identifikace zemědělských pozemků.
Během tří let před uplatněním prvního pododstavce členské státy provedou úplnou aktualizaci daného systému identifikace zemědělských pozemků.
Ortofotosnímky používané k aktualizaci nesmí být v den jejich použití pro účel aktualizace systému identifikace zemědělských pozemků starší než 15 měsíců.
Kvalita systému identifikace zemědělských pozemků posuzovaná v souladu s článkem 6 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 640/2014 během dvou let předcházejících uplatnění prvního pododstavce musí být dostatečná, aby bylo zaručeno účinné ověření podmínek, za kterých se podpory udělují.
Rozhodnutí uvedené v prvním pododstavci může být učiněno na celostátní nebo regionální úrovni. Pro účely tohoto pododstavce tvoří region celá plocha, na niž se vztahuje jeden nebo více autonomních systémů identifikace zemědělských pozemků.
Obdobně se použije odst. 2 třetí pododstavec.
4. Odchylně od čl. 32 odst. 1 se členské státy mohou rozhodnout snížit minimální úroveň kontrol na místě prováděných každý kalendářní rok na 3 % příjemců, kteří žádají o opatření pro rozvoj venkova v rámci působnosti integrovaného systému.
První pododstavec se však neuplatní vůči příjemcům, kteří používají rovnocenné postupy, jak je uvedeno v čl. 43 odst. 3 nařízení (EU) č. 1307/2013.
5. Odstavce 2, 3 a 4 se použijí pouze tehdy, jestliže jsou splněny obecné podmínky pro snížení minimální úrovně kontrol na místě stanovené Komisí v souladu s čl. 62 odst. 2 písm. b) nařízení (EU) č. 1306/2013. Pokud kterákoli z těchto podmínek nebo podmínek stanovených v odstavcích 2 nebo 3 tohoto článku již není plněna, členské státy své rozhodnutí snížit minimální úroveň kontrol na místě okamžitě zruší a od následujícího roku podání žádosti pro dotčené režimy podpory nebo opatření podpory použijí minimální úroveň kontrol na místě stanovenou v čl. 30 písm. a), b) a f) a/nebo článku 32.
6. Odchylně od čl. 30 písm. g), pokud členský stát zavede systém předchozího schválení pro pěstování konopí, lze minimální úroveň kontrol na místě snížit na 20 % ploch ohlášených za účelem produkce konopí podle čl. 32 odst. 6 nařízení (EU) č. 1307/2013.
V tom případě členský stát informuje Komisi o svých podrobných pravidlech a podmínkách spojených s jeho systémem předchozího schválení rok před uplatněním snížené míry kontroly. Jakékoli změny těchto podrobných pravidel nebo podmínek musí být oznámeny Komisi bez zbytečného odkladu.
Oddíl 2
Kontroly na místě v souvislosti se žádostmi o podporu pro režimy podpory na plochu a žádostmi o platbu pro opatření podpory na plochu
Článek 37
Prvky kontrol na místě
1. Kontroly na místě zahrnují všechny zemědělské pozemky, pro které je žádána podpora v rámci režimů uvedených v příloze I nařízení (EU) č. 1307/2013 a/nebo pro které je žádána podpora v rámci opatření pro rozvoj venkova v působnosti integrovaného systému.
U kontroly opatření pro rozvoj venkova podle čl. 21 odst. 1 písm. a) a článků 30 a 34 nařízení (EU) č. 1305/2013 zahrnují kontroly na místě také veškerou nezemědělskou půdu, pro kterou se žádá podpora.
Příslušný orgán posoudí na základě výsledků kontrol, zda je s ohledem na čl. 5 odst. 3 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 640/2014 nutná aktualizace odpovídajících referenčních pozemků.
2. Kontroly na místě zahrnují měření plochy a ověřování kritérií způsobilosti, závazků a ostatních povinností pro plochy ohlášené příjemcem v rámci režimů podpory a/nebo opatření podpory uvedených v odstavci 1.
Pro příjemce, kteří žádají o přímé platby v rámci režimů uvedených v příloze I nařízení (EU) č. 1307/2013 a jejichž zemědělské plochy jsou převážně plochy přirozeně ponechávané ve stavu vhodném pro pastvu nebo pěstování plodin, kontrola na místě zahrnuje též ověření minimální činnosti prováděné na těchto plochách, jak je stanoveno v čl. 9 odst. 1 nařízení (EU) č. 1307/2013.
3. Kontroly na místě, které se týkají ekologických postupů, zahrnují všechny povinnosti, které musí příjemce dodržovat. Součástí kontrol na místě je případně dodržování prahových hodnot uvedených v článcích 44 a 46 nařízení (EU) č. 1307/2013 pro vyjmutí z postupů. Tento pododstavec se vztahuje také na kontroly na místě prováděné v souvislosti s celostátními nebo regionálními systémy ekologické certifikace uvedenými v čl. 43 odst. 3 písm. b) nařízení (EU) č. 1307/2013.
Pokud se kontrola na místě týká regionálního provádění v souladu s čl. 46 odst. 5 nařízení (EU) č. 1307/2013, kontrola na místě zahrnuje také měření plochy a ověření povinností uložených členským státem příjemci nebo skupině příjemců.
Pokud se kontrola na místě týká kolektivního provádění v souladu s čl. 46 odst. 6 nařízení (EU) č. 1307/2013, musí kontrola na místě obsahovat:
a)
ověřování kritérií pro těsnou blízkost stanovených v souladu s čl. 47 odst. 1 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 639/2014;
b)
měření ploch a ověřování kritérií pro souvislé plochy využívané v ekologickém zájmu;
c)
případně další povinnosti uložené členským státem příjemci nebo skupině příjemců;
d)
individuální ekologické závazky, které musí příjemce účastníci se kolektivního provádění dodržovat.
Článek 38
Měření plochy
1. Zatímco všechny zemědělské pozemky podléhají kontrolám způsobilosti, skutečné měření plochy zemědělského pozemku jako součást kontroly na místě může být omezeno na namátkově vybraný vzorek alespoň 50 % zemědělských pozemků, pro které byla v rámci režimů podpory na plochu a/nebo opatření pro rozvoj venkova podána žádost o podporu a/nebo o platbu. Pokud tato kontrola vzorku odhalí jakýkoli nesoulad, musí být všechny zemědělské pozemky změřeny nebo musí být extrapolovány závěry ze změřeného vzorku.
První pododstavec se nevztahuje na zemědělské pozemky, které se kontrolují pro účely plochy využívané v ekologickém zájmu v souladu s článkem 46 nařízení (EU) č. 1307/2013.
2. Plochy zemědělských pozemků se změří osvědčenými prostředky, které zajistí přesnost měření přinejmenším rovnocennou té, kterou vyžadují platné technické normy stanovené na úrovni Unie.
3. Příslušný orgán může využít dálkový průzkum Země v souladu s článkem 40, a pokud je to možné, techniky globálního družicového navigačního systému (GNSS).
4. Pro všechna měření ploch provedená pomocí GNSS a/nebo ortofotosnímků se stanoví jediná hodnota tolerance vytýčení. Pro tento účel musí být měřící nástroje ověřeny alespoň pro jednu třídu ověřování tolerance vytýčení nacházející se pod úrovní jediné hodnoty. Jediná hodnota tolerance však nesmí překročit 1,25 m.
Maximální přípustná tolerance však u žádného zemědělského pozemku nepřekročí absolutní hodnotu 1,0 ha.
V případě opatření uvedených v čl. 21 odst. 1 písm. a) a v článcích 30 a 34 nařízení (EU) č. 1305/2013, pokud se jedná o lesnickou oblast, mohou členské státy určit vhodné tolerance, které nesmí být v žádném případě větší než dvojnásobek tolerance stanovené v prvním pododstavci tohoto odstavce.
5. Při měření lze zohlednit celkovou plochu zemědělského pozemku za předpokladu, že je plně způsobilá. V ostatních případech se zohlední čistá způsobilá plocha. Za tímto účelem se může případně použít poměrný systém podle článku 10 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 640/2014.
6. Pro účel výpočtu podílů různých plodin pro diverzifikaci plodin, jak je uvedeno v článku 44 nařízení (EU) č. 1307/2013, se pro účel měření zohlední plocha, na které se skutečně pěstuje jedna plodina v souladu s čl. 40 odst. 2 nařízení (EU) č. 639/2014. V případě ploch, kde se používá smíšená kultura, se zohlední celková plocha, na které se pěstuje smíšená kultura v souladu s čl. 40 odst. 3 prvním a druhým pododstavcem uvedeného nařízení nebo na které se pěstuje smíšená kultura v souladu s čl. 40 odst. 3 třetím pododstavcem uvedeného nařízení.
7. V případě, že čl. 17 odst. 1 písm. b) nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 640/2014 může vést k umělému rozdělení plochy přilehlých zemědělských pozemků s typem homogenního krajinného pokryvu na samostatné pozemky, měření této plochy přilehlých zemědělských pozemků s typem homogenního krajinného pokryvu musí být sloučeno do jednoho měření dotyčných zemědělských pozemků.
8. V případě potřeby se provedou dvě samostatná měření na zemědělském pozemku pro účel režimu základní platby nebo režimu jednotné platby na plochu v souladu s hlavou III kapitolou 1 nařízení (EU) č. 1307/2013 a na prostorově různém překrývajícím se zemědělském pozemku pro účel zbývajících režimů podpory na plochu a/nebo opatření pro rozvoj venkova.
Článek 39
Ověřování podmínek způsobilosti
1. Způsobilost zemědělských pozemků pro podporu se ověřuje všemi vhodnými prostředky. Uvedené ověření zahrnuje případně také ověření plodin. Je-li to nezbytné, budou za tímto účelem vyžadovány dodatečné důkazy.
2. Pro trvalé travní porosty, které lze spásat a které tvoří součást zavedených místních postupů v případech, kdy na plochách využívaných jako pastviny obvykle nepřevažují trávy a jiné bylinné pícniny, se případně může na způsobilou plochu měřenou v souladu s článkem 38 tohoto nařízení použít koeficient snížení podle čl. 32 odst. 5 nařízení (EU) č. 1307/2013. Je-li nějaká plocha ve společném užívání, rozdělí ji příslušné orgány pomyslně mezi jednotlivé příjemce v poměru k tomu, jak ji používají nebo jak jsou oprávněni ji používat.
3. Krajinné prvky ohlášené příjemci jako plochy využívané v ekologickém zájmu, které nejsou zahrnuty do způsobilé plochy v souladu s články 9 a 10 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 640/2014, se ověřují podle stejných zásad jako způsobilá plocha.
4. Pokud jde o kontroly opatření pro rozvoj venkova, a v případě, že členské státy určí, že určité prvky kontroly na místě lze provádět na základě vzorku, musí tento vzorek zaručovat spolehlivou a reprezentativní úroveň kontroly. Členské státy stanoví kritéria pro výběr vzorku. Pokud kontroly tohoto vzorku odhalí nesoulad, bude velikost vzorku přiměřeně zvětšena.
Článek 40
Kontroly pomocí dálkového průzkumu Země
Pokud členský stát provádí kontroly na místě pomocí dálkového průzkumu Země, příslušný orgán:
a)
provede fotointerpretaci ortofotosnímků (družicových nebo leteckých snímků) všech zemědělských pozemků pro každou z žádostí o podporu a/nebo žádostí o platbu, které mají být kontrolovány, s cílem určit typy pokrytí půdy a případně typ plodiny a změřit plochu;
b)
provede fyzickou prohlídku v terénu všech zemědělských pozemků, u nichž fotointerpretace neumožňuje ověřit správnost ohlášení ploch způsobem uspokojivým pro příslušný orgán;
c)
provede veškeré kontroly požadované k ověření dodržování kritérií způsobilosti, závazků a ostatních povinností u zemědělských pozemků;
d)
přijme alternativní opatření, aby zajistil měření plochy všech pozemků v souladu s čl. 38 odst. 1, pro které neexistují snímky.
Článek 41
Kontrolní zpráva
1. O každé kontrole na místě provedené podle tohoto oddílu se vyhotoví kontrolní zpráva, která umožní podrobně přezkoumat provedené kontroly a učinit závěry týkající se dodržování kritérií způsobilosti, závazků a ostatních povinností. Tato zpráva uvádí zejména:
a)
kontrolované režimy podpory nebo opatření podpory, žádosti o podporu nebo žádosti o platbu;
b)
přítomné osoby;
c)
kontrolované zemědělské pozemky, měřené zemědělské pozemky, případně včetně výsledků měření každého měřeného zemědělského pozemku a použité metody měření;
d)
případně výsledky měření nezemědělské půdy, pro niž je žádána podpora v rámci opatření pro rozvoj venkova, a použité metody měření;
e)
zda příjemce obdržel oznámení o kontrole, a pokud ano, jak dlouho předem;
f)
informace o jakýchkoli zvláštních kontrolních opatřeních, která mají být provedena v souvislosti s jednotlivými režimy podpory;
g)
informace o dalších provedených kontrolních opatřeních;
h)
informace o jakémkoli zjištěném nesouladu, který by mohl vyžadovat vzájemné oznamování v souvislosti s jinými režimy podpory, opatřeními podpory a/nebo podmíněností;
i)
informace o jakémkoli zjištěném nesouladu, který by mohl v následujících letech vyžadovat následná opatření.
2. Příjemce musí mít možnost zprávu podepsat, aby potvrdil svou přítomnost při kontrole, a připojit k ní své vyjádření. Pokud členské státy využijí kontrolní zprávu vyhotovenou elektronicky během kontroly, příslušný orgán poskytne příjemci možnost elektronického podpisu nebo bude kontrolní zpráva neprodleně zaslána příjemci, aby ji mohl podepsat a připojit své vyjádření. Pokud byl zjištěn nesoulad, příjemce obdrží kopii kontrolní zprávy.
Pokud byla kontrola na místě provedena formou dálkového průzkumu Země v souladu s článkem 40, mohou členské státy rozhodnout, že příjemci nemusí být dána příležitost podepsat kontrolní zprávu, pokud při kontrole dálkovým průzkumem Země nebyl odhalen žádný nesoulad. Pokud tyto kontroly odhalí nesoulad, dostane příjemce příležitost podepsat zprávu před tím, než příslušný orgán rozhodne na základě zjištění o jakémkoli snížení, zamítnutí, odnětí nebo sankcích.
Oddíl 3
Kontroly na místě týkající se žádosti o podporu na hospodářská zvířata a žádostí o platbu v rámci opatření podpory na zvířata
Článek 42
Kontroly na místě
1. Kontroly na místě mají ověřit, že jsou splněna všechna kritéria způsobilosti, závazky a ostatní povinnosti, a vztahují se na všechna zvířata, pro která byly podány žádosti o podporu nebo žádosti o platbu v rámci režimů podpory na zvířata nebo opatření podpory na zvířata, které mají být zkontrolovány.
Pokud členský stát stanovil období v souladu s čl. 21 odst. 1 písm. d), na celé toto období pro příslušný režim podpory na zvířata nebo opatření podpory na zvířata se rozloží alespoň 50 % minimální míry kontrol na místě stanovené v článku 32 nebo 33.
Pokud členský stát využije možnost stanovenou v čl. 21 odst. 3, budou zkontrolována také potenciálně způsobilá zvířata ve smyslu čl. 2 odst. 1 druhého pododstavce bodu 17 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 640/2014.
Kontroly na místě zahrnují zejména ověření, zda počet zvířat přítomných v hospodářství, pro která byly podány žádosti o podporu a/nebo žádosti o platbu, a případně počet potenciálně způsobilých zvířat, odpovídají počtu zvířat zapsaných v evidencích a počtu zvířat nahlášených do počítačové databáze zvířat.
2. Kontroly na místě zahrnují také kontroly:
a)
správnosti a souladu zápisů v evidenci a hlášení do počítačové databáze zvířat na základě vzorku podkladů, jako jsou faktury týkající se nákupu a prodeje, osvědčení o porážce, veterinární osvědčení, popřípadě zvířecí pasy nebo doklady o přemisťování, pokud jde o zvířata, pro která byly podány žádosti o podporu nebo žádosti o platbu v posledních šesti měsících před kontrolou na místě; jsou-li však zjištěny anomálie, prodlužuje se kontrola na 12 měsíců před kontrolou na místě;
b)
zda jsou skot nebo ovce/kozy identifikovány pomocí ušních značek nebo jiných způsobů identifikace, a zda jsou popřípadě předloženy zvířecí pasy nebo doklady o přemisťování a zda jsou vedeny v evidenci a byly řádně nahlášeny do počítačové databáze zvířat.
Kontroly uvedené v písmenu b) prvního pododstavce mohou být provedeny na základě namátkového vzorku. Pokud kontrola vzorku odhalí nesoulad, musí být zkontrolována všechna zvířata, nebo se závěry extrapolují ze vzorku.
Článek 43
Kontrolní zpráva týkající se režimů podpor na zvířata a opatření podpory na zvířata
1. O každé kontrole na místě provedené podle tohoto oddílu se vyhotoví kontrolní zpráva, která umožní podrobně přezkoumat provedené kontroly. Tato zpráva uvádí zejména:
a)
kontrolované režimy podpory na zvířata a/nebo opatření podpor na zvířata a žádosti o podporu na hospodářská zvířata a/nebo žádosti o platbu;
b)
přítomné osoby;
c)
počet a druh zjištěných zvířat, popřípadě čísla ušních značek, záznamy do evidence a do počítačové databáze zvířat a veškeré kontrolované doklady, výsledky kontrol a případně zvláštní poznámky k pozorování týkající se jednotlivých zvířat a/nebo jejich identifikačních kódů;
d)
zda příjemce obdržel oznámení o návštěvě, a pokud ano, jak dlouho předem, zejména v případech, kdy je překročena lhůta 48 hodin uvedená v článku 25, musí být v kontrolní zprávě uveden důvod;
e)
informace o jakýchkoli zvláštních kontrolních opatřeních, která mají být provedena v souvislosti s režimy podpory na zvířata a/nebo opatřeními podpory na zvířata;
f)
informace o dalších kontrolních opatřeních, která mají být provedena.
2. Příjemce musí mít možnost zprávu podepsat, aby potvrdil svou přítomnost při kontrole, a připojit k ní své vyjádření. Pokud členské státy využijí kontrolní zprávu vyhotovenou elektronicky během kontroly, příslušný orgán poskytne příjemci možnost elektronického podpisu nebo bude kontrolní zpráva neprodleně zaslána příjemci, aby ji mohl podepsat a připojit své vyjádření. Pokud byl zjištěn nesoulad, příjemce obdrží kopii kontrolní zprávy.
3. Pokud členské státy provádějí kontroly na místě podle tohoto nařízení současně s kontrolami podle nařízení (ES) č. 1082/2003, bude kontrolní zpráva doplněna zprávami uvedenými v čl. 2 odst. 5 uvedeného nařízení.
4. Pokud kontroly na místě provedené v souladu s tímto nařízením odhalí případy porušení ustanovení hlavy I nařízení (ES) č. 1760/2000 nebo nařízení (ES) č. 21/2004, musí být kopie kontrolní zprávy uvedené v tomto článku neprodleně zaslány orgánům příslušným pro provádění uvedených nařízení.
KAPITOLA IV
Zvláštní pravidla
Článek 44
Pravidla týkající se výsledků kontrol, pokud jde o provádění povinností u ploch využívaných v ekologickém zájmu na regionální úrovni nebo kolektivně
V případě regionálního nebo kolektivního provádění v souladu s čl. 46 odst. 5 nebo 6 nařízení (EU) č. 1307/2013 se plocha zjištěné společné souvislé plochy využívané v ekologickém zájmu přidělí každému účastníkovi poměrně k jeho podílu na společných plochách využívaných v ekologickém zájmu, a to na základě jeho ohlášení podle článku 18 tohoto nařízení.
Pro účely uplatňování článku 26 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 640/2014 na každého účastníka regionálního nebo kolektivního provádění je určená plocha využívaná v ekologickém zájmu součtem přiděleného podílu určených společných ploch využívaných v ekologickém zájmu podle prvního pododstavce tohoto článku a určených ploch využívaných v ekologickém zájmu, pokud jde o individuální povinnost.
Článek 45
Ověření obsahu tetrahydrokannabinolu v plodinách konopí
1. Pro účely čl. 32 odst. 6 nařízení (EU) č. 1307/2013 členské státy zřídí systém k určení obsahu tetrahydrokannabinolu (dále jen „THC“) v plodinách konopí, jak je stanoveno v příloze I tohoto nařízení.
2. Příslušný orgán členského státu vede záznamy týkající se zjištěného obsahu THC. Tyto záznamy obsahují u každé odrůdy alespoň výsledný obsah THC v každém vzorku vyjádřený procentním podílem na dvě desetinná místa, použitý postup, počet provedených zkoušek, časový okamžik, kdy byl vzorek odebrán, a opatření přijatá na vnitrostátní úrovni.
3. Pokud průměr všech vzorků dané odrůdy překročí obsah THC stanovený v čl. 32 odst. 6 nařízení (EU) č. 1307/2013, použijí členské státy pro dotyčnou odrůdu v průběhu následujícího roku podání žádosti postup B uvedený v příloze I tohoto nařízení. Tento postup se použije v průběhu dalších roků podání žádosti, ledaže všechny analytické výsledky dané odrůdy jsou nižší než obsah THC stanovený v čl. 32 odst. 6 nařízení (ES) č. 1307/2013.
Pokud v druhém roce průměr všech vzorků dané odrůdy překročí obsah THC stanovený v čl. 32 odst. 6 nařízení (EU) č. 1307/2013, členský stát informuje Komisi o povolení zakázat uvádění této odrůdy na trh v souladu s článkem 18 směrnice Rady 2002/53/ES (20). Oznámení zašle Komisi nejpozději do 15. listopadu daného roku podání žádosti. Od následujícího roku podání žádosti není odrůda, která je předmětem žádosti, způsobilá pro přímé platby v dotčeném členském státě.
4. Konopí se nadále pěstuje za běžných vegetačních podmínek v souladu s místní praxí nejméně po dobu deseti dnů po odkvětu, aby bylo možné provést kontroly stanovené v odstavcích 1, 2 a 3.
Členské státy ovšem mohou povolit sklizeň konopí po začátku květu, avšak před uplynutím desetidenního období po odkvětu, jestliže inspektoři určí reprezentativní části každého dotčeného pozemku, které musí být zachovány deset dní po odkvětu pro účely kontrol v souladu s metodou stanovenou v příloze I.
5. Oznámení uvedené v odstavci 3 se provádí v souladu s nařízením Komise (ES) č. 792/2009 (21).
HLAVA IV
OPATŘENÍ PRO ROZVOJ VENKOVA NESOUVISEJÍCÍ S PLOCHOU A OPATŘENÍ PRO ROZVOJ VENKOVA NESOUVISEJÍCÍ SE ZVÍŘATY
KAPITOLA I
Úvodní ustanovení
Článek 46
Oblast působnosti
Tato hlava se vztahuje na výdaje vzniklé v rámci opatření podle článků 14 až 20, čl. 21 odst. 1 s výjimkou roční prémie podle písm. a) a b), článku 27, čl. 28 odst. 9, článků 35 a 36 a čl. 51 odst. 2 nařízení (EU) č. 1305/2013, čl. 35 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013 a článku 20, čl. 36 písm. a) bodu vi), písm. b) bodu ii), vi) a vii), čl. 36 písm. b) bodu i) a iii), pokud jde o náklady na jejich zavedení, a podle článků 52 a 63 nařízení (ES) č. 1698/2005.
KAPITOLA II
Kontroly
Oddíl 1
Obecná ustanovení
Článek 47
Žádosti o podporu, žádosti o platbu a jiná ohlášení
1. Členské státy stanoví vhodné postupy pro podávání žádostí o podporu, žádostí o platbu a jiných ohlášení týkajících se opatření pro rozvoj venkova nesouvisejících s plochou nebo opatření pro rozvoj venkova nesouvisejících se zvířaty.
2. V případě opatření podle čl. 15 odst. 1 písm. b), čl. 16 odst. 1 a čl. 19 odst. 1 písm. c) a článku 27 nařízení (EU) č. 1305/2013 podá příjemce roční žádost o platbu.
Oddíl 2
Ustanovení týkající se kontrol
Článek 48
Správní kontroly
1. Správní kontroly se provádějí u všech žádostí o podporu, žádostí o platbu nebo jiných ohlášení, které má příjemce nebo třetí strana předložit, a zahrnují všechny prvky, které lze a je vhodné kontrolovat administrativními prostředky. V rámci těchto postupů se zajistí zaznamenávání prováděných kontrol, výsledků ověřování a opatření přijatých v případě rozporů.
2. Správní kontroly žádostí o podporu musí zajistit soulad operace s příslušnými povinnostmi stanovenými v předpisech Unie nebo ve vnitrostátních předpisech nebo v programech rozvoje venkova, včetně předpisů týkajících se veřejných zakázek, státní podpory a dalších povinných norem a požadavků. Kontroly zahrnují zejména ověření:
a)
způsobilosti příjemce;
b)
kritérií způsobilosti, závazků a ostatních povinností operace, pro kterou se žádá podpora;
c)
dodržování výběrových kritérií;
d)
způsobilosti nákladů operace, včetně dodržování kategorie nákladů nebo metody výpočtu, které se použijí v případě, že operace nebo její část spadá do působnosti čl. 67 odst. 1 písm. b), c) a d) nařízení (EU) č. 1303/2013;
e)
pro náklady uvedené v čl. 67 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013, s výjimkou věcných příspěvků a odpisů, ověření přiměřenosti předložených nákladů. Náklady se hodnotí pomocí vhodného systému hodnocení, jako např. referenčních nákladů, porovnání různých nabídek nebo hodnotícího výboru.
3. Správní kontroly žádostí o platbu zahrnují především, a je-li to vhodné v případě dotčené žádosti, ověření:
a)
dokončené operace ve srovnání s operací, u které se žádalo o podporu a na kterou byla podpora poskytnuta;
b)
vzniklých nákladů a provedených plateb.
4. Správní kontroly zahrnují postupy pro zamezení neoprávněnému dvojímu financování z jiných režimů podpor Unie nebo vnitrostátních režimů podpor a za předchozí programové období. V případě financování z jiných zdrojů musí tyto kontroly zajistit, aby celková obdržená podpora nepřekročila maximální přípustné částky nebo míry podpor.
5. Správní kontroly investičních operací zahrnují alespoň jednu návštěvu podporované operace nebo lokality, do níž plynou investice, aby bylo ověřeno uskutečnění investice.
Příslušný orgán se však může na základě řádně podložených důvodů rozhodnout takové návštěvy neprovádět; zmíněné důvody jsou následující:
a)
operace je součástí vzorku pro kontrolu na místě, která se provádí podle článku 49;
b)
příslušný orgán má za to, že předmětná operace představuje malou investici;
c)
příslušný orgán má za to, že riziko nesplnění podmínek pro poskytnutí podpory je nízké nebo že riziko toho, že investice nebyla uskutečněna, je nízké.
Rozhodnutí uvedené v druhém pododstavci a jeho odůvodnění se zaeviduje.
Článek 49
Kontroly na místě
1. Členské státy organizují kontroly schválených operací na místě na základě určení vhodného vzorku. Tyto kontroly se v co největší míře provádějí před vyplacením konečné platby na operaci.
2. Inspektoři provádějící kontrolu na místě se neúčastní správních kontrol téže operace.
Článek 50
Míra kontrol a výběr vzorků pro kontroly na místě
1. Výdaje, na které se vztahují kontroly na místě, představují nejméně 5 % výdajů uvedených v článku 46, jež jsou spolufinancovány z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) a jež každý kalendářní rok vyplácí platební agentura.
Pokud na operaci, která podléhá kontrole na místě, byla obdržena záloha nebo průběžná platba, započítají se tyto platby do výdajů, na které se vztahují kontroly na místě, jak je uvedeno v prvním pododstavci.
2. Pouze kontroly provedené do konce daného kalendářního roku se započítají do dosažení minimální úrovně uvedené v odstavci 1.
Žádosti o platby, u nichž bylo po správních kontrolách shledáno, že nejsou způsobilé, se nezapočítávají do dosažení minimální úrovně uvedené v odstavci 1.
3. Do dosažení minimální úrovně uvedené v odstavci 1 lze započítat pouze kontroly vyhovující všem požadavkům článků 49 a 51.
4. Vzorek schválených operací, který má být kontrolován podle odstavce 1, se vybírá zejména podle:
a)
potřeby kontrolovat vhodnou kombinaci typů a velikostí operací;
b)
rizikových faktorů zjištěných na základě vnitrostátních kontrol nebo kontrol Unie;
c)
způsobu, jakým operace přispívá k riziku chyb při provádění programu rozvoje venkova;
d)
potřeby zachování rovnováhy mezi opatřeními a typy operací;
e)
potřeby namátkově zvolit mezi 30 % a 40 % výdajů.
5. Pokud kontroly na místě odhalí jakýkoli významný nesoulad v souvislosti s opatřeními podpory nebo typy operací, příslušný orgán zvýší v nadcházejícím kalendářním roce míru kontrol pro dotčené opatření nebo typ operace na odpovídající úroveň.
6. Odchylně od odstavce 1 se mohou členské státy rozhodnout, že sníží minimální úroveň kontrol na místě prováděných každoročně podle odstavce 1, na 3 % částky spolufinancované z EZFRV.
Členské státy mohou použít první pododstavec pouze tehdy, jestliže jsou splněny obecné podmínky pro snížení minimální úrovně kontrol na místě stanovené Komisí v souladu s čl. 62 odst. 2 písm. b) nařízení (EU) č. 1306/2013.
Pokud některé z podmínek uvedených v druhém pododstavci již nejsou plněny, členské státy okamžitě zruší své rozhodnutí snížit minimální úroveň kontrol na místě. Od následujícího kalendářního roku použijí minimální úroveň kontrol na místě uvedenou v odstavci 1.
Článek 51
Obsah kontrol na místě
1. Kontroly na místě mají ověřit, že daná operace byla provedena v souladu s příslušnými pravidly, a musí zahrnovat všechna kritéria způsobilosti, závazky a ostatní povinnosti týkající se podmínek pro udělení podpory, které lze v době návštěvy zkontrolovat. Zajistí, že je operace způsobilá pro podporu z EZFRV.
2. Kontroly na místě ověří správnost údajů uvedených příjemcem porovnáním s podkladovými dokumenty.
Součástí je ověření, zda žádosti o platbu, které příjemce podal, lze doložit účetními nebo jinými doklady, a pokud je to nutné včetně kontroly přesnosti údajů v žádosti o platbu, jež se provede na základě údajů či obchodních dokladů vedených třetími stranami.
3. Kontroly na místě ověří, zda využití nebo zamýšlené využití operace je v souladu s využitím popsaným v žádosti o podporu, u níž byla poskytnuta podpora.
4. Kromě výjimečných případů, které musí být řádně zaznamenány a vysvětleny příslušnými orgány, zahrnují kontroly na místě návštěvu místa, kde je operace prováděna, nebo, pokud je operace nehmotná, návštěvu jejího organizátora.
Článek 52
Následné kontroly
1. Následné kontroly se provádějí u investičních operací s cílem ověřit dodržování závazků podle článku 71 nařízení (EU) č. 1303/2013 nebo popsaných v programu rozvoje venkova.
2. Následné kontroly se každý kalendářní rok týkají alespoň 1 % výdajů z EZFRV na investiční operace, na něž se stále vztahují závazky podle odstavce 1 a na které byla provedena konečná platba z EZFRV. Zohledňují se pouze kontroly provedené do konce kalendářního roku.
3. Vzorek operací, jež mají být zkontrolovány podle odstavce 1, se zakládá na analýze rizik a finančního dopadu různých operací, typů operací či opatření. Namátkově je vybráno 20 % až 25 % vzorku.
Článek 53
Kontrolní zpráva
1. O každé kontrole na místě provedené podle tohoto oddílu se vyhotoví kontrolní zpráva, která umožní podrobně přezkoumat provedené kontroly. Tato zpráva uvádí zejména:
a)
kontrolovaná opatření a žádosti nebo žádosti o platbu;
b)
přítomné osoby;
c)
zda příjemce obdržel oznámení o návštěvě, a pokud ano, jak dlouho předem;
d)
výsledky kontrol a případné konkrétní připomínky;
e)
další kontrolní opatření, která je třeba provést.
2. Odstavec 1 se použije obdobně pro následné kontroly podle tohoto oddílu.
3. Příjemce má možnost zprávu podepsat, aby prokázal svoji přítomnost během kontroly, a připojit své vyjádření. Pokud členské státy využijí kontrolní zprávu vyhotovenou elektronicky během kontroly, příslušný orgán poskytne příjemci možnost elektronického podpisu nebo bude kontrolní zpráva neprodleně zaslána příjemci, aby ji mohl podepsat a připojit své vyjádření. Pokud byl zjištěn nesoulad, příjemce obdrží kopii kontrolní zprávy.
Oddíl 3
Ustanovení o kontrolách pro zvláštní opatření
Článek 54
Předávání znalostí a informační akce
Příslušný orgán ověří soulad s požadavkem, že orgány poskytující předávání znalostí a informační útvary mají dostatečné kapacity, jak vyžaduje čl. 14 odst. 3 nařízení (EU) č. 1305/2013. Příslušný orgán ověří obsah a dobu trvání programů výměn pracovníků zemědělských a lesnických podniků a návštěvy zemědělských a lesnických podniků podle čl. 14 odst. 5 uvedeného nařízení. Toto ověřování se provádí prostřednictvím správních kontrol a namátkově prostřednictvím kontrol na místě.
Článek 55
Poradenské, řídicí a pomocné služby pro zemědělství
Pro opatření uvedená v čl. 15 odst. 1 písm. a) a c) nařízení (EU) č. 1305/2013 příslušný orgán ověří soulad s požadavkem, aby orgány nebo subjekty vybrané pro poskytování poradenství měly odpovídající zdroje a aby výběrové řízení bylo provedeno prostřednictvím veřejné zakázky, jak vyžaduje čl. 15 odst. 3 uvedeného nařízení. Ověřování se provádí prostřednictvím správních kontrol a namátkově prostřednictvím kontrol na místě.
Článek 56
Režimy jakosti zemědělských produktů a potravin
Příslušný orgán může v případě opatření podle článku 16 nařízení (EU) č. 1305/2013 případně použít důkazy získané od jiných útvarů, subjektů či organizací, kterými se ověří dodržování povinností a kritérií způsobilosti. Příslušný orgán však musí být přesvědčen, že tyto útvary, subjekty či organizace pracují na takové úrovni, která jim umožňuje dodržování povinností a kritérií způsobilosti kontrolovat. K tomuto účelu příslušný orgán provádí správní kontroly a namátkově kontroly na místě.
Článek 57
Rozvoj zemědělských podniků a podnikatelské činnosti
Pro operace uvedené v čl. 19 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1305/2013 příslušný orgán prostřednictvím správních kontrol a namátkově prostřednictvím kontrol na místě ověří dodržování:
a)
podnikatelského plánu v souladu s čl. 19 odst. 4 a odst. 5 nařízení (EU) č. 1305/2013 a článkem 8 prováděcího nařízení Komise (EU) č. 808/2014 (22), v případě mladých zemědělců včetně požadavku, že odpovídají definici aktivního zemědělce uvedené v čl. 19 odst. 4 nařízení (EU) č. 1305/2013;
b)
pravidla pro odkladnou lhůtu pro splnění podmínek týkajících se profesních dovedností podle čl. 2 odst. 3 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 807/2014 (23).
Článek 58
Zřizování seskupení a organizací producentů
V případě opatření podle článku 27 nařízení (EU) č. 1305/2013 členské státy poté, co ověří, že seskupení splňuje kritéria podle odstavce 1 uvedeného článku a vnitrostátní pravidla, seskupení producentů uznají. Po uznání musí příslušný orgán ověřit, že trvale splňuje kritéria pro uznání a podnikatelský plán souladu s čl. 27 odst. 2 uvedeného nařízení, a to prostřednictvím správních kontrol a alespoň jednou za pět let prostřednictvím kontroly na místě.
Článek 59
Řízení rizik
Pokud jde o zvláštní podporu podle článku 36 nařízení (EU) č. 1305/2013, příslušný orgán prostřednictvím správních kontrol a namátkově prostřednictvím kontrol na místě ověří zejména:
a)
že zemědělci byli způsobilí pro podporu v souladu s čl. 36 odst. 2 nařízení (EU) č. 1305/2013;
b)
při kontrole žádostí o platby od vzájemných fondů podle čl. 36 odst. 1 písm. b) a c) nařízení (EU) č. 1305/2013, že zemědělcům, kteří jsou jejich členy, byla vyplacena kompenzace v souladu s čl. 36 odst. 3 uvedeného nařízení.
Článek 60
LEADER
1. Členské státy zavedou vhodný systém dohledu nad místními akčními skupinami.
2. V případě výdajů vzniklých podle čl. 35 odst. 1 písm. b) a c) nařízení (EU) č. 1303/2013 mohou členské státy formálním aktem pověřit prováděním správních kontrol podle článku 48 tohoto nařízení místní akční skupiny. Členské státy však zůstávají odpovědné za ověření, zda místní akční skupiny mají správní a kontrolní kapacity pro vykonávání této práce.
V případě pověření uvedeného v prvním pododstavci příslušný orgán vykonává pravidelné kontroly místních akčních skupin, včetně kontrol účetnictví a opakování správních kontrol na základě vzorku.
Příslušný orgán rovněž provádí kontroly na místě podle článku 49 tohoto nařízení. Pokud jde o kontrolní vzorek pro výdaje na program LEADER, použije se alespoň stejné procento, jaké je uvedeno v článku 50 tohoto nařízení.
3. V případě výdajů vzniklých podle čl. 35 odst. 1 písm. a), d) a e) nařízení (EU) č. 1303/2013 a čl. 35 odst. 1 písm. b) a c) uvedeného nařízení, pokud byla místní akční skupina příjemcem podpory, provádějí správní kontroly osoby nezávislé na dotčené místní akční skupině.
Článek 61
Úroková míra a subvence poplatků za záruky
1. V případě výdajů vzniklých podle čl. 69 odst. 3 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013 se správní kontroly a kontroly na místě vztahují na příjemce a závisejí na tom, zda příslušná operace byla uskutečněna. Analýza rizika podle článku 50 tohoto nařízení se u příslušné operace provede alespoň jednou na základě diskontované hodnoty subvence.
2. Příslušný orgán prostřednictvím správních kontrol a v případě potřeby návštěvami u zprostředkujících finančních institucí a u příjemce zajistí, že platby zprostředkujícím finančním institucím jsou v souladu s právními předpisy Unie a s dohodami uzavřenými mezi platebními agenturami a zprostředkujícími finančními institucemi.
3. V případě, že úroková sazba nebo subvence poplatků za záruky jsou kombinovány s finančními nástroji v rámci jediné operace, která je zacílena na stejné koncové příjemce, provádí příslušný orgán kontroly na úrovni konečných příjemců pouze v případech stanovených v čl. 40 odst. 3 nařízení (EU) č. 1303/2013.
Článek 62
Technická pomoc z podnětu členských států
V případě výdajů vzniklých podle čl. 51 odst. 2 nařízení (EU) č. 1305/2013 se články 48 až 51 a článek 53 tohoto nařízení použijí obdobně.
Správní kontroly uvedené v článku 48 a kontroly na místě uvedené v článku 49 jsou prováděny subjektem, který je funkčně nezávislý na subjektu, který schvaluje prostředky na platby v rámci technické pomoci.
KAPITOLA III
Neoprávněné platby a správní sankce
Článek 63
Částečné nebo úplné odnětí podpory a správní sankce
1. Platby se vypočítávají na základě částek, které byly shledány způsobilými během správních kontrol uvedených v článku 48.
Příslušný orgán přezkoumá žádost o platbu, kterou přijal od příjemce, a určí částky způsobilé k podpoře. Určí:
a)
částku, která má být příjemci vyplacena na základě žádosti o platbu a rozhodnutí o grantu;
b)
částku, která má být zaplacena příjemci po přezkoumání způsobilosti výdajů v žádosti o platbu.
Pokud částka určená podle písmene a) druhého pododstavce přesahuje částku určenou podle písmene b) tohoto pododstavce o více než 10 %, uplatní se na částku určenou podle písmene b) správní sankce. Výše sankce se stanoví jako rozdíl mezi těmito dvěma částkami, avšak nesmí přesáhnout úplné odnětí podpory.
Avšak může-li příjemce příslušnému orgánu uspokojivě prokázat, že k zahrnutí nezpůsobilé částky nedošlo jeho vinou, nebo pokud se příslušný orgán jinak přesvědčí, že dotčený příjemce nenese zavinění, sankce se neuplatní.
2. Správní sankce uvedená v odstavci 1 se obdobně použije na nezpůsobilé výdaje zjištěné během kontrol na místě podle článku 49. V takovém případě musí být přezkoumány kumulativní výdaje vynaložené pro danou operaci. Tím nejsou dotčeny výsledky předchozích kontrol daných operací na místě.
HLAVA V
SYSTÉM KONTROL A SPRÁVNÍ SANKCE VE VZTAHU K PODMÍNĚNOSTI
KAPITOLA I
Společná ustanovení
Článek 64
Definice
Pro účely technických specifikací potřebných pro provádění systému kontrol a správních sankcí v oblasti podmíněnosti se použijí tyto definice:
a)
„specializovanými kontrolními orgány“ se rozumí příslušné vnitrostátní kontrolní orgány ve smyslu článku 67 tohoto nařízení odpovědné za zajišťování dodržování pravidel stanovených v článku 93 nařízení (EU) č. 1306/2013;
b)
„aktem“ se rozumí každá směrnice a každé nařízení uvedené v příloze II nařízení (EU) č. 1306/2013;
c)
„rokem zjištění“ se rozumí kalendářní rok, ve kterém byla provedena správní kontrola nebo kontrola na místě;
d)
„oblastmi podmíněnosti“ se rozumí tři různé oblasti uvedené v čl. 93 odst. 1 nařízení (EU) č. 1306/2013 a zachování stálých pastvin podle čl. 93 odst. 3 uvedeného nařízení.
KAPITOLA II
Kontrola
Oddíl 1
Obecná ustanovení
Článek 65
Kontrolní systém podmíněnosti
1. Členské státy vytvoří systém, který zaručí účinnou kontrolu dodržování podmíněnosti. Tento systém zejména stanoví:
a)
v případě, že příslušným kontrolním orgánem není platební agentura, poskytování nezbytných informací o příjemcích uvedených v článku 92 nařízení (EU) č. 1306/2013 platební agenturou specializovaným kontrolním orgánům a/nebo případně orgánem odpovědným za koordinaci;
b)
metody pro výběr kontrolních vzorků;
c)
označení povahy a rozsahu kontrol, které se provedou;
d)
kontrolní zprávy, ve kterých je uveden každý zjištěný nesoulad, včetně zhodnocení jeho závažnosti, rozsahu, trvání a opakovanosti;
e)
v případě, že příslušným kontrolním orgánem není platební agentura, předávání kontrolních zpráv specializovanými kontrolními orgány buď platební agentuře, nebo orgánu odpovědnému za koordinaci, popřípadě jim oběma;
f)
používání systému snížení a vyloučení platební agenturou.
2. Členské státy mohou stanovit postup, podle kterého příjemci sdělují platební agentuře údaje nezbytné k určení požadavků a norem, jež se na ně vztahují.
Článek 66
Výplata podpory ve vztahu ke kontrole podmíněnosti
Pokud jde o kontroly podmíněnosti v případech, kdy takové kontroly nemohou být dokončeny dříve, než dotčený příjemce obdrží platby a roční prémie uvedené v článku 92 nařízení (EU) č. 1306/2013, částka, jež má být zaplacena příjemcem jako správní sankce, se získává zpět v souladu s článkem 7 tohoto nařízení nebo započtením.
Článek 67
Odpovědnost příslušného kontrolního orgánu
1. Odpovědnosti příslušných kontrolních orgánů:
a)
specializované kontrolní orgány nesou odpovědnost za provádění kontrol ohledně dodržování příslušných požadavků a norem;
b)
platební agentury nesou odpovědnost za stanovení správních sankcí v jednotlivých případech podle hlavy IV kapitoly II nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 640/2014 a kapitoly III této hlavy.
2. Odchylně od odstavce 1 mohou členské státy rozhodnout, že kontroly ve vztahu ke všem nebo některým požadavkům, normám, aktům nebo oblastem podmíněnosti provádí platební agentura, pokud členský stát zaručí přinejmenším stejnou účinnost kontrol, jaké se dosahuje v případě, že kontroly provádí specializovaný kontrolní orgán.
Oddíl 2
Kontroly na místě
Článek 68
Minimální míra kontrol
1. Příslušný kontrolní orgán, s ohledem na požadavky a normy, za které odpovídá, provede kontroly na místě nejméně 1 % celkového počtu příjemců uvedených v článku 92 nařízení (EU) č. 1306/2013, za které daný příslušný kontrolní orgán odpovídá.
Odchylně od prvního pododstavce v případě skupin osob, jak je uvedeno v článcích 28 a 29 nařízení (EU) č. 1305/2013, se může za příjemce pro účel výpočtu kontrolního vzorku uvedeného v prvním pododstavci považovat každý jednotlivý člen těchto skupin.
Minimální míry kontrol uvedené v prvním pododstavci může být dosaženo na úrovni každého příslušného kontrolního orgánu, nebo na úrovni aktu či normy nebo souboru aktů či norem. V případech, kdy kontroly neprovede platební agentura, však této minimální míry kontrol může být dosaženo na úrovni každé platební agentury.
Pokud právní předpisy použitelné na akty a normy již stanoví minimální míru kontrol, použije se tato míra namísto minimální míry uvedené v prvním pododstavci. Členské státy mohou alternativně rozhodnout, že všechny případy nesouladu zjištěné během kontrol na místě podle právních předpisů použitelných na akty a normy, které jsou provedeny mimo vzorek uvedený v prvním pododstavci, jsou nahlášeny příslušnému kontrolnímu orgánu pověřenému dotčeným aktem nebo normou a následně jím sledovány. Použijí se ustanovení této kapitoly a kapitol I, II a III hlavy III.
Pokud jde o povinnosti podmíněnosti ve vztahu ke směrnici 96/22/ES, považuje se za splnění požadavku minimální míry stanovené v prvním pododstavci použití specifické úrovně výběru vzorků plánů sledování.
2. Aby se na úrovni aktu či normy nebo souboru aktů či norem dosáhlo minimální míry kontrol uvedené v odstavci 1, může členský stát odchylně od uvedeného odstavce:
a)
u vybraných příjemců použít výsledky kontrol na místě provedených podle právních předpisů použitelných na uvedené akty a normy nebo
b)
nahradit vybrané příjemce příjemci, na které se vztahuje kontrola na místě provedená podle právních předpisů použitelných na uvedené akty a normy za předpokladu, že tito příjemci jsou příjemci podle článku 92 nařízení (EU) č. 1306/2013.
V takových případech se kontroly na místě týkají všech aspektů příslušných aktů nebo norem, jak jsou definovány v rámci podmíněnosti. Členské státy kromě toho zajistí, aby účinnost uvedených kontrol na místě byla přinejmenším stejná jako u kontrol na místě provedených příslušnými kontrolními orgány.
3. Při stanovení minimální míry kontrol uvedené v odstavci 1 tohoto článku se nezohlední požadovaná opatření podle čl. 97 odst. 3 nařízení (EU) č. 1306/2013.
4. Pokud kontroly na místě odhalí závažný stupeň nesouladu daného aktu nebo normy, zvýší se počet kontrol na místě, které se mají u tohoto aktu nebo normy provést v následujícím kontrolním období. V rámci konkrétního aktu může příslušný kontrolní orgán rozhodnout, že omezí působnost těchto dalších kontrol na místě na nejčastěji porušované požadavky.
5. Pokud se členský stát rozhodne využít možnost stanovenou v čl. 97 odst. 3 nařízení (EU) č. 1306/2013, opatření nezbytná pro ověření, zda příjemci napravili situaci daného nesouladu, se uplatní na vzorku 20 % těchto příjemců.
Článek 69
Výběr kontrolního vzorku
1. Výběr vzorku zemědělských podniků, které mají být kontrolovány v souladu s článkem 68, musí být případně založen na analýze rizik podle příslušných právních předpisů nebo na analýze rizik přizpůsobené dotyčným požadavkům nebo normám. Tato analýza rizik může být prováděna na úrovni jednotlivých zemědělských podniků nebo na úrovni kategorií zemědělských podniků či zeměpisných oblastí.
Při analýze rizik se může zohlednit jeden nebo oba tyto faktory:
a)
účast příjemců v zemědělském poradenském systému podle článku 12 nařízení (EU) č. 1306/2013;
b)
účast příjemců v certifikačním systému, pokud je daný režim příslušný pro dotčené požadavky a normy.
Členský stát může na základě analýzy rizik rozhodnout, že z výběru kontrolního vzorku na základě rizika vyloučí příjemce účastnící se certifikačního systému podle písm. b) druhého pododstavce. Pokud se však certifikační systém vztahuje pouze na část požadavků a norem, které má příjemce v rámci podmíněnosti dodržovat, použijí se na ty požadavky nebo normy, na něž se certifikační systém nevztahuje, vhodné rizikové faktory.
Pokud se analýzou výsledků kontrol odhalí časté porušování požadavků nebo norem obsažených v certifikačním systému podle písm. b) druhého pododstavce, budou rizikové faktory týkající se dotyčných požadavků nebo norem znovu posouzeny.
2. Odstavec 1 se nepožije na kontroly prováděné v návaznosti na případy nesouladu, na které byl jakýmkoli jiným způsobem upozorněn příslušný kontrolní orgán. Použije se však na kontroly prováděné jako návazné opatření podle čl. 97 odst. 3 druhého pododstavce nařízení (EU) č. 1306/2013.
3. Pro zajištění reprezentativnosti bude namátkově vybráno 20 % až 25 % z minimálního počtu příjemců, kteří se podrobí kontrolám na místě podle čl. 68 odst. 1 prvního pododstavce. Pokud však počet příjemců, na které se vztahují kontroly na místě, překročí minimální počet, procentní podíl namátkově vybraných příjemců v dodatečném vzorku nepřesáhne 25 %.
4. V případě potřeby lze na základě dostupných informací provést částečný výběr kontrolního vzorku před koncem dotyčného období pro podávání žádostí. Tento provizorní vzorek se doplní poté, co budou k dispozici všechny příslušné žádosti.
5. Vzorek příjemců, kteří mají být zkontrolováni podle čl. 68 odst. 1, může být vybrán ze vzorků příjemců, kteří již byli vybráni na základě článků 30 až 34 a na které se vztahují příslušné požadavky nebo normy. Tato možnost však neplatí pro kontroly příjemců v rámci režimů podpory v odvětví vína podle článků 46 a 47 nařízení (EU) č. 1308/2013.
6. Odchylně od čl. 68 odst. 1 mohou být vzorky příjemců, kteří mají být zkontrolováni na místě, vybrány na minimální úrovni 1 %, samostatně z každé z následujících souborů příjemců, na které se vztahují závazky podmíněnosti v souladu s článkem 92 nařízení (EU) č. 1306/2013:
a)
příjemci, kteří získávají přímé platby podle nařízení (EU) č. 1307/2013;
b)
příjemci, kteří získávají podporu v odvětví vína podle článků 46 a 47 nařízení (EU) č. 1308/2013;
c)
příjemci, kteří získávají roční prémie podle čl. 21 odst. 1 písm. a) a b) a článků 28 až 31, 33 a 34 nařízení (EU) č. 1305/2013.
7. Pokud se na základě analýzy rizik použité na úrovni zemědělského podniku dospěje k závěru, že zemědělci, kteří nejsou příjemci, představují vyšší riziko než příjemci uvedení v článku 92 nařízení (EU) č. 1306/2013, mohou být nahrazeni zemědělci, kteří nejsou příjemci podpory. V tom případě musí nicméně celkový počet kontrolovaných zemědělců dosáhnout míry kontrol stanovené v čl. 68 odst. 1 tohoto nařízení. Tato nahrazení musí být řádně odůvodněna a zdokumentována.
8. Pokud se tím zvýší účinnost kontrolního systému, může se použít kombinace postupů stanovených v odstavcích 5 a 6.
Článek 70
Ověření souladu s požadavky a normami
1. Kde je to namístě, ověřuje se dodržování požadavků a norem prostředky uvedenými v právních předpisech použitelných na dotyčný požadavek nebo normu.
2. V ostatních případech se ověření provádí jakýmikoli vhodnými prostředky, o nichž rozhodne příslušný kontrolní orgán a které zajistí přinejmenším takovou přesnost, jaká se vyžaduje pro úřední ověření podle vnitrostátních předpisů.
3. Kde je to vhodné, lze kontroly na místě provést s použitím metod dálkového průzkumu Země.
Článek 71
Prvky kontrol na místě
1. Při provádění kontrol na vzorku uvedeném v čl. 68 odst. 1 zajistí příslušný kontrolní orgán, aby u všech vybraných příjemců bylo ověřeno dodržování požadavků a norem, za které příslušný kontrolní orgán odpovídá.
Aniž je dotčen první pododstavec, je-li minimální míry kontrol dosaženo na úrovni každého aktu nebo normy či souboru aktů nebo norem podle čl. 68 odst. 1 třetího pododstavce, zkontrolují se vybraní příjemci, pokud jde o dodržování požadavků daného aktu nebo normy či daného souboru aktů nebo norem.
Jestliže je do vzorku uvedeného v čl. 68 odst. 1 tohoto nařízení vybrána skupina osob uvedených v článcích 28 a 29 nařízení (EU) č. 1305/2013, příslušný kontrolní orgán zajistí, že všichni členové skupiny jsou kontrolováni z hlediska dodržování požadavků a norem, za které jsou odpovědní.
Obecně je každý příjemce, který byl vybrán ke kontrole na místě, kontrolován v době, kdy lze kontrolovat většinu požadavků a norem, pro které byl vybrán. Členské státy však zajistí, že je během roku dosaženo přiměřené míry kontroly u všech požadavků a norem.
2. Kontroly na místě zahrnují případně veškerou zemědělskou půdu zemědělského podniku. Skutečná kontrola v terénu jako součást kontroly na místě se však může omezit na vzorek, který tvoří alespoň jedna polovina zemědělských pozemků, kterých se týká požadavek nebo norma na hospodářství, za předpokladu, že tento vzorek zaručuje spolehlivou a reprezentativní úroveň kontroly požadavků a norem.
První pododstavec se nedotýká výpočtu a uplatnění správní sankce podle hlavy IV kapitoly II nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 640/2014 a kapitoly III této hlavy. Pokud kontrola vzorku uvedená v prvním pododstavci odhalí nesoulad, vzorek skutečně kontrolovaných zemědělských pozemků se rozšíří.
Pokud tak kromě toho stanoví právní předpisy použitelné na akty nebo normy, může se skutečná kontrola souladu s požadavky a normami, jako součást kontrol na místě, omezit na reprezentativní vzorek objektů kontroly. Členské státy však zajistí, že kontroly jsou prováděny u všech požadavků a norem, jejichž dodržování lze ověřit v době návštěvy.
3. Kontroly uvedené v odstavci 1 se zpravidla provádějí v rámci jedné kontrolní návštěvy. Jsou zaměřeny na požadavky a normy, jejichž dodržování lze ověřit v době této návštěvy. Cílem těchto kontrol je zjistit jakékoli porušení těchto požadavků a norem a navíc označit případy, které je třeba podrobit dalším kontrolám.
4. Kontroly na místě na úrovni zemědělských podniků lze nahradit správními kontrolami za předpokladu, že příslušný členský stát zajistí, že správní kontroly jsou přinejmenším stejně účinné jako kontroly na místě.
5. Při provádění kontrol na místě mohou členské státy použít objektivní kontrolní ukazatele vztahující se k určitým požadavkům a normám, pokud zajistí, aby účinnost kontroly dotčených požadavků a norem byla alespoň rovnocenná kontrolám na místě, které jsou prováděny bez použití ukazatelů.
Tyto ukazatele musí přímo souviset s požadavky nebo normami, které reprezentují, a pokrývat všechny aspekty, které se mají kontrolovat při ověřování těchto požadavků nebo norem.
6. Kontroly na místě týkající se vzorku podle čl. 68 odst. 1 tohoto nařízení se provádějí ve stejném kalendářním roce, ve kterém byly podány žádosti o podporu a/nebo žádosti o platbu, nebo pokud jde o žádosti o režimy podpory v odvětví vína podle článků 46 a 47 nařízení (EU) č. 1308/2013, kdykoli v průběhu období uvedeného v čl. 97 odst. 1 druhém pododstavci nařízení (EU) č. 1306/2013.
Článek 72
Kontrolní zpráva
1. O každé kontrole na místě provedené podle této hlavy bude vypracována kontrolní zpráva buď příslušným kontrolním orgánem, nebo na jeho odpovědnost.
Tato zpráva se dělí na tyto části:
a)
všeobecná část obsahující zejména tyto informace:
i)
totožnost příjemce vybraného pro kontrolu na místě;
ii)
přítomné osoby;
iii)
údaje o tom, zda příjemce obdržel oznámení o návštěvě, a pokud ano, jak dlouho předem;
b)
část, v níž jsou jednotlivě popsány provedené kontroly jednotlivých aktů a norem a která obsahuje zejména tyto informace:
i)
požadavky a normy, na něž se zaměřuje kontrola na místě;
ii)
povaha a rozsah provedených kontrol;
iii)
zjištění;
iv)
akty a normy, jejichž porušení bylo zjištěno;
c)
hodnotící část, v níž se posuzuje závažnost porušení jednotlivého aktu a/nebo normy na základě kritérií „závažnosti“, „rozsahu“, „trvání“ a „opakování“ v souladu s čl. 99 odst. 1 nařízení (EU) č. 1306/2013 s uvedením všech faktorů, které by mohly vést ke zmírnění nebo zpřísnění snížení, které se má použít.
Pokud ustanovení vztahující se k dotyčnému požadavku nebo normě připouštějí možnost dále se zjištěným nesouladem nezabývat, nebo v případech, ve kterých je poskytována podpora podle čl. 17 odst. 5 a 6 nařízení (EU) č. 1305/2013, musí na to být ve zprávě příslušným způsobem upozorněno.
2. Odstavec 1 se použije bez ohledu na to, zda daný příjemce byl vybrán pro kontrolu na místě v souladu s článkem 69, zkontrolován na místě podle právních předpisů použitelných na akty a normy podle čl. 68 odst. 2 nebo v důsledku následného sledování nesouladu, na které byl příslušný kontrolní orgán upozorněn jakýmkoli jiným způsobem.
3. Příjemci musí být informováni o jakémkoli zjištěném nesouladu ve lhůtě tří měsíců po dni kontroly na místě.
Pokud příjemce nepřijal okamžité nápravné opatření a nezačal opět požadavky dodržovat ve smyslu čl. 99 odst. 2 druhého pododstavce nařízení 1306/2013, bude příjemce informován ve lhůtě uvedené v prvním pododstavci tohoto odstavce o tom, že je nutné přijmout nápravné opatření podle čl. 99 odst. 2 druhého pododstavce nařízení 1306/2013.
Pokud příjemce nepřijal okamžité nápravné opatření a nezačal opět požadavky dodržovat ve smyslu čl. 97 odst. 3 nařízení 1306/2013, bude daný příjemce informován nejpozději do jednoho měsíce po rozhodnutí o neuplatnění správní sankce uvedené ve zmíněném článku, že je nutné přijmout nápravné opatření.
4. Aniž jsou dotčena zvláštní ustanovení v právních předpisech z oblasti příslušných požadavků a norem, kontrolní zpráva se dokončí ve lhůtě jednoho měsíce po provedení kontroly na místě. Toto období však lze v řádně odůvodněných případech prodloužit na tři měsíce, zejména pokud to vyžaduje chemická nebo fyzikální analýza.
Pokud příslušným kontrolním orgánem není platební agentura, zašle se nebo se zpřístupní kontrolní zpráva a příslušné doklady, jsou-li vyžadovány, platební agentuře nebo orgánu odpovědnému za koordinaci ve lhůtě jednoho měsíce po jejím dokončení.
Pokud však zpráva neobsahuje žádná zjištění, může členský stát rozhodnout tuto zprávu nezasílat, pokud je měsíc po jejím dokončení k dispozici přímo platební agentuře nebo koordinačnímu orgánu.
KAPITOLA III
Výpočet a uplatňování správních sankcí
Článek 73
Obecné zásady
1. V případě, že je za správu různých režimů uvedených v příloze I nařízení (EU) č.1307/2013, opatření uvedených v čl. 21 odst. 1 písm. a) a b) a článcích 28 až 31, 33 a 34 nařízení (EU) č. 1305/2013 a plateb týkajících se režimů podpory v odvětví vína uvedených v článcích 46 a 47 nařízení (EU) č. 1308/2013 odpovědná více než jedna platební agentura, zajistí členské státy, aby všechny platební agentury zapojené do těchto plateb byly informovány o zjištěném nesouladu a případně o veškerých odpovídajících správních sankcích. To zahrnuje případy, kdy nedodržení kritérií způsobilosti rovněž představuje porušení pravidel podmíněnosti a naopak. Členské státy případně zajistí, aby se použila jediná sazba snížení.
2. Pokud byl zjištěn více než jeden případ porušení různých aktů nebo norem ze stejné oblasti podmíněnosti, tyto případy se pro účel stanovení snížení podle čl. 39 odst. 1 a článku 40 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 640/2014 považují za jediné porušení.
3. Porušení normy, které představuje rovněž nedodržení požadavku, se považuje za jediné porušení. Pro účely výpočtu snížení se porušení považuje za část oblasti požadavku.
4. Správní sankce se uplatní na celkovou částku plateb uvedených v článku 92 nařízení (EU) č. 1306/2013, které byly nebo mají být poskytnuty příjemci:
a)
na základě žádostí o podporu nebo žádostí o platbu, které příjemce podal nebo podá během roku, kdy došlo ke zjištění, a/nebo
b)
ve vztahu k žádostem o režimy podpory v odvětví vína podle článků 46 a 47 nařízení (EU) č. 1308/2013.
Pokud jde o písmeno b) prvního pododstavce, příslušná částka se pro účely restrukturalizace a přeměny vydělí třemi.
5. Ve vztahu ke skupině osob uvedených v článcích 28 a 29 nařízení (EU) č. 1305/2013 se procento snížení vypočte v souladu s kapitolou III této hlavy a hlavou IV kapitolou II nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 640/2014. V takovém případě mohou členské státy v souladu se zásadou proporcionality použít toto procento snížení na část dotace přidělené členovi skupiny, který nedodržuje požadavky.
Článek 74
Výpočet a uplatnění správních sankcí v případě nedbalosti
1. Pokud byl zjištěn více než jeden případ porušení v rámci různých oblastí podmíněnosti z nedbalosti, použije se postup pro stanovení snížení podle čl. 39 odst. 1 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 640/2014 zvlášť na každý případ porušení.
Výsledné procentní podíly snížení se sčítají. Maximální snížení však nepřekročí 5 % celkové výše podle čl. 73 odst. 4 tohoto nařízení.
2. V případě zjištění opakovaného porušení spolu s dalším porušením nebo dalším opakovaným porušením se výsledné procentní podíly snížení sčítají. Maximální snížení však nepřekročí 15 % celkové výše podle čl. 73 odst. 4.
Článek 75
Výpočet a uplatnění správních sankcí v případě úmyslného nesouladu
V případech úmyslného nesouladu mimořádného rozsahu, závažného nebo trvalého charakteru se příjemce kromě sankce uložené a vypočtené v souladu s článkem 40 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 640/2014 vyloučí ze všech plateb uvedených v článku 92 nařízení (EU) č. 1306/2013 pro následující kalendářní rok.
HLAVA VI
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 76
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se na žádosti o podporu nebo žádosti o platbu, které se týkají let podání žádosti nebo prémiových období počínajících dnem 1. ledna 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. července 2014.
A BIZOTTSÁG 809/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2014. július 17.)
az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályainak az integrált igazgatási és kontrollrendszer, a vidékfejlesztési intézkedések és a kölcsönös megfeleltetés tekintetében történő megállapításáról
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a 352/78/EGK, a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 58. cikke (4) bekezdésére, 62. cikke (2) bekezdésének a)-f) és h) pontjára, 63. cikke (5) bekezdésére, 77. cikke (8) bekezdésére, 78. cikkére, 96. cikke (4) bekezdésére és 101. cikke (2) bekezdésére,
mivel:
(1)
Az 1306/2013/EU rendelet megállapítja többek között az Unió pénzügyi érdekeinek védelme tekintetében a tagállamokra háruló kötelezettségek alapvető szabályait. Az említett rendelettel létrehozott jogi keret zökkenőmentes működése és egységes alkalmazása érdekében a Bizottság felhatalmazást kapott arra, hogy bizonyos szabályokat fogadjon el a következők tekintetében: adminisztratív és helyszíni ellenőrzések, a földterületek mérése, olyan esetek, amelyek vonatkozásában a támogatási kérelmek vagy a kifizetési kérelmek kiigazíthatók, a támogatások részleges vagy teljes visszavonásának kiszámítása és alkalmazása, a jogosulatlan kifizetések visszafizettetése és a szankcióként kiszabott összegek beszedése, az igazgatási szankciók kiszámítása és alkalmazása, a számítógépes adatbázis követelményei, a támogatási kérelmek, a kifizetési kérelmek és a támogatási jogosultságok iránti kérelmek, beleértve a benyújtás határnapját, valamint az ellenőrzések végrehajtása, a mezőgazdasági üzemek átruházása, az előlegfizetés, a kölcsönös megfeleltetési kötelezettségekkel kapcsolatos ellenőrzések végrehajtása, továbbá az integrált igazgatási és kontrollrendszer (a továbbiakban: integrált rendszer) alapvető szabályainak egységes alkalmazásához szükséges, a kölcsönös megfeleltetéssel és a technikai előírásokkal összefüggő igazgatási szankciók kiszámítása és alkalmazása.
(2)
A tagállamoknak meg kell hozniuk az igazgatási és kontrollrendszer megfelelő működésének biztosításához szükséges intézkedéseket arra az esetre, ha ugyanazon kedvezményezett tekintetében egynél több kifizető ügynökség is illetékes.
(3)
Amennyiben az illetékes hatóság még nem tájékoztatta a kedvezményezettet a támogatási kérelemben vagy a kifizetési kérelemben szereplő hibákról, és helyszíni ellenőrzést sem jelentett be, a kedvezményezettek számára jogosultságot kell biztosítani arra, hogy támogatási vagy kifizetési kérelmeiket, illetve azok egy részét bármely időpontban visszavonják. A kedvezményezettek számára bizonyos, a nemzeti hatóságok által elismerendő esetekben lehetővé kell tenni a támogatási kérelmekben vagy a kifizetési kérelmekben, illetve bármilyen más igazoló dokumentumban szereplő nyilvánvaló hibák javítását és kiigazítását.
(4)
Az ugyanazon kedvezményezett egy vagy több támogatási vagy kifizetési kérelme tekintetében alkalmazandó különböző támogatáscsökkentések méltányos alkalmazásának biztosítására indokolt egyedi és részletes rendelkezéseket megállapítani. Helyénvaló meghatározni az integrált rendszerbe tartozó minden egyes közvetlen kifizetési rendszerben és vidékfejlesztési intézkedésben alkalmazandó lehetséges támogatáscsökkentések számításának menetét.
(5)
A jóhiszeműség elve egész Unión belüli egységes alkalmazásának biztosítása érdekében abban az esetben, ha indokolatlanul kifizetett összeg kerül visszafizettetésre, meg kell határozni azokat a feltételeket, amelyek fennállásakor erre az elvre lehet hivatkozni anélkül, hogy ez érintené a kérdéses kiadásoknak az 1306/2013/EU rendelet szerinti számlaelszámolással összefüggésben történő kezelését.
(6)
Helyénvaló meghatározni az olyan mezőgazdasági üzemek teljes egészben történő átruházásának következményeire vonatkozó szabályokat, amelyekre a közvetlen kifizetési rendszerek vagy az integrált rendszer hatálya alá eső vidékfejlesztési intézkedések alapján bizonyos kötelezettségek vonatkoznak.
(7)
Annak érdekében, hogy a Bizottság hatékonyan felügyelhesse az integrált rendszert, a tagállamoknak a Bizottság részére meg kell küldeniük az éves ellenőrzési adatokat és statisztikákat. Hasonlóképpen a tagállamoknak évente rendelkezésre kell bocsátaniuk az integrált rendszer hatálya alá nem tartozó vidékfejlesztési intézkedések vonatkozásában végzett ellenőrzések statisztikáit, az ilyen ellenőrzések eredményeit is beleértve. Ezen túlmenően a Bizottságot adott esetben tájékoztatni kell a kölcsönös megfeleltetés vonatkozásában meghozott bármilyen tagállami intézkedésről.
(8)
Az 1306/2013/EU rendelet 75. cikke értelmében a tagállamok a közvetlen kifizetések tekintetében bizonyos feltételek mellett, többek között az érintett igénylési évre vonatkozó adminisztratív és helyszíni ellenőrzések véglegesítése esetén előleget fizethetnek. Az 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 8. cikke előírja, hogy az 1306/2013/EU rendelet 26. cikke alapján meghatározott kiigazítási arány csak azokra a közvetlen kifizetésekre alkalmazandó, amelyek meghaladnak egy rögzített küszöbértéket. Az 1306/2013/EU rendelet 26. cikkének (4) bekezdése szerint azonban a Bizottság a rendelkezésére álló új információk alapján december 1-jéig módosíthatja a kiigazítási arányt. Következésképpen előfordulhat, hogy a pénzügyi fegyelem érdekében esetleg alkalmazásra kerülő kiigazítási arány október 16-án még nem lesz ismert. A december 1-jétől esedékes egyenlegkifizetés megállapításakor figyelembe kell venni az adott időpontban a pénzügyi fegyelem biztosítása érdekében alkalmazandó kiigazítási arányt.
(9)
A kedvezményezett és a nemzeti hatóságok közötti kommunikáció tekintetében helyénvaló létrehozni az egyszerűsített eljárások bevezetésének keretrendszerét. E keretrendszernek biztosítania kell különösen az elektronikus eszközök alkalmazásának lehetőségét. Ugyanakkor garantálni kell különösen azt, hogy az ilyen módon elküldött adatok teljes mértékben megbízhatóak legyenek, és hogy a vonatkozó eljárások működtetése mentes legyen a kedvezményezettek közötti bárminemű megkülönböztetéstől. Ezenkívül a kedvezményezettek és a nemzeti hatóságok számára az adminisztráció egyszerűsítése érdekében az illetékes hatóságok számára lehetővé kell tenni, hogy bizonyos kifizetések támogathatóságának ellenőrzéséhez közvetlenül felhasználják a nemzeti hatóságok rendelkezésére álló információkat ahelyett, hogy a kedvezményezettet köteleznék ilyen információk szolgáltatására.
(10)
Annak érdekében, hogy hatékony ellenőrzések legyenek végezhetők azokban a tagállamokban, amelyek úgy határoztak, hogy a közvetlen kifizetésekkel kapcsolatos valamennyi támogatási kérelem és az integrált rendszer hatálya alá eső vidékfejlesztési intézkedésekkel összefüggő valamennyi kifizetési kérelem benyújtása az 1306/2013/EU rendelet 72. cikkének (4) bekezdése szerint egyetlen támogatási kérelemmel történjen, indokolt előírni, hogy a területalapú támogatási kérelmek és kifizetési kérelmek egyetlen kérelem formájában, évente csak egyszer kerüljenek benyújtásra.
(11)
Helyénvaló előírni, hogy a tagállamok állapítsák meg az egységes kérelem és/vagy a kifizetési kérelem benyújtásának határnapját, amely a támogatási kérelmek és/vagy a kifizetési kérelmek időben történő feldolgozása és ellenőrzése érdekében nem lehet május 15-nél későbbi időpont. Az Észtországban, Lettországban, Litvániában, Finnországban és Svédországban uralkodó sajátos éghajlati viszonyok miatt azonban e tagállamok számára indokolt lehetővé tenni, hogy későbbi időpontot állapítsanak meg, amely mindazonáltal nem lehet június 15-nél későbbi időpont. Ezenfelül célszerű eseti eltéréseket lehetővé tenni, amennyiben a jövőben valamely évben az éghajlati viszonyok azt szükségessé teszik.
(12)
Az egységes kérelemben a kedvezményezetteknek nem csak a mezőgazdasági céllal hasznosított földterületet kell bejelenteniük, hanem támogatási jogosultságukról is nyilatkozniuk kell, valamint meg kell adniuk minden olyan információt, amelynek alapján a támogatásra való jogosultság megállapítható. Helyénvaló ugyanakkor lehetővé tenni a tagállamok számára, hogy eltérjenek egyes kötelezettségektől, amennyiben az adott évben kiosztandó támogatási jogosultságokat még nem állapították meg véglegesen.
(13)
A kedvezményezettek területhasznosításra vonatkozó tervei tekintetében a lehető legnagyobb rugalmasság biztosítása érdekében a kedvezményezettek számára lehetővé kell tenni, hogy az általuk benyújtott egységes kérelmet vagy kifizetési kérelmet a vetés megszokott időpontjáig módosítsák, feltéve, hogy a különböző támogatási rendszerek vagy támogatási intézkedések minden vonatkozó követelményét betartják, valamint az illetékes hatóság még nem értesítette a kedvezményezettet sem az egységes kérelemben vagy a kifizetési kérelemben lévő hibákról, sem pedig a módosítással érintett rész tekintetében hibákat feltáró helyszíni ellenőrzésről. Ilyen módosításokat követően indokolt lehetőséget biztosítani a benyújtandó kapcsolódó igazoló dokumentumok vagy szerződések kiigazítására.
(14)
Mivel a kedvezményezettek továbbra is felelnek helytálló támogatási kérelem vagy kifizetési kérelem benyújtásáért, adott esetben az előre kitöltött formanyomtatványon el kell végezniük a szükséges kiigazításokat és változtatásokat.
(15)
A területalapú támogatási rendszerekhez kapcsolódó támogatási kérelmek és/vagy a területalapú támogatási intézkedésekhez kapcsolódó kifizetési kérelmek esetében gondoskodni kell arról, hogy a kedvezményezettnek a formanyomtatványt elektronikus formátumban, a kapcsolódó grafikus anyagot pedig földrajzi információs rendszeren alapuló szoftveren keresztül küldjék meg (a továbbiakban: a földrajzi térinformatikai támogatási kérelem formanyomtatványa). A földrajzi térinformatikai támogatási kérelmek hozzájárulnak a kedvezményezettek által a földterületük bejelentésekor elkövetett hibák megelőzéséhez, valamint hatékonyabbá teszik az adminisztratív keresztellenőrzéseket. Ezen túlmenően a földrajzi térinformatikai támogatási kérelmek formanyomtatványai alapján rendelkezésre álló pontosabb térinformációs adatok megbízhatóbbá fogják tenni a nyomon követést és az értékelést. Ezért helyénvaló előírni, hogy egy meghatározott időponttól minden támogatási kérelem és/vagy kifizetési kérelem benyújtása földrajzi térinformatikai támogatási kérelem formanyomtatványán történjen. Azonban abban az esetben, ha a kedvezményezettek nem tudják használni a szóban forgó formanyomtatványt, az illetékes hatóságnak alternatív megoldást kell biztosítania azért, hogy a kedvezményezettek benyújthassák támogatási kérelmüket és/vagy kifizetési kérelmüket. Az illetékes hatóságnak azonban minden esetben gondoskodnia kell a bejelentett földterületek digitalizálásáról.
(16)
A kendertermelésre, a termeléstől függő önkéntes támogatásra és a gyapotra vonatkozó terményspecifikus támogatásra vonatkozó konkrét információkat az egységes kérelemmel együtt kell megadni, vagy - adott esetben - az információ jellegére tekintettel egy későbbi időpontban. Ezenkívül helyénvaló előírni, hogy a kedvezményezettek az egységes kérelemben azokat a területeket is bejelentsék, amelyekre nem kérnek támogatást. Mivel fontos, hogy a területek bizonyos hasznosítási típusairól részletes adatok álljanak rendelkezésre, az e hasznosítási típusokra vonatkozó információkat külön kell bejelenteni, míg más hasznosítási típusok bejelenthetők egy adott kategória megjelölésével.
(17)
Amennyiben a kedvezményezetteknek mezőgazdasági területükön ökológiai jelentőségű területet kell kialakítaniuk azért, hogy jogosultak legyenek az éghajlat és a környezet szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlatokra nyújtott, az 1307/2013/EU rendelet 43. cikke szerinti támogatásra („a környezetbarátabbá tételt előmozdító kifizetés”), a kedvezményezetteknek a területalapú támogatási rendszerekkel összefüggő támogatási kérelmükben be kell jelenteniük az ökológiai jelentőségű területet. Amennyiben az ökológiai jelentőségű terület kialakítására vonatkozó kötelezettség egy részét regionális szinten vagy együttesen teljesítik, az ökológiai jelentőségű terület bejelentését ki kell egészíteni egy, a regionális szinten vagy együttesen kialakított területekre vonatkozó külön bejelentéssel.
(18)
A hatékony nyomon követés és ellenőrzés érdekében a mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszerben való részvétel iránti kérelemben hivatkozni kell az ugyanazon kedvezményezett által benyújtott egységes kérelemre. Ahhoz, hogy a mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszer különleges feltételei tekintetében hatékony ellenőrzések legyenek végezhetők, a szükséges információkat az 1306/2013/EU rendelet 72. cikke (3) bekezdésében előírt egyszerűsített kérelmezési eljárás keretében kell megadni. Ezenkívül egyértelműen elő kell írni, hogy a mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszerből kilépni szándékozó kedvezményezettek döntésükről kötelesek legyenek kellő időben tájékoztatni az illetékes hatóságot azért, hogy az 1307/2013/EU rendelet III. és IV. címe szerinti kifizetésekre való átállás zökkenőmentes legyen.
(19)
A kölcsönös megfeleltetési kötelezettségeket érintő ellenőrzések lehetővé tétele érdekében indokolt előírni, hogy azok a kedvezményezettek is kötelesek legyenek kérelmet benyújtani, akik rendelkeznek mezőgazdasági területtel, de az egységes kérelem körébe tartozó egyik támogatás vonatkozásában sem nyújtanak be támogatási kérelmet. Ugyanakkor helyénvaló lehetőséget adni a tagállamoknak arra, hogy az érintett kedvezményezetteket mentesítsék e kötelezettség teljesítése alól, ha a szükséges információ már a hatóságok rendelkezésére áll.
(20)
A kérelmezési eljárás egyszerűsítése céljából és az 1306/2013/EU rendelet 72. cikkének (3) bekezdésével összhangban a tagállamoknak - amennyire csak lehetséges - olyan, előre kitöltött formanyomtatványokat kell a kedvezményezettek rendelkezésére bocsátaniuk, amelyek tartalmazzák az ahhoz szükséges információkat, hogy a kedvezményezett helytálló támogatási kérelmet vagy kifizetési kérelmet nyújtson be. Az előre kitöltött formanyomtatványokat lehetőség szerint úgy kell kialakítani, hogy a kedvezményezettnek csupán azt legyen szükséges megerősítenie, hogy az előző évben benyújtott támogatási kérelemben és/vagy kifizetési kérelemben szereplő adatokhoz képest nem történt változás.
(21)
Az állatállomány-alapú támogatási kérelmekben vagy kifizetési kérelmekben megadandó részleteket illetően közös rendelkezéseket kell megállapítani arra az esetre, ha valamely tagállam állattartáshoz kapcsolódó, termeléstől függő önkéntes támogatás vagy vidékfejlesztési intézkedések alkalmazása mellett dönt.
(22)
A 639/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (3) 53. cikkének (4) bekezdésével összhangban az állattartáshoz kapcsolódó, termeléstől függő önkéntes támogatás vagy vidékfejlesztési intézkedések csak olyan állatok tekintetében alkalmazhatók, amelyeket az 1760/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (4) vagy a 21/2004/EK tanácsi rendelettel (5) összhangban megfelelően azonosítanak és nyilvántartanak. Az érintett támogatási rendszerek vagy támogatási intézkedések keretében támogatási vagy kifizetési kérelmet benyújtó kedvezményezettek számára ezért helyénvaló kellő időben hozzáférést biztosítani a megfelelő információkhoz.
(23)
Ahhoz, hogy a tagállamok időben megállapíthassák a támogatási jogosultságokat, elengedhetetlen, hogy a kedvezményezettek a megadott határidőre benyújtsák a támogatási jogosultságok iránti kérelmet. Ezért meg kell állapítani a benyújtásra vonatkozó határnapot.
(24)
Szabályokat kell megállapítani olyan esetekre, amikor - különösen túlzott mértékű bejelentések nyomán - indokolatlan mennyiségű támogatási jogosultság került megállapításra, vagy amikor az egyes támogatási jogosultságok értéke téves szinten került rögzítésre például azért, mert számításuk helytelen referenciaösszeg alapján történt. Egyértelművé kell tenni, hogy a támogatási jogosultságok számát és/vagy értékét érintő kiigazítások nem vezethetnek a fennmaradó támogatási jogosultságok szisztematikus újraszámításához. Bizonyos esetekben a tévesen kiosztott támogatási jogosultságok igen csekély összegűek, visszafizettetésük viszont jelentős költségekkel és adminisztratív teherrel jár. Az egyszerűsítés érdekében, illetve azért, hogy az adminisztratív teher és a költségek arányban álljanak a visszafizettetendő összeggel, indokolt meghatározni azt a minimális összeget, amely alatt a visszafizettetéstől el lehet tekinteni.
(25)
Helyénvaló gondoskodni az integrált rendszer hatálya alá tartozó támogatási rendszerekre és támogatási intézkedésekre vonatkozó rendelkezéseknek való megfelelés hatékony felügyeletéről. Ebből a célból, valamint annak érdekében, hogy a felügyelet szintje valamennyi tagállamban összehangolt legyen, részletesen meg kell határozni a közvetlen kifizetési rendszerek, a vidékfejlesztési intézkedések és a kölcsönös megfeleltetés tekintetében megállapított támogathatósági feltételek, kötelezettségvállalások és más kötelezettségek kapcsán elvégzendő adminisztratív és helyszíni ellenőrzések végrehajtására alkalmazandó kritériumokat és technikai eljárásokat.
(26)
Egyértelművé kell tenni, hogy amennyiben például helyszíni ellenőrzések során vagy a mezőgazdaságiparcella-azonosító rendszer frissítésével összefüggésben fényképek kiértékelésére kerül sor, és a kiértékelés nem ad egyértelmű eredményeket, terepen végzett ellenőrzéseket kell tartani.
(27)
A jogosultságra vagy a kölcsönös megfeleltetésre vonatkozó helyszíni ellenőrzések bejelentése csak akkor engedélyezhető, ha a bejelentés nem veszélyezteti magát az ellenőrzést, és minden esetben helyénvaló megfelelő határidőket megállapítani. Ezenfelül, ha a kölcsönös megfeleltetésre vonatkozó jogi aktusok vagy előírások tekintetében a vonatkozó ágazati szabályok értelmében a helyszíni ellenőrzéseket bejelentés nélkül kell végrehajtani, ezeket a szabályokat be kell tartani.
(28)
Indokolt előírni, hogy a különböző ellenőrzéseket a tagállamok adott esetben kombinálva alkalmazzák. Meghatározott támogatási intézkedések vonatkozásában azonban a helyszíni ellenőrzéseket a kötelezettségvállalások teljesítésének igazolása érdekében az év egészére elosztva kell végrehajtani. A helyszíni ellenőrzések időtartamát a szükséges minimumra kell korlátozni. Amennyiben azonban a támogathatósági feltételek, kötelezettségvállalások vagy kötelezettségek meghatározott időszakhoz kapcsolódnak, a helyszíni ellenőrzés a kedvezményezettnél későbbi időpontban tett látogatásokat is szükségessé tehet. Ilyen esetek vonatkozásában indokolt előírni, hogy a helyszíni ellenőrzés időtartama és a látogatások száma is a szükséges minimumra korlátozódjon.
(29)
Biztosítani kell a meg nem felelés minden feltárt esetének megfelelő nyomon követését és a támogatások odaítélésekor történő figyelembevételét. Ebben az összefüggésben a támogathatósági feltételek betartásának ellenőrzése során figyelembe kell venni a meg nem felelés olyan szervek, szolgálatok vagy szervezetek által jelentett eseteit is, amelyek közvetlenül nem felelnek az ellenőrzések végrehajtásáért. Ezen túlmenően a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a támogathatósági feltételek, kötelezettségvállalások és más kötelezettségek betartásának ellenőrzése keretében tett bármilyen releváns ténymegállapításról a támogatások odaítéléséért felelős illetékes hatóságok tájékoztatást kapjanak. Ezt az elvet ki kell terjeszteni a tanúsítványok kiadásáért felelős állami vagy magánhatóságok által tett valamennyi megállapításra azon kedvezményezettek tekintetében, akik úgy döntöttek, hogy a környezetbarátabbá válásra vonatkozó kötelezettséget a valamely tanúsítási rendszer keretében tanúsított egyenértékű gyakorlatok útján teljesítik; e megállapításokról tájékoztatni kell a környezetbarátabbá tételt előmozdító kifizetés odaítéléséért felelős hatóságot. Végezetül, amennyiben a vidékfejlesztési intézkedésekre vonatkozó ellenőrzések az egyenértékű gyakorlatokra is kiterjednek, az ilyen ellenőrzések eredményeiről minden érintett felet tájékoztatni kell azért, hogy az eredményeket a környezetbarátabbá tételt előmozdító kifizetések fogadására vonatkozó jogosultság későbbi értékelése során figyelembe vegyék.
(30)
A meg nem felelés eseteinek az adminisztratív ellenőrzések során történő hatékony feltárása érdekében szabályokat kell megállapítani különösen a keresztellenőrzések tartalmára vonatkozóan. A meg nem felelés eseteit bármely megfelelő eljárással nyomon kell követni.
(31)
Az egyszerűsítés érdekében abban az esetben, ha a referenciaparcellára ugyanazon támogatási rendszer vagy támogatási intézkedés keretében két vagy több kedvezményezett nyújtott be támogatási kérelmet vagy kifizetési kérelmet, valamint ha a túligényelt vagy átfedésben lévő terület a mezőgazdasági parcellák mérése tekintetében meghatározott tűréshatáron belül marad, a tagállamok számára indokolt lehetővé tenni az érintett területek arányos csökkentését. Az érintett kedvezményezetteket azonban helyénvaló feljogosítani az ilyen határozatok elleni fellebbezésre.
(32)
Meg kell határozni a különböző támogatási rendszerek és támogatási intézkedések keretében helyszíni ellenőrzés révén ellenőrizendő kedvezményezettek minimális számát.
(33)
A területalapú támogatási rendszereket érintő helyszíni ellenőrzések esetében az ellenőrzési mintát rétegzett mintavétel útján kell kiválasztani annak érdekében, hogy az adminisztratív terhek arányosak maradjanak, valamint hogy a helyszínen ellenőrizendő kedvezményezettek száma ésszerű maradjon. A rétegzett mintavételezési módszernek egy véletlenszerű részt is tartalmaznia kell azért, hogy a hibaarány reprezentatív legyen. A környezetbarátabbá tételt előmozdító kifizetéssel, az állattartáshoz kapcsolódó támogatási rendszerekkel vagy a vidékfejlesztési intézkedésekkel összefüggő helyszíni ellenőrzések esetében azonban a mintát részben kockázatelemzés alapján kell kiválasztani. Az illetékes hatóságnak meg kell állapítania a kockázati tényezőket, főként azokra a területekre összpontosítva, ahol a legmagasabb a hibakockázat. A releváns és hatékony kockázatelemzés érdekében kockázati tényezők hatékonyságát évente értékelni, a tényezőket pedig frissíteni kell, aminek során figyelembe kell venni az egyes kockázati tényezők relevanciáját, össze kell vetni a véletlenszerűen, illetve a kockázat alapján kiválasztott minták eredményeit, valamint számításba kell venni az egyes tagállamok sajátos helyzetét és a meg nem felelés jellegét.
(34)
Bizonyos esetekben fontos helyszíni ellenőrzéseket végezni még azelőtt, hogy az összes kérelem beérkezne. Ezért indokolt lehetővé tenni a tagállamok számára, hogy a kérelmezési időszak letelte előtt részlegesen kiválasszák az ellenőrzési mintát.
(35)
A helyszíni ellenőrzés hatékonyságának biztosítása érdekében fontos, hogy az ellenőrzéseket végző személyzetet tájékoztassák a helyszíni ellenőrzésre való kiválasztás okáról. A tagállamoknak ezekről az információkról nyilvántartást kell vezetniük.
(36)
Ha a helyszíni ellenőrzés során jelentős meg nem felelésre derül fény, a következő évben indokolt növelni a helyszíni ellenőrzések számát azért, hogy az érintett támogatási kérelmek és kifizetési kérelmek helytállósága elfogadható megbízhatósági szintet érjen el.
(37)
Meg kell állapítani azokat a feltételeket, amelyek mellett a bizonyos támogatási rendszereket és támogatási intézkedéseket érintő helyszíni ellenőrzések minimális szintjének csökkentése indokoltnak tekinthető a jól működő igazgatási és kontrollrendszer, valamint az elfogadható szinten belül maradó hibaarányok alapján.
(38)
A megfelelő nyomon követés és a hatékony ellenőrzés biztosítására helyénvaló előírni, hogy a területalapú támogatási rendszerek és vidékfejlesztési intézkedések helyszíni ellenőrzése valamennyi bejelentett mezőgazdasági parcellára kiterjedjen. Bizonyos vidékfejlesztési intézkedések tekintetében a helyszíni ellenőrzéseknek a nem mezőgazdasági földterületekre is ki kell terjedniük. Az integrált rendszer végrehajtásának elősegítése érdekében indokolt engedélyezni, hogy a tényleges mérések a bejelentett mezőgazdasági parcellák 50 %-át magában foglaló véletlenszerű mintára korlátozódjanak. A mintavétel-alapú mérések eredményét extrapolálni kell a sokaság többi részére, vagy a méréseket ki kell terjeszteni minden bejelentett mezőgazdasági parcellára.
(39)
A helyszíni ellenőrzések elemei, a támogathatósági feltételek ellenőrzése, valamint tagállamok által a helyszíni ellenőrzések céljára alkalmazandó területmérési módszerek és eszközök tekintetében helyénvaló szabályokat megállapítani a mérés színvonalának biztosítására, amelynek azonosnak kell lennie az uniós szinten kidolgozott műszaki előírások által megkövetelt minőséggel.
(40)
Helyénvaló megállapítani a távérzékelés helyszíni ellenőrzésekre történő alkalmazásának feltételeit, valamint előírni, hogy minden olyan esetben kötelező legyen terepen végzett ellenőrzést végezni, amikor a képkiértékelés nem vezet egyértelmű eredményekre. Az időjárási viszonyok miatt például előfordulhat, hogy nem minden parcelláról áll rendelkezésre megfelelő minőségű kép, amely alapján ellenőrizhető lenne valamennyi támogathatósági feltétel vagy amely lehetővé tenné a terület mérését. Ilyen esetekben a helyszíni ellenőrzést célszerű hagyományos módszerekkel elvégezni vagy azokkal kiegészíteni. Ezen túlmenően helyénvaló megkövetelni, hogy az összes támogathatósági kritériumnak, kötelezettségvállalásnak és más kötelezettségnek való megfelelés ellenőrzése ugyanolyan pontossággal történjen, mint a hagyományos módszerrel végzett ellenőrzés esetében.
(41)
Annak érdekében, hogy a nemzeti hatóságok, valamint bármely illetékes uniós hatóság nyomon követhesse a végrehajtott helyszíni ellenőrzéseket, az ellenőrzések részleteit helyénvaló ellenőrzési jelentésben rögzíteni. A kedvezményezett vagy képviselője részére lehetőséget kell biztosítani a jelentés aláírására. A távérzékeléssel végzett helyszíni ellenőrzések tekintetében azonban a tagállamok számára indokolt lehetővé tenni annak előírását, hogy e lehetőség csak abban az esetben legyen adott, ha az ellenőrzés során meg nem felelésre derül fény. A végrehajtott helyszíni ellenőrzés típusától függetlenül bárminemű meg nem felelés feltárása esetén a kedvezményezett rendelkezésére kell bocsátani a jelentés másolatát.
(42)
Az 1082/2006/EK bizottsági rendelet (6) alapján külön ellenőrzési szabályok kerültek megállapításra. Amennyiben a szóban forgó rendelet értelmében ellenőrzéseket hajtanak végre, az eredményeket bele kell foglalni az integrált rendszer céljára készített ellenőrzési jelentésbe.
(43)
Az állattartáshoz kapcsolódó támogatási rendszer vagy támogatási intézkedés alkalmazása mellett döntő tagállamok esetében meg kell határozni a helyszíni ellenőrzések ütemezését és minimális tartalmát a szóban forgó támogatási rendszerek vagy támogatási intézkedések keretében kérelmezett támogatások tekintetében. A támogatási kérelmekben vagy a kifizetési kérelmekben szereplő nyilatkozatok és az állatokra vonatkozó számítógépes adatbázisba küldött értesítések helytállóságának hatékony ellenőrzése érdekében nélkülözhetetlen, hogy a szóban forgó helyszíni ellenőrzéseket lefolytassák. Az állattartáshoz kapcsolódó támogatási rendszerek, illetve az állattartáshoz kapcsolódó támogatási intézkedések tekintetében helyénvaló előírni, hogy a helyszíni ellenőrzések kiterjedjenek különösen a támogathatósági feltételeknek való megfelelés, a nyilvántartásban szereplő bejegyzések és - adott esetben - a marhalevelek helytállóságának ellenőrzésére.
(44)
Annak érdekében, hogy az illetékes nemzeti hatóságok, valamint bármely illetékes uniós hatóság nyomon követhesse a végrehajtott helyszíni ellenőrzéseket, azok részleteit helyénvaló ellenőrzési jelentésben rögzíteni. A kedvezményezett vagy képviselője részére lehetőséget kell biztosítani, hogy a jelentést az ellenőrzés során aláírja. Bárminemű meg nem felelés feltárása esetén a végrehajtott helyszíni ellenőrzés típusától függetlenül a kedvezményezett rendelkezésére kell bocsátani a jelentés másolatát.
(45)
Az 1307/2013/EU rendelet 32. cikke (6) bekezdésének alkalmazásában szabályokat kell megállapítani a tagállamok által a kender tetrahidrokannabinol-tartalmának ellenőrzésére alkalmazandó rendszer végrehajtására vonatkozóan.
(46)
Ebben az összefüggésben a rostkender esetében elő kell írni egy olyan időszakot, amelyen belül a virágzást követően a növényt nem lehet betakarítani annak érdekében, hogy az erre a növényre vonatkozó ellenőrzési kötelezettségeknek ténylegesen eleget lehessen tenni.
(47)
Részletesebb szabályokra van szükség az adminisztratív és helyszíni ellenőrzések szervezésével és az integrált rendszer hatálya alá nem tartozó vidékfejlesztési intézkedésekhez kapcsolódó igazgatási szankciók kiszámításával kapcsolatban.
(48)
Tekintettel az említett intézkedések sajátos jellemzőire, az adminisztratív ellenőrzések keretében meg kell vizsgálni az uniós vagy nemzeti jognak és az alkalmazandó vidékfejlesztési programnak való megfelelést, valamint az ellenőrzéseknek ki kell terjedniük minden olyan támogathatósági kritériumra, kötelezettségvállalásra és más kötelezettségre, amelyek ilyen ellenőrzésekkel igazolhatók. A beruházási műveletek megvalósulásának ellenőrzésére az adminisztratív ellenőrzéseknek általában a támogatott művelet vagy a beruházás helyszínén tett látogatást is magukban kell foglalniuk.
(49)
A helyszíni ellenőrzéseket úgy kell szervezni, hogy véletlenszerűen és kockázatértékelés alapján kiválasztott mintákra is kiterjedjenek. Indokolt előírni, hogy a véletlenszerűen kiválasztott minták aránya elég nagy legyen ahhoz, hogy a hibaarány reprezentatív legyen.
(50)
Annak érdekében, hogy elegendő ellenőrzésre kerüljön sor, a helyszíni ellenőrzések vonatkozásában minimális ellenőrzési szintet kell meghatározni. Ezt a szintet növelni kell, amennyiben az ellenőrzések jelentős meg nem felelést tárnak fel. Hasonlóképpen lehetővé kell tenni, hogy a tagállamok csökkentsék a szintet, ha a hibaarányok a lényegességi küszöb alatt maradnak, valamint ha az igazgatási és kontrollrendszerek megfelelően működnek.
(51)
A szóban forgó ellenőrzések egységes végrehajtása érdekében helyénvaló meghatározni a helyszíni ellenőrzések tartalmát.
(52)
Az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) 71. cikkében meghatározott tartóssági követelmény betartásának megvizsgálására a beruházási műveletek tekintetében utólagos ellenőrzéseket kell végezni. Meg kell határozni ezen ellenőrzések alapját és tartalmát.
(53)
A tapasztalatok azt mutatják, hogy bizonyos vidékfejlesztési intézkedések és a tagállamok kezdeményezésére indított technikai segítségnyújtás során felmerült kiadások vonatkozásában külön ellenőrzési rendelkezéseket kell előírni.
(54)
Az 1306/2013/EU rendelet értelmében nem szabhatók ki igazgatási szankciók olyan esetekben, amikor a meg nem felelés csekély mértékű, ideértve azt is, ha a meg nem felelés mértéke nem ér el egy bizonyos küszöbértéket. Bizonyos vidékfejlesztési intézkedések vonatkozásában indokolt szabályokat megállapítani arra vonatkozóan, hogy egy adott meg nem felelés mikor tekinthető csekély mértékűnek, beleértve a nyújtható támogatás százalékos arányaként kifejezett mennyiségi küszöb meghatározását is. Meg kell határozni ezt a küszöböt, amelynek alapján adott esetben arányos igazgatási szankciót kell kiszabni.
(55)
A különböző kölcsönös megfeleltetési kötelezettségek betartásának vizsgálatához létre kell hozni egy kontrollrendszert és meg kell határozni a megfelelő igazgatási szankciókat. E célból a tagállamokon belüli különböző hatóságoknak tájékoztatniuk kell egymást különösen a támogatási kérelmekkel, az ellenőrzési mintákkal és a helyszíni ellenőrzések eredményeivel kapcsolatos információkról. Rendelkezni kell egy ilyen rendszer alapelemeiről.
(56)
Az 1306/2013/EU rendelet kölcsönös megfeleltetési kötelezettségeket vezet be az 1307/2013/EU rendelet alapján közvetlen kifizetésekben részesülő kedvezményezettek, az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) 46. és 47. cikke alapján nyújtott borágazati támogatások, valamint az 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) 21. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontja, 28-31., 33. és 34. cikke alapján nyújtott éves támogatás tekintetében, továbbá támogatáscsökkentési és a támogatás köréből való kizárásra vonatkozó rendszert ír elő e kötelezettségek teljesítésének elmulasztása esetére. Helyénvaló részletesen meghatározni az említett rendszerre vonatkozó szabályokat.
(57)
A kölcsönös megfeleltetésre vonatkozó ellenőrzések az 1306/2013/EU rendelet 92. cikke szerinti kifizetések vagy éves támogatások kézhezvétele előtt vagy után is lezárhatók. Amennyiben az ilyen ellenőrzések nem zárhatók le az említett kifizetések vagy éves támogatások kézhezvétele előtt, a kedvezményezett által bármilyen igazgatási szankció következtében fizetendő összeget vissza kell szerezni az e rendeletben előírt módon vagy beszámítás útján.
(58)
Szabályokat kell megállapítani a kölcsönös megfeleltetési kötelezettségeket érintő kontrollrendszerért felelős tagállami hatóságokra vonatkozóan.
(59)
Helyénvaló megállapítani a kölcsönös megfeleltetésre vonatkozó kötelezettségek betartásának minimális ellenőrzési arányát. Ezt az ellenőrzési arányt célszerű az egyes ellenőrző hatóságok hatáskörébe tartozó, az 1306/2013/EU rendelet 92. cikke szerinti kedvezményezettek teljes számának legalább 1 %-ában meghatározni, akiket megfelelő kockázatelemzés alapján kell kiválasztani.
(60)
Az 1305/2013/EU rendelet 28. és 29. cikkében említett személyek csoportjának konkrét esetében az ellenőrzési minta meghatározása céljából a tagállamoknak indokolt rugalmasságot biztosítani annak meghatározásában, hogy a csoportra egészként tekintsenek-e vagy a csoportot alkotó minden tagot külön-külön kezeljenek-e.
(61)
Helyénvaló lehetőséget biztosítani a tagállamoknak arra, hogy a minimális ellenőrzési arányt az egyes illetékes ellenőrző hatóságok szintjén, a kifizető ügynökség szintjén, illetve egy jogi aktus vagy előírás, vagy ezek egy csoportja szintjén teljesíthessék.
(62)
Ha a jogi aktusra vagy előírásra vonatkozó konkrét jogszabály minimális ellenőrzési arányokat állapít meg, a tagállamoknak ezeket az arányokat tiszteletben kell tartaniuk. A tagállamok számára ugyanakkor lehetővé kell tenni, hogy a kölcsönös megfeleltetéssel kapcsolatos helyszíni ellenőrzésekre egységes ellenőrzési arányt alkalmazzanak. Amennyiben egy tagállam e lehetőség mellett dönt, az ágazati jogszabályok alapján elvégzett helyszíni ellenőrzések során feltárt meg nem felelés minden esetét be kell jelenteni, és azt a kölcsönös megfeleltetés szempontjából figyelemmel kell követni.
(63)
Az egyszerűsítés érdekében a 96/22/EK tanácsi irányelvvel (10) összefüggő kölcsönös megfeleltetési kötelezettségek tekintetében fontolóra kell venni a felügyeleti tervek külön mintavételezési szintjének alkalmazását az e rendeletben meghatározott minimális arány teljesítésére.
(64)
A tagállamoknak más helyszíni ellenőrzések eredményeinek felhasználása vagy a kedvezményezettek helyettesítése révén indokolt rugalmasságot biztosítani a minimális ellenőrzési arány eléréséhez.
(65)
Az ellenőrzési rendszer meggyengülésének elkerülése érdekében - különösen a kölcsönös megfeleltetéssel kapcsolatos helyszíni ellenőrzési mintavételezés tekintetében - az 1306/2013/EU rendelet 97. cikkének (3) bekezdésében előírt de minimis szabály alapján végrehajtott nyomonkövetési ellenőrzések nem vehetők figyelembe a kölcsönös megfeleltetéssel összefüggő minimális ellenőrzési minta meghatározásakor.
(66)
Ha a kölcsönös megfeleltetés vonatkozásában jelentős mértékű meg nem felelést tárnak fel, a következő évben indokolt növelni a helyszíni ellenőrzések számát azért, hogy az érintett támogatási kérelmek helytállósága elfogadható megbízhatósági szintet érjen el. A további vizsgálatoknak az érintett jogi aktusokra vagy előírásokra kell irányulniuk.
(67)
Az 1306/2013/EU rendelet 97. cikkének (3) bekezdése szerinti de minimis szabály alkalmazása tekintetében meg kell határozni a kedvezményezettek azon hányadát, amelyet ellenőrzésnek kell alávetni annak megvizsgálására, hogy a meg nem felelésre vonatkozó megállapításokat valóban orvosolták-e.
(68)
Helyénvaló úgy rendelkezni, hogy a kölcsönös megfeleltetésre vonatkozó ellenőrzési minta kiválasztása részben kockázatelemzés alapján, részben véletlenszerűen történjen. Indokolt előírni, hogy a kockázati tényezőket az illetékes hatóság állapítsa meg, mivel ez a hatóság van a legjobb helyzetben a megfelelő tényezők kiválasztásához. A releváns és hatékony kockázatelemzés érdekében a kockázatelemzés hatékonyságát évente értékelni, tényezőit pedig frissíteni kell, aminek során figyelembe kell venni az egyes kockázati tényezők relevanciáját, össze kell vetni a véletlenszerűen, illetve a kockázat alapján kiválasztott minták eredményeit, valamint számításba kell venni az egyes tagállamok sajátos helyzetét.
(69)
A kölcsönös megfeleltetés tekintetében végzendő helyszíni ellenőrzések esetében a mintavételezés oly módon javítható, hogy a tagállamok figyelembe vehetik a kedvezményezetteknek az 1306/2013/EU rendelet 12. cikkében előírt mezőgazdasági tanácsadó rendszerben, illetve a vonatkozó tanúsítási rendszerekben való részvételéhez kapcsolódó kockázatelemzést. A részvétel figyelembevételekor azonban helyénvaló bizonyítani, hogy az e rendszerekben részt vevő kedvezményezettek valóban kisebb kockázatot jelentenek, mint azok, akik nem vesznek részt a szóban forgó rendszerekben.
(70)
Bizonyos esetekben fontos a kölcsönös megfeleltetéssel kapcsolatos helyszíni ellenőrzéseket végezni még azelőtt, hogy az összes kérelem beérkezne. Ezért indokolt lehetővé tenni a tagállamok számára, hogy a kérelmezési időszak letelte előtt részlegesen kiválasszák az ellenőrzési mintát.
(71)
Általános szabályként a kölcsönös megfeleltetéssel kapcsolatos ellenőrzési mintát az 1306/2013/EU rendelet 92. cikkében említett kedvezményezettek teljes sokaságából kell kiválasztani, amely kedvezményezettekért az illetékes ellenőrző hatóság felel. E szabálytól eltérve a minták a kedvezményezettek három kategóriájából külön-külön is kiválaszthatók. A tagállamoknak helyénvaló lehetővé tenni, hogy az ellenőrzési mintát a támogathatósági feltételek tekintetében helyszíni ellenőrzésre kiválasztott kedvezményezettekből álló minták alapján válasszák ki. Az eljárások kombinálva is alkalmazhatók, de csak akkor, ha az fokozza az ellenőrzési rendszer hatékonyságát.
(72)
Az 1305/2013/EU rendelet 28. és 29. cikkében említett, helyszíni ellenőrzés céljára kiválasztott személyek csoportja esetében gondoskodni kell arról, hogy a csoport minden tagját ellenőrizzék a vonatkozó követelményeknek és előírásoknak való megfelelés tekintetében.
(73)
A kölcsönös megfeleltetésre vonatkozó helyszíni ellenőrzésekhez általában több látogatást kellene tenni ugyanazon mezőgazdasági üzemben. A kedvezményezettek és a nemzeti igazgatási szervek terhének csökkentése érdekében lehetővé kell tenni, hogy az ellenőrzések egyetlen ellenőrző látogatásra korlátozódjanak. Helyénvaló pontosítani a szóban forgó látogatás időzítését. A tagállamoknak mindazonáltal gondoskodniuk kell arról, hogy ugyanabban a naptári évben sor kerüljön a követelmények és az előírások reprezentatív és hatékony ellenőrzésére.
(74)
A helyszíni ellenőrzéseknek az érintett parcellák legalább felét tartalmazó mintára való korlátozása nem jelenti a lehetséges szankció arányos csökkentését.
(75)
A kölcsönös megfeleltetéssel kapcsolatos helyszíni ellenőrzések egyszerűsítése és a rendelkezésre álló ellenőrzési kapacitás fokozottabb kihasználása érdekében indokolt lehetővé tenni, hogy a mezőgazdasági üzemek szintjén végzett ellenőrzéseket adminisztratív ellenőrzések váltsák fel, amennyiben azok a helyszíni ellenőrzésekkel legalább azonos hatékonyságú ellenőrzést biztosítanak.
(76)
Ezenkívül helyénvaló azt is lehetővé tenni a tagállamok számára, hogy a kölcsönös megfeleltetéssel kapcsolatos helyszíni ellenőrzések végrehajtásakor az egyes követelményekre vagy előírásokra jellemző objektív mutatókra támaszkodjanak. E mutatóknak azonban közvetlenül kapcsolódniuk kell az általuk szemléltetett követelményekhez vagy előírásokhoz, és valamennyi ellenőrizendő elemre ki kell terjedniük.
(77)
A helyszíni ellenőrzéseket abban a naptári évben kell elvégezni, amelyben a vonatkozó támogatási kérelmeket vagy kifizetési kérelmeket benyújtották. Az 1308/2013/EU rendelet 46. és 47. cikke szerinti borágazati támogatási rendszerek keretében támogatást igénylő kérelmezők esetében ezeket az ellenőrzéseket az 1306/2013/EU rendelet 97. cikke (1) bekezdésének második albekezdésében említett időszakban kell elvégezni.
(78)
Helyénvaló meghatározni a kölcsönös megfeleltetéssel kapcsolatos részletes és egyedi ellenőrzési jelentések kialakításának szabályait. A helyszínre látogató szakosított ellenőröknek fel kell tüntetniük ténymegállapításaikat és azok súlyossági fokát annak érdekében, hogy a kifizető ügynökség meghatározhassa a kapcsolódó támogatáscsökkentéseket, vagy adott esetben dönthessen az 1306/2013/EU rendelet 92. cikkében felsorolt kifizetések és éves támogatások nyújtásából való kizárásról.
(79)
A helyszíni ellenőrzés hatékonyságának biztosítása érdekében fontos, hogy az ellenőrzéseket végző személyzetet tájékoztassák a kedvezményezett helyszíni ellenőrzésre való kiválasztásának okáról. A tagállamoknak ezekről az információkról nyilvántartást kell vezetniük.
(80)
A kölcsönös megfeleltetés ellenőrzésének eredményeire vonatkozó információkat a kölcsönös megfeleltetési kötelezettségek teljesítéséhez kötött különböző kifizetések kezeléséért felelős valamennyi kifizető ügynökség számára hozzáférhetővé kell tenni azért, hogy - amennyiben a ténymegállapítások ezt indokolják - megfelelő támogatáscsökkentéseket alkalmazhassanak.
(81)
A kedvezményezetteket tájékoztatni kell a helyszíni ellenőrzések eredményeként feltárt meg nem felelés bármely lehetséges esetéről. Helyénvaló megállapítani egy bizonyos határidőt, amelyen belül a kedvezményezetteknek meg kell kapniuk ezt az információt. Ugyanakkor ki kell zárni annak a lehetőségét, hogy az érintett kedvezményezettek az említett határidő túllépésének eredményeként elkerülhessék bármely feltárt meg nem felelés következményeit.
(82)
Az 1306/2013/EU rendelet 97. cikkének (3) bekezdése szerinti de minimis rendszer vagy 99. cikkének (2) bekezdésében előírt előzetes figyelmeztető rendszer tekintetében egyértelművé kell tenni, hogy a kedvezményezettnek a korrekciós intézkedésről történő tájékoztatására vonatkozó kötelezettség nem alkalmazandó, ha az intézkedést a kedvezményezett azonnal meghozta.
(83)
Indokolt megállapítani az érintett meg nem felelés orvoslására vonatkozó követelményeket olyan esetekre, amikor valamely tagállam úgy dönt, hogy a meg nem felelés tekintetében az 1306/2013/EU rendelet 97. cikkének (3) bekezdésében és 99. cikkének (2) bekezdésében előírt igazgatási szankciók egyikét sem alkalmazza.
(84)
Az ellenőrzési folyamatban részt vevő felek közötti kommunikáció javítása érdekében rendelkezni kell arról, hogy a vonatkozó igazoló dokumentumokat kérésre el kell küldeni vagy rendelkezésre kell bocsátani a kifizető ügynökségnek vagy a koordináló hatóságnak.
(85)
Az igazgatási szankciót alkalmazni kell az 1306/2013/EU rendelet 92. cikkében felsorolt azon kifizetések teljes összegére, amelyeket a kedvezményezettnek nyújtottak vagy amelyek a ténymegállapítás naptári évében benyújtott vonatkozó támogatási vagy kifizetési kérelmei alapján járnak neki. Az 1308/2013/EU rendelet 46. és 47. cikke szerinti borágazati támogatási rendszerek keretében támogatást igénylő kérelmezők esetében rendelkezni kell különösen arról, hogy az igazgatási szankció az említett cikkek alapján benyújtott támogatási kérelem nyomán kapott teljes összegre alkalmazandó legyen. A szerkezetátalakítási és átállási intézkedés tekintetében a teljes összeget indokolt hárommal elosztani.
(86)
Az 1305/2013/EU rendelet 28. és 29. cikke szerinti személyek csoportja tekintetében elő kell írni, hogy a csoport egyes tagjai esetében a meg nem feleléssel összefüggő támogatáscsökkentés kiszámítása a meg nem feleléssel kapcsolatos, vonatkozó rendelkezéseknek megfelelően történjen. A kapott százalékos csökkentési arány alkalmazásánál figyelembe kell venni azt a tényt, hogy a kölcsönös megfeleltetési kötelezettségek egyénekre vonatkoznak, és tiszteletben kell tartani az arányosság elvét. Ugyanakkor helyénvaló a tagállamoknak bízni annak eldöntését, hogy az említett támogatáscsökkentés a csoportra vagy csak annak szabályszegő tagjaira legyen-e alkalmazandó.
(87)
A kölcsönös megfeleltetési kötelezettségekhez kapcsolódó igazgatási szankciók meghatározásával és alkalmazásával összefüggésben részletes eljárási és technikai szabályokat kell megállapítani.
(88)
A támogatáscsökkentés és a támogatás köréből való kizárás fokozatait a meg nem felelés súlyossága alapján kell megállapítani, és e szankciók akár odáig is terjedhetnek, hogy a kedvezményezett a következő naptári év vonatkozásában kizárásra kerül az 1306/2013/EU rendelet 92. cikkében felsorolt valamennyi kifizetésből.
(89)
A közvetlen kifizetésekkel foglalkozó bizottság és a Vidékfejlesztési Bizottság nem nyilvánított véleményt az elnöke által kitűzött határidőn belül,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. CÍM
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
1. cikk
Hatály
Ez a rendelet az 1306/2013/EU rendelet alkalmazására vonatkozó szabályokat állapít meg a következők vonatkozásában:
a)
a tagállamok által a Bizottságnak eljuttatandó értesítések az Unió pénzügyi érdekeinek védelme tekintetében a tagállamokra háruló kötelezettségeknek megfelelően;
b)
a tagállamok által a támogathatósági feltételek, a kötelezettségvállalások és más kötelezettségek tekintetében végzett adminisztratív és helyszíni ellenőrzések;
c)
a helyszíni ellenőrzések minimális szintje, valamint az említett szint növelésére vonatkozó kötelezettség vagy a csökkentésére vonatkozó lehetőség meghatározása;
d)
az ellenőrzésekre és vizsgálatokra, valamint eredményeikre vonatkozó jelentéstétel;
e)
a megfelelést igazoló ellenőrzések lefolytatásáért felelős hatóságok, valamint az ilyen ellenőrzések tartalma;
f)
a kender tetrahidrokannabinol-tartalmának meghatározására szolgáló különleges ellenőrző intézkedések és módszerek;
g)
a gyapotra vonatkozó terményspecifikus támogatás tekintetében az elismert ágazatközi szervezetek ellenőrzésére szolgáló rendszer létrehozása és működtetése;
h)
olyan esetek, amelyek vonatkozásában lehetőség van a támogatási kérelmek és kifizetési kérelmek, illetve bármely egyéb információ vagy kérelem benyújtást követő helyesbítésére és kiigazítására;
i)
a támogatások részleges vagy teljes visszavonásának alkalmazása és kiszámítása;
j)
a jogosulatlan kifizetések visszafizettetése, a szankcióként kiszabott összegek beszedése, a jogosulatlanul megadott támogatási jogosultságok visszavonása, valamint a kamat alkalmazása;
k)
az igazgatási szankciók alkalmazása és kiszámítása;
l)
valamely meg nem felelés csekély mértékűnek minősítése;
m)
a támogatási kérelmekre és kifizetési kérelmekre, valamint a támogatási jogosultságok iránti kérelmekre vonatkozó szabályok, beleértve a kérelmek benyújtásának határnapját; a kérelmekben feltüntetendő minimális adatmennyiségre vonatkozó előírások, a támogatási kérelmek módosítására vagy visszavonására, illetve a támogatási kérelem benyújtásának követelménye alóli felmentésre vonatkozó rendelkezések, valamint olyan rendelkezések, amelyek a tagállamok számára lehetővé teszik egyszerűsített eljárások alkalmazását;
n)
a kötelezettségek betartásának, illetve a támogatási kérelmekben vagy a kifizetési kérelmekben szereplő információk helytállóságának és teljességének vizsgálatára szolgáló ellenőrzések végrehajtása, a helyszíni ellenőrzésekre vonatkozó mérési tűréshatárokkal kapcsolatos szabályokat is beleértve;
o)
az 1306/2013/EU rendelet V. címe II. fejezetének egységes végrehajtásához szükséges műszaki előírások;
p)
az üzemek átruházása;
q)
előlegfizetés;
r)
a kölcsönös megfeleltetési kötelezettségeket érintő ellenőrzések végrehajtása, beleértve annak figyelembevételét, hogy a mezőgazdasági termelő részt vesz-e a mezőgazdasági tanácsadó rendszerben, illetve valamely tanúsítási rendszerben;
s)
a kölcsönös megfeleltetési kötelezettségekkel összefüggő igazgatási szankciók kiszámítása és alkalmazása, többek között a személyek csoportjából álló kedvezményezettek tekintetében.
2. cikk
A támogatási kérelmekkel, kifizetési kérelmekkel és egyéb nyilatkozatokkal összefüggő információcsere
(1) A támogatási rendszerek és támogatási intézkedések megfelelő igazgatása céljából, valamint amennyiben valamely tagállamban ugyanazon kedvezményezett tekintetében egynél több kifizető ügynökség illetékes a közvetlen kifizetések és vidékfejlesztési intézkedések igazgatásáért, az érintett tagállam adott esetben megteszi a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a támogatási kérelmek, kifizetési kérelmek és egyéb nyilatkozatok vonatkozásában előírt információk minden érintett kifizető ügynökség számára rendelkezésre álljanak.
(2) Amennyiben az ellenőrzéseket nem az illetékes kifizető ügynökség végzi, az érintett tagállam gondoskodik róla, hogy a kifizető ügynökség elegendő tájékoztatást kapjon az elvégzett ellenőrzésekről és azok eredményeiről. A kifizető ügynökség határozza meg, hogy milyen tájékoztatást tart szükségesnek.
3. cikk
A támogatási kérelmek, kifizetési kérelmek és egyéb nyilatkozatok visszavonása
(1) A támogatási kérelmek, kifizetési kérelmek és egyéb nyilatkozatok részben vagy egészben bármikor visszavonhatók írásban. Az ilyen visszavonás tényét az illetékes hatóság tartja nyilván.
Ha valamely tagállam él a 21. cikk (3) bekezdésében meghatározott lehetőségekkel, az adott tagállam rendelkezhet úgy, hogy az állatokra vonatkozó számítógépes adatbázisba a mezőgazdasági üzemet elhagyó állatról küldött értesítés helyettesítheti az írásbeli visszavonást.
(2) Amennyiben az illetékes hatóság már tájékoztatta a kedvezményezettet az (1) bekezdésben említett dokumentumok bárminemű meg nem feleléséről, vagy értesítette a kedvezményezettet helyszíni ellenőrzés végzésére vonatkozó szándékáról, vagy ha ez a helyszíni ellenőrzés bármilyen meg nem felelést tár fel, a szóban forgó dokumentumoknak a meg nem felelés által érintett részei nem vonhatók vissza.
(3) Az (1) bekezdés szerint végrehajtott visszavonást követően a kedvezményezettek helyzete ismét megegyezik a dokumentumok vagy részdokumentumok benyújtása előtti helyzettel.
4. cikk
A nyilvánvaló hibák helyesbítése és kiigazítása
A kedvezményezett által benyújtott támogatási kérelmek és kifizetési kérelmek, illetve bármilyen igazoló dokumentum a benyújtása után bármikor helyesbíthető vagy kiigazítható azokban az esetekben, amikor az illetékes hatóság az adott eset átfogó értékelése alapján nyilvánvaló hibákat észlel, valamint feltéve, hogy a kedvezményezett jóhiszeműen jár el.
Az illetékes hatóság csak akkor ismerhet el nyilvánvaló hibákat, ha azok az első bekezdésben említett dokumentumok adminisztratív ellenőrzésekor egyértelműen beazonosíthatók.
5. cikk
A csökkentések, elutasítások, visszavonások és szankciók alkalmazása
Amennyiben a meg nem felelés olyan esete áll fenn, amelyre a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (11) IV. címének II. fejezete szerinti szankciók alkalmazandók, de amelyre az említett rendelet II. címének III. és IV. fejezetével, illetve III. címével összhangban egyúttal visszavonások vagy szankciók is vonatkoznak:
a)
a támogatások vonatkozásában a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet II. címének III. és IV. fejezetében, illetve III. címében előírt csökkentések, elutasítások, visszavonások vagy szankciók alkalmazandók a közvetlen kifizetési rendszerek vagy az integrált rendszer hatálya alá eső vidékfejlesztési intézkedések tekintetében;
b)
a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet IV. címének II. fejezetében előírt szankciók alkalmazandók az érintett kedvezményezettnek az 1306/2013/EU rendelet 92. cikke szerint nyújtandó olyan kifizetések teljes összege tekintetében, amelyekre nem vonatkoznak az a) pont szerinti csökkenések, elutasítások, visszavonások vagy szankciók.
Az első albekezdésben megállapított csökkentéseket, elutasításokat, visszavonásokat és szankciókat az e rendelet 6. cikkének megfelelően, az egyéb uniós vagy a nemzeti jogszabályok rendelkezései által meghatározott kiegészítő szankciók sérelme nélkül kell alkalmazni.
6. cikk
A csökkentések, elutasítások, visszavonások és szankciók sorrendje az egyes közvetlen kifizetési rendszerek vagy vidékfejlesztési intézkedések tekintetében
(1) Az 1307/2013/EU rendelet I. mellékletében felsorolt rendszerek keretében valamely kedvezményezett számára odaítélendő támogatás összegét az érintett közvetlen támogatási rendszerre vonatkozóan az említett rendeletben, valamint a legkülső régiók és a kisebb égei-tengeri szigetek vonatkozásában a 228/2013/EU (12), illetve a 229/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (13) előírt feltételek szerint a tagállamok határozzák meg.
(2) Az 1307/2013/EU rendelet I. mellékletében felsorolt minden egyes rendszer és a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 2. cikke (1) bekezdése második albekezdésének 6. pontjában meghatározott, az integrált rendszer hatálya alá eső valamennyi vidékfejlesztési intézkedés tekintetében a támogatásokra vonatkozó csökkentéseket, visszavonásokat és szankciókat - adott esetben - a következő sorrendben kell kiszámítani:
a)
a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet II. címének IV. fejezetében előírt támogatáscsökkentéseket és szankciókat - a hivatkozott rendelet 16. cikkében említet szankciók kivételével - a meg nem felelés valamennyi esetére alkalmazni kell;
b)
az a) pont alkalmazása eredményeként kapott összeg képezi a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet III. címében előírt támogatáselutasítás kiszámításának alapját;
c)
a b) pont alkalmazása eredményeként kapott összeg képezi a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 13. és 14. cikkének megfelelően késedelmes benyújtás esetén alkalmazott támogatáscsökkentés kiszámításának alapját;
d)
a c) pont alkalmazása eredményeként kapott összeg képezi a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 16. cikkének megfelelően a mezőgazdasági parcella be nem jelentése esetén alkalmazott támogatáscsökkentés kiszámításának alapját;
e)
a d) pont alkalmazása eredményeként kapott összeg képezi a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet III. címében előírt támogatásvisszavonás kiszámításának alapját;
f)
az e) pont alkalmazása eredményeként kapott összeg képezi a következők alkalmazásának alapját:
i.
az 1307/2013/EU rendelet 51. cikke (2) bekezdésében előírt lineáris támogatáscsökkentés;
ii.
az 1307/2013/EU rendelet 51. cikke (3) bekezdésében előírt lineáris támogatáscsökkentés;
iii.
az 1307/2013/EU rendelet 65. cikke (2) bekezdésének c) pontjában előírt lineáris támogatáscsökkentés;
iv.
az 1307/2013/EU rendelet 65. cikke (4) bekezdésében előírt lineáris támogatáscsökkentés;
v.
az olyan esetben alkalmazandó lineáris támogatáscsökkentések, amikor az 1307/2013/EU rendelet 41. cikke szerint teljesítendő kifizetések meghaladják az említett rendelet 42. cikkének (2) bekezdésével összhangban rögzített nemzeti felső határértéket.46]
(3) A (2) bekezdés f) pontjának alkalmazása eredményeként kapott összeg képezi a következők alapját:
a)
az 1307/2013/EU rendelet 11. cikke szerinti támogatáscsökkentések alkalmazása;
b)
az 1307/2013/EU rendelet 7. cikke (1) bekezdésének második albekezdése szerinti lineáris támogatáscsökkentési kulcs alkalmazása;
c)
az 1307/2013/EU rendelet 8. cikke szerinti kiigazítási arány alkalmazása.
(4) A (3) bekezdés alkalmazásából származó kifizetések összege alapul szolgál a kölcsönös megfeleltetés figyelmen kívül hagyása miatt a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet IV. címének II. fejezetével összhangban alkalmazott támogatáscsökkentések kiszámításához.
7. cikk
Jogosulatlan kifizetések visszafizettetése
(1) Amennyiben jogosulatlan kifizetésre kerül sor, a kérdéses összeget a kedvezményezett - adott esetben - a (2) bekezdés szerint kiszámított kamattal együtt köteles visszafizetni.
(2) A kamatot a kedvezményezett számára a visszafizetési felszólításban előírt - legfeljebb 60 napos - fizetési határidő és a visszafizetés vagy levonás között eltelt időszakra kell felszámítani.
Az alkalmazandó kamatlábat a nemzeti törvényekkel összhangban kell meghatározni, de az nem lehet alacsonyabb a nemzeti rendelkezések alapján visszafizettetett összegeknél alkalmazott kamatlábnál.
(3) Az (1) bekezdésben említett visszafizetési kötelezettség nem alkalmazandó, ha a kifizetésre az illetékes hatóság vagy más hatóság hibájából került sor, és a kedvezményezettel szemben nem volt elvárható, hogy a hibát észrevegye.
Ha azonban a hiba az érintett kifizetés kiszámítására vonatkozó tényszerű elemeket érinti, az első albekezdést csak akkor kell alkalmazni, ha a visszafizettetésről szóló határozatot a kifizetéstől számított 12 hónapon belül nem közölték.
8. cikk
Az üzemek átruházása
(1) E cikk alkalmazásában:
a) „a mezőgazdasági üzem átruházása”: az érintett termelési egységek vonatkozásában az eladás, haszonbérletbe adás vagy bármilyen hasonló típusú ügylet;
b) „átruházó”: az a kedvezményezett, akinek az üzemét átruházzák egy másik kedvezményezettre;
c) „az átruházás kedvezményezettje”: az a kedvezményezett, akire az üzemet átruházzák.
(2) Amennyiben egy üzemet a támogatási kérelem vagy kifizetési kérelem benyújtása után teljes egészében átruháznak egy kedvezményezettről egy másikra még az előtt, hogy teljesült volna a támogatás nyújtásához szükséges valamennyi feltétel, az átruházó részére az átruházott üzemre vonatkozóan nem nyújtható támogatás.
(3) Az átruházó által kért támogatást vagy kifizetést az átruházás kedvezményezettjének kell nyújtani, ha:
a)
az átruházás kedvezményezettje a tagállam által meghatározandó időszakon belül értesíti az illetékes hatóságot az átruházásról, és kéri a támogatás kifizetését;
b)
a kedvezményezett minden, az illetékes hatóság által kért bizonyítékot bemutat;
c)
az átruházott üzem vonatkozásában a támogatás odaítéléséhez szükséges minden feltétel teljesült.
(4) Amint a kedvezményezett értesíti az illetékes hatóságot, és a (3) bekezdés a) pontja szerint kéri a támogatás kifizetését:
a)
az átruházó összes joga és kötelezettsége, amely az illetékes hatóság és az átruházó között a támogatási kérelem vagy kifizetési kérelem eredményeképpen létrejött jogviszonyból származik, az átruházás kedvezményezettjére száll át;
b)
az átruházónak a támogatás odaítéléséhez szükséges minden cselekményét és az átruházást megelőzően tett minden nyilatkozatát a kedvezményezettnek kell tulajdonítani a vonatkozó uniós szabályok alkalmazásában;
c)
adott esetben az átruházott üzemet a szóban forgó igénylési év vonatkozásában különálló üzemnek kell tekinteni.
(5) A tagállamok dönthetnek úgy, hogy adott esetben a támogatást az átruházónak ítélik oda. Ebben az esetben:
a)
az átruházás kedvezményezettjének nem nyújtanak támogatást;
b)
a tagállamok értelemszerűen alkalmazzák a (2), (3) és (4) bekezdésben megállapított követelményeket.
9. cikk
Értesítések
(1) Valamennyi közvetlen kifizetési rendszer, vidékfejlesztési intézkedés és technikai segítségnyújtás, valamint az 1308/2013/EU rendelet 46. és 47. cikke szerinti borágazati támogatási rendszerek esetében a tagállamok minden évben július 15-ig értesítik a Bizottságot az előző naptári évre vonatkozó ellenőrzési adatokról és statisztikákról, valamint különösen az alábbiakról:
a)
az egyes kedvezményezettek adatai a támogatási kérelmek vagy kifizetési kérelmek, a bejelentett és/vagy támogatási kérelem tárgyát képező földterületek és állatok, valamint az adminisztratív, helyszíni és utólagos ellenőrzések eredményei tekintetében;
b)
adott esetben a kölcsönös megfeleltetéssel kapcsolatos ellenőrzések eredményei, a vonatkozó csökkentéseket és kizárásokat is beleértve.
Az ilyen értesítéseket elektronikus úton kell megküldeni az ellenőrzési adatok és statisztikák küldésére vonatkozóan a Bizottság által a tagállamok számára rendelkezésre bocsátott műszaki előírásoknak megfelelően.
(2) A tagállamok július 15-ig eljuttatják a Bizottságnak a kölcsönös megfeleltetési követelmények ellenőrzése kapcsán választott lehetőségekről, valamint a kölcsönös megfeleltetési követelmények és előírások ellenőrzéséért felelős, illetékes ellenőrző szervekről szóló jelentést. Az említett jelentésben szereplő információk későbbi módosításairól haladéktalanul értesítést kell küldeni.
(3) A tagállamok minden évben július 15-ig eljuttatják a Bizottságnak az előző naptári évi, termeléstől függő önkéntes támogatások igazgatása és ellenőrzése vonatkozásában hozott intézkedésekről szóló jelentést.
(4) Az integrált rendszer részeként létrehozott számítógépes adatokat az ágazati szabályok keretében a Bizottságnak megküldendő információk alátámasztására kell felhasználni.
II. CÍM
INTEGRÁLT IGAZGATÁSI ÉS KONTROLLRENDSZER
I. FEJEZET
Általános szabályok
10. cikk
A közvetlen kifizetések előlegei
A tagállamok egy meghatározott évre vonatkozó támogatási kérelmek tekintetében az 1307/2013/EU rendelet 8. cikkében említett, a pénzügyi fegyelem biztosítására szolgáló kiigazítási arány alkalmazása nélkül is fizethetnek a kedvezményezetteknek a közvetlen kifizetésekhez kapcsolódó előlegeket. A kedvezményezetteknek december 1-jétől kifizetendő egyenleg megállapításakor a megfelelő naptári évben teljesített közvetlen kifizetések teljes összegére vonatkozóan figyelembe kell venni az adott időpontban a pénzügyi fegyelem biztosítása érdekében alkalmazandó kiigazítási arányt.
II. FEJEZET
Támogatási kérelmek és kifizetési kérelmek
1. szakasz
Közös rendelkezések
11. cikk
Az eljárások egyszerűsítése
(1) Hacsak arról az 1305/2013/EU, az 1306/2013/EU, az 1307/2013/EU rendelet, a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet vagy e rendelet másképpen nem rendelkezik, a tagállamok megengedhetik vagy előírhatják, hogy bármely, e rendelet szerinti közlés - vagyis mind a kedvezményezettől a hatóságok felé irányuló, mind az ellentétes irányú közlések - küldése elektronikus úton történjen, feltéve, hogy ez nem vezet a kedvezményezettek közötti hátrányos megkülönböztetéshez, valamint megfelelő intézkedések történtek különösen annak biztosítására, hogy:
a)
a kedvezményezettet egyértelműen azonosítsák;
b)
a kedvezményezett megfeleljen az érintett közvetlen kifizetési rendszer vagy vidékfejlesztési intézkedés összes követelményének;
c)
a megküldött adatok a szóban forgó közvetlen kifizetési rendszer vagy vidékfejlesztési intézkedés megfelelő igazgatása tekintetében megbízhatóak legyenek; ha a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 2. cikke (1) bekezdése második albekezdésének 9. pontjában meghatározott állatokra vonatkozó számítógépes adatbázis adatai felhasználásra kerülnek, az adatbázis biztosítsa az érintett közvetlen kifizetési rendszerek vagy vidékfejlesztési intézkedések megfelelő irányításához szükséges megbízhatósági és végrehajtási szintet;
d)
amennyiben a kísérő dokumentumok nem küldhetők meg elektronikus úton, az illetékes hatóságnak az ilyen dokumentumokat a nem elektronikus adatküldésre vonatkozó határidőig meg kell kapnia.
(2) A támogatási kérelmek vagy kifizetési kérelmek benyújtása tekintetében a tagállamok - az (1) bekezdésben megállapított feltételek szerint - előírhatnak egyszerűsített eljárásokat, amennyiben az adatok már az illetékes hatóságok rendelkezésére állnak, különösen, ha az érintett kifizetési rendszer vagy vidékfejlesztési intézkedés keretében legutóbb benyújtott támogatási kérelemhez vagy kifizetési kérelemhez képest az 1306/2013/EU rendelet 72. cikkének (3) bekezdésével összhangban nem történtek változások. A tagállamok dönthetnek úgy, hogy a támogatási kérelmek vagy a kifizetési kérelmek vonatkozásában felhasználják nemzeti hatóságok rendelkezésére álló adatforrásokból származó adatokat. Ebben az esetben az adott tagállam gondoskodik arról, hogy az említett adatforrások az adatok megbízhatóságának, integritásának és biztonságának garantálása érdekében rendelkezzenek az adatok megfelelő kezeléséhez szükséges megbízhatósági szinttel.
(3) Amennyiben lehetséges, a támogatási kérelemmel vagy kifizetési kérelemmel együtt benyújtandó igazoló dokumentumokban megadandó információkat az illetékes hatóság közvetlenül a szóban forgó információ forrásától is beszerezheti.
12. cikk
Az egységes kérelemre és a vidékfejlesztési intézkedések keretében benyújtott támogatási kérelmekre vonatkozó általános rendelkezések
(1) Ha a tagállamok az 1306/2013/EU rendelet 72. cikkének (4) bekezdésével összhangban úgy döntenek, hogy a közvetlen kifizetésekkel kapcsolatos támogatási kérelmek és a vidékfejlesztési intézkedésekkel összefüggő kifizetési kérelmek benyújtása egyetlen támogatási kérelemmel történjen, e rendelet 20., 21. és 22. cikke értelemszerűen alkalmazandó a szóban forgó rendszerek vagy intézkedések hatálya alá tartozó támogatási és/vagy kifizetési kérelmek tekintetében megállapított különös követelményekre.
(2) Az a kedvezményezett, aki valamely területalapú közvetlen kifizetés vagy vidékfejlesztési intézkedés keretében támogatást igényel, évente csak egyetlen egységes kérelmet nyújthat be.
(3) A tagállamok megfelelő eljárásokat írnak elő a vidékfejlesztési intézkedésekhez kapcsolódó támogatási kérelmek benyújtására vonatkozóan.
13. cikk
Az egységes kérelem, a támogatási kérelmek és a kifizetési kérelmek benyújtásának határnapja
(1) A tagállamok meghatározzák azokat a határnapokat, ameddig az egységes kérelem, a támogatási kérelmek, illetve a kifizetési kérelmek benyújthatók. A határnapok egyik évben sem eshetnek május 15. utáni időpontra. Észtország, Lettország, Litvánia, Finnország és Svédország azonban meghatározhat ennél későbbi időpontot, amely mindazonáltal nem eshet június 15-nél későbbre.
Az említett határnapok rögzítésekor a tagállamok a támogatás megfelelő adminisztratív és pénzügyi igazgatása érdekében figyelembe veszik az összes vonatkozó adat rendelkezésére állásához szükséges időt, és gondoskodnak arról, hogy hatékony ellenőrzéseket lehessen beütemezni.
(2) Az 1306/2013/EU rendelet 78. cikkének második bekezdése szerinti eljárásnak megfelelően az (1) bekezdésben említett határnapok rendkívüli időjárási körülmények miatt bizonyos övezetekben helyezhetők későbbi időpontra is.
14. cikk
Az egységes kérelem és a kifizetési kérelem tartalma
(1) Az egységes kérelemnek és a kifizetési kérelemnek a támogatásra való jogosultság megállapításához szükséges valamennyi információt tartalmaznia kell, különösen az alábbiakat:
a)
a kedvezményezett személyazonossága;
b)
az érintett közvetlen kifizetési rendszerek és/vagy vidékfejlesztési intézkedések részletei;
c)
a támogatási jogosultságok azonosítása az alaptámogatási rendszerre vonatkozóan a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 7. cikkében előírt azonosítási és nyilvántartási rendszerrel összhangban;
d)
a mezőgazdasági üzem összes mezőgazdasági parcellájának egyértelmű azonosítását lehetővé tévő adatok, hektárban kifejezett területük két tizedesjegy pontossággal, elhelyezkedésük, és szükség esetén a mezőgazdasági parcella hasznosítására vonatkozó további részletek;
e)
adott esetben az olyan, nem mezőgazdasági földterület egyértelmű azonosítását lehetővé tévő részletek, amelyre vonatkozóan a vidékfejlesztési intézkedések keretében támogatást igényelnek;
f)
adott esetben az érintett rendszer és/vagy intézkedés keretében biztosított támogatásra való jogosultság megállapításához szükséges igazoló dokumentumok;
g)
a kedvezményezett nyilatkozata arról, hogy ismeri a szóban forgó közvetlen kifizetési rendszerre és/vagy vidékfejlesztési intézkedésre vonatkozó feltételeket;
h)
adott esetben a kedvezményezett nyilatkozata arról, hogy az 1307/2013/EU rendelet 9. cikke (2) bekezdése első és második albekezdésében szereplő, nem mezőgazdasági jellegű üzleti vállalkozás működtetésével és tevékenység végzésével foglalkozik.
(2) Az (1) bekezdés c) pontjában említett támogatási jogosultságok azonosítása céljából az 1306/2013/EU rendelet 72. cikkének (3) bekezdése értelmében a kedvezményezettek rendelkezésére bocsátott formanyomtatványoknak tartalmazniuk kell a támogatási jogosultságoknak a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 7. cikkében előírt azonosítási és nyilvántartási rendszer szerinti azonosítását.
(3) Az alaptámogatási rendszer alkalmazásának első évében a tagállamok a támogatási jogosultságok tekintetében eltérhetnek e cikk és e rendelet 17. cikkének rendelkezéseitől.
15. cikk
Az egységes kérelem és a kifizetési kérelem módosítása
(1) Az egységes kérelem vagy a kifizetési kérelem benyújtásának határnapja után az egységes kérelem vagy a kifizetési kérelem kiegészíthető vagy kiigazítható egyéni mezőgazdasági parcellákkal vagy egyéni támogatási jogosultságokkal, feltéve, hogy az érintett közvetlen támogatási rendszerek vagy vidékfejlesztési intézkedések követelményei teljesülnek.
Az egységes kérelemben már bejelentett egyéni mezőgazdasági parcellák vagy támogatási jogosultságok tekintetében a hasznosítást, a közvetlen támogatási rendszert vagy a vidékfejlesztési intézkedést érintő módosítások ugyanezekkel a feltételekkel tehetők meg.
Amennyiben az első és a második albekezdésben említett módosítások hatással vannak valamely benyújtandó igazoló dokumentumra vagy szerződésre, a szóban forgó dokumentumok vagy szerződések ennek megfelelően módosíthatók.
(2) Az (1) bekezdéssel összhangban megtett módosításokról az adott év május 31-ig - Észtország, Lettország, Litvánia, Finnország és Svédország esetében június 15-ig - írásban értesíteni kell az illetékes hatóságot.
Az első albekezdéstől eltérve a tagállamok a módosításokkal kapcsolatos értesítésre vonatkozóan korábbi határnapot is megállapíthatnak. E határnap azonban nem lehet az egységes kérelem vagy kifizetési kérelem benyújtására a 13. cikk (1) bekezdése szerint meghatározott határnapot követő 15. naptári napnál korábbi időpont.
(3) Amennyiben az illetékes hatóság már tájékoztatta a kedvezményezettet az egységes kérelemben vagy a kifizetési kérelemben található meg nem felelés bármilyen esetéről, vagy értesítette a helyszíni ellenőrzés végzésére irányuló szándékáról, és a helyszíni ellenőrzés meg nem felelést tár fel, az (1) bekezdés szerinti módosításokra a meg nem felelés által érintett mezőgazdasági parcellákkal kapcsolatban nincs lehetőség.
16. cikk
Az előre kitöltött formanyomtatványok helyesbítése
Egységes kérelem, támogatási kérelem és/vagy kifizetési kérelem formanyomtatványának benyújtásakor a kedvezményezett köteles helyesbíteni az 1306/2013/EU rendelet 72. cikkének (3) bekezdése szerinti előre kitöltött formanyomtatványt, ha bármilyen módosításra - különösen a támogatási jogosultságoknak az 1307/2013/EU rendelet 34. cikke szerinti átruházására - került sor, vagy ha a formanyomtatványon feltüntetett információk nem helytállóak.
2. szakasz
A területalapú támogatási rendszerekre vonatkozó támogatási kérelmek és a területalapú támogatási intézkedésekre vonatkozó kifizetési kérelmek
17. cikk
A területalapú támogatási rendszerekhez kapcsolódó támogatási kérelmekre és a területalapú támogatási intézkedésekhez kapcsolódó támogatási kérelmekre vonatkozó különös követelmények
(1) A 14. cikk (1) bekezdésének d) és e) pontja szerinti mezőgazdasági üzem és/vagy nem mezőgazdasági földterület összes mezőgazdasági parcellájának azonosítása érdekében az illetékes hatóság földrajzi információs rendszeren alapuló interfészen keresztül köteles a kedvezményezett rendelkezésére bocsátani az 1306/2013/EU rendelet 72. cikkének (3) bekezdésében említett előre kitöltött formanyomtatványt és megfelelő grafikus anyagokat, amelyek lehetővé teszik a bejelentett területek térinformációs és alfanumerikus adatainak feldolgozását (a továbbiakban: a földrajzi térinformatikai támogatási kérelem formanyomtatványa).
(2) Az (1) bekezdés a következők szerint alkalmazandó:
a)
a 2016. igénylési évtől a kedvezményezettek azon számára, amely az alaptámogatási rendszer vagy az egységes területalapú támogatási rendszer tekintetében az előző évben meghatározott terület legalább 25 %-ának lefedéséhez szükséges;
b)
a 2017. igénylési évtől a kedvezményezettek azon számára, amely az alaptámogatási rendszer vagy az egységes területalapú támogatási rendszer tekintetében az előző évben meghatározott terület legalább 75 %-ának lefedéséhez szükséges;
c)
a 2018. igénylési évtől minden kedvezményezettre.
(3) Ha a támogatási kérelmet és/vagy kifizetési kérelmet a kedvezményezett nem tudja földrajzi térinformatikai támogatási kérelem formanyomtatványa útján benyújtani, az illetékes hatóság a kedvezményezettnek:
a)
megadja a szükséges technikai segítséget; vagy
b)
az előre kitöltött formanyomtatványt és a megfelelő grafikus anyagokat papíron bocsátja rendelkezésre. Ebben az esetben az illetékes hatóság a kedvezményezettől kapott adatokat átvezeti a földrajzi térinformatikai támogatási kérelem formanyomtatványába.
(4) A kedvezményezett rendelkezésére bocsátott előre kitöltött formanyomtatványokban referenciaparcellánként meg kell adni a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 5. cikke (2) bekezdésének a) és b) pontja szerinti támogatható legnagyobb területet, valamint az előző évben az alaptámogatási rendszer, az egységes területalapú rendszer és/vagy a területalapú vidékfejlesztési intézkedések céljából mezőgazdasági parcellánként meghatározott területet.
A kedvezményezettnek az 1306/2013/EU rendelet 72. cikkének (3) bekezdésével összhangban biztosított grafikus anyagoknak meg kell jelölniük a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 5. cikkének (1) bekezdése szerinti referenciaparcellák határvonalait és egyedi azonosítójukat, valamint meg kell adniuk az előző évben meghatározott mezőgazdasági parcellák határvonalait azért, hogy a kedvezményezett minden egyes mezőgazdasági parcella méretét és elhelyezkedését helyesen tüntethesse fel. A 2016. igénylési évtől a grafikus anyagokban az előző évben meghatározott ökológiai jelentőségű területek típusát, méretét és elhelyezkedését is fel kell tüntetni.
(5) A kedvezményezett köteles egyértelműen azonosítani és bejelenteni minden egyes mezőgazdasági parcellát, valamint - adott esetben - az ökológiai jelentőségű területek típusát, méretét és elhelyezkedését. A környezetbarátabbá tételt előmozdító kifizetések tekintetében a kedvezményezett a bejelentett mezőgazdasági parcellák hasznosítási módját is köteles meghatározni.
E célból a kedvezményezett megerősítheti az előre kitöltött formanyomtatványban szereplő információkat. Amennyiben azonban az adott mezőgazdasági parcella területére, elhelyezkedésére vagy határvonalaira, vagy - adott esetben - az ökológiai jelentőségű területek méretére és elhelyezkedésére vonatkozó információk nem helytállóak vagy nem teljesek, a kedvezményezett köteles helyesbíteni vagy módosítani az előre kitöltött formanyomtatványt.
Az illetékes hatóság a kedvezményezettek által az előre kitöltött formanyomtatványban tett helyesbítések vagy kiegészítések alapján értékeli, hogy - tekintettel a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 5. cikkének (3) bekezdésére - szükség van-e a megfelelő referenciaparcellára vonatkozó adatok naprakésszé tételére.
(6) Amennyiben a kedvezményezett az 1307/2013/EU rendelet 43. cikke (3) bekezdésének a) pontjával összhangban az 1698/2005/EK tanácsi rendelet (14) 39. cikkének (2) bekezdése vagy az 1305/2013/EU rendelet 28. cikkének (2) bekezdése alapján tett kötelezettségvállalások teljesítése révén folytat egyenértékű gyakorlatokat, az adott kötelezettségvállalást a megfelelő kifizetési kérelemre történő hivatkozással fel kell tüntetni a támogatási kérelemben.
Ha a kedvezményezett az 1307/2013/EU rendelet 43. cikke (3) bekezdésének b) pontjával összhangban nemzeti vagy regionális környezetvédelmi tanúsítási rendszerek révén folytat egyenértékű gyakorlatokat, e rendelet 4. és 5. cikke értelemszerűen alkalmazandó az előre kitöltött formanyomtatvány és a kedvezményezett nyilatkozata vonatkozásában.
Az 1307/2013/EU rendelet 46. cikkének (5) és (6) bekezdésével összhangban a regionális vagy együttes végrehajtás alkalmazásában és az ökológiai jelentőségű területekkel kapcsolatos kötelezettségeknek a kedvezményezettek által egyénileg teljesítendő részét illetően az említett regionális vagy együttes végrehajtásban részt vevő kedvezményezettek e cikk (5) bekezdésének megfelelően minden egyes mezőgazdasági parcella vonatkozásában kötelesek egyértelműen azonosítani és bejelenteni az ökológiai jelentőségű terület típusát, méretét és elhelyezkedését. Támogatási kérelmükben, illetve kifizetési kérelmükben a kedvezményezetteknek hivatkozniuk kell az e rendelet 18. cikkében említett, regionális vagy együttes végrehajtásra vonatkozó nyilatkozatra.
(7) Az 1307/2013/EU rendelet 32. cikkének (6) bekezdése szerinti, kender termelésére használt területek tekintetében az egységes kérelemnek az alábbiakat kell tartalmaznia:
a)
a kenderrel bevetett parcellák azonosításához szükséges valamennyi információ, a vetőmag fajtájának megjelölésével;
b)
a felhasznált vetőmag mennyiségének feltüntetése (kg/hektár);
c)
a 2002/57/EK tanácsi irányelvvel (15) és különösen annak 12. cikkével összhangban a vetőmag csomagolásán alkalmazott hatósági címkék, illetve a tagállam által azokkal egyenértékűnek elismert bármely más dokumentum.
Az első albekezdés c) pontjától eltérve amennyiben a vetésre az egységes kérelem benyújtási határnapja után kerül sor, a címkéket legkésőbb június 30-ig kell benyújtani. Amennyiben a címkéket más nemzeti hatósághoz is be kell nyújtani, a tagállamok előírhatják, hogy a szóban forgó címkéket az említett ponttal összhangban való benyújtásuk után vissza kell jutatni a kedvezményezetthez. A visszajuttatott címkéken jelezni kell, hogy azokat már használták kérelem benyújtásához.
(8) Az 1307/2013/EU rendelet IV. címének 2. fejezetében előírt, gyapotra vonatkozó terményspecifikus támogatás esetében az egységes kérelemnek tartalmaznia kell:
a)
a használt gyapotfajta vetőmagjának nevét;
b)
adott esetben annak az elismert ágazati szervezetnek a nevét és címét, amelyben a kedvezményezett tagsággal rendelkezik.
(9) Azokat a területeket, amelyeket az 1307/2013/EU rendelet III., IV. és V. címében előírt támogatási rendszerek vagy az 1308/2013/EU rendeletben említett borágazati támogatási rendszerek céljaitól eltérő célból hasznosítanak, egy vagy több „egyéb hasznosítás” rovatban kell bejelenteni.
18. cikk
A regionális vagy együttes végrehajtásra vonatkozó nyilatkozat
Az 1307/2013/EU rendelet 46. cikkének (5) és (6) bekezdése szerinti valamennyi regionális, illetve együttes végrehajtás tekintetében regionális végrehajtásra vagy együttes végrehajtásra vonatkozó nyilatkozatot kell benyújtani, amely kiegészíti az egyes kedvezményezettek támogatási kérelmét vagy kifizetési kérelmét.
A nyilatkozatnak minden szükséges kiegészítő információt tartalmaznia kell ahhoz, hogy ellenőrizhető legyen az említett rendelet 46. cikkének (5) és (6) bekezdése szerinti regionális vagy együttes végrehajtás tekintetében fennálló kötelezettségek betartása, különös tekintettel az alábbiakra:
a)
valamennyi részt vevő kedvezményezett egyedi azonosítója;
b)
az a minimális százalékos arány, amelyet az említett rendelet 46. cikke (6) bekezdésének második albekezdése értelmében valamennyi kedvezményezettnek egyénileg kell teljesítenie;
c)
a szóban forgó rendelet 46. cikkének (5) bekezdésében említett, egymással határos ökológiai jelentőségű területek egybefüggő struktúráinak összterülete vagy azoknak a hivatkozott rendelet 46. cikkének (6) bekezdése szerinti ökológiai jelentőségű közös területeknek az összterülete, amelyek tekintetében a kötelezettségeket együttesen kell teljesíteni;
d)
előre kitöltött grafikus anyag, amely feltünteti a határvonalakat, valamint megadja az egymással határos ökológiai jelentőségű területek egybefüggő struktúráinak vagy az ökológiai jelentőségű közös területeknek az egyértelmű azonosítására és határvonalaik jelölésére felhasználandó referenciaparcellák egyedi azonosítását.
Amennyiben regionális végrehajtás esetén a 639/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 46. cikkének (6) bekezdésében előírt részletes terv az e cikk második bekezdésében felsorolt valamennyi információt tartalmazza, az első bekezdés szerinti nyilatkozat helyettesíthető a tervre történő hivatkozással.
Együttes végrehajtás esetén az első bekezdés szerinti nyilatkozatot ki kell egészíteni a 639/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 47. cikkének (4) bekezdésében előírt írásos megállapodással.
19. cikk
A mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszerben való részvételre irányuló kérelem és az említett rendszerből való kilépés
(1) Az 1307/2013/EU rendelet 62. cikkének (1) bekezdésében említett mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszerben való részvételre vonatkozóan 2015-ben benyújtott kérelmeknek tartalmazniuk kell az ugyanazon kedvezményezett által a 2015. igénylési év vonatkozásában benyújtott egységes kérelemre való hivatkozást és - adott esetben - a kérelmező azon nyilatkozatát, amelyben megerősíti, hogy ismeri a mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszer tekintetében az említett rendelet 64. cikkében előírt különös feltételeket.
A tagállamok dönthetnek úgy, hogy az első albekezdésben említett kérelmet az egységes kérelemmel együtt vagy annak részeként kell benyújtani.
(2) A 2016. igénylési évtől kezdődő hatállyal a tagállamok előírják az 1306/2013/EU rendelet 72. cikkének (3) bekezdése szerinti egyszerűsített kérelmezési eljárás alkalmazását.
(3) A (2) bekezdésben említett kérelmezési eljárás céljára használandó, előre kitöltött formanyomtatványokat a 2015. igénylési évre vonatkozóan benyújtott egységes kérelemben szereplő adatok alapján kell elkészíteni; a formanyomtatványoknak tartalmazniuk kell különösen:
a)
az 1307/2013/EU rendelet 64. cikkében foglalt rendelkezések betartásának megállapításához szükséges valamennyi kiegészítő információt, valamint - adott esetben - minden olyan további információt, amely nélkülözhetetlen annak megerősítéséhez, hogy a kedvezményezett még mindig megfelel az említett rendelet 9. cikkének;
b)
a kedvezményezett nyilatkozatát arról, hogy ismeri az 1307/2013/EU rendelet 64. cikkében előírt mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszerre vonatkozó különös feltételeket.
Amennyiben a tagállamok az 1307/2013/EU rendelet 63. cikke (2) bekezdése első albekezdésének a) pontjában megállapított támogatási módszert választják ugyanazon bekezdés harmadik albekezdésének alkalmazása nélkül, e bekezdés első albekezdésétől eltérve az előre kitöltött formanyomtatványokat e fejezet 1. szakaszával összhangban kell rendelkezésre bocsátani.
(4) Azok a kedvezményezettek, akik a 2015 utáni évek tekintetében úgy döntenek, hogy az 1307/2013/EU rendelet 62. cikke (1) bekezdésének második albekezdésével összhangban kilépnek a mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszerből vagy az említett rendelet 62. cikkének (2) bekezdése értelmében visszalépnek a rendszerben való részvételtől, kilépési vagy visszalépési szándékukról az adott tagállam által megállapított szabályok szerint tájékoztatják az illetékes hatóságot.
3. szakasz
Egyéb kérelmek
20. cikk
A támogatási kérelmekre vonatkozó különös rendelkezések
Az a kedvezményezett, aki a területalapú támogatási rendszerek keretében nem igényel támogatást, viszont az 1307/2013/EU rendelet I. mellékletében felsorolt valamely egyéb támogatási rendszer vagy az 1308/2013/EU rendelet 46. és 47. cikke szerinti borágazati támogatási rendszer keretében támogatást igényel, és rendelkezik mezőgazdasági területtel, támogatási kérelmében e rendelet 17. cikkével összhangban köteles bejelenteni a szóban forgó területeket.
Az a kedvezményezett, aki csak az 1308/2013/EU rendelet 46. és 47. cikke szerinti kölcsönös megfeleltetési kötelezettségek hatálya alá tartozik, támogatási kérelmében köteles megjelölni a rendelkezésére álló területeket minden olyan naptári év tekintetében, amelyben e kötelezettségek fennállnak.
A tagállamok azonban mentesíthetik a kedvezményezetteket az első és a második albekezdésben említett kötelezettség alól, amennyiben a szóban forgó információk az illetékes hatóságok rendelkezésére állnak olyan egyéb igazgatási és kontrollrendszerek keretében, amelyek az 1306/2013/EU rendelet 61. cikkével összhangban az integrált rendszerrel kompatibilisek.
21. cikk
Az állattartáshoz kapcsolódó támogatási intézkedések keretében az állatállomány-alapú támogatási kérelemre és kifizetési kérelemre vonatkozó követelmények
(1) A 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 2. cikke (1) bekezdése második albekezdésének 15. pontjában meghatározott állatállomány-alapú támogatási kérelemnek, illetve az említett rendelet 2. cikke (1) bekezdése második albekezdésének 14. pontjában meghatározott, állattartáshoz kapcsolódó támogatási intézkedések hatálya alá tartozó kifizetési kérelemnek a támogatásra való jogosultság megállapításához szükséges valamennyi információt tartalmaznia kell, különösen az alábbiakat:
a)
a kedvezményezett személyazonossága;
b)
hivatkozás az egységes kérelemre, ha azt már benyújtották;
c)
az állatok száma minden olyan fajta esetében, amelyekre vonatkozóan állatállomány-alapú támogatási kérelmet vagy kifizetési kérelmet nyújtanak be, és a szarvasmarhafélék esetében az állatok azonosítási kódja;
d)
adott esetben a kedvezményezett kötelezettségvállalása arra vonatkozóan, hogy a c) pontban említett állatokat a tagállam által megállapított időszakban a mezőgazdasági üzemében tartja, valamint információ arról (azokról) a hely(ek)ről, ahol az állatokat az érintett időszakban tartják;
e)
adott esetben az érintett program vagy intézkedés keretében biztosított támogatásra való jogosultság megállapításához szükséges igazoló dokumentumok;
f)
a kedvezményezett nyilatkozata arról, hogy ismeri a szóban forgó támogatásra vonatkozó feltételeket.
(2) Minden állattartó számára biztosítani kell azt a jogot, hogy a számítógépes adatbázisban róla és állatairól tárolt adatokat érintően az illetékes hatóságoktól korlátozás nélkül, ésszerű időközönként és túlzott késedelem nélkül tájékoztatást kapjon. Az állatállomány-alapú támogatási kérelem vagy kifizetési kérelem benyújtásakor a kedvezményezettnek nyilatkoznia kell arról, hogy a szóban forgó adatok helytállóak és teljes körűek, ellenkező esetben a nem helytálló adatokat helyesbítenie, a hiányzó adatokat pedig pótolnia kell.
(3) A tagállamok határozhatnak úgy, hogy az állatállomány-alapú támogatási kérelemnek vagy kifizetési kérelemnek az (1) bekezdésben említett információk egy részét nem kell tartalmaznia, ha azokat már közölték az illetékes hatósággal.
(4) A tagállamok bevezethetnek olyan eljárásokat, amelyek révén az állatokra vonatkozó számítógépes adatbázisban tárolt adatokat az állatállomány-alapú támogatási kérelem vagy kifizetési kérelem céljából fel lehet használni, feltéve, hogy az állatokra vonatkozó számítógépes adatbázis az egyes állatok szintjén biztosítja az érintett támogatási rendszerek vagy támogatási intézkedések megfelelő irányításához szükséges megbízhatósági és végrehajtási szintet.
Az első albekezdésben említett eljárások állhatnak egy olyan rendszerből, amely szerint a kedvezményezett támogatási kérelmet nyújthat be minden olyan állat tekintetében, amely a tagállam által meghatározandó időpontban vagy időszakban az állatokra vonatkozó számítógépes adatbázisban szereplő adatok alapján támogatható.
Ebben az esetben a tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy:
a)
a szóban forgó támogatási rendszerre és/vagy támogatási intézkedésre alkalmazandó rendelkezésekkel összhangban a második albekezdésben említett időpont vagy időszak egyértelműen meghatározott és ismert legyen a kedvezményezett előtt;
b)
a kedvezményezett tudatában legyen annak, hogy a potenciálisan támogatható, de az állatok azonosítási és nyilvántartási rendszerében nem megfelelően azonosított vagy nyilvántartott állat a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 31. cikkének értelmében meg nem felelés által érintett állatnak minősül.
(5) A tagállamok előírhatják, hogy az (1) bekezdésben említett információk egy részét az általuk jóváhagyott szerven vagy szerveken keresztül lehessen vagy kelljen továbbítani. A szolgáltatott információkért azonban a kedvezményezett továbbra is felelős marad.
4. szakasz
A támogatási jogosultságokra vonatkozó különös rendelkezések
22. cikk
A támogatási jogosultságok kiosztása vagy értékének növelése
(1) Az alaptámogatási rendszer keretében a támogatási jogosultságoknak az 1307/2013/EU rendelet 20. és 24. cikke, 30. cikke - (7) bekezdése e) pontjának kivételével - és 39. cikke szerinti kiosztása, illetve értékének növelése iránti kérelmeket a tagállamok által meghatározandó időpontig kell benyújtani. A rögzített időpont nem eshet a vonatkozó naptári év május 15. napja utáni időpontra.
Észtország, Lettország, Litvánia, Finnország és Svédország azonban meghatározhat ennél későbbi időpontot is, amely mindazonáltal nem eshet a vonatkozó naptári év június 15. napjánál későbbi időpontra.
(2) A tagállamok határozhatnak úgy, hogy a támogatási jogosultságok kiosztása iránti kérelmet az alaptámogatási rendszer szerinti támogatási kérelemmel egy időben kell benyújtani.
23. cikk
A jogosulatlanul kiosztott támogatási jogosultságok visszavonása
(1) Amennyiben a támogatási jogosultságok kedvezményezettek részére történő, 1307/2013/EU rendelet szerinti kiosztása után megállapítást nyer, hogy a kiosztott támogatási jogosultságok száma túl nagy, a támogatási jogosultságok határérték feletti száma visszakerül az 1307/2013/EU rendelet 30. cikke szerinti nemzeti tartalékba vagy regionális tartalékokba.
Ha az első albekezdésben említett hibát az illetékes hatóság vagy más hatóság vétette, és amennyiben ésszerűen nem feltételezhető, hogy a kedvezményezett észrevehette volna a hibát, a kedvezményezettnek kiosztott fennmaradó támogatási jogosultságok értékét megfelelő módon ki kell igazítani.
Amennyiben a túl nagy számú támogatási jogosultság kiosztásával érintett kedvezményezett időközben támogatási jogosultságokat adott át más kedvezményezetteknek, az első albekezdésben előírt kötelezettség az átadott támogatási jogosultságok számával arányosan az átruházás kedvezményezettjeire is vonatkozik, amennyiben az a kedvezményezett, akinek a támogatási jogosultságokat először kiosztották, nem rendelkezik elegendő számú támogatási jogosultsággal a jogosulatlanul kiosztott támogatási jogosultságok számának fedezésére.
(2) Amennyiben a támogatási jogosultságoknak a kedvezményezettek részére történő, az 1307/2013/EU rendelet szerinti kiosztása után megállapítást nyer, hogy a valamely kedvezményezett által a 2014. évre kapott, az említett rendelet 26. cikke (2) bekezdésének első albekezdése szerinti támogatási összegek, vagy a 2014. évre vonatkozó támogatási kérelme benyújtásának időpontjában a kedvezményezett birtokában lévő támogatási jogosultságoknak a hivatkozott rendelet 26. cikke (3) bekezdésének első albekezdése szerinti értéke, vagy a támogatási jogosultságoknak az említett rendelet 26. cikkének (5) bekezdése szerinti egységértéke, vagy a támogatási jogosultságok egységértékének a hivatkozott rendelet 30. cikkének (10) bekezdése szerinti növelése, vagy a kedvezményezett által az említett rendelet 40. cikke (3) bekezdése értelmében az alaptámogatási rendszer végrehajtását megelőző naptári év tekintetében kapott támogatások összértéke túl magas volt, a szóban forgó, hibás refereciaadatokon alapuló támogatási jogosultságokat ki kell igazítani az érintett kedvezményezett vonatkozásában.
Ezt a módosítást azon támogatási jogosultságok tekintetében is el kell végezni, amelyeket időközben átadtak más kedvezményezetteknek.
A csökkentés értékét vissza kell juttatni az 1307/2013/EU rendelet 30. cikkében említett nemzeti tartalékba vagy regionális tartalékokba.
(3) Amennyiben a támogatási jogosultságok kedvezményezettek részére történő, 1307/2013/EU rendelet szerinti kiosztása után megállapítást nyer, hogy ugyanazon kedvezményezett vonatkozásában fennáll mind az (1), mind a (2) bekezdésben említett helyzet, valamennyi támogatási jogosultság értékének (2) bekezdés szerinti kiigazítására még a jogosulatlanul kiosztott támogatási jogosultságoknak a nemzeti tartalékba vagy regionális tartalékokba történő, (1) bekezdés szerinti visszajuttatása előtt kell sort keríteni.
(4) A támogatási jogosultságok számának és/vagy értékének e cikkben előírt kiigazításai nem vezethetnek a fennmaradó támogatási jogosultságok szisztematikus újraszámításához.
(5) A tagállamok dönthetnek úgy, hogy a jogosulatlanul kiosztott támogatási jogosultságokat nem szerzik vissza olyan esetben, ha a támogatási jogosultságok azonosítására és nyilvántartására szolgáló elektronikus nyilvántartásban az e cikkben előírt kiigazítások céljából végzett ellenőrzések időpontjában szereplő támogatási jogosultságok összértéke az alaptámogatási rendszer 1307/2013/EU rendelet szerinti végrehajtásának bármely évében legfeljebb 50 EUR.
A kiigazítást megelőző évek vonatkozásában jogosulatlanul kifizetett összegeket e rendelet 7. cikkének megfelelően kell visszafizettetni. Az ilyen jogosulatlanul kifizetett összegek meghatározásakor figyelembe kell venni, hogy az e cikkben előírt kiigazítások az egyes érintett évek vonatkozásában milyen hatást gyakorolnak a támogatási jogosultságok számára és - adott esetben - értékére.
III. CÍM
ELLENŐRZÉSEK
I. FEJEZET
Közös rendelkezések
24. cikk
Általános elvek
(1) Az e rendelettel előírt adminisztratív és helyszíni ellenőrzéseket úgy kell elvégezni, hogy biztosítsák az alábbiak hatékony ellenőrzését:
a)
a támogatási kérelemben, a kifizetési kérelemben vagy más nyilatkozatokban megadott információk helytállósága és teljessége;
b)
az érintett támogatási rendszer és/vagy támogatási intézkedés vonatkozásában valamennyi támogathatósági kritérium, kötelezettségvállalás és más kötelezettség, valamint a támogatás nyújtására vagy a kötelezettségek alóli mentességre vonatkozó feltételek betartása;
c)
a kölcsönös megfeleltetéssel összefüggő követelmények és előírások.
(2) A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az általuk kidolgozott több, ellenőrizhető mutató alapján meg lehessen győződni valamennyi olyan alkalmazandó feltétel betartásáról, amelyet az uniós vagy nemzeti jog állapított meg, vagy amelyet a végrehajtási szabályokat tartalmazó dokumentumokban vagy a vidékfejlesztési programban rögzítettek.
(3) Az adminisztratív és helyszíni ellenőrzések eredményeinél meg kell vizsgálni, hogy a feltárt problémák összességében kockázatot jelentenek-e más hasonló tevékenységekre, kedvezményezettekre vagy egyéb szervekre nézve. Ha igen, akkor a vizsgálatnak azt is fel kell tárnia, hogy miért, továbbá meg kell állapítania az esetleg indokolt további vizsgálatokat, valamint a szükséges korrekciós és megelőző intézkedéseket is.
(4) Az illetékes hatóság helyszíni fizikai ellenőrzéseket végez abban az esetben, ha az ortofotók (műholdas képek vagy légi felvételek) kiértékelése alapján nem állapítható meg kielégítően az adminisztratív vagy helyszíni ellenőrzés tárgyát képező terület támogathatósága vagy tényleges kiterjedése.
(5) E fejezet az e rendelet keretében végzett valamennyi ellenőrzésre alkalmazandó a IV. és az V. címben előírt különös szabályok sérelme nélkül. A (3) bekezdés azonban nem alkalmazandó az V. cím vonatkozásában.
25. cikk
A helyszíni ellenőrzések bejelentése
A helyszíni ellenőrzések bejelenthetők, amennyiben ez nem befolyásolja céljukat vagy hatékonyságukat. Bármely bejelentés megtétele és az ellenőrzés végrehajtása közötti időszakot szigorúan a szükséges legrövidebb időtartamra kell korlátozni, amely nem haladhatja meg a 14 napot.
Az állatállomány-alapú támogatási kérelmeket vagy az állattartáshoz kapcsolódó támogatási intézkedések hatálya alá tartozó kifizetési kérelmeket érintő helyszíni ellenőrzések esetében azonban a bejelentés - az indokolt esetek kivételével - legfeljebb 48 órával korábban tehető meg. Ezenkívül amennyiben a kölcsönös megfeleltetéssel kapcsolatos jogi aktusokra és előírásokra vonatkozó jogszabályok úgy rendelkeznek, hogy a helyszíni ellenőrzéseket bejelentés nélkül kell elvégezni, e szabályok a kölcsönös megfeleltetéssel összefüggő helyszíni ellenőrzésekre is alkalmazandók.
26. cikk
A helyszíni ellenőrzések időzítése
(1) Az e rendeletben előírt helyszíni ellenőrzéseket - adott esetben - az uniós jogban előírt bármilyen más ellenőrzéssel egyidejűleg kell végezni.
(2) Az integrált rendszer hatálya alá eső vidékfejlesztési intézkedések alkalmazásában a helyszíni ellenőrzéseket az év során elosztva kell végezni az egyes vidékfejlesztési intézkedések keretében vállalt különböző kötelezettségek kockázatainak elemzése alapján.
(3) A helyszíni ellenőrzések keretében valamennyi támogathatósági kritérium, kötelezettségvállalás és más kötelezettség betartását ellenőrizni kell azon támogatási rendszerek vagy támogatási intézkedések szempontjából, amelyek tekintetében az adott kedvezményezettet a 34. cikknek megfelelően kiválasztott ák.
A helyszíni ellenőrzések időtartamát szigorúan a szükséges minimumra kell korlátozni.
(4) Amennyiben bizonyos támogathatósági feltételek, kötelezettségvállalások vagy kötelezettségek betartása csak egy meghatározott időszakban ellenőrizhető, a helyszíni ellenőrzésekhez későbbi időpontban tett látogatások is szükségesek lehetnek. Ilyen esetben a helyszíni ellenőrzéseket úgy kell ütemezni, hogy az adott kedvezményezettnél tett látogatások száma a szükséges minimumra korlátozódjon. Az ilyen látogatások adott esetben a 40. cikknek megfelelően távérzékelés útján is elvégezhetők.
Amennyiben a parlagon hagyott területek, a táblaszegélyek, a védelmi sávok, az erdőszélek mentén fekvő támogatható hektársávok, valamint az ökológiai jelentőségű területként bejelentett, köztes kultúrákkal beültetett és/vagy takarónövényzettel borított területek vonatkozásában további látogatások szükségesek, számukat úgy kell meghatározni, hogy az esetek 50 %-ában ugyanarra a kockázatelemzés alapján kiválasztott kedvezményezettre vonatkozzanak, az esetek fennmaradó 50 %-ában pedig más kiválasztott, kiegészítő kedvezményezetteket érintsenek. A különböző további kedvezményezetteket véletlenszerűen kell kiválasztani minden olyan kedvezményezett közül, aki parlagon hagyott területtel, táblaszegélyekkel, védelmi sávokkal, az erdőszélek mentén fekvő támogatható hektársávokkal, valamint ökológiai jelentőségű területként bejelentett, köztes kultúrákkal beültetett és/vagy takarónövényzettel borított területtel rendelkezik; az ilyen látogatások a parlagon hagyott területként, táblaszegélyként, védelmi sávként, az erdőszélek mentén fekvő támogatható hektársávokként és köztes kultúrákkal beültetett és/vagy takarónövényzettel borított területként bejelentett területekre korlátozódhatnak.
Amennyiben további látogatásokra van szükség, azok mindegyikére a 25. cikk alkalmazandó.
27. cikk
Az ellenőrzések eredményeiről szóló kölcsönös tájékoztatás
A támogathatóságra vonatkozó adminisztratív és helyszíni ellenőrzések során adott esetben figyelembe kell venni a meg nem felelés más szolgálatok, szervek vagy szervezetek által gyanított eseteit.
A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az 1307/2013/EU rendelet I. mellékletében felsorolt rendszerek és/vagy az integrált rendszer hatálya alá eső vidékfejlesztési intézkedések tekintetében a támogathatósági feltételek, kötelezettségvállalások és más kötelezettségek betartásának ellenőrzése keretében tett minden releváns ténymegállapításról valamennyi, az adott támogatás nyújtásáért felelős illetékes hatóság értesüljön. A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a 639/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 38. cikke szerinti, tanúsítványok kiadásáért felelős állami vagy magánhatóságok az éghajlat és a környezet szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlatokra nyújtott támogatás odaítéléséért felelős illetékes hatóságot tájékoztatják minden, a támogatás olyan kedvezményezettek részére történő megfelelő odaítélése szempontjából releváns ténymegállapításról, akik úgy döntöttek, hogy kötelezettségeiket gyakorlatuk egyenértékűségének tanúsításával teljesítik.
Amennyiben az integrált rendszer hatálya alá eső vidékfejlesztési intézkedésekkel összefüggő adminisztratív vagy helyszíni ellenőrzések kiterjednek az 1307/2013/EU rendelet 43. cikkének (3) bekezdése szerinti egyenértékű gyakorlatokra, az ilyen ellenőrzések eredményeiről az éghajlat és a környezet szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlatokra nyújtandó támogatás odaítélésének nyomon követése céljából tájékoztatni kell az érintett feleket.
II. FEJEZET
Az integrált rendszer keretében végzett adminisztratív ellenőrzések
28. cikk
Adminisztratív ellenőrzések
(1) Az 1306/2013/EU rendelet 74. cikkében említett adminisztratív ellenőrzéseknek, többek között a keresztellenőrzéseknek lehetővé kell tenniük a meg nem felelések - különösen számítógép segítségével végzett automatikus - feltárását. Az ellenőrzéseknek ki kell terjedniük minden olyan elemre, amelynek adminisztratív ellenőrzése lehetséges és ésszerű. Az ellenőrzéseknek biztosítaniuk kell, hogy:
a)
a támogatási rendszer vagy támogatási intézkedés vonatkozásában teljesüljenek a támogathatósági feltételek, kötelezettségvállalások és más kötelezettségek;
b)
elkerülhető legyen a más uniós rendszerek révén nyújtott kettős finanszírozás;
c)
a támogatási kérelem vagy a kifizetési kérelem legyen teljes, és benyújtására a vonatkozó határidőn belül kerüljön sor, valamint, hogy - adott esetben - az igazoló dokumentumok benyújtására sor került és a dokumentumok bizonyítsák a támogathatóságot;
d)
adott esetben betartsák a hosszú távú kötelezettségvállalásokat.
(2) Az állattartáshoz kapcsolódó támogatási rendszerek vagy az állattartáshoz kapcsolódó támogatási intézkedések tekintetében a tagállamok - adott esetben - felhasználhatják a más szolgálatoktól, szervektől vagy szervezetektől kapott bizonyítékokat a támogathatósági feltételeknek, kötelezettségvállalásoknak és más kötelezettségeknek való megfelelés ellenőrzésére, feltéve, hogy a kérdéses szolgálat, szerv vagy szervezet az ilyen megfelelőség ellenőrzéséhez szükséges színvonalon működik.
29. cikk
Keresztellenőrzések
(1) Az adminisztratív ellenőrzéseknek adott esetben az alábbi keresztellenőrzéseket is magukban kell foglalniuk:
a)
a bejelentett támogatási jogosultságokra, illetve bejelentett mezőgazdasági parcellákra vonatkozó keresztellenőrzések abból a célból, hogy elkerülhető legyen ugyanazon támogatás többszörös odaítélése ugyanarra a naptári vagy igénylési évre, és megelőzhető legyen az 1307/2013/EU rendelet I. mellékletében és a 73/2009/EK tanácsi rendelet (16) IV. mellékletében felsorolt területalapú támogatási rendszerek, valamint a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 2. cikke második albekezdésének 21. pontjában meghatározott területalapú támogatási intézkedések keretében nyújtott támogatások bármiféle jogosulatlan felhalmozása;
b)
a támogatási jogosultságokra vonatkozó keresztellenőrzések a jogosultságok meglétének és a támogathatóságnak az ellenőrzésére;
c)
az egységes kérelemben és/vagy kifizetési kérelemben bejelentett mezőgazdasági parcellák és - a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 5. cikkének (2) bekezdésével összhangban - a mezőgazdaságiparcella-azonosító rendszerben az egyes referenciaparcellák vonatkozásában szereplő információk közötti keresztellenőrzések annak megvizsgálásához, hogy a szóban forgó területek támogathatók-e a közvetlen kifizetési rendszer és/vagy vidékfejlesztési intézkedés keretében;
d)
a támogatási jogosultságok és a meghatározott terület közötti keresztellenőrzések annak megvizsgálásához, hogy a jogosultságokhoz rendelkezésre áll-e az 1307/2013/EU rendelet 32. cikkének (2)-(6) bekezdésében meghatározott, legalább megegyező számú támogatható hektár;
e)
az állatok azonosítási és nyilvántartási rendszerének segítségével végzett keresztellenőrzések a támogathatóság vizsgálatára, valamint azért, hogy elkerülhető legyen ugyanazon támogatás többszörös jogosulatlan odaítélése ugyanarra a naptári vagy igénylési évre;
f)
a kedvezményezett által az egységes kérelemben a valamely elismert ágazatközi szervezetben való tagságára vonatkozóan tett nyilatkozat, az e rendelet 17. cikkének (8) bekezdése szerinti információk, valamint az érintett elismert ágazatközi szervezetek által továbbított információk közötti keresztellenőrzések az 1307/2013/EU rendelet 60. cikkének (2) bekezdésében meghatározott támogatásnövelésre való jogosultság ellenőrzésére;
g)
az ágazatközi szervezetek elismerésére vonatkozó kritériumoknak való megfelelés és e szervezetek tagjai listájának 5 évente legalább egyszer történő ellenőrzésére irányuló keresztellenőrzések.
Az első albekezdés c) pontjának alkalmazásában amennyiben az integrált rendszer földrajzi térinformatikai támogatási kérelmek formanyomtatványának alkalmazását írja elő, a keresztellenőrzéseket a bejelentett, digitalizált földterületre vonatkozó térinformatikai adatok és a mezőgazdaságiparcella-azonosító rendszerben rögzített adatok grafikus összevetésével kell elvégezni. Ezen túlmenően keresztellenőrzéseket kell végezni ugyanazon földterület kettős támogatásának megakadályozására.
(2) A keresztellenőrzésekben feltárt meg nem felelések közlését bármely más megfelelő igazgatási eljárás, illetve - adott esetben - helyszíni ellenőrzés követi.
(3) Abban az esetben, ha egy referenciaparcellára két vagy több kedvezményezett nyújtott be támogatási kérelmet és/vagy kifizetési kérelmet ugyanazon támogatási rendszer vagy támogatási intézkedés keretében, és a bejelentett mezőgazdasági parcellák átfedik egymást vagy a bejelentett összterület meghaladja a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 5. cikke (2) bekezdésének a) és b) pontjával összhangban meghatározott támogatható legnagyobb területet, és az adott referenciaparcella vonatkozásában a különbség az e rendelet 38. cikkével összhangban meghatározott mérési tűréshatáron belül van, a tagállamok rendelkezhetnek az érintett területek arányos csökkentéséről, hacsak egy adott kedvezményezett nem bizonyítja, hogy a többi kedvezményezett valamelyike az ő kárára a ténylegesnél nagyobb területet jelentett be.
III. FEJEZET
Az integrált rendszer keretében végzett helyszíni ellenőrzések
1. szakasz
Közös rendelkezések
30. cikk
Az éghajlat és a környezet szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlatokra nyújtott támogatástól eltérő területalapú támogatási rendszerek ellenőrzési aránya
Az 1307/2013/EU rendelet III. címének 3. fejezete szerinti, az éghajlat és a környezet szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlatokra nyújtott támogatástól (a továbbiakban: környezetbarátabbá tételt előmozdító kifizetés) eltérő területalapú támogatási rendszerek esetében az évente elvégzett helyszíni ellenőrzések mintájába bele kell venni legalább:
a)
az 1307/2013/EU rendelet III. címének 1. fejezete szerinti alaptámogatási rendszer vagy egységes területalapú támogatási rendszer keretében támogatást igénylő összes kedvezményezett 5 %-át. A tagállamok biztosítják, hogy az ellenőrzési minta tartalmazza a főként olyan mezőgazdasági földterületeket bejelentő kedvezményezettek 5 %-át, amelyek a 639/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 10. cikke (1) bekezdésének megfelelően természetes módon legeltetésre alkalmas állapotban tartott területek;
b)
az 1307/2013/EU rendelet III. címének 2. fejezete szerinti, átcsoportosítással nyújtható támogatást igénylő összes kedvezményezett 5 %-át;
c)
az 1307/2013/EU rendelet III. címének 4. fejezete szerinti, a hátrányos természeti adottságú területekre vonatkozó támogatást igénylő összes kedvezményezett 5 %-át;
d)
az 1307/2013/EU rendelet III. címének 5. fejezete szerinti, a fiatal mezőgazdasági termelők részére nyújtott támogatást igénylő összes kedvezményezett 5 %-át;
e)
az 1307/2013/EU rendelet IV. címének 1. fejezete szerinti termeléstől függő önkéntes támogatás hatálya alá tartozó területalapú támogatást igénylő összes kedvezményezett 5 %-át;
f)
az 1307/2013/EU rendelet V. címe szerinti mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszer keretében támogatást igénylő összes kedvezményezett 5 %-át;
g)
az 1307/2013/EU rendelet 32. cikkének (6) bekezdése szerinti, kendertermelésre bejelentett területek 30 %-át;
h)
az 1307/2013/EU rendelet IV. címének 2. fejezete szerinti, gyapotra vonatkozó terményspecifikus támogatást igénylő összes kedvezményezett 5 %-át.
31. cikk
A környezetbarátabbá tételt előmozdító kifizetés ellenőrzési aránya
(1) A környezetbarátabbá tételt előmozdító kifizetés esetében az évente elvégzett helyszíni ellenőrzések mintájába bele kell venni legalább:
a)
az összes olyan kedvezményezett 5 %-át, aki köteles alkalmazni az éghajlat és a környezet szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlatokat (a továbbiakban: a környezetbarátabbá tételt előmozdító gyakorlatok), és aki nem képezi részét a b) és c) pont szerinti ellenőrzési sokaságnak (a továbbiakban: a környezetbarátabbá válás ellenőrzési sokasága); e mintának ugyanakkor magában kell foglalnia az összes olyan kedvezményezett legalább 5 %-át, aki a 92/43/EGK tanácsi irányelv (17) vagy a 2009/147/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (18) hatálya alá tartozó területeken környezeti szempontból érzékeny, állandó gyepterületekkel, valamint az 1307/2013/EU rendelet 45. cikkének (1) bekezdésében említett további érzékeny területekkel rendelkezik;
b)
az alábbiak 3 %-át:
i.
vagy a környezetbarátabbá tételt előmozdító kifizetésre jogosult összes olyan kedvezményezett, aki mentesül mind a növénytermesztés diverzifikálására, mind az ökológiai jelentőségű területekre vonatkozó kötelezettségek alól azáltal, hogy nem éri el az 1307/2013/EU rendelet 44. és 46. cikke szerinti felső határokat, és akire nem vonatkoznak az említett rendelet 45. cikkében előírt kötelezettségek;
ii.
vagy - azon évek vonatkozásában, amelyekben a 639/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 44. cikke nem alkalmazandó valamely tagállamban - a környezetbarátabbá tételt előmozdító kifizetésre jogosult összes olyan kedvezményezett, aki mentesül mind a növénytermesztés diverzifikálására, mind az ökológiai jelentőségű területre vonatkozó kötelezettségek alól azáltal, hogy nem éri el az 1307/2013/EU rendelet 44. és 46. cikke szerinti felső határokat, és akire nem vonatkoznak az említett rendelet 45. cikkének (1) bekezdésében előírt kötelezettségek;
c)
a környezetbarátabbá tételt előmozdító gyakorlatok alkalmazására kötelezett összes olyan kedvezményezett 5 %-át, aki részt vesz az 1307/2013/EU rendelet 43. cikke (3) bekezdésének b) pontja szerinti nemzeti vagy regionális környezetvédelmi tanúsítási rendszerekben;
d)
az 1307/2013/EU rendelet 46. cikkének (5) bekezdése szerinti regionális végrehajtásban részt vevő kedvezményezettek 5 %-át;
e)
az 1307/2013/EU rendelet 46. cikkének (6) bekezdése szerinti együttes végrehajtásban részt vevő kedvezményezettek 5 %-át;
f)
a 639/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 46. cikkének (3) bekezdése szerinti, egymással határos ökológiai jelentőségű területek egybefüggő struktúráinak 100 %-át;
g)
az összes olyan kedvezményezett 100 %-át, aki földterületét a 639/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 42. cikke értelmében köteles állandó gyepterületté visszaalakítani;
h)
az összes olyan kedvezményezett 20 %-át, aki földterületét a 639/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 44. cikkének (2) és (3) bekezdése értelmében köteles állandó gyepterületté visszaalakítani.
(2) Azok a kedvezményezettek, akik a környezetbarátabbá tételt előmozdító gyakorlatok végzésére vonatkozó kötelezettséget az 1307/2013/EU rendelet 43. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerinti egyenértékű gyakorlatok útján teljesítik, vagy akik részt vesznek az említett rendelet 61. cikke szerinti mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszerben, vagy akik mezőgazdasági üzemük egésze tekintetében megfelelnek az ökológiai gazdálkodásra vonatkozóan a 834/2007/EK rendelet (19) 29. cikkének (1) bekezdésében megállapított követelményeknek, nem képezik az ellenőrzési minta részét és nem számíthatók bele az e cikkben meghatározott ellenőrzési arányokba.
(3) Amennyiben az ökológiai jelentőségű területek nem szerepelnek az 1306/2013/EU rendelet 70. cikke szerinti mezőgazdaságiparcella-azonosító rendszerben, az (1) bekezdés a) és c)-e) pontjában meghatározott ellenőrzési arányt ki kell egészíteni a vonatkozó ellenőrzési minta összes olyan kedvezményezettjének 5 %-ával, aki a mezőgazdasági földterületen az 1307/2013/EU rendelet 43. és 46. cikkének megfelelően köteles ökológiai jelentőségű területet kialakítani.
Az első albekezdés azonban nem alkalmazandó olyan esetben, amikor az igazgatási és kontrollrendszer biztosítja, hogy a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 5. cikke (2) bekezdésének c) pontjával összhangban valamennyi bejelentett ökológiai jelentőségű területet azonosítsanak és - adott esetben - rögzítsenek a mezőgazdaságiparcella-azonosító rendszerben.
32. cikk
A vidékfejlesztési intézkedések ellenőrzési aránya
(1) Az évente elvégzett helyszíni ellenőrzések mintájába bele kell foglalni a vidékfejlesztési intézkedések keretében támogatást igénylő kedvezményezettek legalább 5 %-át. Az 1305/2013/EU rendelet 28. és 29. cikkében előírt intézkedésekkel kapcsolatban az alkalmazási aránynak egy-egy intézkedés szintjén el kell érnie legalább az 5 %-ot.
Ennek az ellenőrzési mintának szintén magában kell foglalnia az 1305/2013/EU rendelet 28. cikke valamennyi olyan kedvezményezettjének legalább 5 %-át, aki az 1307/2013/EU rendelet 43. cikkének (3) bekezdése szerinti egyenértékű gyakorlatokat folytat.
(2) Az (1) bekezdéstől eltérve az 1305/2013/EU rendelet 28. és 29. cikkében említett személyek csoportjának esetében az (1) bekezdésben megállapított ellenőrzési arány kiszámítása céljából az ilyen csoportok egyes tagjai tekinthetők kedvezményezetteknek.
(3) Az 1305/2013/EU rendelet 21. cikke (1) bekezdésének a) pontja, 28., 29. és 34. cikke vagy az 1698/2005/EK rendelet 36. cikke a) pontjának iv. és v. alpontja, valamint b) pontjának i., iii. és v. alpontja alapján odaítélt, a kifizetéseket több mint öt éven keresztül folyósító többéves támogatás kedvezményezettjei esetében a tagállamok dönthetnek úgy, hogy a kifizetések ötödik éve után e kedvezményezettek legalább 2,5 %-át ellenőrzésnek vetik alá.
Az 1305/2013/EU rendelet 28. cikke (6) bekezdésének harmadik albekezdése alapján nyújtott támogatás esetében az első albekezdés a vonatkozó kötelezettségvállalás tekintetében teljesített kifizetések ötödik évét követően alkalmazandó.
(4) A (3) bekezdés alapján ellenőrzött kedvezményezettek nem vehetők figyelembe az (1) bekezdés alkalmazásában.
33. cikk
Az állattartáshoz kapcsolódó támogatási rendszerek ellenőrzési aránya
(1) Az állattartáshoz kapcsolódó támogatási rendszerek esetében az évente elvégzett helyszíni ellenőrzések mintájába minden egyes támogatási rendszer vonatkozásában bele kell foglalni az adott támogatási rendszer keretében támogatást igénylő kedvezményezettek legalább 5 %-át.
Ha azonban az állatokra vonatkozó számítógépes adatbázis nem biztosítja az érintett támogatási rendszer megfelelő működtetéséhez szükséges megbízhatósági és végrehajtási szintet, az arányt az adott támogatási rendszer tekintetében 10 %-ra kell növelni.
A kiválasztott ellenőrzési mintának magában kell foglalnia valamennyi olyan állat legalább 5 %-át, amelyre az egyes támogatási rendszerek keretében támogatást kértek.
(2) Az évente végzett helyszíni ellenőrzések mintájába adott esetben bele kell venni azon szolgálatok, szervek vagy szervezetek 10 %-át, amelyek a 28. cikk (2) bekezdésével összhangban bizonyítékot szolgáltatnak a támogathatósági feltételek, kötelezettségvállalások és más kötelezettségek betartásának ellenőrzéséhez.
34. cikk
Az ellenőrzési minta kiválasztása
(1) A kérelmek benyújtásakor vagy az adminisztratív ellenőrzések után nem elfogadhatónak vagy nem támogathatónak minősített kérelmek vagy kérelmezők nem képezik az ellenőrzési sokaság részét.
(2) A 30. és a 31. cikk alkalmazásában a minta kiválasztása a következőképpen történik:
a)
az 1307/2013/EU rendelet III. címének 1. fejezete szerinti alaptámogatási rendszer vagy egységes területalapú támogatási rendszer keretében támogatást igénylő kedvezményezettek 1-1,25 %-át véletlenszerűen kell kiválasztani az e rendszerek keretében támogatást igénylő összes kedvezményezett közül;
b)
a környezetbarátabbá tételt előmozdító kifizetések tekintetében az ellenőrzési sokaság 1-1,25 %-át véletlenszerűen kell kiválasztani az a) pontnak megfelelően kiválasztott összes kedvezményezett közül. Amennyiben az említett százalékos arány eléréséhez szükséges, további kedvezményezetteket kell véletlenszerűen kiválasztani a környezetbarátabbá tételt előmozdító kifizetések ellenőrzési sokaságából;
c)
a 31. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerinti ellenőrzési sokaságban a kedvezményezettek fennmaradó részét kockázatelemzés alapján kell kiválasztani;
d)
az ezen albekezdés a)-c) pontjának megfelelően kiválasztott valamennyi kedvezményezett a 30. cikk b)-e), g) és h) pontjában előírt ellenőrzési minták részének tekinthető. Amennyiben a minimális ellenőrzési arányok eléréséhez szükséges, további kedvezményezetteket kell véletlenszerűen kiválasztani a megfelelő ellenőrzési sokaságból;
e)
az ezen albekezdés a)-d) pontjának megfelelően kiválasztott valamennyi kedvezményezett a 30. cikk a) pontjában előírt ellenőrzési minta részének tekinthető. Amennyiben a minimális ellenőrzési arányok eléréséhez szükséges, az 1307/2013/EU rendelet III. címének 1. fejezete szerinti alaptámogatási rendszer vagy egységes területalapú támogatási rendszer keretében támogatást igénylő összes kedvezményezett közül további kedvezményezetteket kell véletlenszerűen kiválasztani;
f)
a 30. cikk f) pontjában említett kedvezményezettek minimális számát az 1307/2013/EU rendelet V. címe szerinti mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszer keretében támogatást igénylő összes kedvezményezett közül kell véletlenszerűen kiválasztani;
g)
a 31. cikk (1) bekezdésének b) pontja szerinti kedvezményezettek minimális számát kockázatelemzés alapján kell kiválasztani a környezetbarátabbá tételt előmozdító kifizetésre jogosult összes olyan kedvezményezett közül, aki mentesül mind a növénytermesztés diverzifikálására, mind az ökológiai jelentőségű területekre vonatkozó kötelezettségek alól azáltal, hogy nem éri el az 1307/2013/EU rendelet 44. és 46. cikke szerinti felső határokat, és akire nem vonatkoznak az említett rendelet 45. cikkében előírt kötelezettségek;
h)
a 31. cikk (1) bekezdésének c), d) és h) pontja szerinti kedvezményezettek minimális számának 20-25 %-át véletlenszerűen kell kiválasztani az ezen albekezdés b) pontjának megfelelően kiválasztott összes kedvezményezett közül. Amennyiben az említett százalékos arány eléréséhez szükséges, további kedvezményezetteket kell véletlenszerűen kiválasztani az ezen albekezdés a) pontjának megfelelően kiválasztott összes kedvezményezett közül. A 31. cikk (1) bekezdésének c), d) és h) pontja szerinti kedvezményezettek fennmaradó részét kockázatelemzés alapján kell kiválasztani az ezen albekezdés c) pontjának megfelelően kiválasztott összes kedvezményezett közül. Amennyiben a minimális ellenőrzési arányok eléréséhez szükséges, kockázatelemzés alapján további kedvezményezetteket kell kiválasztani a megfelelő ellenőrzési sokaságból;
i)
a 31. cikk (1) bekezdésének e) pontja szerinti együttes végrehajtás minimális számának 20-25 %-át véletlenszerűen kell kiválasztani az 1307/2013/EU rendelet 46. cikkének (6) bekezdése szerinti valamennyi együttes végrehajtás közül. A 31. cikk (1) bekezdésének e) pontja szerinti együttes végrehajtások fennmaradó részét kockázatelemzés alapján kell kiválasztani.
A d), e) és h) pont szerint kiválasztott további kedvezményezettek, valamint az f) és g) pont szerint kiválasztott kedvezményezettek helyszíni ellenőrzése korlátozódhat arra a támogatási rendszerre, amelynek tekintetében kiválasztott ák őket, amennyiben a minimális ellenőrzési arány már teljesült azon más támogatási rendszerek esetében, amelyek keretében a kedvezményezettek támogatást igényeltek.
A 31. cikk (3) bekezdése és az e bekezdés első albekezdésének h) pontja szerint kiválasztott további kedvezményezettek, valamint az e bekezdés első albekezdésének i) pontja szerint kiválasztott kedvezményezettek helyszíni ellenőrzése korlátozódhat azokra a környezetbarátabbá tételt előmozdító gyakorlatokra, amelyek tekintetében kiválasztott ák őket, amennyiben már teljesült azoknak a más támogatási rendszereknek és környezetbarátabbá tételt előmozdító gyakorlatoknak a minimális ellenőrzési aránya, amelyek szabályait a kedvezményezettek kötelesek betartani.
A 31. cikk alkalmazásában a tagállamok a különböző gyakorlatok tekintetében biztosítják az ellenőrzési minta reprezentativitását.
(3) A 32. és 33. cikk alkalmazásában először a helyszíni ellenőrzésnek alávetendő kedvezményezettek minimális számának 20-25 %-át kell véletlenszerűen kiválasztani. A helyszíni ellenőrzésnek alávetendő kedvezményezettek fennmaradó részét kockázatelemzés alapján kell kiválasztani.
A 32. cikk alkalmazásában a tagállamok a kockázatelemzés eredményei alapján kiválaszthatnak meghatározott, a kedvezményezettekre alkalmazandó vidékfejlesztési intézkedéseket.
(4) Ha a helyszíni ellenőrzésnek alávetendő kedvezményezettek száma meghaladja a 30-33. cikk szerinti kedvezményezettek minimális számát, a kiegészítő mintában a véletlenszerűen kiválasztott kedvezményezettek aránya nem haladhatja meg a 25 %-ot.
(5) A kockázatelemzés hatékonyságát évente értékelni, tényezőit pedig frissíteni kell a következőképpen:
a)
meghatározva minden egyes kockázati tényező relevanciáját;
b)
a bejelentett terület és a meghatározott terület közötti különbség tekintetében összevetve a kockázatok alapján, illetve a véletlenszerűen kiválasztott - a (2) bekezdés első albekezdésben említett - minta eredményeit; a bejelentett állatok és a meghatározott állatok közötti különbség tekintetében összevetve a kockázatok alapján, illetve a véletlenszerűen kiválasztott - a (2) bekezdés első albekezdésben említett - minta eredményeit;
c)
figyelembe véve az adott tagállam sajátos helyzetét és - adott esetben - a kockázati tényezők alakulását;
d)
figyelembe véve a meg nem felelés azon esetének jellegét, amely az ellenőrzési arány 35. cikk szerinti növeléséhez vezet.
(6) Az illetékes hatóság nyilvántartást vezet az egyes kedvezményezettek helyszíni ellenőrzésre való kiválasztásának okairól. A helyszíni ellenőrzést végző ellenőrt a helyszíni ellenőrzés megkezdése előtt ennek megfelelően tájékoztatni kell.
(7) Az ellenőrzési minta egy részét adott esetben már a 13. cikk szerinti határnap előtt ki lehet választani a rendelkezésre álló információk alapján. Amint valamennyi vonatkozó támogatási kérelem vagy kifizetési kérelem rendelkezésre áll, ki kell egészíteni az ideiglenesen meghatározott mintát.
35. cikk
Az ellenőrzési arány növelése
Amennyiben a helyszíni ellenőrzések egy adott támogatási rendszerrel vagy támogatási intézkedéssel összefüggésben jelentős meg nem felelést tárnak fel egy régióban vagy valamely régió egy részében, az illetékes hatóság a következő évben megfelelő mértékben növeli a helyszíni ellenőrzésnek alávetendő kedvezményezettek számát.
36. cikk
Az ellenőrzési arány csökkentése
(1) Az e fejezetben megállapított ellenőrzési arányok csak az e cikkben meghatározott támogatási rendszerek vagy támogatási intézkedések tekintetében csökkenthetők.
(2) A 30. cikk a), b) és f) pontjától eltérve a tagállamok az alaptámogatási rendszer, az egységes területalapú támogatási rendszer, az átcsoportosítással nyújtható támogatás és a mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszer tekintetében dönthetnek úgy, hogy a támogatási rendszerenként évente végzett helyszíni ellenőrzések minimális szintjét lecsökkentik 3 %-ra.
Az első albekezdés csak akkor alkalmazandó, ha a 17. cikk (2) bekezdésével összhangban bevezetésre került egy valamennyi támogatási kérelemre kiterjedő rendszer, amely lehetővé teszi a kérelemben megadott térinformatikai adatok és a mezőgazdaságiparcella-azonosító rendszerben rögzített adatok grafikus összevetését, valamint ha minden támogatási kérelem vonatkozásában keresztellenőrzéseket végeznek annak érdekében, hogy az említett albekezdés alkalmazását megelőző évben megakadályozható legyen az ugyanazon földterület kettős támogatása.
A 2015. és 2016. igénylési év tekintetében a helyszíni ellenőrzés keretében ellenőrzött, véletlenszerűen vett minta hibaaránya az előző két pénzügyi évben nem haladhatja meg a 2 %-ot. A hibaarányt a tagállam az uniós szinten megállapított módszertannak megfelelően megerősíti.
(3) A 30. cikk a), b) és f) pontjától eltérve a tagállamok az alaptámogatási rendszer, az egységes területalapú támogatási rendszer, az átcsoportosítással nyújtható támogatás és a mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszer tekintetében dönthetnek úgy, hogy a 34. cikk (2) bekezdése első albekezdése a) pontjának megfelelően kiválasztott mintára csökkentik az ellenőrzési minta méretét, ha olyan ellenőrzésekre kerül sor, amelyek az 1306/2013/EU rendelet 70. cikke szerinti mezőgazdaságiparcella-azonosító rendszer frissítése során felhasznált ortofotókon alapulnak.
Az első albekezdés csak abban az esetben alkalmazandó, ha a tagállamok rendszeresen frissítik mezőgazdaságiparcella-azonosító rendszerüket, valamint a rendszer hatálya alá tartozó teljes területen legfeljebb három éven belül minden kedvezményezettet ellenőriznek; az ellenőrzésnek évente a mezőgazdaságiparcella-azonosító rendszerben nyilvántartott támogatható hektárterület legalább 25 %-ára kell kiterjednie. A minimális éves ellenőrzési arány nem vonatkozik azokra a tagállamokra, amelyek mezőgazdaságiparcella-azonosító rendszerében a nyilvántartott támogatható hektárterület kevesebb mint 150 000 hektár.
Az első albekezdés alkalmazása előtt a tagállamok az előző három évben teljes körűen frissítik az azonosító rendszert az érintett mezőgazdasági parcellák vonatkozásában.
A rendszerfrissítésre szolgáló ortofotók a mezőgazdaságiparcella-azonosító rendszer frissítésére történő felhasználásuk időpontjában nem lehetnek 15 hónapnál régebbiek.
A mezőgazdaságiparcella-azonosító rendszer színvonalának az első albekezdés alkalmazását megelőző két évben a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 6. cikke alapján végzett értékelés szerint elégségesnek kell lennie ahhoz, hogy lehetővé tegye a támogatás nyújtására vonatkozó feltételek hatékony ellenőrzését.
Az első albekezdésben említett döntés meghozató nemzeti vagy regionális szinten. Ezen albekezdés alkalmazásában egy régió az egy vagy több autonóm mezőgazdaságiparcella-azonosító rendszer hatálya alá tartozó teljes területnek felel meg.
A (2) bekezdés harmadik albekezdése értelemszerűen alkalmazandó.
(4) A 32. cikk (1) bekezdésétől eltérve a tagállamok dönthetnek úgy, hogy a naptári évenként végzett helyszíni ellenőrzések minimális szintjét lecsökkentik az integrált rendszer hatálya alá eső vidékfejlesztési intézkedések keretében támogatást igénylő kedvezményezettek 3 %-ra.
Az első albekezdés azonban nem vonatkozik azokra a kedvezményezettekre, akik az 1307/2013/EU rendelet 43. cikkének (3) bekezdése szerinti egyenértékű gyakorlatokat folytatnak.
(5) A (2), a (3) és a (4) bekezdés csak akkor alkalmazandó, ha teljesülnek a helyszíni ellenőrzések minimális szintjének csökkentésére vonatkozó, a Bizottság által az 1306/2013/EU rendelet 62. cikke (2) bekezdésének b) pontjával összhangban megállapított általános feltételek. Amennyiben e feltételek vagy az e cikk (2) vagy (3) bekezdésében meghatározott feltételek bármelyike már nem teljesül, a tagállamok haladéktalanul visszavonják a helyszíni ellenőrzések minimális szintjének csökkentésére vonatkozó döntésüket, és az érintett támogatási rendszerek vagy támogatási intézkedések vonatkozásában a következő igénylési évtől a helyszíni ellenőrzéseknek a 30. cikk a), b) és f) pontjában és/vagy a 32. cikkben előírt minimális szintjét alkalmazzák.
(6) A 30. cikk g) pontjától eltérve, amennyiben valamely tagállam a kendertermelés vonatkozásában előzetes jóváhagyási rendszert vezet be, a helyszíni ellenőrzések minimális szintje az 1307/2013/EU rendelet 32. cikkének (6) bekezdése szerinti, kendertermelésre bejelentett területek 20 %-ára csökkenthető.
Ebben az esetben az adott tagállam a csökkentett ellenőrzési arány alkalmazását megelőző évben tájékoztatja a Bizottságot előzetes jóváhagyási rendszerének részletes szabályairól és feltételeiről. Az említett részletes szabályok vagy feltételek bárminemű módosításáról haladéktalanul értesíteni kell a Bizottságot.
2. szakasz
A területalapú támogatási rendszerekhez kapcsolódó támogatási kérelmekre és a területalapú támogatási intézkedésekhez kapcsolódó kifizetési kérelmekre vonatkozó helyszíni ellenőrzések
37. cikk
A helyszíni ellenőrzések részletei
(1) A helyszíni ellenőrzéseknek ki kell terjedniük minden olyan mezőgazdasági parcellára, amelyre az 1307/2013/EU rendelet I. mellékletében felsorolt támogatási rendszerek és/vagy az integrált rendszer hatálya alá eső vidékfejlesztési intézkedések keretében támogatást igényelnek.
Az 1305/2013/EU rendelet 21. cikke (1) bekezdésének a) pontjában, valamint 30. és 34. cikkében előírt vidékfejlesztési intézkedések esetében a helyszíni ellenőrzéseknek minden olyan nem mezőgazdasági jellegű földterületre is ki kell terjedniük, amelyekre támogatást igényelnek.
Az illetékes hatóság az ellenőrzések eredményei alapján értékeli, hogy - tekintettel a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 5. cikkének (3) bekezdésére - szükség van-e a megfelelő referenciaparcellák adatainak naprakésszé tételére.
(2) A helyszíni ellenőrzéseknek ki kell terjedniük a területmérésre, valamint a kedvezményezettek által az (1) bekezdés szerinti támogatási rendszerek és/vagy támogatási intézkedések keretében bejelentett földterület tekintetében a támogathatósági feltételek, kötelezettségvállalások és más kötelezettségek betartásának ellenőrizésre.
Az 1307/2013/EU rendelet I. mellékletében felsorolt rendszerek keretében közvetlen kifizetést igénylő olyan kedvezményezettek esetében, akik mezőgazdasági területei főként természetes módon legeltetésre vagy növénytermesztésre alkalmas állapotban tartott területek, a helyszíni ellenőrzésnek arra is ki kell terjednie, hogy az említett területeken elvégzik-e az 1307/2013/EU rendelet 9. cikkének (1) bekezdése szerinti minimumtevékenységeket.
(3) A környezetbarátabbá tételt előmozdító gyakorlatokkal kapcsolatos helyszíni ellenőrzéseknek a kedvezményezettek által betartandó valamennyi kötelezettségre ki kell terjedniük. A helyszíni ellenőrzések keretében adott esetben ellenőrizni kell a gyakorlatok alóli mentesülés tekintetében az 1307/2013/EU rendelet 44. és 46. cikkében említett küszöbértékek betartását. Ez az albekezdés az 1307/2013/EU rendelet 43. cikke (3) bekezdésének b) pontja szerinti nemzeti vagy regionális környezetvédelmi tanúsítási rendszerek vonatkozásában végrehajtott helyszíni ellenőrzésekre is alkalmazandó.
Ha a helyszíni ellenőrzés az 1307/2013/EU rendelet 46. cikkének (5) bekezdése szerinti regionális végrehajtásra vonatkozik, a helyszíni ellenőrzésnek a területmérésre és a tagállamok által a kedvezményezettekre vagy a kedvezményezettek csoportjaira rótt kötelezettségek betartásának ellenőrzésére is ki kell terjednie.
Ha a helyszíni ellenőrzés az 1307/2013/EU rendelet 46. cikkének (6) bekezdése szerinti együttes végrehajtásra vonatkozik, a helyszíni ellenőrzésnek ki kell terjednie:
a)
a 639/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 47. cikkének (1) bekezdése szerinti, az üzemek egymás közvetlen közelében levő voltára vonatkozó kritériumok ellenőrzésére;
b)
a területmérésre és az egybefüggő ökológiai jelentőségű területekre vonatkozó kritériumok ellenőrzésére;
c)
a tagállamok által a kedvezményezettekre vagy - adott esetben - a kedvezményezettek csoportjaira rótt további kötelezettségek betartásának ellenőrzésére;
d)
a környezetbarátabbá tételt előmozdító egyedi kötelezettségeknek az együttes végrehajtásban részt vevő kedvezményezett általi betartására.
38. cikk
Területmérés
(1) Habár a támogathatósági ellenőrzésnek valamennyi mezőgazdasági parcellát alá kell vetni, a parcellák helyszíni ellenőrzés keretében végzett területmérése korlátozható az olyan mezőgazdasági parcellák véletlenszerűen kiválasztott mintájának legalább 50 %-ára, amelyekre vonatkozóan a területalapú támogatási rendszerek és/vagy vidékfejlesztési intézkedések keretében támogatási kérelmet és/vagy kifizetési kérelmet nyújtottak be. Amennyiben e minta ellenőrzése meg nem felelést tár fel, meg kell mérni minden mezőgazdasági parcellát vagy extrapolálni kell a megmért minta eredményeit.
Az első albekezdés nem vonatkozik az 1307/2013/EU rendelet 46. cikke szerinti ökológiai jelentőségű terület tekintetében ellenőrizendő mezőgazdasági parcellákra.
(2) A mezőgazdasági parcellák területének mérésére olyan eszközt kell alkalmazni, amely bizonyítottan képes az uniós szinten megállapított hatályos műszaki előírások által megkívánttal legalább egyenértékű minőségű mérést biztosítani.
(3) Az illetékes hatóság lehetőség szerint használhatja a 40. cikk szerinti távérzékelést és a globális navigációs műholdrendszereket (GNSS).
(4) A GNSS vagy ortofotók felhasználásával végrehajtott területmérésekre vonatkozóan egységes tűréshatárértéket kell megállapítani. E célból a mérőeszközöket olyan értékre kell hitelesíteni, amely az egységes tűréshatárérték szerinti osztálytól legalább egy tűréshatár-hitelesítési osztállyal alacsonyabb. Az egységes tűréshatárérték azonban nem lehet nagyobb 1,25 méternél.
Az egyes mezőgazdasági parcellák tekintetében a maximális tűréshatár abszolút értékben nem haladhatja meg az 1,0 hektárt.
Az 1305/2013/EU rendelet 21. cikke (1) bekezdésének a) pontjában, valamint 30. és 34. cikkében említett, erdőterületet érintő mérések esetében azonban a tagállamok meghatározhatnak olyan megfelelő tűréshatárokat, amelyek semmi esetre sem lehetnek nagyobbak az e bekezdés első albekezdésében megállapított tűréshatár kétszeresénél.
(5) A méréseknél figyelembe vehető a mezőgazdasági parcella teljes területe, feltéve, hogy az teljes mértékben támogatható. Egyéb esetekben a nettó támogatható területet kell számításba venni. E célból adott esetben alkalmazható a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 10. cikke szerinti arányos rendszer.
(6) A növénytermesztésnek az 1307/2013/EU rendelet 44. cikke szerinti diverzifikálása tekintetében a különböző növénykultúrák arányának kiszámítása céljából a mérés során figyelembe kell venni a 639/2014/EU rendelet 40. cikkének (2) bekezdése szerint ténylegesen egy adott növénykultúrával borított területet. Az olyan területek vonatkozásában, ahol vegyes növénytermesztés folyik, figyelembe kell venni az említett rendelet 40. cikke (3) bekezdésének első és második albekezdése szerinti vegyes növénytermesztés alá vont teljes területet vagy az említett rendelet 40. cikke (3) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti vegyes növénytermesztés alá vont teljes területet.
(7) Amennyiben a 640/2014/EU rendelet 17. cikke (1) bekezdésének b) pontja a homogén felszínborítási típusú, egymással határos mezőgazdasági parcellák területének külön parcellákra való mesterséges felosztásához vezetne, a homogén felszínborítási típusú, egymással határos mezőgazdasági parcellákat együtt kell lemérni.
(8) Adott esetben két külön mérést kell végezni egyrészt a mezőgazdasági parcellán az 1307/2013/EU rendelet III. címének 1. fejezete szerinti alaptámogatási rendszer vagy egységes területalapú támogatási rendszer céljából, másrészt a szóban forgó parcellával átfedésben lévő, térinformatikai szempontból eltérő mezőgazdasági parcellán a fennmaradó területalapú támogatási rendszerek és/vagy - adott esetben - vidékfejlesztési intézkedések céljából.
39. cikk
A támogathatósági feltételek ellenőrzése
(1) A mezőgazdasági parcellák támogathatóságát bármilyen alkalmas módon ellenőrizni kell. Ennek az ellenőrzésnek adott esetben a növénykultúra vizsgálatára is ki kell terjednie. E célból szükség esetén kiegészítő bizonyítékot kell kérni.
(2) A legeltetés céljára alkalmas olyan gyepterületek esetében, amelyek fenntartása a helyi honos gyakorlatok részét képezi, és amelyeken a gyep és az egyéb egynyári takarmánynövények a legeltetési területeken hagyományosan nincsenek túlsúlyban, az 1307/2013/EU rendelet 32. cikkének (5) bekezdése szerinti csökkentési együttható adott esetben alkalmazható az e rendelet 38. cikkének megfelelően lemért támogatható földterület vonatkozásában. Ha egy területet közösen használnak, az illetékes hatóságoknak azt fel kell osztaniuk az egyes kedvezményezettek között a használat vagy a használati jog arányában.
(3) A kedvezményezettek által ökológiai jelentőségű területként bejelentett olyan tájképi jellegzetességeket, amelyek a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 9. és 10. cikkének megfelelően nem képezik a támogatható terület részét, a támogatható területre alkalmazandó elvek szerint kell ellenőrizni.
(4) Amennyiben a tagállamok a vidékfejlesztési intézkedések ellenőrzése tekintetében előírják, hogy a helyszíni ellenőrzés meghatározott elemeit minta alapján is végre lehet hajtani, a mintának biztosítania kell az ellenőrzés megbízhatóságát és reprezentatív voltát. A tagállamok megállapítják a minta kiválasztásának szempontjait. Ha a mintán elvégzett ellenőrzések bármilyen meg nem felelést tárnak fel, a minta terjedelmét és hatókörét megfelelő mértékben bővíteni kell.
40. cikk
Távérzékelés útján végzett ellenőrzések
Amennyiben valamely tagállam távérzékelés útján végez helyszíni ellenőrzéseket, az illetékes hatóság:
a)
a felszínborítási típusok és adott esetben a növénykultúra felismerése, valamint a terület lemérése érdekében minden ellenőrizendő mezőgazdasági parcella tekintetében támogatási kérelmenként és/vagy kifizetési kérelmenként elvégzi az ortofotók (műholdas képek vagy a légi felvételek) kiértékelését;
b)
helyszíni fizikai vizsgálatokat végez minden olyan mezőgazdasági parcellán, amelynek esetében a felvételek kiértékelése alapján az illetékes hatóság nem tudja kielégítően megítélni a területek bejelentésének pontosságát;
c)
elvégzi az annak vizsgálatához szükséges ellenőrzéseket, hogy a mezőgazdasági parcellák megfelelnek-e a támogathatósági feltételeknek, kötelezettségvállalásoknak és más kötelezettségeknek;
d)
meghozza az ahhoz szükséges egyéb intézkedéseket, hogy a 38. cikk (1) bekezdése szerinti területmérés azoknál a parcelláknál is megtörténjen, amelyekről nem áll rendelkezésre ortofotó.
41. cikk
Ellenőrzési jelentés
(1) Valamennyi e szakasz szerinti helyszíni ellenőrzésről ellenőrzési jelentést kell készíteni, amely lehetővé teszi az elvégzett ellenőrzések részleteinek áttekintését és azt, hogy következtetések legyenek levonhatók a támogathatósági feltételek, kötelezettségvállalások és más kötelezettségek betartásáról. A jelentésben fel kell tüntetni különösen:
a)
a támogatási rendszereket vagy támogatási intézkedéseket, valamint az ellenőrzött támogatási kérelmeket vagy kifizetési kérelmeket;
b)
a jelen lévő személyeket;
c)
az ellenőrzött mezőgazdasági parcellákat, a lemért mezőgazdasági parcellákat, ideértve adott esetben a mérések eredményeit lemért parcellánként, valamint az alkalmazott mérési módszereket;
d)
adott esetben azon nem mezőgazdasági földterület mérésének eredményeit, amelyre vonatkozóan a vidékfejlesztési intézkedések keretében támogatást igényelnek, valamint az alkalmazott mérési módszereket;
e)
annak megjelölését, hogy a kedvezményezett kapott-e értesítést az ellenőrzésről, és ha igen, az mennyi idővel előzte meg az ellenőrzést;
f)
az egyes támogatási rendszerek vagy támogatási intézkedések összefüggésében végrehajtandó esetleges különleges ellenőrző intézkedéseket;
g)
bármely további elvégzett ellenőrző intézkedést;
h)
a meg nem felelés minden olyan feltárt esetét, amely az egyéb támogatási rendszerek, támogatási intézkedések és/vagy a kölcsönös megfeleltetés tekintetében kölcsönös tájékoztatást tehetnek szükségessé;
i)
a meg nem felelés minden olyan feltárt esetét, amely az elkövetkező években nyomon követést tehet szükségessé.
(2) A kedvezményezettnek lehetőséget kell biztosítani arra, hogy az ellenőrzésen való jelenlétének tanúsítása céljából az ellenőrzés során aláírja a jelentést és abban feltüntesse észrevételeit. Amennyiben a tagállamok az ellenőrzés során elektronikus ellenőrzési jelentést használnak, az illetékes hatóság gondoskodik arról a lehetőségről, hogy a kedvezményezett elektronikusan aláírhassa a jelentést, máskülönben a jelentést aláírás és bármilyen észrevétel megtétele céljából haladéktalanul megküldi a kedvezményezettnek. Meg nem felelés feltárása esetén a kedvezményezett megkapja az ellenőrzési jelentés másolatát.
Amennyiben a helyszíni ellenőrzés végrehajtására a 40. cikknek megfelelően távérzékelés útján kerül sor, a tagállamok határozhatnak úgy, hogy ha a távérzékeléssel végzett ellenőrzés során nem találtak meg nem felelést, a kedvezményezettnek nem teszik lehetővé az ellenőrzési jelentés aláírását. Ha az ilyen ellenőrzések során meg nem felelésre derül fény, lehetőséget kell biztosítani a jelentés aláírására, mielőtt az illetékes hatóság a megállapítások alapján levonja a következtetéseket a támogatások esetleges csökkentése, elutasítása, visszavonása, illetve az alkalmazandó szankciók tekintetében.
3. szakasz
Az állattartáshoz kapcsolódó támogatási intézkedések keretében benyújtott állatállomány-alapú támogatási kérelmekkel vagy kifizetési kérelmekkel kapcsolatos helyszíni ellenőrzések
42. cikk
Helyszíni ellenőrzések
(1) Helyszíni ellenőrzések révén ellenőrizni kell valamennyi támogathatósági kritérium, kötelezettségvállalás és más kötelezettség betartását, továbbá az ilyen ellenőrzéseknek ki kell terjedniük minden olyan állatra, amelyre vonatkozóan az ellenőrzésnek alávetendő, állattartáshoz kapcsolódó támogatási rendszerek vagy állattartáshoz kapcsolódó támogatási intézkedések keretében támogatási kérelmet vagy kifizetési kérelmet nyújtottak be.
Amennyiben valamely tagállam meghatározta a 21. cikk (1) bekezdésének d) pontja szerinti időszakot, a 32. és 33. cikkben előírt helyszíni ellenőrzések minimális arányát az említett időszak egészére el kell osztani az állattartáshoz kapcsolódó támogatási rendszerek, illetve az állatokra vonatkozó támogatási intézkedések tekintetében.
Amennyiben valamely tagállam él a 21. cikk (3) bekezdésében biztosított lehetőséggel, a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 2. cikke (1) bekezdése második albekezdésének 17. pontjában meghatározott, potenciálisan támogatható állatokat is ellenőrizni kell.
A helyszíni ellenőrzések elsősorban annak vizsgálatára terjednek ki, hogy a támogatási kérelem és/vagy kifizetési kérelem által érintett, a mezőgazdasági üzemben tartott állatok száma, illetve adott esetben a potenciálisan támogatható állatok száma megegyezik-e a nyilvántartásba bejegyzett számmal, illetve az állatokra vonatkozó számítógépes adatbázisba bejelentett számmal.
(2) A helyszíni ellenőrzéseknek ezenkívül ki kell terjedniük a következőkre is:
a)
a nyilvántartás bejegyzéseinek és az állatokra vonatkozó számítógépes adatbázis felé tett bejelentések helytállóságának és koherenciájának ellenőrzése az igazoló dokumentumokból vett minta alapján, például a vásárlást igazoló és értékesítési számlák, vágási bizonylatok, állat-egészségügyi bizonyítványok és adott esetben marhalevelek vagy mozgatásra vonatkozó dokumentumok segítségével, azokkal az állatokkal kapcsolatban, amelyekre a helyszíni ellenőrzést megelőző hat hónapban támogatási kérelmet vagy kifizetési kérelmet nyújtottak be; amennyiben azonban szabálytalanságokra derül fény, az ellenőrzést ki kell terjeszteni a helyszíni ellenőrzést megelőző 12 hónapra;
b)
annak igazolása, hogy a szarvasmarhaféléket vagy juh- és kecskeféléket megjelölték füljelzőkkel vagy más azonosító eszközökkel, adott esetben ellátták őket marhalevéllel vagy mozgatásra vonatkozó dokumentummal, valamint nyilvántartásba vették és megfelelően bejelentették őket az állatokra vonatkozó számítógépes adatbázisba való felvétel céljából.
Az első albekezdés b) pontja szerinti ellenőrzések elvégzése véletlenszerű mintavételezéssel is történhet. Amennyiben e minta ellenőrzése meg nem felelést tár fel, ellenőrizni kell minden állatot vagy extrapolálni kell a minta alapján levont következtetéseket.
43. cikk
Az állattartáshoz kapcsolódó támogatási rendszerekre és az állattartáshoz kapcsolódó támogatási intézkedésekre vonatkozó ellenőrzési jelentés
(1) Valamennyi e szakasz szerinti helyszíni ellenőrzésről ellenőrzési jelentést kell készíteni, amely lehetővé teszi az elvégzett ellenőrzések részleteinek felülvizsgálatát. A jelentésben fel kell tüntetni különösen:
a)
az állattartáshoz kapcsolódó támogatási rendszereket és/vagy az állattartáshoz kapcsolódó támogatási intézkedéseket, valamint az ellenőrzött állatállomány-alapú támogatási kérelmeket és kifizetési kérelmeket;
b)
a jelen lévő személyeket;
c)
a helyszínen talált állatok számát és fajtáját, valamint - adott esetben - a füljelző-számokat, az állatokra vonatkozó nyilvántartás és számítógépes adatbázis bejegyzéseit és bármilyen ellenőrzött igazoló dokumentumot, az ellenőrzések eredményeit, továbbá - adott esetben - az egyes állatokkal és/vagy azok azonosítási kódjával kapcsolatos különleges észrevételeket;
d)
azt a tény, hogy a kedvezményezett kapott-e előzetes értesítést az ellenőrzésről, és ha igen, mennyi idővel az ellenőrzés előtt. A 25. cikk szerinti 48 órás határidő túllépése esetén az ellenőrzési jelentésben meg kell adni a túllépés okát;
e)
az állattartáshoz kapcsolódó támogatási rendszerek vagy az állattartáshoz kapcsolódó támogatási intézkedések összefüggésében végrehajtandó esetleges különleges ellenőrző intézkedéseket;
f)
bármely további elvégzendő ellenőrző intézkedést.
(2) A kedvezményezettnek lehetőséget kell biztosítani arra, hogy az ellenőrzésen való jelenlétének tanúsítása céljából az ellenőrzés során aláírja a jelentést és abban feltüntesse észrevételeit. Amennyiben a tagállamok az ellenőrzés során elektronikus ellenőrzési jelentést használnak, az illetékes hatóság gondoskodik arról a lehetőségről, hogy a kedvezményezett elektronikusan aláírhassa a jelentést, máskülönben a jelentést aláírás és bármilyen észrevétel megtétele céljából haladéktalanul megküldi a kedvezményezettnek. Meg nem felelés feltárása esetén a kedvezményezett megkapja az ellenőrzési jelentés másolatát.
(3) Ha a tagállamok e rendelet értelmében helyszíni ellenőrzéseket végeznek az 1082/2003/EK rendelet szerinti vizsgálatokkal összefüggésben, az ellenőrzési jelentést az említett rendelet 2. cikke (5) bekezdésének megfelelő jelentésekkel kell kiegészíteni.
(4) Amennyiben az e rendelet alapján végzett helyszíni ellenőrzés az 1760/2000/EK rendelet I. címe vagy a 21/2004/EK rendelet rendelkezéseinek meg nem felelő eseteket tár fel, az e cikkben előírt ellenőrzési jelentés másolatait késedelem nélkül meg kell küldeni az említett rendeletek végrehajtásáért felelős hatóságoknak.
IV. FEJEZET
Különös szabályok
44. cikk
A regionális vagy együttes végrehajtás keretében kialakított ökológiai jelentőségű területek tekintetében az ellenőrzési eredményekre vonatkozó szabályok
Az 1307/2013/EU rendelet 46. cikkének (5) és (6) bekezdése szerinti regionális vagy együttes végrehajtás esetében a közös egybefüggő ökológiai jelentőségű területek meghatározott területét az egyes résztvevők között a közös ökológiai területekben az általuk - az e rendelet 18. cikkének értelmében bejelentett adatok alapján - képviselt részesedésük arányában kell elosztani.
A 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 26. cikkének a regionális vagy együttes végrehajtás valamennyi résztvevőjére való alkalmazása céljából a meghatározott ökológiai jelentőségű terület a meghatározott közös ökológiai jelentőségű területek e cikk első bekezdése szerint kiosztott részarányának és az egyéni kötelezettségek tekintetében meghatározott ökológiai jelentőségű területeknek az összege.
45. cikk
A tetrahidrokannabinol-tartalom ellenőrzése a kenderállományban
(1) Az 1307/2013/EU rendelet 32. cikke (6) bekezdésének alkalmazásában a tagállamok létrehozzák a termesztett növények tetrahidrokannabinol-tartalmának (tetrahidrokannabinol a továbbiakban: THC) az e rendelet I. melléklete szerinti meghatározására szolgáló rendszert.
(2) A THC-tartalommal kapcsolatos eredmények nyilvántartását a tagállam illetékes hatósága vezeti. Az ilyen nyilvántartás tartalmazza legalább a következőket: minden fajta esetében az egyes minták THC-tartalma százalékban kifejezve, két tizedesjegy pontossággal, a követett eljárás, a végrehajtott vizsgálatok száma, a mintavétel időpontja és a nemzeti szinten hozott intézkedések.
(3) Amennyiben egy adott fajta összes mintájának átlagos THC-tartalma meghaladja az 1307/2013/EU rendelet 32. cikkének (6) bekezdésében megállapított értéket, a tagállamok a szóban forgó fajta esetében az e rendelet I. mellékletében meghatározott „B” eljárást alkalmazzák a következő igénylési évben. A következő évek folyamán ez az eljárás alkalmazandó, kivéve, ha a szóban forgó fajta összes elemzési eredménye az 1307/2013/EU rendelet 32. cikkének (6) bekezdésében megállapított THC-tartalom értéke alatt van.
Amennyiben egy adott fajta összes mintájának átlagos THC-tartalma a második évben is meghaladja az 1307/2013/EU rendelet 32. cikkének (6) bekezdésében megállapított értéket, a tagállamok értesítik a Bizottságot a szóban forgó fajta forgalmazásának a 2002/53/EK tanácsi irányelv (20) 18. cikkével összhangban történő megtiltására vonatkozó felhatalmazásról. Ilyen értesítést legkésőbb a szóban forgó igénylési év november 15-ig kell a Bizottság részére megküldeni. A következő igénylési évtől az érintett tagállamban nem nyújtható közvetlen támogatás a kérelem tárgyát képező fajtára.
(4) A kendernövényeket a helyi gyakorlatnak megfelelően rendes termesztési körülmények között kell termeszteni a virágzás végét követően legalább 10 napon át annak érdekében, hogy az (1), a (2) és a (3) bekezdésben előírt ellenőrzéseket el lehessen végezni.
A tagállamok azonban engedélyezhetik a kender virágzás kezdete utáni, de még a virágzás végét követő 10 napos időszak vége előtti betakarítását, amennyiben az ellenőrök jelzik, hogy az egyes parcellák melyik reprezentatív részét kell a virágzás végét követően legalább 10 napon keresztül tovább termeszteni a vizsgálat céljaira, az I. mellékletben meghatározott módszerrel összhangban.
(5) A (3) bekezdésben említett értesítést a 792/2009/EK bizottsági rendeletnek (21) megfelelően kell megküldeni.
IV. CÍM
NEM TERÜLETALAPÚ ÉS AZ ÁLLATTARTÁSHOZ NEM KAPCSOLÓDÓ VIDÉKFEJLESZTÉSI INTÉZKEDÉSEK
I. FEJEZET
Bevezető rendelkezés
46. cikk
Hatály
Ez a cím az 1305/2013/EU rendelet 14-20. cikkében, 21. cikkének (1) bekezdésében - az a) és b) pont szerinti éves támogatás kivételével -, 27. cikkében, 28. cikkének (9) bekezdésében, 35. és 36. cikkében és 51. cikkének (2) bekezdésében, az 1303/2013/EU rendelet 35. cikkének (1) bekezdésében, továbbá az 1698/2005/EK rendelet 20. cikkében, 36. cikke a) pontjának vi. alpontjában, b) pontjának ii., vi. és vii. alpontjában, a létesítési költségek tekintetében 36. cikke b) pontjának i. és iii. alpontjában, valamint 52. és 63. cikkében előírt intézkedések keretében felmerült kiadásokra alkalmazandó.
II. FEJEZET
Ellenőrzések
1. szakasz
Általános rendelkezések
47. cikk
Támogatási kérelmek, kifizetési kérelmek és egyéb nyilatkozatok
(1) A tagállamok megfelelő eljárásokat írnak elő a nem területalapú és az állattartáshoz nem kapcsolódó vidékfejlesztési intézkedésekkel kapcsolatos támogatási kérelmek, kifizetési kérelmek és egyéb nyilatkozatok benyújtására vonatkozóan.
(2) Az 1305/2013/EU rendelet 15. cikke (1) bekezdésének b) pontja, 16. cikkének (1) bekezdése, 19. cikke (1) bekezdésének c) pontja és 27. cikke szerinti intézkedések esetében a kedvezményezettnek éves kifizetési kérelmet kell benyújtania.
2. szakasz
Az ellenőrzésekre vonatkozó előírások
48. cikk
Adminisztratív ellenőrzések
(1) Valamennyi támogatási kérelem, kifizetési kérelem, illetve a kedvezményezett vagy harmadik fél által benyújtandó minden egyéb nyilatkozat esetében adminisztratív ellenőrzéseket kell végezni, amelyeknek ki kell terjedniük minden olyan elemre, amelynek adminisztratív ellenőrzése lehetséges és ésszerű. Az eljárások tekintetében elő kell írni a végrehajtott ellenőrzési munka, a vizsgálati eredmények, illetve a rendellenességek feltárásakor hozott intézkedések feljegyzését.
(2) A támogatási kérelmek adminisztratív ellenőrzéseinek biztosítaniuk kell, hogy a művelet megfeleljen az uniós vagy nemzeti jog által, illetve a vidékfejlesztési programban megállapított alkalmazandó kötelezettségeknek, beleértve a közbeszerzésekre és az állami támogatásokra vonatkozó előírásokat, valamint az egyéb kötelező előírásokat és követelményeket. Az ellenőrzéseknek ki kell terjedniük különösen a következők vizsgálatára:
a)
a kedvezményezett támogathatósága;
b)
a támogatási kérelem tárgyát képező műveletre vonatkozó támogathatósági feltételek, kötelezettségvállalások és más kötelezettségek;
c)
a kiválasztási kritériumoknak való megfelelés;
d)
a művelet költségeinek támogathatósága, beleértve az olyan költségkategóriáknak vagy számítási módszernek való megfelelést, amelyek akkor alkalmazandók, ha az adott művelet vagy annak egy része az 1303/2013/EU rendelet 67. cikke (1) bekezdése b), c) és d) pontjának hatálya alá tartozik;
e)
az 1303/2013/EU rendelet 67. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett költségek, kivéve a természetbeni hozzájárulást és az értékcsökkenést, valamint a bejelentett költségek ésszerűsége. A költségeket megfelelő értékelő rendszer segítségével, például referenciaköltségek, különböző ajánlatok összehasonlítása vagy egy értékelő bizottság révén értékelni kell.
(3) A kifizetési kérelmek adminisztratív ellenőrzése különösen az alábbiakra terjed ki, amennyiben ezek a vizsgált kérelemre alkalmazhatók:
a)
a befejezett művelet összevetése azzal a művelettel, amelyre a támogatási kérelmet benyújtották és jóváhagyták;
b)
a felmerült költségek és a teljesített kifizetések.
(4) Az adminisztratív ellenőrzések tartalmaznak olyan eljárásokat, amelyekkel elkerülhető az egyéb uniós vagy nemzeti programokkal és a korábbi programozási időszakokkal egybeeső szabálytalan kettős finanszírozás. Egyéb forrásokból történő finanszírozás esetén ezeknek az ellenőrzéseknek biztosítaniuk kell, hogy a nyújtott támogatások ne haladják meg a maximálisan engedélyezhető támogatási összegeket vagy támogatási arányokat.
(5) A beruházási műveletekkel kapcsolatos adminisztratív ellenőrzéseknek magukban kell foglalniuk a támogatott tevékenység vagy a beruházás helyszínének legalább egy alkalommal történő felkeresését a beruházás megvalósulásának ellenőrzésére céljából.
Az illetékes hatóság azonban dönthet úgy, hogy például az alábbi, megfelelően indokolt okok miatt nem kerít sor helyszíni szemlére:
a)
a tevékenységet már beválasztott ák a 49. cikk szerint elvégzendő helyszíni ellenőrzések mintájába;
b)
az illetékes hatóság szerint a kérdéses művelet kis beruházás;
c)
az illetékes hatóság szerint alacsony a kockázata annak, hogy a támogatás feltételei nem teljesülnek, vagy hogy a beruházás nem valósult meg.
A második albekezdésben említett döntést és annak indoklását rögzíteni kell.
49. cikk
Helyszíni ellenőrzések
(1) A tagállamok a jóváhagyott tevékenységeket illetően megfelelő mintavételi alapra épülő helyszíni ellenőrzéseket szerveznek. Ezekre az ellenőrzésekre - amennyire csak lehetséges - a műveletekre vonatkozó záró kifizetés folyósítása előtt kell sort keríteni.
(2) A helyszíni ellenőrzést végző ellenőrök nem vehetnek részt ugyanazon művelet adminisztratív ellenőrzésében.
50. cikk
A helyszíni ellenőrzések mintavételezése és ellenőrzési aránya és
(1) A kiadások helyszíni ellenőrzésének ki kell terjednie a 46. cikkben említett azon kiadások legalább 5 %-ára, amelyeket az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) társfinanszíroz, és amelyeket a kifizető ügynökségeknek az egyes naptári években ki kell fizetniük.
Amennyiben egy adott, helyszíni ellenőrzésnek alávetendő művelet vonatkozásában előzetes vagy időközi kifizetés teljesítésére került sor, e kifizetéseket bele kell számítani a helyszíni ellenőrzések keretében ellenőrzött, első bekezdés szerinti kiadásokba.
(2) Az (1) bekezdés szerinti minimális szint teljesítése szempontjából kizárólag a kérdéses naptári év végéig elvégzett ellenőrzések vehetők figyelembe.
Az adminisztratív ellenőrzések után nem támogathatónak minősített kifizetési kérelmek nem vehetők figyelembe az (1) bekezdés szerinti minimális szint teljesítése szempontjából.
(3) Az (1) bekezdés szerinti minimális szint teljesítése szempontjából kizárólag a 49. és az 51. cikk minden követelményét teljesítő ellenőrzések vehetők figyelembe.
(4) A jóváhagyott tevékenységek (1) bekezdés szerint ellenőrizendő mintájánál figyelembe kell venni különösen:
a)
annak szükségességét, hogy az ellenőrzés a műveletek típus és volumen szempontjából megfelelően összeállított együttesére terjedjen ki;
b)
a tagállami és uniós ellenőrzések során azonosított kockázati tényezőket;
c)
a művelet típusának a vidékfejlesztési program végrehajtása során jelentkező hibakockázathoz való hozzájárulása;
d)
az intézkedések és a műveletek típusa közötti egyensúly fenntartásának szükségességét;
e)
annak szükségességét, hogy a kiadások 35-40 %-a véletlenszerűen kerüljön kiválasztásra.
(5) Amennyiben a helyszíni ellenőrzések egy adott támogatási intézkedéssel vagy művelettípussal összefüggésben jelentős meg nem felelést tárnak fel, az illetékes hatóság a következő naptári évben az adott támogatási intézkedés vagy művelettípus vonatkozásában megfelelő mértékben növeli az ellenőrzési arányt.
(6) Az (1) bekezdésétől eltérve a tagállamok dönthetnek úgy, hogy a naptári évenként végzett helyszíni ellenőrzéseknek az (1) bekezdésben előírt minimális szintjét lecsökkentik az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) által társfinanszírozott összeg 3 %-ára.
A tagállamok csak akkor alkalmazhatják az első albekezdést, ha teljesülnek a helyszíni ellenőrzések minimális szintjének csökkentésére vonatkozó, a Bizottság által az 1306/2013/EU rendelet 62. cikke (2) bekezdésének b) pontjával összhangban megállapított általános feltételek.
Amennyiben a második albekezdésben említett feltételek már nem teljesülnek, a tagállamok haladéktalanul visszavonják a helyszíni ellenőrzések minimális szintjének csökkentésére vonatkozó döntésüket. A tagállamok a következő naptári évtől a helyszíni ellenőrzések az (1) bekezdésben előírt minimális szintjét alkalmazzák.
51. cikk
A helyszíni ellenőrzések tartalma
(1) A helyszíni ellenőrzések keretében meg kell vizsgálni, hogy az adott művelet végrehajtására az alkalmazandó szabályoknak megfelelően került-e sor, valamint az ellenőrzéseknek ki kell terjedniük a támogatásnyújtás feltételeihez kapcsolódó minden olyan támogathatósági kritérium, kötelezettségvállalás és más kötelezettség betartására, amely a látogatás során ellenőrizhető. A helyszíni ellenőrzéseknek biztosítaniuk kell, hogy a művelet EMVA-támogatás keretében támogatható legyen.
(2) A helyszíni ellenőrzések során az igazoló dokumentumokban szereplő adatok alapján ellenőrizni kell a kedvezményezettek által bejelentett adatok pontosságát.
Ez annak ellenőrzését is magában foglalja, hogy a kedvezményezett által benyújtott kifizetési kérelmet alátámasztják-e számviteli vagy más dokumentumok, ideértve szükség esetén a kifizetési kérelemben szereplő adatok pontosságának harmadik felek birtokában lévő adatok vagy kereskedelmi dokumentumok alapján történő ellenőrzését is.
(3) A helyszíni ellenőrzéseknek arra is ki kell terjedniük, hogy a művelet tényleges vagy szándékolt hasznosítása megfelel-e azoknak a támogatási kérelemben leírt hasznosítási céloknak, amelyre a támogatást nyújtották.
(4) Az illetékes hatóságok által megfelelően nyilvántartásba vett és kellően indokolt kivételes körülmények kivételével a helyszíni ellenőrzéseknek magukban kell foglalniuk a művelet végrehajtása szerinti helyszínen tett látogatást, nem tárgyi művelet esetén pedig a művelet szervezőjének felkeresését.
52. cikk
Utólagos ellenőrzések
(1) A beruházási műveletek vonatkozásában utólagos ellenőrzéseket kell végezni az 1303/2013/EU rendelet 71. cikke szerinti, illetve a vidékfejlesztési programban részletezett kötelezettségvállalások betartásának ellenőrzésére.
(2) Az utólagos ellenőrzéseknek minden naptári évben ki kell terjedniük az EMVA azon beruházási műveletekre fordított kiadásainak legalább 1 %-ára, amelyek esetében az EMVA már teljesítette a záró kifizetést, de amelyekre továbbra is vonatkoznak az (1) bekezdésben meghatározott kötelezettségvállalások. Kizárólag a kérdéses naptári év végéig elvégzett ellenőrzések vehetők figyelembe.
(3) Az (1) bekezdés értelmében ellenőrizendő műveletekre vonatkozó mintát a különböző műveletek, illetve művelet- vagy intézkedéstípusok kockázatainak és pénzügyi hatásának elemzése alapján kell kiválasztani. A minta 20-25 %-át véletlenszerűen kell kiválasztani.
53. cikk
Ellenőrzési jelentés
(1) Valamennyi e szakasz szerinti helyszíni ellenőrzésről ellenőrzési jelentést kell készíteni, amely lehetővé teszi az elvégzett ellenőrzések részleteinek áttekintését. A jelentésben fel kell tüntetni különösen:
a)
az ellenőrzött intézkedéseket, támogatási kérelmeket vagy kifizetési kérelmeket;
b)
a jelen lévő személyeket;
c)
azt a tény, hogy a kedvezményezett kapott-e előzetes értesítést az ellenőrzésről, és ha igen, mennyi idővel az ellenőrzés előtt;
d)
az ellenőrzések eredményeit és adott esetben a külön észrevételeket;
e)
bármely egyéb, későbbiekben elvégzendő ellenőrzési intézkedést.
(2) Az (1) bekezdés értelemszerűen alkalmazandó az e szakasz alapján végzett utólagos ellenőrzésekre.
(3) A kedvezményezettnek lehetőséget kell biztosítani arra, hogy az ellenőrzésen való jelenlétének tanúsítása céljából az ellenőrzés során aláírja a jelentést és abban feltüntesse észrevételeit. Amennyiben a tagállamok az ellenőrzés során elektronikus ellenőrzési jelentést használnak, az illetékes hatóság gondoskodik arról a lehetőségről, hogy a kedvezményezett elektronikusan aláírhassa a jelentést, máskülönben a jelentést aláírás és bármilyen észrevétel megtétele céljából haladéktalanul megküldi a kedvezményezettnek. Meg nem felelés feltárása esetén a kedvezményezett megkapja az ellenőrzési jelentés másolatát.
3. szakasz
Az egyedi intézkedéseket érintő ellenőrzésekre vonatkozó rendelkezések
54. cikk
Tudásátadás és tájékoztatási tevékenységek
Az illetékes hatóság ellenőrzi azon követelmény betartását, amely szerint a tudásátadási és tájékoztatási szolgáltatásokat nyújtó szervezeteknek az 1305/2013/EU rendelet 14. cikke (3) bekezdésének megfelelően rendelkezniük kell a megfelelő kapacitásokkal. Az illetékes hatóság az említett rendelet 14. cikke (5) bekezdésével összhangban ellenőrzi a mezőgazdasági üzemvezetési és erdészeti csereprogramok, valamint az üzemlátogatások és tanulmányutak időtartamát és tartalmát. Ezeket az ellenőrzéseket adminisztratív ellenőrzésekkel, illetve mintavételen alapuló helyszíni ellenőrzésekkel kell végrehajtani.
55. cikk
Tanácsadási szolgáltatások, üzemvezetési és helyettesítési szolgáltatások
Az 1305/2013/EU rendelet 15. cikke (1) bekezdésének a) és c) pontjában meghatározott műveletek esetében az illetékes hatóság ellenőrzi azon követelmény betartását, amely szerint a tanácsadási szolgáltatások nyújtására kiválasztott hatóságoknak és szerveknek megfelelő erőforrásokkal kell rendelkezniük, valamint a kiválasztási eljárás lefolytatására az említett rendelet 15. cikke (3) bekezdésében foglalt előírások szerint közbeszerzés keretében került sor. Ezt az ellenőrzést adminisztratív ellenőrzésekkel, illetve mintavételen alapuló helyszíni ellenőrzésekkel kell végrehajtani.
56. cikk
A mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszerei
Az 1305/2013/EU rendelet 16. cikkében előírt intézkedés esetében az illetékes hatóság a kötelezettségek és a támogathatósági feltételek betartásának ellenőrzésekor adott esetben felhasználhat egyéb szolgálatoktól, szervektől vagy szervezetektől kapott bizonyítékokat. Az illetékes hatóságnak azonban meg kell bizonyosodnia arról, hogy a szóban forgó szolgálat, szerv vagy szervezet működésének színvonala megfelelő a kötelezettségek és a támogathatósági feltételek betartásának ellenőrzéséhez. Az illetékes hatóságnak e célból adminisztratív ellenőrzéseket és mintavételen alapuló helyszíni ellenőrzéseket kell végrehajtania.
57. cikk
A mezőgazdasági üzemek és a vállalkozások fejlesztése
Az 1305/2013/EU rendelet 19. cikke (1) bekezdésének a) pontjában előírt műveletek esetében az illetékes hatóság adminisztratív ellenőrzésekkel, illetve mintavételen alapuló helyszíni ellenőrzésekkel megvizsgálja az alábbiaknak való megfelelést:
a)
az 1305/2013/EU rendelet 19. cikkének (4) és (5) bekezdése és a 808/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (22) 8. cikke szerinti üzleti terv, a fiatal mezőgazdasági termelők esetében ideértve azt a követelményt is, hogy az 1305/2013/EU rendelet 19. cikkének (4) bekezdése szerint megfeleljenek aktív mezőgazdasági termelők meghatározásának;
b)
a szakképzettséggel kapcsolatos feltételek teljesítésére vonatkozó, a 807/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (23) 2. cikkének (3) bekezdése szerinti türelmi idő.
58. cikk
Termelői csoportok és szervezetek létrehozása
Az 1305/2013/EU rendelet 27. cikkében előírt intézkedés esetében a tagállamok csak azután ismerik el a termelői csoportot, hogy ellenőrizték, a csoport megfelel-e az említett cikk (1) bekezdésében megszabott feltételeknek és a nemzeti szabályoknak. A csoport elismerését követően az illetékes hatóság adminisztratív ellenőrzések keretében, valamint az ötéves időszakban legalább egyszer helyszíni ellenőrzés révén megvizsgálja az elismerési feltételeknek és az említett rendelet 27. cikkének (2) bekezdése szerinti üzleti tervnek való folyamatos megfelelést.
59. cikk
Kockázatkezelés
Az 1305/2013/EU rendelet 36. cikkében előírt különleges támogatás tekintetében az illetékes hatóság adminisztratív ellenőrzésekkel, illetve mintavételen alapuló helyszíni ellenőrzésekkel ellenőrzi különösen a következőket:
a)
a mezőgazdasági termelők az 1305/2013/EU rendelet 36. cikkének (2) bekezdése szerint jogosultak voltak a támogatásra;
b)
az 1305/2013/EU rendelet 36. cikke (1) bekezdésének b) és c) pontja szerinti, a kölcsönös kockázatkezelési alapokból teljesítendő kifizetések iránti kérelmek ellenőrzésekor annak ellenőrzése, hogy a tagsági viszonnyal rendelkező mezőgazdasági termelők az említett rendelet 36. cikke (3) bekezdésének megfelelően a kompenzáció teljes összegét megkapták.
60. cikk
LEADER
(1) A tagállamok megfelelő rendszert vezetnek be a helyi akciócsoportok felügyeletére.
(2) Az 1303/2013/EU rendelet 35. cikke (1) bekezdésének b) és c) pontja szerint felmerülő kiadások tekintetében a tagállamok az e rendelet 48. cikkében előírt adminisztratív ellenőrzések elvégzését hivatalos megbízás keretében átruházhatják a helyi akciócsoportokra. Továbbra is a tagállamok felelősek azonban annak vizsgálatáért, hogy a helyi akciócsoportok rendelkeznek-e a feladat elvégzéséhez szükséges igazgatási és ellenőrzési kapacitással.
Az első albekezdésben említett feladatátruházás esetén az illetékes hatóság rendszeresen ellenőrzi a helyi akciócsoportok működését, többek között könyvvizsgálati ellenőrzésekkel, illetve az adminisztratív ellenőrzések mintavétel alapján történő újbóli elvégzése révén.
Az illetékes hatóság e rendelet 49. cikkének megfelelően helyszíni ellenőrzéseket is végez. A LEADER-rel összefüggő kiadások ellenőrzési mintájára az e rendelet 50. cikkében szerepelővel legalább azonos százalékos arány alkalmazandó.
(3) Az 1303/2013/EU rendelet 35. cikke (1) bekezdésének a), d) és e) pontja, valamint 35. cikke (1) bekezdésének b) és c) pontja alapján felmerült olyan kiadások tekintetében, amelyek esetében a támogatás kedvezményezettje maga a helyi akciócsoport, az adminisztratív ellenőrzéseket az érintett helyi akciócsoportoktól független személyeknek kell elvégezniük.
61. cikk
Kamattámogatások és a garanciadíj-támogatások
(1) Az 1303/2013/EU rendelet 69. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerint felmerült kiadások vonatkozásában az érintett művelet megvalósulásától függően a kedvezményezettet adminisztratív és helyszíni ellenőrzéseknek kell alávetni. Az e rendelet 50. cikkének megfelelően elvégzett kockázatelemzés keretében az érintett műveletet legalább egyszer meg kell vizsgálni a támogatás diszkontált értéke alapján.
(2) Az illetékes hatóság továbbá adminisztratív ellenőrzésekkel és szükség esetén a közvetítő pénzügyi intézménynél és a kedvezményezettnél tett helyszíni látogatásokkal biztosítja, hogy a közvetítő pénzügyi intézmények részére teljesített kifizetések összhangban legyenek az uniós joggal, valamint a kifizető ügynökség és a közvetítő pénzügyi intézmény között megkötött megállapodással.
(3) Ha kamattámogatásokat és a garanciadíj-támogatásokat egyetlen műveleten belül az ugyanazon végső kedvezményezetteknek szánt pénzügyi eszközökkel kombinálják, az illetékes hatóságnak a végső kedvezményezettek szintjén csak az 1303/2013/EU rendelet 40. cikkének (3) bekezdésében meghatározott esetekben kell ellenőrzéseket végeznie.
62. cikk
Technikai segítségnyújtás a tagállamok kezdeményezésére
Az 1305/2013/EU rendelet 51. cikkének (2) bekezdése alapján felmerült kiadások tekintetében e rendelet 48-51. és 53. cikke értelemszerűen alkalmazandó.
A 48. cikk szerinti adminisztratív ellenőrzéseket és a 49. cikk szerinti helyszíni ellenőrzéseket a technikai segítségnyújtás kifizetését engedélyező alanytól funkcionálisan független alanynak kell végeznie.
III. FEJEZET
Jogosulatlan kifizetések és igazgatási szankciók
63. cikk
A támogatás részben vagy egészben történő visszavonása és az igazgatási szankciók
(1) A kifizetések kiszámítása a 48. cikk szerinti adminisztratív ellenőrzések során támogathatónak ítélt összegek alapján történik.
Az illetékes hatóság megvizsgálja a kedvezményezettől beérkezett kifizetési kérelmet, és meghatározza a támogatás céljára elszámolható összegeket. Az illetékes hatóság meghatározza:
a)
a kedvezményezett részére a kifizetési kérelem és a támogatási határozat alapján fizetendő összeget;
b)
a kedvezményezett részére a kifizetési kérelemben szereplő kiadások támogathatóságának vizsgálatát követően fizetendő összeget.
Amennyiben a második albekezdés a) pontja alapján meghatározott összeg több mint 10 %-kal meghaladja az említett albekezdés b) pontja alapján meghatározott összeget, a b) pont szerint megállapított összeg tekintetében igazgatási szankciót kell alkalmazni. A szankció összege a fenti két összeg különbözetének felel meg, de nem lehet nagyobb annál az összegnél, amely a támogatás teljes körű visszavonását jelentené.
Nem alkalmazandó azonban szankció abban az esetben, ha a kedvezményezett az illetékes hatóság számára kielégítő módon bizonyítani tudja, hogy nem hibáztatható a nem támogatható összeg feltüntetéséért, vagy ha az illetékes hatóság más módon meggyőződött arról, hogy az érintett kedvezményezett nem hibáztatható.
(2) Az (1) bekezdésben említett igazgatási szankció értelemszerűen alkalmazandó a 49. cikk szerinti helyszíni ellenőrzések során feltárt nem támogatható kiadásokra. Ebben az esetben az érintett művelet vonatkozásában felmerült halmozott kiadásokat kell megvizsgálni. Mindez nem befolyásolja az érintett műveletek tekintetében korábban elvégzett helyszíni ellenőrzések eredményeit.
V. CÍM
A KÖLCSÖNÖS MEGFELELTETÉSSEL ÖSSZEFÜGGŐ KONTROLLRENDSZER ÉS IGAZGATÁSI SZANKCIÓK
I. FEJEZET
Közös rendelkezések
64. cikk
Fogalommeghatározások
A kölcsönös megfeleltetéssel összefüggő kontrollrendszer és igazgatási szankciók végrehajtásához szükséges technikai előírások vonatkozásában az alábbi fogalommeghatározások alkalmazandók:
a) „szakosított ellenőrző szervek”: az 1306/2013/EU rendelet 93. cikkében említett szabályoknak való megfelelés biztosításáért felelős, e rendelet 67. cikke szerinti illetékes nemzeti ellenőrző hatóságok;
b) „jogi aktus”: az 1306/2013/EU rendelet II. mellékletében felsorolt minden egyes irányelv és rendelet;
c) „a ténymegállapítás éve”: az adminisztratív vagy helyszíni ellenőrzés elvégzése szerinti naptári év;
d) „kölcsönös megfeleltetési területek”: az 1306/2013/EU rendelet 93. cikkének (1) bekezdése szerinti három terület bármelyike, valamint az állandó legelőknek az említett rendelet 93. cikkének (3) bekezdése szerinti fenntartása.
II. FEJEZET
Ellenőrzés
1. szakasz
Általános rendelkezések
65. cikk
A kölcsönös megfeleltetésre vonatkozó kontrollrendszer
(1) A tagállamok a kölcsönös megfeleltetés tekintetében hatékony ellenőrzést biztosító kontrollrendszert hoznak létre. E rendszernek biztosítania kell különösen a következőket:
a)
amennyiben az illetékes ellenőrző hatóság nem a kifizető ügynökség, a kedvezményezettekre vonatkozó, az 1306/2013/EU rendelet 92. cikke szerinti információk továbbítása a kifizető ügynökségektől a szakosított ellenőrző szervekhez és/vagy - adott esetben - a koordináló hatóságon keresztül;
b)
az ellenőrzéshez használt minták kiválasztásához alkalmazandó módszerek;
c)
az elvégzendő ellenőrzések jellegére és terjedelmére vonatkozó adatok;
d)
ellenőrzési jelentések, amelyek tartalmazzák különösen a feltárt meg nem felelést, valamint súlyosságának, mértékének, tartósságának és ismétlődésének értékelését;
e)
amennyiben az illetékes ellenőrző hatóság nem a kifizető ügynökség, az ellenőrzési jelentések továbbítása a szakosított ellenőrző szervektől a kifizető ügynökséghez vagy a koordináló hatósághoz, vagy mindkettőhöz;
f)
a támogatáscsökkentés és a támogatás köréből való kizárás rendszerének alkalmazása a kifizető ügynökség által.
(2) A tagállamok előírhatnak olyan eljárást, amelynek értelmében a kedvezményezett jelzi a kifizető ügynökségnek a rá alkalmazandó követelmények és előírások azonosításához szükséges adatokat.
66. cikk
A támogatás kifizetése a kölcsönös megfeleltetési ellenőrzésekkel összefüggésben
Amennyiben a kölcsönös megfeleltetési ellenőrzések nem zárhatók le az 1306/2013/EU rendelet 92. cikke szerinti kifizetéseknek vagy éves támogatásoknak az érintett kedvezményezettek általi kézhezvétele előtt, a kedvezményezett által bármilyen igazgatási szankció következtében fizetendő összeget e rendelet 7. cikkének megfelelően vissza kell fizettetni vagy levonás útján be kell hajtani.
67. cikk
Az illetékes ellenőrző hatóság felelőssége
(1) Az illetékes ellenőrző hatóság felelősségi körei az alábbiak:
a)
a szakosított ellenőrző szervek felelősek a szóban forgó követelmények és előírások betartásával kapcsolatos ellenőrzés végrehajtásáért;
b)
a kifizető ügynökségek felelősek az egyes esetekben kiszabandó igazgatási szankcióknak a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet IV. címének II. fejezete és az e rendelet e címének III. fejezete alapján történő megállapításáért.
(2) Az (1) bekezdéstől eltérve, a tagállamok dönthetnek úgy, hogy a követelmények, az előírások, a jogi aktusok vagy a kölcsönös megfeleltetési területek összességének vagy egy részének ellenőrzését a kifizető ügynökség végezze, amennyiben a tagállam garantálja, hogy az ellenőrzések hatékonysága a szakosított ellenőrző szerv által végzett ellenőrzésekével legalább azonos mértékű legyen.
2. szakasz
Helyszíni ellenőrzések
68. cikk
Minimális ellenőrzési arány
(1) Az illetékes ellenőrző hatóság a hatáskörébe tartozó követelmények és előírások tekintetében az 1306/2013/EU rendelet 92. cikke szerinti és az adott ellenőrző hatóság hatáskörébe tartozó kedvezményezettek teljes számának legalább 1 %-ára kiterjedő helyszíni ellenőrzéseket végez.
Az első albekezdéstől eltérve az 1305/2013/EU rendelet 28. és 29. cikkében említett személyek csoportjának esetében az első albekezdésben meghatározott ellenőrzési minta kiszámítása céljából az ilyen csoportok egyes tagjai tekinthetők kedvezményezetteknek.
Az első albekezdésben említett minimális ellenőrzési arány elérhető az egyes illetékes ellenőrző hatóságok szintjén, vagy egy-egy jogi aktus vagy előírás, illetve ezek csoportjai szintjén. Amennyiben az ellenőrzéseket nem a kifizető ügynökség hajtja végre, a szóban forgó minimális ellenőrzési arány az egyes kifizető ügynökségek szintjén is elérhető.
Ha a jogi aktusra és az előírásokra alkalmazandó jogszabályok már meghatároznak minimális ellenőrzési arányt, akkor az első albekezdés szerinti minimális arány helyett azt az arányt kell alkalmazni. Másik lehetőségként a tagállamok határozhatnak úgy, hogy a jogi aktusokra és előírásokra alkalmazandó jogszabályok alapján - az első albekezdésben említett mintán kívül - végzett helyszíni ellenőrzések során feltárt meg nem felelés minden esetét be kell jelenteni a vonatkozó jogi aktus vagy előírás alkalmazásáért felelős illetékes ellenőrző hatóságnak, amely az esetet figyelemmel kíséri. E fejezet, valamint a III. cím I., II. és III. fejezetének előírásai alkalmazandók.
A 96/22/EK irányelvvel összefüggő kölcsönös megfeleltetési kötelezettségek tekintetében fontolóra kell venni a felügyeleti tervek külön mintavételezési szintjének alkalmazását az első albekezdés szerinti minimális arány teljesítésére.
(2) Az (1) bekezdéstől eltérve az említett bekezdés szerinti minimális ellenőrzési aránynak az egyes jogi aktusok vagy előírások, illetve a jogi aktusok vagy előírások egy csoportjának szintjén történő elérése érdekében a tagállamok:
a)
felhasználhatják a kiválasztott kedvezményezettek tekintetében a szóban forgó jogi aktusokra és előírásokra vonatkozó jogszabályoknak megfelelőn elvégzett helyszíni ellenőrzések eredményeit; vagy
b)
a kiválasztott kedvezményezetteket helyettesíthetik olyan kedvezményezettekkel, akiknél a szóban forgó jogi aktusokra és előírásokra vonatkozó jogszabályoknak megfelelően helyszíni ellenőrzéseket végeznek, feltéve, hogy ezek a kedvezményezettek az 1306/2013/EU rendelet 92. cikke szerinti kedvezményezettek.
Ilyen esetekben a helyszíni ellenőrzésnek a kölcsönös megfeleltetés keretében meghatározott jogi aktusok és előírások minden aspektusát le kell fednie. Továbbá a tagállamok gondoskodnak arról, hogy e helyszíni ellenőrzések hatékonysága az illetékes ellenőrző hatóságok által végrehajtott helyszíni ellenőrzésekével legalább azonos mértékű legyen.
(3) Az e cikk (1) bekezdése szerinti minimális ellenőrzési arány megállapításakor az 1306/2013/EU rendelet 97. cikkének (3) bekezdésében előírt intézkedéseket figyelmen kívül kell hagyni.
(4) Amennyiben a helyszíni ellenőrzések egy adott jogi aktus vagy előírás esetében jelentős mértékű meg nem felelést tárnak fel, a következő ellenőrzési időszakban az e jogi aktus vagy előírás tekintetében elvégzendő helyszíni ellenőrzések számát növelni kell. Egy adott jogi aktus tekintetében az illetékes ellenőrző hatóság dönthet úgy, hogy az említett további helyszíni ellenőrzések alkalmazási körét a leggyakrabban megsértett követelményekre korlátozza.
(5) Ha valamely tagállam él az 1306/2013/EU rendelet 97. cikkének (3) bekezdésében biztosított lehetőséggel, az annak igazolásához szükséges intézkedéseket, hogy a kedvezményezettek orvosolták az érintett meg nem feleléssel kapcsolatos helyzetet, az említett kedvezményezettek 20 %-os mintájára kell alkalmazni.
69. cikk
Az ellenőrzési minta kiválasztása
(1) A 68. cikkel összhangban ellenőrizendő mezőgazdasági üzemek mintájának kiválasztását adott esetben az alkalmazandó jogszabályok szerinti kockázatelemzésre, illetve a követelményeknek vagy előírásoknak megfelelő kockázatelemzésre kell alapozni. A szóban forgó kockázatelemzés végrehajtható egy adott mezőgazdasági üzem szintjén, vagy a mezőgazdasági üzemek vagy földrajzi övezetek kategóriáinak szintjén.
A kockázatelemzés során figyelembe lehet venni az alábbiak egyikét vagy mindegyikét:
a)
a kedvezményezett részvétele az 1306/2013/EU rendelet 12. cikkében előírt mezőgazdasági tanácsadó rendszerben;
b)
a kedvezményezett részvétele valamely tanúsítási rendszerben, amennyiben a szóban forgó rendszer az érintett követelmények vagy előírások szempontjából releváns.
A tagállamok a kockázatelemezés alapján dönthetnek úgy, hogy a kockázatalapú ellenőrzési mintából kizárják a második albekezdés b) pontja szerinti tanúsítási rendszerben részt vevő kedvezményezetteket. Mindazonáltal amennyiben a tanúsítási rendszer a kölcsönös megfeleltetés keretében a kedvezményezettek által betartandó követelményeknek és előírásoknak csak egy részét tartalmazza, a tanúsítási rendszer részét nem képező követelmények és előírások tekintetében megfelelő kockázati tényezőket kell alkalmazni.
Amennyiben az ellenőrzés eredményeinek vizsgálata során megállapításra kerül, hogy a második albekezdés b) pontja szerinti tanúsítási rendszer részét képező követelményeknek és előírásoknak való meg nem felelés gyakori, a szóban forgó követelményekhez vagy előírásokhoz tartozó kockázati tényezőket újra kell értékelni.
(2) Az (1) bekezdés nem vonatkozik a meg nem felelés olyan eseteinek nyomon követése céljából végzett ellenőrzésekre, amelyeket bármilyen más módon hoztak az illetékes ellenőrző hatóság tudomására. Az említett bekezdés azonban alkalmazandó az 1306/2013/EU rendelet 97. cikke (3) bekezdésének második albekezdése szerinti nyomon követés keretében végrehajtott ellenőrzésekre.
(3) A reprezentativitás biztosítására a helyszíni ellenőrzésre a 68. cikk (1) bekezdésének első albekezdése szerint kijelölt kedvezményezettek minimális számának 20-25 %-át véletlenszerűen kell kiválasztani. Ha azonban a helyszíni ellenőrzésnek alávetendő kedvezményezettek száma meghaladja az említett minimális számot, a kiegészítő mintában a véletlenszerűen kiválasztott kedvezményezettek aránya nem haladhatja meg a 25 %-ot.
(4) Az ellenőrzési minta egy részét a rendelkezésre álló információk alapján adott esetben már a szóban forgó kérelmezési időszak lejárta előtt ki lehet választani. Amint valamennyi vonatkozó kérelem rendelkezésre áll, az ideiglenesen meghatározott mintát ki kell egészíteni.
(5) A 68. cikk (1) bekezdésének megfelelően ellenőrizendő kedvezményezettek mintája a kedvezményezettek azon mintáiból is kiválasztható, amelyeket a 30-34. cikknek alapján már kiválasztottak, és amelyekre a vonatkozó követelmények és előírások alkalmazandók. Ez a lehetőség azonban nem vonatkozik a kedvezményezetteknek az 1308/2013/EU rendelet 46. és 47. cikke szerinti borágazati támogatási rendszerek keretében történő ellenőrzésére.
(6) A 68. cikk (1) bekezdésétől eltérve a helyszíni ellenőrzésnek alávetendő kedvezményezettek mintái kiválaszthatók a minimális 1 %-os arány szerint külön-külön az 1306/2013/EU rendelet 92. cikke értelmében a kölcsönös megfeleltetési kötelezettség hatálya alá tartozó kedvezményezettek minden egyes alábbi sokaságából:
a)
az 1307/2013/EU rendelet alapján közvetlen kifizetésekben részesülő kedvezményezettek;
b)
az 1307/2013/EU rendelet 46. és 47. cikke alapján borágazati támogatásban részesülő kedvezményezettek;
c)
az 1305/2013/EU rendelet 21. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontja, 28-31., 33. és 34. cikke alapján éves támogatásokban részesülő kedvezményezettek.
(7) Amennyiben a mezőgazdasági üzemek szintjén végrehajtott kockázatelemzés alapján megállapítást nyer, hogy a támogatásban nem részesülők nagyobb kockázatot jelentenek, mint az 1306/2013/EU rendelet 92. cikke szerinti kedvezményezettek, az utóbbi kedvezményezettek helyettesíthetők támogatásban nem részesülőkkel. Az ellenőrzött mezőgazdasági termelők teljes számának mindazonáltal ebben az esetben is el kell érnie az e rendelet 68. cikk (1) bekezdésben előírt ellenőrzési arányt. Az ilyen helyettesítések okait megfelelően indokolni és dokumentálni kell.
(8) Az (5) és a (6) bekezdésben meghatározott eljárások kombinálhatók is abban az esetben, ha ez növeli az ellenőrzési rendszer eredményességét.
70. cikk
A követelményeknek és előírásoknak való megfelelés megállapítása
(1) A követelményeknek és előírásoknak való megfelelést adott esetben a szóban forgó követelményre vagy előírásra alkalmazandó jogszabályban meghatározott módon kell megállapítani.
(2) Egyéb esetekben a megállapítás esetlegesen az illetékes ellenőrző hatóság által meghatározott megfelelő módon történik, amelynek legalább a nemzeti szabályokban előírt hatósági megállapításokéval megegyező pontosságot kell biztosítania.
(3) A helyszíni ellenőrzések adott esetben elvégezhetők távérzékelési technológiák alkalmazásával.
71. cikk
A helyszíni ellenőrzés elemei
(1) A 68. cikk (1) bekezdésében előírt minta ellenőrzése során az illetékes ellenőrző hatóság biztosítja, hogy a hatáskörébe tartozó követelményeknek és előírásoknak való megfelelés tekintetében sor kerüljön az összes kiválasztott kedvezményezett ellenőrzésére.
Az első albekezdés ellenére, amennyiben a minimális ellenőrzési arányt az 68. cikk (1) bekezdésének harmadik albekezdésével összhangban az egyes jogi aktusok vagy előírások, illetve a jogi aktusok vagy előírások egyes csoportjainak szintjén érik el, a kiválasztott kedvezményezetteket a szóban forgó jogi aktus vagy előírás, illetve a jogi aktusok és előírások adott csoportja tekintetében kell ellenőrizni.
Az 1305/2013/EU rendelet 28. és 29. cikke szerinti, az e rendelet 68. cikkének (1) bekezdésében előírt minta céljára kiválasztott személyek csoportja esetében az illetékes hatóságnak gondoskodnia kell arról, hogy a csoport minden tagját ellenőrizzék a rájuk vonatkozó követelményeknek és előírásoknak való megfelelés tekintetében.
Általában a helyszíni ellenőrzés céljából kiválasztott egyes kedvezményezetteket akkor kell ellenőrzésnek alávetni, amikor a követelmények és előírások többsége - amelyek tekintetében a kedvezményezettet kiválasztott ák - ellenőrizhető. A tagállamoknak azonban gondoskodniuk kell arról, hogy valamennyi követelmény és előírás tekintetében az év egésze során megfelelő legyen az elvégzett ellenőrzések aránya.
(2) A helyszíni ellenőrzéseknek adott esetben a mezőgazdasági üzem valamennyi mezőgazdasági hasznosítású földterületére ki kell terjedniük. A helyszíni ellenőrzés részeként megvalósított tényleges helyszíni vizsgálat azonban korlátozható egy olyan mintára, amely a mezőgazdasági üzem területén található, a vonatkozó követelménnyel vagy előírással érintett mezőgazdasági parcelláknak legalább a felét magában foglalja, feltéve, hogy a követelmények vagy előírások tekintetében a szóban forgó minta megbízható és reprezentatív ellenőrzést biztosít.
Az első albekezdés nem érinti a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet IV. címének II. fejezete és az e rendelet e címének III. fejezete szerinti igazgatási szankciók kiszámítását és alkalmazását. Amennyiben az első albekezdésben említett minta vizsgálata meg nem felelést tár fel, a ténylegesen ellenőrzött mezőgazdasági parcellaminta elemszámát növelni kell.
Ezenkívül amennyiben az adott jogi aktusra vagy előírásokra alkalmazandó jogszabályok előírják, a helyszíni ellenőrzések részeként elvégzett, a követelményeknek és előírásoknak való megfelelés tényleges vizsgálata korlátozódhat az ellenőrizendő elemek reprezentatív mintájára. A tagállamoknak azonban gondoskodniuk kell arról, hogy az ellenőrzés minden olyan követelményre és előírásra kiterjedjen, amelyek tekintetében a megfelelés ellenőrizhető a látogatás idején.
(3) Az (1) bekezdés szerinti ellenőrzéseket általános szabályként egyetlen látogatás részeként kell végrehajtani. Az ellenőrzések keretében meg kell vizsgálni minden olyan követelmény és előírás betartását, amelyek tekintetében a megfelelés ellenőrizhető a látogatás idején. Ezen ellenőrzések célja az említett követelményekkel és előírásokkal kapcsolatos bármilyen lehetséges meg nem felelés feltárása, valamint a további ellenőrzések tárgyát képező esetek kiválasztása.
(4) A mezőgazdasági üzemek szintjén végrehajtandó helyszíni ellenőrzések helyettesíthetők adminisztratív ellenőrzésekkel, amennyiben az adott tagállam biztosítja, hogy az adminisztratív ellenőrzések legalább olyan hatékonyak legyenek, mint a helyszíni ellenőrzések.
(5) A helyszíni ellenőrzések végrehajtásakor a tagállamok használhatnak az egyes követelményekre és előírásokra jellemző objektív ellenőrzési mutatókat, amennyiben biztosítják, hogy a vonatkozó követelmények és előírások ellenőrzésének hatékonysága legalább megegyezzen a mutatók felhasználása nélkül végzett helyszíni ellenőrzések hatékonyságával.
A mutatóknak közvetlenül kapcsolódniuk kell az általuk képviselt követelményekhez vagy előírásokhoz, és az adott követelmények vagy előírások ellenőrzésekor vizsgálandó valamennyi elemre ki kell terjedniük.
(6) Az e rendelet 68. cikkének (1) bekezdése szerinti mintára vonatkozó helyszíni ellenőrzéseket abban a naptári évben kell végrehajtani, amelyben a támogatási kérelmeket és/vagy kifizetési kérelmeket benyújtották, az 1308/2013/EU rendelet 46. és 47. cikke szerinti borágazati támogatási rendszerek keretében benyújtott kérelmek esetében pedig ezeket az ellenőrzéseket az 1306/2013/EU rendelet 97. cikke (1) bekezdésének második albekezdésében említett időszakban kell elvégezni.
72. cikk
Ellenőrzési jelentés
(1) Az ellenőrzési hatóság az e cím alapján végrehajtott valamennyi helyszíni ellenőrzésről ellenőrzési jelentést készít vagy azt saját felelősségi körében elkészítteti.
A jelentés részei a következők:
a)
általános rész, amely különösen az alábbi információkat tartalmazza:
i.
a helyszíni ellenőrzésre kiválasztott kedvezményezett;
ii.
a jelen lévő személyek;
iii.
annak ismertetése, hogy a kedvezményezett kapott-e előzetes értesítést az ellenőrzésről, és ha igen, az mennyi idővel előzte meg az ellenőrzést;
b)
az egyes jogi aktusok és előírások tekintetében végzett ellenőrzéseket külön-külön feltüntető rész, amely különösen az alábbi információkat tartalmazza:
i.
a helyszíni ellenőrzés során vizsgált követelmények és előírások;
ii.
a végrehajtott ellenőrzések jellege és kiterjedése;
iii.
a ténymegállapítások;
iv.
azok a jogi aktusok és előírások, amelyek vonatkozásában meg nem felelést tártak fel;
c)
értékelési rész, amely az 1306/2013/EU rendelet 99. cikkének (1) bekezdésével összhangban a „súlyosság”, „mérték”, „tartósság” és „ismétlődő jelleg” kritériumok alapján értékeli a meg nem felelés jelentőségét az egyes jogi aktusok és/vagy előírások tekintetében, az alkalmazandó támogatáscsökkentés esetleges enyhítéséhez vagy súlyosbításához vezető tényezők megjelölésével.
Amennyiben a szóban forgó követelményre vagy előírásra vonatkozó rendelkezések egy bizonyos tűréshatáron belül lehetővé teszik a feltárt meg nem felelés további nyomon követésétől való eltekintést, vagy ha a támogatásnyújtás az 1305/2013/EU rendelet 17. cikkének (5) és (6) bekezdése alapján történik, a jelentésben ezt jelezni kell.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazandó függetlenül attól, hogy a kérdéses kedvezményezettet a 69. cikkel összhangban választott ák-e ki helyszíni ellenőrzésre, vagy az ellenőrzésére a 68. cikk (2) bekezdésével összhangban a jogi aktusokra és előírásokra vonatkozó szabályozás alapján, illetve a meg nem felelés bármilyen más módon az illetékes ellenőrző hatóság tudomására hozott esetének nyomon követése céljából került-e sor.
(3) A kedvezményezettet a helyszíni ellenőrzés időpontjától számított három hónapon belül tájékoztatni kell a meg nem felelés valamennyi feltárt esetéről.
Azon eset kivételével, ha a kedvezményezett az 1306/2013/EU rendelet 99. cikke (2) bekezdésének második albekezdésével összhangban azonnal meghozta a korrekciós intézkedéseket a megállapított meg nem felelés orvoslására, a kedvezményezettet az e bekezdés első albekezdésében meghatározott határidőn belül tájékoztatni kell arról, hogy az 1306/2013/EU rendelet 99. cikke (2) bekezdésének második albekezdése értelmében korrekciós intézkedéseket kell hozni.
Azon eset kivételével, ha a kedvezményezett az 1306/2013/EU rendelet 97. cikkének (3) bekezdésével összhangban azonnal meghozta a korrekciós intézkedéseket a megállapított meg nem felelés orvoslására, az érintett kedvezményezettet az említett cikkben előírt igazgatási szankció alkalmazásától való eltekintésről született döntést követő egy hónapon belül tájékoztatni kell arról, hogy korrekciós intézkedéseket kell hozni.
(4) A követelményekre és előírásokra alkalmazandó jogszabályokban szereplő egyedi rendelkezések sérelme nélkül, az ellenőrzési jelentést a helyszíni ellenőrzés időpontjától számított egy hónapon belül véglegesíteni kell. Kellően indokolt esetekben azonban ez az időszak három hónapra meghosszabbítható, különösen akkor, ha a kémiai vagy fizikai elemzések ezt szükségessé teszik.
Amennyiben az illetékes ellenőrző hatóság nem a kifizető ügynökség, az ellenőrzési jelentést és - kérés esetén - a vonatkozó igazoló dokumentumokat a véglegesítésüket követő egy hónapon belül meg kell küldeni a kifizető ügynökségnek vagy a koordináló hatóságnak, vagy azokat részükre hozzáférhetővé kell tenni.
Mindazonáltal amennyiben a jelentés nem tartalmaz ténymegállapításokat, a tagállamok dönthetnek úgy, hogy nem küldenek ilyen jelentést, feltéve, hogy ahhoz a jelentés véglegesítését követő egy hónapon belül közvetlen hozzáférést biztosítanak a kifizető ügynökségnek vagy a koordináló hatóságnak.
III. FEJEZET
Az igazgatási szankciók kiszámítása és alkalmazása
73. cikk
Általános elvek
(1) Amennyiben egynél több kifizető ügynökség felelős az 1307/2013/EU rendelet I. mellékletében felsorolt különböző rendszerek, az 1305/2013/EU rendelet 21. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontja, 28-31., 33. és 34. cikke szerinti intézkedések, valamint az 1308/2013/EU rendelet 46. és 47. cikke szerinti borágazati támogatási rendszerekhez kapcsolódó kifizetések kezeléséért, a tagállamok biztosítják, hogy a feltárt meg nem felelések és adott esetben a megfelelő igazgatási szankciók az e támogatásokban érintett valamennyi kifizető ügynökség tudomására jussanak. Ide tartoznak azok az esetek is, amikor a támogathatósági feltételeknek való meg nem felelés egyúttal a kölcsönös megfeleltetésre vonatkozó szabályoknak való meg nem felelést jelent, és fordítva. A tagállamok adott esetben biztosítják, hogy egy csökkentési mértéket alkalmazzanak.
(2) Amennyiben ugyanazon kölcsönös megfeleltetési terület különböző jogi aktusai és előírásai tekintetében több meg nem felelés kerül megállapításra, ezeket az eseteket a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 39. cikkének (1) bekezdésében és 40. cikkében előírt támogatáscsökkentés meghatározása céljából egyetlen meg nem felelésnek kell tekinteni.
(3) Egy előírásnak történő olyan meg nem felelés, amely követelménynek való meg nem felelésnek is minősül, egyetlen meg nem felelésnek tekintendő. A támogatáscsökkentés kiszámítása céljából a meg nem felelést a követelményhez kapcsolódó terület részének kell tekinteni.
(4) Az igazgatási szankció az 1306/2013/EU rendelet 92. cikke szerinti olyan kifizetések teljes összegére alkalmazandó, amelyeket az adott kedvezményezettnek teljesítettek vagy teljesíteni fognak:
a)
a kedvezményezett által a ténymegállapítás évében benyújtott vagy benyújtandó támogatási kérelmek vagy kifizetési kérelmek nyomán; és/vagy
b)
az 1308/2013/EU rendelet 46. és 47. cikke szerinti borágazati támogatás iránti kérelmek alapján.
Ami az első albekezdés b) pontját illeti, a vonatkozó összeget a szerkezetátalakítási és átállási intézkedés tekintetében hárommal el kell osztani.
(5) Az 1305/2013/EU rendelet 28. és 29. cikkében említet személyek csoportja esetében a támogatáscsökkentés százalékos arányát e cím III. fejezetének és a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet IV. címe II. fejezetének megfelelően kell kiszámítani. Ebben az esetben a tagállamok az arányosság érdekében ezt a százalékos arányt alkalmazhatják a támogatás azon részére, amelyet a csoport meg nem feleléssel érintett tagja kapott.
74. cikk
Az igazgatási szankciók kiszámítása és alkalmazása gondatlanság esetén
(1) Amennyiben a kölcsönös megfeleltetés különböző területei tekintetében a gondatlansággal összefüggő meg nem felelés több esetére is fény derül, a támogatáscsökkentésnek a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 39. cikke (1) bekezdésével összhangban történő meghatározására vonatkozó eljárást a meg nem felelés minden egyes esetére külön-külön kell alkalmazni.
Az eredményként kapott csökkentési százalékok összeadódnak. A maximális támogatáscsökkentés azonban nem haladhatja meg az e rendelet 73. cikkének (4) bekezdésében említett teljes összeg 5 %-át.
(2) Abban az esetben, ha ismételt meg nem felelés kerül megállapításra egy másik meg nem feleléssel vagy egy másik ismételt meg nem feleléssel együtt, az eredményként kapott csökkentési százalékok összeadódnak. A támogatáscsökkentés maximális értéke azonban nem haladhatja meg a 73. cikk (4) bekezdésében említett teljes összeg 15 %-át.
75. cikk
Az igazgatási szankciók kiszámítása és alkalmazása szándékos meg nem felelés esetén
A szándékos meg nem felelés különösen jelentős mértékű, súlyosságú vagy tartósságú eseteiben a kedvezményezettet a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 40. cikkének megfelelően meghatározott és kiszabott szankción túlmenően a következő naptári évben ki kell zárni az 1306/2013/EU rendelet 92. cikkében említett valamennyi kifizetésből.
VI. CÍM
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
76. cikk
Hatálybalépés és alkalmazás
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.
A rendelet a 2015. január 1-jével kezdődő igénylési évekkel vagy támogatási időszakokkal kapcsolatos támogatási kérelmekre vagy kifizetési kérelmekre alkalmazandó.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2014. július 17-én.