PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1195/2014
ze dne 29. října 2014
o uložení prozatímního vyrovnávacího cla na dovoz některých pstruhů duhových pocházejících z Turecka
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), a zejména na článek 12 uvedeného nařízení,
po konzultaci s členskými státy,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení řízení
(1)
Dne 15. února 2014 informovala Evropská komise (dále jen „Komise“) prostřednictvím oznámení zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) o zahájení antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu některých pstruhů duhových pocházejících z Turecka („dotčená země“) do Unie na základě článku 10 nařízení (ES) č. 597/2009 („základní nařízení“). Dne 4. září 2014 byla v Úředním věstníku zveřejněna oprava oznámení o zahájení řízení (3).
(2)
Komise zahájila šetření na základě podnětu, který podalo dne 3. ledna 2014 Dánské sdružení akvakultury (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové produkce některých pstruhů duhových v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o subvencování některých pstruhů duhových a o podstatné újmě, jež tímto subvencováním vznikla, které Komise považovala za dostatečné pro zahájení šetření.
(3)
V souladu s čl. 10 odst. 7 základního nařízení Komise před zahájením řízení oznámila vládě Turecka („turecká vláda“), že obdržela podnět s náležitými podklady, v němž se tvrdí, že subvencovaný dovoz některých pstruhů duhových pocházejících z Turecka působí výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. Komise vyzvala tureckou vládu ke konzultacím s cílem vyjasnit situaci, pokud jde o obsah podnětu, a dosáhnout řešení na základě vzájemné dohody.
(4)
Turecká vláda nabídku konzultací přijala a konzultace se následně uskutečnily. Během konzultací se nepodařilo dosáhnout řešení na základě vzájemné dohody. Po konzultacích bylo od turecké vlády obdrženo podání. Komise příslušné připomínky náležitě zohlednila.
2. Souběžné antidumpingové řízení
(5)
Dne 15. února 2014 Komise prostřednictvím oznámení zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie (4) informovala rovněž o zahájení antidumpingového šetření týkajícího se dovozu téhož výrobku pocházejícího z Turecka do Unie.
(6)
Definice výrobního odvětví Unie, zástupci výrobců v Unii a období šetření byli titíž při analýze újmy provedené v rámci tohoto antisubvenčního šetření i při analýze újmy provedené v rámci souběžného antidumpingového šetření, a obě analýzy dospěly ke stejným závěrům, není-li uvedeno jinak. Tento přístup byl považován za vhodný pro zefektivnění analýzy újmy a dosažení konzistentních zjištění. Z tohoto důvodu byly připomínky k aspektům týkajícím se újmy vznesené v rámci jednoho z těchto řízení brány v potaz v obou šetřeních.
3. Zúčastněné strany
(7)
Komise v oznámení o zahájení řízení vyzvala zúčastněné strany, aby ji za účelem účasti v šetření kontaktovaly. Kromě toho Komise o zahájení šetření zvláště informovala žadatele, další známé výrobce v Unii, uživatele a dovozce, vyvážející výrobce v Turecku a turecké orgány, jakož i sdružení, o nichž je známo, že se jich záležitost týká, a vyzvala je k účasti v šetření.
(8)
Všechny zúčastněné strany měly možnost se k zahájení šetření vyjádřit a požádat o slyšení u Komise a/nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních. Nebyly vzneseny žádné připomínky.
4. Výběr vzorku
(9)
Komise v oznámení o zahájení řízení uvedla, že v souladu s článkem 27 základního nařízení může přistoupit k výběru vzorku zúčastněných stran, zejména výrobců v Unii, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a vyvážejících výrobců v Turecku.
4.1 Výběr vzorku výrobců v Unii
(10)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. V souladu s čl. 27 odst. 1 základního nařízení a vzhledem k velké roztříštěnosti výrobního odvětví Unie, jež zahrnuje více než 700 malých a středních podniků, které jsou výrobci, vybrala Komise vzorek na základě největšího reprezentativního objemu výroby, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán, a přihlédla rovněž k zeměpisnému rozložení a dostatečnému zastoupení různých kroků a typů výroby (produkce živých, čerstvých, zmrazených a uzených pstruhů a filé). Tento vzorek sestával z devíti výrobců v Unii. Na výrobce v Unii zařazené do vzorku připadalo na základě údajů uvedených v podnětu více než 12 % celkové výroby v Unii. Komise zúčastněné strany vyzvala, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily. Ve stanovené lhůtě nebyly obdrženy žádné připomínky, a předběžný vzorek byl tedy potvrzen. Vzorek je reprezentativní pro výrobní odvětví Unie.
4.2 Výběr vzorku dovozců
(11)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(12)
Požadované informace poskytli tři dovozci, kteří nejsou ve spojení, a rovněž souhlasili se zařazením do vzorku. Vzhledem k takto nízkému počtu Komise rozhodla, že výběr vzorku není nutný.
4.3 Výběr vzorku vyvážejících výrobců
(13)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny vyvážející výrobce v Turecku, aby poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení řízení. Kromě toho Komise požádala zastoupení Turecké republiky při Evropské unii, aby identifikovalo a/nebo kontaktovalo případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem účastnit se šetření.
(14)
Požadované informace poskytlo osmnáct skupin vyvážejících výrobců v Turecku a rovněž souhlasilo se zařazením do vzorku. Celkový deklarovaný objem vývozu příslušných pstruhů duhových do Unie uskutečněného v roce 2013 těmito společnostmi představuje veškerý vývoz z Turecka do Unie.
(15)
V souladu s čl. 27 odst. 1 základního nařízení vybrala Komise vzorek čtyř skupin vyvážejících výrobců na základě největšího reprezentativního objemu vývozu do Unie, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán, a přihlédla rovněž k zeměpisnému rozložení. Na skupiny společností zařazené do vzorku, které se nacházejí ve dvou různých regionech, připadá téměř 64 % deklarovaného prodeje na vývoz do Unie.
(16)
V souladu s čl. 27 odst. 2 základního nařízení byl výběr vzorku projednán se všemi známými dotčenými vyvážejícími výrobci a s tureckými orgány. Jedna společnost výběr společností zařazených do vzorku zpochybnila a uvedla, že by měla být do vzorku rovněž zahrnuta. Argumentovala tím, že výhradně produkuje, zpracovává a prodává pstruhy (tj. že neprovozuje žádnou jinou činnost), a to již od roku 1971, což znamená, že je prvním výrobcem dotčeného výrobku v Turecku. Dále uvedla, že má značný podíl prodeje na domácím trhu, a konečně, že je největším výrobcem v regionu Marmara.
(17)
Komise připomíná, že v souladu s čl. 27 odst. 1 základního nařízení se výběr společností zařazených do vzorku uskutečnil na základě největších objemů s přihlédnutím k počtu výrobců, jenž mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán. Vzhledem k tomu, že navržený vzorek představuje 64 % vývozu dotčeného výrobku do Unie, je tento vzorek pro situaci tureckého průmyslu reprezentativní. Společnosti zařazené do vzorku se navíc nacházejí ve dvou různých regionech (ze tří zastoupených celkem), což se pro účely šetření považuje za dostačující. Komise proto trvá na tom, že společnosti zařazené do vzorku odpovídají největším reprezentativním objemům dovozu, které mohly být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumány.
5. Individuální zjišťování
(18)
Jedenáct společností nebo skupin společností požádalo o individuální zjišťování podle čl. 27 odst. 3 základního nařízení. V této fázi šetření Komise ohledně těchto žádostí o individuální zjišťování nepřijala žádné rozhodnutí. Komise se rozhodne, zda žádostem o individuální zjišťování vyhoví, až v konečné fázi šetření.
6. Odpovědi na dotazník
(19)
Komise turecké vládě, všem společnostem v Unii zařazeným do vzorku, třem dovozcům a skupinám vyvážejících výrobců v Turecku zařazeným do vzorku zaslala dotazníky.
(20)
Tři společnosti v rámci jedné skupiny tureckých vyvážejících výrobců požádaly o zproštění povinnosti poskytnout odpověď na dotazník. První z těchto společností namítala, že její hlavní činností je produkce mořčáků a mořanů a že produkuje pouze malý objem dotčeného výrobku. Druhá společnost provozuje malý supermarket a produkce dotčeného výrobku pro ni představuje pouze okrajovou aktivitu a třetí společnost byla dovozcem ve spojení a její prodej dotčeného výrobku v období šetření nebyl významný. Komise se rozhodla zprostit povinnosti vyplnit dotazník zmíněnou společnost provozující malý supermarket. Trvala však na svém stanovisku, že další zmíněná společnost, jejíž hlavní činností je produkce mořčáků a mořanů, musí dotazník vyplnit, a rovněž tak zmíněný dovozce ve spojení, neboť vyprodukovaný objem (v případě vyvážejícího výrobce), respektive objem prodeje (v případě dovozce ve spojení) byl stále významný.
(21)
Odpovědi na dotazník byly obdrženy od turecké vlády a od všech ostatních skupin vyvážejících výrobců v Turecku zařazených do vzorku a od společností žádajících o individuální zjišťování.
7. Inspekce na místě
(22)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro předběžné stanovení existence subvencí, jimi způsobené újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě podle článku 26 základního nařízení se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
výrobci v Unii:
-
Aqualande SAS, Roquefort, Francie
-
Danaqua, Grindsted, Dánsko
-
Danforel A/S, Grindsted, Dánsko
-
Kongeåens Dambrug, ApS, Brørup, Dánsko
-
LaFo Forellen GmbH, Oberndorf, Německo
-
Hofer Forellen GmbH, Oberndorf, Německo
-
Zakład Hodowli Pstrąga w Zaporze - Mylof, Rytel, Polsko
-
Piszolla, S.L., Guadalajara, Španělsko
-
Az.Agr. Trot. Erede Rossi Silvio Di Rossi Niccola, Sefro, Itálie
-
Grupo Tres Mares, S.A., La Coruña, Španělsko
b)
vyvážející výrobci v Turecku:
-
skupina společností ve spojení „GMS“, Bodrum, Turecko:
-
Akyol Su Ürn.Ürt.Taș.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Ști
-
Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Ști
-
GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Ști
-
Gűműsdoga Su Űrűnleri Űretim Ihracat Ithalat AȘ
-
Gümüș-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Ști
-
Hakan Komandit Șirketi
-
İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inș.Paz.Ihr.Ltd.Ști
-
Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Ști
-
Özgü Su Ürün. Üret. Taș. Komis. İth. İhr. Paz. San. Ve Tic. Ltd. Ști
-
skupina společností ve spojení „Kilic“, Bodrum, Turecko:
-
Bafa Su Ürünleri Yavru Űretim Merkezi San Tic A.S,
-
Kilic Deniz Űrűnleri Űretimi Ihracat Ithalat ve Ticaret AȘ,
-
KLC Gida Ürünleri Ith.Ihr.Ve Tic.A.Ș,
-
Kilic Erșen Su Űrűnleri Ithalat Ihr. San ve Tic, Ltd. Ști,
-
skupina společností ve spojení „Özpekler“, Denizli, Turecko:
-
Özpekler Ins.Taah.Day. Tük. Mall.Su Ürün.San.ve Tic.,
-
Özpekler Ithalat Ihracat Su Ürünleri San.Ve Tic. Ltd. Sti,
-
Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ith. Ihr. San. ve Tic. Ltd. Ști („Ternaeben“), Kayseri, Turecko
c)
vláda Turecka:
-
Ministerstvo hospodářství, Ankara, Turecko
-
Ministerstvo potravinářství, zemědělství a živočišné výroby, Ankara, Turecko
d)
dovozci v Unii, kteří jsou ve spojení s tureckými vývozci:
-
Spador S.R.L. („Spador“)
-
Ternäben Service GmbH („TSG“)
-
Ternäben Vertrieb GmbH („TVG“)
e)
výrobce v Unii (zpracovatel), který je ve spojení s vyvážejícím výrobcem v Turecku (Ternäben):
-
Ternäben Spółka z.o.o., Polsko („TPL“)
8. Období šetření a posuzované období
(23)
Šetření subvencí a újmy se týkalo období od 1. ledna 2013 do 31. prosince 2013 („období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2010 do konce období šetření („posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(24)
Dotčeným výrobkem je pstruh duhový (Oncorhynchus mykiss):
-
živý o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1,2 kg nebo
-
čerstvý, chlazený, zmrazený a/nebo uzený:
-
ve formě celé ryby (s hlavou), též bez žaber, též vykuchaný, o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1,2 kg, nebo
-
bez hlavy, též bez žaber, též vykuchaný, o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1 kg, nebo
-
ve formě filé o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 400 g,
pocházející z Turecka, v současnosti kódů KN ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 a ex 0305 43 00 (dále jen „dotčený výrobek“).
(25)
Jak již bylo uvedeno v 1. bodě odůvodnění, definice dotčeného výrobku byla předmětem opravy. Tato oprava byla čistě redakční a neměla vliv na rozsah definice.
2. Obdobný výrobek
(26)
Šetřením bylo zjištěno, že výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Turecku a/nebo vyvážený do Unie a výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie mají stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti a stejná základní použití.
(27)
Komise v této fázi rozhodla, že uvedené výrobky jsou proto obdobnými výrobky ve smyslu čl. 2 písm. c) základního nařízení.
3. Tvrzení týkající se definice výrobku
(28)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že uzení pstruzi by měli být z definice výrobku vyloučeni. Podle těchto stran u nich existují v porovnání s neuzenými pstruhy rozdíly ve výrobním postupu a ve fyzikálních, technických a chemických vlastnostech. Turecké orgány dále tvrdily, že struktura nákladů výrobců uzeného filé a struktura nákladů jiných výrobců se podstatně liší, což by nasvědčovalo tomu, že uzené a neuzené výrobky nejsou tímtéž výrobkem. Dotyčné strany se také odvolávaly na dvě předchozí antidumpingová šetření dokončená v roce 2004 (5), respektive 2005 (6), která se týkala podobných výrobků (velký duhový pstruh a losos) a při nichž uzené výrobky do definice výrobku nespadaly. Strany se odvolávaly zejména na 9. bod odůvodnění nařízení Rady (ES) č. 437/2004 (7), kde se konstatuje, že uzení by změnilo základní vlastnosti příslušného výrobku. Na tomto základě by uzení pstruzi měli být vyloučeni z definice výrobku v tomto šetření.
(29)
Šetření ukázalo, že výrobky v různých úpravách - „živí“, „chlazení“, „zmrazení“ nebo „uzení“ - na něž se vztahuje definice dotčeného výrobku, mají stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti. Všichni pstruzi mají především stejné základní vlastnosti (chemické, výživové nebo jiné) a příslušné zpracování je těchto vlastností nezbavuje, nýbrž jeho výsledkem jsou pouze různé úpravy, které jsou pouze různými způsoby uchování ryb před dalším zpracováním, přípravou, tepelným zpracováním či konzumací. Proto byl učiněn závěr, že konzervace uzením nemění podstatným způsobem základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti výrobku.
(30)
Pokud jde o odlišné výrobní postupy a odlišnou strukturu nákladů, dotyčné strany nevysvětlily, jak by toto mohlo ovlivnit závěr, že uzené a neuzené výrobky jsou týmž výrobkem. V každém případě nemají případné rozdíly ve výrobních postupech jako takové žádný dopad na definici výrobku. V tomto konkrétním případě se navíc výrobní postup a struktura nákladů u uzeného filé ve skutečnosti významně nelišily od výrobního postupu a struktury nákladů u jiných úprav pstruhů. U každé úpravy byly hlavní nákladovou položkou náklady na chov, tvořené v zásadě náklady na krmivo (rybí moučka a rybí tuk), náklady na energie a náklady na jikry nebo nedospělé jedince. Tvrzení v tomto ohledu by proto měla být odmítnuta.
(31)
V předchozích šetřeních, na která se zúčastněné strany odvolávají, nebyly na rozdíl od tohoto šetření uzené výrobky zahrnuty v podnětu, který vedl k zahájení těchto případů. Proto nespadaly do rámce těchto šetření, a nebyly tedy šetřeny. V 9. bodě odůvodnění nařízení (ES) č. 437/2004 se řeší tvrzení jedné ze zúčastněných stran, že zmrazené celé ryby a filé měly být z řízení vyloučeny. Uvedené šetření však neshledalo, ani specificky nekonstatovalo, že by uzené výrobky měly být z definice výrobku vyloučeny. Na základě toho, že při současném šetření bylo zjištěno, že všechny úpravy pstruhů mají stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti, by tento argument měl být odmítnut.
(32)
Z výše uvedených důvodů bylo tvrzení, že uzené produkty by měly být vyloučeny z rozsahu definice výrobku, v této fázi odmítnuto.
C. SUBVENCE
1. Úvod
(33)
Žadatel tvrdil, že turecká vláda subvencuje tureckou akvakulturu. Podnět obsahoval důkazy prima facie o několika praktikách subvencování, jež jsou obsaženy jak v právních předpisech, tak i v řadě politických dokumentů, které tvoří základ pro poskytování státní podpory pro uvedené odvětví.
(34)
Komise provedla přezkoumání a rozbor dokumentů poskytnutých v podnětu, jakož i dalších dokumentů, které poskytli v průběhu šetření turecká vláda a vyvážející výrobci zařazení ve vzorku, a shledala, že ze všech těchto dokumentů plyne, že odvětví akvakultury je v Turecké republice zvýhodňované v mnoha směrech.
(35)
Rozhodnutí tureckých orgánů subvencovat specificky akvakulturu sahá zpět do roku 2003, a v jeho důsledku plynuly v posledních deseti letech tureckým producentům a vývozcům značné objemy veřejných peněz.
(36)
V rámci konzultací před zahájením šetření mezi tureckou vládou a Komisí zmíněných výše ve 3. a 4. bodě odůvodnění turecká vláda existenci žádného z šetřených režimů nezpochybnila.
2. Šetřené režimy
(37)
Komise zaslala turecké vládě a vyvážejícím výrobcům zařazeným ve vzorku dotazníky a vyžádala si informace týkající se následujících režimů, které údajně zahrnovaly poskytování subvencí odvětví akvakultury:
-
Státní podpora investic do akvakultury
-
osvobození od cla
-
osvobození od DPH
-
snížení daní
-
příspěvky na odvody na sociální zabezpečení (příspěvky zaměstnavatele)
-
příspěvky na úroky
-
přidělení pozemků
-
příspěvky na daň z příjmu
-
příspěvky na platby sociálního zabezpečení (příspěvky zaměstnanců)
-
Přímé dotace poskytované producentům pstruhů
-
přímé dotace pro chovatele pstruhů
-
přímé dotace na ekologickou produkci pstruhů
-
zvláštní podpora na nedospělé jedince
-
Subvencované půjčky a pojištění pro producenty pstruhů
-
investiční úvěry s nízkou úrokovou sazbou a obchodní půjčky poskytované bankou Ziraat Bankasi
-
investiční úvěry s nízkou úrokovou sazbou a obchodní půjčky poskytované Zemědělskými úvěrovými družstvy
-
Zemědělský pojišťovací pool a zvýhodněné sazby pojistného
-
Dotace na poradenské služby
-
Dotace na rybářská plavidla
-
nákup pohonných hmot pro rybářské lodě (sleva na spotřební dani z lodních pohonných hmot)
-
vyřazování rybářských plavidel
-
Jiné subvence a jiné programy subvencí
3. Státní podpora investic do akvakultury
3.1 Úvod
(38)
Turecká vláda zavedla režim podpory pro podniky, které investují prostředky do určitých odvětví a určitých regionů, přičemž jedním z těchto odvětví je akvakultura. Účelem tohoto režimu je:
-
zvýšit výrobu a zaměstnanost,
-
podpořit rozsáhlé investice napomáhající mezinárodní konkurenceschopnosti,
-
podnítit přímé zahraniční investice,
-
podporovat investice do ochrany životního prostředí a činností v oblasti výzkumu a vývoje v souladu s cíli vymezenými v různých tureckých rozvojových plánech a ročních programech, které jsou podrobněji popsány níže.
3.2 Právní základ
(39)
Ustanovení o státní podpoře investic do akvakultury obsahují následující právní předpisy: Nařízení Turecké republiky č. 2012/3305 o státní podpoře investic, zveřejněné dne 19. června 2012 v Úřední sbírce č. 28328, a sdělení č. 2012/1 o provádění nařízení o státní podpoře investic, zveřejněné dne 20. června 2012v Úřední sbírce č. 28329.
3.3 Zjištění v rámci šetření
(40)
Ačkoli pro období šetření je relevantním režimem podpory nařízení Turecké republiky č. 2012/3305, podobné předpisy existovaly od roku 2006 a i předtím. Tento údaj je důležitý, neboť subvence související s nákupem stálých aktiv, například investiční subvence, mohou být vztaženy k období šetření, přestože byly uděleny již před jeho začátkem.
(41)
Šetření potvrdilo existenci zmíněných režimů státní podpory. Produkce akvakultury je výslovně uvedena v příloze 2/A nařízení č. 2012/3305 na seznamu odvětví, pro něž jsou určeny pobídky, jako je osvobození od daně z přidané hodnoty („DPH“) osvobození od cla, snížení daní, příspěvky na investice, příspěvky na odvody na sociální zabezpečení (příspěvky zaměstnavatele), přidělení pozemků, příspěvky na úroky, příspěvky na daň z příjmu a příspěvky na platby sociálního zabezpečení (příspěvky zaměstnanců). Na základě úrovně hospodářského rozvoje šesti regionů určených nařízením č. 2012/3305 se intenzita podpory může lišit.
(42)
Přestože šetření potvrdilo existenci programů „regionálních investic“, žádná ze společností zařazených ve vzorku nevyužívala všech režimů. Několik těchto společností využívalo osvobození od DPH a osvobození od cla, která platí stejným způsobem pro všechny uvedené regiony v Turecku. Jelikož však společnosti zařazené do vzorku nakupovaly stroje a vybavení od společností v Unii v rámci celní unie EU-Turecko, clo nebylo vyměřeno. Kromě toho, jelikož Turecko aplikuje systém výběru DPH na vstupu a jejího vracení na výstupu, spočívaly výhody získané během období šetření pouze v tom, že společnosti získaly čas dva měsíce, než jim byla daňovými orgány DPH vrácena. Skutečnou výhodou by byl úrok splatný obchodní bance za období, než je DPH vrácena. Tato výhoda je zanedbatelná, a nebyla dále analyzována.
(43)
Jedna společnost zařazená ve vzorku využila zvýhodněnou daňovou sazbu díky nákupu strojního zařízení, který se uskutečnil v rámci výše zmíněného nařízení o státní podpoře investic. Namísto obecně platné sazby daně z příjmů právnických osob ve výši 20 % zaplatila pouze 4 %.
(44)
Tatáž společnost zařazená ve vzorku rovněž využívala program příspěvků na platby sociálního zabezpečení. Jako držitel osvědčení o podpoře investic využívala nárok na příspěvky na platby sociálního zabezpečení jak pro příspěvek zaměstnavatele, tak pro příspěvek zaměstnanců. Poté, co uskutečnila svoji investici, byla společnost úřadem sociálního zabezpečení v případě nově vytvořených pracovních míst osvobozena od platby části příspěvků zaměstnavatele i zaměstnanců na sociální zabezpečení, jež odpovídala minimální mzdě. Tento režim financovalo ministerstvo hospodářství.
3.4 Závěr
(45)
Státní podpora investic se předběžně pokládá za subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení v případech, kdy má státní podpora formu daňové pobídky, tj. kdy vláda své jinak splatné příjmy promine nebo je nevybere.
(46)
Subvence je specifická a napadnutelná, jelikož její výhody jsou výslovně omezeny na určitá hospodářská odvětví. Přístup k subvenci je dále omezen na určité podniky působící v určitých odvětvích. Subvence navíc nesplňuje požadavky na nespecifičnost podle čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení, vzhledem k počtu a povaze omezení platných pro určitá odvětví, zejména těch omezení, jež omezují buď na určitý typ podniku, nebo zcela vylučují některá odvětví.
(47)
Akvakultura je v příloze 2 A nařízení výslovně uvedena jako jedna z činností, u nichž je možné využívat tento typ osvobození od daní. V příloze 4 nařízení jsou uvedena odvětví, která nemohou využívat žádné pobídky v rámci tohoto režimu.
(48)
Podle čl. 3 odst. 2 základního nařízení se proto výše uvedené subvence pokládají za finanční příspěvek vlády, jenž poskytuje příjemcům výhodu.
3.5 Výpočet výše subvence
(49)
Jedna společnost využívala výhody v rámci výše uvedených režimů. Zvýhodnění této společnosti bylo však podle zjištění zanedbatelné.
4. Přímé dotace poskytované producentům pstruhů
4.1 Úvod
(50)
Přímé dotace na vyprodukovaný 1 kg pstruha jsou hlavním subvenčním režimem, z nějž plynou výhody pro dotčený výrobek. Tyto subvence jsou každý rok revidovány v rámci každoročního přezkumu zemědělských dotací.
4.2 Právní základ
(51)
Ustanovení o přímých dotacích jsou obsažena v následujících právních předpisech: nařízení Turecké republiky č. 2013/4463 o zemědělských dotacích v roce 2013 ze dne 7. března 2013, zveřejněné v Úřední sbírce č. 28612 dne 8. dubna 2013 (použitelné se zpětnou účinností od 1. ledna 2013).
4.3 Zjištění v rámci šetření
(52)
Šetření potvrdilo existenci přímých dotací na pstruhy. Bylo zjištěno, že pro období šetření byla výše dotací na 1 kg pstruha stanovena na 0,65 TRY/kg pro produkci do výše 250 tun ročně. Pro vyprodukovaná množství v rozmezí 251-500 tun za rok byla poskytována polovina této částky (0,325 TRY/kg) a na vyprodukovaná množství nad 500 tun nebyly poskytovány žádné dotace. Dotace byly poskytovány výrobcům dotčeného výrobku, kteří mají licenci od Ministerstva potravinářství, zemědělství a živočišné výroby.
(53)
Než může být provedena případná platba, musí být výrobci zaregistrováni v registračním systému pro akvakulturu Ministerstva potravinářství, zemědělství a živočišné výroby. Výrobci jsou podrobováni pravidelným a neohlášeným inspekcím.
(54)
Tři ze čtyř skupin společností zařazených ve vzorku využívaly v období šetření přímé dotace, jelikož samy pstruhy chovaly. Největší skupina, Ternaeben, však pstruhy nechová, nýbrž je nakupuje (převážně živé pstruhy a zmrazené celé ryby) od zemědělců, kteří nejsou ve spojení, a poté je zpracovává. Přímé dotace proto nedostávala. Nebylo tudíž zřejmé, zda výhod přímých dotací může využívat ve stejné míře skupina Ternaeben i ostatní tři skupiny společností zařazené ve vzorku, které pstruhy nejen samy chovaly, ale taktéž je nakupovaly od společností, s nimiž nejsou ve spojení, pro zpracování.
(55)
V tomto ohledu Komise zdůrazňuje, že dotčený výrobek zahrnuje jak surovinu, na niž jsou poskytovány přímé dotace, tedy živé pstruhy, tak i výrobky z ní (čerstvé, zmrazené celé ryby, filé, uzené pstruhy). Vzhledem k tomu, že produkce živých pstruhů je dotována a prakticky všichni chovatelé pstruhů v Turecku tento režim využívají, plynou výhody z tohoto režimu přímých dotací všem výrobcům dotčeného výrobku (tj. živých pstruhů a výrobků z nich), bez ohledu na to, zda pstruhy sami chovají, nebo je nakupují pro další zpracování.
(56)
Výhody plynoucí výrobcům dotčeného výrobku lze v každém případě prokázat. V této souvislosti Komise provedla srovnání nákladů chovu zmíněných tří společností zařazených ve vzorku, které pstruhy samy chovají (včetně přiměřené a konzervativní výše prodejních, správních a režijních nákladů a zisku), s cenou placenou za nákup živých nebo chlazených ryb od dodavatelů, kteří nejsou ve spojení. Komise zjistila, že u všech tří společností byla cena za nákup živých nebo chlazených ryb nižší než průměrné náklady chovu.
(57)
Pokud jde o skupinu Ternaeben, Komise porovnala průměrné náklady chovu ostatních tří skupin společností zařazených ve vzorku (včetně přiměřené a konzervativní výše prodejních, správních a režijních nákladů a zisku) s jednotlivými průměrnými nákupními cenami, které skupina Ternaeben zaplatila za chlazené nebo živé ryby. Bylo zjištěno, že průměrné náklady chovu ostatních tří skupin společností zařazených ve vzorku byly vyšší než průměrná nákupní cena skupiny Ternaeben. Její průměrná nákupní cena podle zjištění odpovídala ostatním společnostem zařazeným ve vzorku.
(58)
Komise se proto domnívá, že společnostem zařazeným ve vzorku, a to i pokud nakupovaly pstruhy od společností, s nimiž nejsou ve spojení, plynuly z režimu přímých dotací výhody.
(59)
Žadatel tvrdil, že byla poskytnuta ještě zvláštní finanční podpora na ekologickou produkci pstruhů a na kusovou produkci nedospělých jedinců. Šetření potvrdilo existenci zvláštní finanční podpory na ekologickou produkci pstruhů. Bylo však zjištěno, že v Turecku existuje pouze jedna společnost provozující ekologickou produkci pstruhů, která však nedávno zkrachovala. V období šetření tudíž nebyly poskytnuty žádné dotace na ekologickou produkci pstruhů.
(60)
Komise navíc zjistila, že zvláštní podpora na produkci nedospělých jedinců existovala v roce 2012, avšak v roce 2013 byla zrušena, jelikož úroveň produkce mladých jedinců v Turecku již uspokojovala potřeby trhu.
4.4 Závěr
(61)
Na základě zjištění v rámci šetření dospěla Komise k předběžnému závěru, že výše uvedené veřejné příspěvky mají formu přímého daru ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení, a tudíž poskytují přímou výhodu tureckým producentům pstruhů podle čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Je poskytnuta „výhoda“, protože přímé financování (dotace) poskytují veřejné orgány bez úroku nebo licenčních poplatků. Takovéto volné finanční prostředky obvykle nejsou na trhu k dispozici.
(62)
Popsaný režim přímých dotací je specifický a napadnutelný ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, jelikož přístup k němu je omezen na určité podniky. Podniky působící v akvakultuře jsou výslovně jmenovány a pstruh je jasně uveden jako jeden z druhů, na něž je možné využívat tento subvenční režim. Tyto přímé dotace jsou specifické, jelikož orgán, který subvenci poskytuje, a právní předpisy, kterými se tento orgán řídí, výslovně omezují přístup k těmto dotacím na podniky působící v odvětví akvakultury.
4.5 Výpočet výše subvence
(63)
Celkovou výhodou každé společnosti byla průměrná výše přímých dotací obdržená v období šetření na vlastní chov živých ryb a průměrná výše dotací poskytnutých tureckou vládou na nákup živých ryb, vypočtená jako celkové poskytnuté dotace vydělené celkovým objemem produkce pstruhů v Turecku.
(64)
V tabulce níže je uvedena předběžně stanovená výše výhody u těchto výše uvedených dotací, přičemž výhodou se rozumí částka, kterou dotčené společnosti obdržely v průběhu období šetření.
Přímé a nepřímé dotace
Název společnosti
Subvenční rozpětí
GMS
7,0 %
Kilic
9,6 %
Özpekler
6,8 %
Ternaeben
9,5 %
5. Subvencované půjčky
5.1 Úvod
(65)
Některé veřejné a soukromé subjekty poskytovaly preferenční půjčky společnostem působícím v odvětví akvakultury. Hlavní dotčené subjekty jsou popsány níže.
(66)
Zemědělská úvěrová družstva jsou soukromoprávní subjekty zřizované zemědělskými producenty (tj. fyzickými nebo právnickými osobami, které se zabývají zemědělskou produkcí) v Turecku za účelem podpory jejich finančních potřeb při podnikání.
(67)
Zemědělská banka Turecké republiky (Türkiye Cumhurriyeti Ziraat Bankasi nebo jen „Ziraat Bankasi“) je státem vlastněná banka a veřejnoprávní subjekt, jehož akcie zcela vlastní Podsekretariát Úřadu předsedy vlády pro státní pokladnu. V rámci vládního programu uvedeného níže v 70. bodě odůvodnění, jenž byl v platnosti i v období šetření, poskytuje Ziraat Bankasi preferenční půjčky subjektům z odvětví akvakultury za účelem podpory zemědělské produkce a podnikání v zemědělství. Rada ministrů každoročně stanovuje dobu trvání, postupy a zásady programu a státní pokladna převádí zbývající výši platby úroku v závislosti na příslušné snížené úrokové sazbě, bance Ziraat Bankasi. Má se tudíž za to, že banka Ziraat Bankasi je pověřena výkonem veřejné moci, a považuje se proto za veřejnoprávní subjekt.
(68)
Organizace pro rozvoj malých a středních podniků (KOSGEB) je veřejnoprávní subjekt, jehož cílem je posílit zapojení malých a středních podniků do hospodářského a společenského rozvoje prostřednictvím poskytování kvalitních služeb a podpory při posilování konkurenceschopnosti malých a středních podniků a šíření kultury podnikání. KOSGEB spadá pod Ministerstvo vědy, průmyslu a technologií a je částečně nezávislé.
(69)
Türk Eximbank (dále jen „Eximbank“) založila turecká vláda dne 21. srpna 1987 nařízením č. 87/11914 podle zákona č. 3332 a jedná se o banku zcela vlastněnou státem, jež je veřejnoprávním subjektem, který je hlavním nástrojem vývozních pobídek turecké vlády v rámci turecké strategie udržitelného vývozu. Eximbank byla vládou pověřena, aby podporovala zahraniční obchod a turecké dodavatele/investory působící v zámoří, za účelem zvýšení vývozu tureckých podniků a posílení jejich mezinárodní konkurenceschopnosti. Má se tudíž za to, že Eximbank je pověřena výkonem veřejné moci, a považuje se proto za veřejnoprávní subjekt.
5.2 Právní základ
(70)
Ustanovení o subvencovaných půjčkách jsou obsažena v následujících právních předpisech: nařízení Turecké republiky č. 2013/4271 ze dne 16. února o rozšíření investičních půjček s nízkou úrokovou sazbou a obchodních půjček poskytovaných Ziraat Bankasi a Zemědělskými úvěrovými družstvy v roce 2013, zveřejněné v Úřední sbírce č. 28561, nařízení Turecké republiky č. 2010/27612 o bezúročných půjčkách pro malé a střední podniky, zveřejněné v Úřední sbírce dne 15. června 2010 a zákon Turecké republiky č. 3332 o vývozních úvěrech poskytovaných Eximbank, tureckou státní bankou pro vývozní úvěry, zveřejněný dne 31. března 1987 v Úřední sbírce č.19417 (bis).
5.3 Zjištění v rámci šetření
(71)
Preferenční půjčky poskytované Eximbank a KOSGEB byly šetřeny na základě příslušných tvrzení v podnětu týkajících se subvencovaných půjček. Šetření potvrdilo existenci půjček s nízkou úrokovou sazbou. Žádný z vyvážejících výrobců zařazených ve vzorku však dle zjištění nevyužil žádné půjčky poskytované Zemědělskými úvěrovými družstvy.
(72)
Komise zjistila, že jedna společnost zařazená ve vzorku získala během období šetření čtyři preferenční půjčky od Ziraat Bankasi na základě ustanovení nařízení č. 4271/2013. V rámci půjček na akvakulturu Ziraat Bankasi rozšířila investiční půjčky, pokud jde o nákup strojů a zařízení, a rovněž dále rozšířila provozní půjčky za účelem financování provozních nákladů.
(73)
Kromě preferenčních půjček od Ziraat Bankasi využila jedna společnost zařazená ve vzorku bezúročnou půjčku podle nařízení č. 2010/27612, na jehož základě KOSGEB provádí zmíněné programy podpory malých a středních podniků. Malé a střední podniky působící v odvětví akvakultury jsou rovněž oprávněny využívat tyto programy podpory.
(74)
Během šetření bylo navíc zjištěno, že dvě společnosti zařazené ve vzorku získaly dvě, respektive šest půjček s nízkou úrokovou sazbou od Eximbank. Zástupci Eximbank během inspekce na místě uskutečněné společně s tureckou vládou potvrdili, že Eximbank poskytuje tureckým vývozcům půjčky za lepších podmínek, než jaké jsou běžně dostupné na trhu.
5.4 Závěr
(75)
Výše uvedené půjčky s nízkou úrokovou sazbou se předběžně považují za subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení.
(76)
Na základě zjištění v rámci šetření Komise konstatuje, že výhoda pro příjemce má formu snížených úrokových sazeb půjček poskytovaných pro produkci v oblasti akvakultury. Uvedený režim, tj. státem podporované půjčky, poskytuje příjemci výhodu, jelikož tyto půjčky jsou poskytovány za finančních podmínek, které neodpovídají tržním podmínkám pro půjčky se srovnatelnou dobou splatnosti. Tyto půjčky jsou poskytovány za nižší než tržní sazby.
(77)
Tyto režimy jsou specifické ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, jelikož orgány poskytující subvenci nebo právní předpisy, kterými se tyto orgány řídí, výslovně omezují přístup na určité podniky.
(78)
Všechny výše uvedené půjčky se proto považují za napadnutelné subvence, které poskytují výhodu, a jsou specifické ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení.
5.5 Výpočet výše subvence
(79)
Podle ustanovení čl. 6 písm. b) základního nařízení byla výhoda u preferenčních půjček předběžně vypočtena jako rozdíl mezi částkou zaplacených úroků a částkou, která by byla zaplacena za srovnatelnou obchodní půjčku, kterou by společnosti mohly získat na trhu. Jako referenční hodnotu Komise použila vážený průměr úrokových sazeb půjček poskytnutých v Turecku v období šetření, zjištěný pomocí elektronické obchodní platformy Bloomberg (index WAIRCOMM).
(80)
Výhoda byla vypočtena pro období šetření jako rozdíl mezi úroky skutečně zaplacenými v období šetření a úroky, které by byly zaplaceny při použití referenční hodnoty.
(81)
Subvenční rozpětí vypočtená pro vyvážející výrobce zařazené ve vzorku na základě této metodiky jsou tato:
Preferenční půjčky
Název společnosti
Subvenční rozpětí
Kilic
0,1 %
Özpekler
0,3 %
6. Zemědělský pojišťovací pool a zvýhodněné sazby pojistného
6.1 Úvod
(82)
Zákon o zemědělském pojištění a nařízení o prováděcích zásadách Zemědělského pojišťovacího poolu stanoví vládní cíl poskytovat pojistné krytí proti veškerému úbytku rybí populace a veškerým ztrátám z odlovu pstruhů v důsledku četných možných nákaz, přírodních katastrof, nehod apod.
(83)
Typy pojištění poskytovanými v rámci Zemědělského pojišťovacího poolu jsou i) pojištění úrody, ii) pojištění úrody ve sklenících, iii) pojištění velkých hospodářských zvířat, iv) pojištění malých hospodářských zvířat, v) pojištění drůbeže a vi) pojištění akvakultury.
6.2 Právní základ
(84)
Právní základ tohoto programu tvoří zákon o zemědělském pojištění č. 5363 a nařízení Turecké republiky č.2012/4138 týkající se rizik, produktů a regionů, jež pokrývá Zemědělský pojišťovací pool a zvýhodněné sazby pojistného, ze dne 23. ledna 2013, zveřejněné v Úřední sbírce č. 28537.
6.3 Zjištění v rámci šetření
(85)
Šetření potvrdilo existenci tohoto subvenčního režimu. Podle článků 12 a 13 zákona o zemědělském pojištění č. 5363 a nařízení č. 2012/4138 týkajícího se rizik, produktů a regionů, jež pokrývá Zemědělský pojišťovací pool a zvýhodněné sazby pojistného („nařízení č. 2012/4138“), mohou producenti produktů akvakultury využívat podporu, již vláda poskytuje na platbu pojistného, jak stanoví článek 1/6 nařízení č. 2012/4138.
(86)
Společnost, která chce podat žádost u Zemědělského pojišťovacího poolu, předloží návrh pojistky, o niž má zájem. Následně je společnost Zemědělským pojišťovacím poolem prošetřena za účelem posouzení rizika a je jí nabídnuta pojistka s uvedením splatné částky pojistného. Pokud společnost působící v odvětví zemědělství nabídku přijme, hradí vláda polovinu pojistného.
(87)
Komise zjistila, že zemědělci v Turecku obvykle své produkty nepojišťují. Pouze jedna ze společností zařazených do vzorku využívala během období šetření po dobu 3 měsíců program vládní podpory na platbu pojistného. Poté přešla k soukromému pojistiteli.
6.4 Závěr
(88)
V praxi má výhoda, již poskytuje tento režim, formu snížení finančních nákladů na životní pojištění populace akvakultury. Tento režim představuje subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení ve formě přímého daru, který poskytuje vláda producentům pstruhů, a „finanční příspěvek“ ve smyslu základního nařízení, protože příjemce subvence získává výhodu ze zvýhodněných sazeb pojistného, které jsou podstatně nižší než sazby za pojistné krytí srovnatelných rizik dostupné na trhu. Režim poskytuje výhodu ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Tato výhoda se rovná rozdílu mezi sazbami nabízenými v rámci komerčního pojištění a subvencovanou sazbou.
(89)
Tato subvence je specifická, jelikož orgán, který subvenci poskytuje, a právní předpisy, kterými se tento orgán řídí, výslovně omezují přístup k této subvenci na podniky působící v zemědělství, a subvence je dokonce výslovně zaměřena na rizika, jimž čelí producenti v akvakultuře.
6.5 Výpočet výše subvence
(90)
Jedna společnost využívala výhody v rámci tohoto režimu. Zvýhodnění této společnosti bylo však podle zjištění zanedbatelné.
6.6 Dotace na poradenské služby
(91)
Tento režim je zaměřen na poskytování nezbytných znalostí a know-how producentům v akvakultuře za účelem modernizace a zvýšení jejich produkce a zvýšení jejich efektivnosti. Žádný z vyvážejících výrobců zařazených ve vzorku dle zjištění tento režim v období šetření nevyužíval.
6.7 Dotace na pohonné hmoty a vyřazování rybářských plavidel
(92)
Tyto dotace jsou spojené s nákupem pohonných hmot pro rybářské lodě nebo s vyřazováním rybářských plavidel. Tyto dotace přinášejí výhody specificky pro činnosti v oblasti rybolovu. Žádný z vyvážejících výrobců zařazených ve vzorku dle zjištění tyto dotace v období šetření nevyužíval.
6.8 Závěr ohledně subvencování
(93)
Komise vypočetla výše napadnutelných subvencí v souladu s ustanoveními základního nařízení pro šetřené společnosti podle jednotlivých režimů a sečtením těchto údajů vypočetla celkovou výši subvence za období šetření pro každou skupinu.
(94)
Pro výpočet níže uvedených celkových subvenčních rozpětí Komise nejprve vypočetla procento subvencování, což je podíl výše subvence na celkovém obratu společnosti. Tato procentuální hodnota byla poté použita k výpočtu subvence, jež připadá na vývoz dotčeného výrobku do Unie v období šetření.
(95)
Poté byla vypočtena výše subvence na dotčený výrobek v ekvivalentu celé ryby vyvezený do Unie v průběhu období šetření a níže uvedená rozpětí vypočtená jako procento hodnoty CIF téhož vývozu v ekvivalentu celé ryby.
(96)
Pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku, Komise subvenční rozpětí vypočetla na základě váženého průměru. Toto rozpětí bylo tudíž stanoveno na základě rozpětí stanovených pro vyvážející výrobce zařazené ve vzorku.
(97)
U všech ostatních vyvážejících výrobců Komise subvenční rozpětí v souladu s článkem 28 základního nařízení stanovila na základě dostupných údajů. Za tímto účelem Komise určila úroveň spolupráce vyvážejících výrobců. Úroveň spolupráce je objem vývozu spolupracujících vyvážejících výrobců do Unie vyjádřený jako podíl na celkovém objemu vývozu - jak je uveden v dovozních statistikách Eurostatu - z dotčené země do Unie.
(98)
Úroveň spolupráce je v tomto případě vysoká, protože dovoz spolupracujících vyvážejících výrobců představoval více než 80 % celkového vývozu do Unie v období šetření. Na tomto základě se Komise rozhodla použít pro určení subvenčního rozpětí pro zbývající podniky úroveň té ze společností zařazených ve vzorku, jejíž subvenční rozpětí je nejvyšší.
Název společnosti
Subvenční rozpětí
GMS
7,0 %
Kilic
9,7 %
Özpekler
7,1 %
Ternaeben
9,5 %
vážený průměr vzorku
8,2 %
celostátní subvenční rozpětí
9,7 %
D. ÚJMA
1. Definice výrobního odvětví Unie a výroby v Unii
(99)
Obdobný výrobek v Unii v období šetření vyrábělo více než 700 výrobců. Tito výrobci tvoří „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 8 odst. 1 základního nařízení.
(100)
Celková výroba v Unii v období šetření byla odhadována přibližně na 170 milionů kg v ekvivalentu celé ryby („whole fish equivalents“, dále jen „WFE“), na základě údajů, které poskytla národní a evropská sdružení výrobců a jednotlivé společnosti. Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění, do vzorku bylo vybráno devět výrobců v Unii, kteří představují více než 12 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii.
2. Spotřeba v Unii
(101)
Komise stanovila spotřebu v Unii na základě celkového odhadovaného objemu prodeje unijních výrobců na trhu Unie a celkového objemu dovozu na základě údajů Eurostatu.
(102)
Celkový objem prodeje unijních výrobců byl odhadnut postupem uvedeným ve 130. bodě odůvodnění.
(103)
Co se týče objemu dovozu, Eurostat vykazuje čistou hmotnost pro šest různých kódů KN, a sice živé, čerstvé, chlazené, zmrazené a/nebo uzené, ve formě celých a/nebo vykuchaných ryb nebo filé. Pro účely porovnávání byly čisté hmotnosti převedeny na WFE vydělením dovezeného množství zaznamenaného v Eurostatu podle níže uvedených přepočítacích koeficientů. Tyto přepočítací koeficienty byly poskytnuty v podnětu a jsou v daném odvětví běžně používány.
Tabulka 1
Přepočítací koeficienty
Úprava výrobku
Koeficient
živí
1,00
čerství/chlazení/zmrazení (vykuchaní)
0,85
filé: čerstvé/chlazené/zmrazené
0,47
filé: uzené
0,40
(104)
Příslušné kódy KN zahrnují rovněž jiné druhy ryb, na které se toto šetření nevztahuje, jako je například pstruh obecný (salmo trutta), pstruh žlutohrdlý (oncorhynchus clarki), pstruh aguabonita (oncorhynchus aguabonita) a pstruh gilský (oncorhynchus gilae). Na základě šetření však bylo zjištěno, že jiné druhy než dotčený výrobek nebyly v Turecku produkovány, nebo pouze v zanedbatelném množství. Toto zjištění vycházelo z údajů, které poskytlo turecké výrobní odvětví Svazu evropských producentů v akvakultuře (Federation of European Aquaculture Producers, „FEAP“), a dalších veřejných zdrojů informací (8), které byly pokud možno porovnávány s příslušnými tureckými úředními statistikami. Na tomto základě se dospělo k závěru, že statistiky Eurostatu poskytují dostatečně spolehlivé a úplné údaje o dovozu.
(105)
Spotřeba v Unii byla v období 2010-2011 dle zjištění konstantní, poté se v letech 2011-2012 snížila o 5 % a od roku 2012 a v období šetření zaznamenala další pokles o 7 %. Celkově se spotřeba během posuzovaného období snížila o 12 %.
Tabulka 2
Spotřeba v Unii (v kg WFE)
2010
2011
2012
Období šetření
Celková spotřeba v Unii
183 399 382
183 932 215
173 599 493
162 108 475
Index
100
100
95
88
Zdroj: FEAP, Eurostat
3. Dovoz z dotčené země
3.1 Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu
(106)
Jak je uvedeno ve 103. bodě odůvodnění, Komise stanovila objem dovozu na základě údajů Eurostatu, vyjádřených v kg WFE. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě objemu dovozu z Turecka a celkové spotřeby v Unii.
(107)
Dovoz z dotčené země do Unie se vyvíjel takto:
Tabulka 3
Objem dovozu (v kg WFE) a podíl na trhu
2010
2011
2012
Období šetření
Objem dovozu z Turecka (v kg WFE)
15 664 502
21 510 620
22 113 656
27 008 376
Index
100
137
141
172
Podíl na trhu
9 %
12 %
13 %
17 %
Index
100
137
149
195
Zdroj: Eurostat
(108)
Navzdory poklesu spotřeby se objem dovozu dotčeného výrobku do Unie v posuzovaném období soustavně zvyšoval, a celkem vzrostl o 72 %. To vedlo k nárůstu příslušného podílu na trhu z 9 % v roce 2010 na 17 % v období šetření, tj. k nárůstu o 8 procentních bodů nebo o 95 % během posuzovaného období.
3.2 Ceny dovozu z dotčené země a cenové podbízení
(109)
Komise určila průměrné ceny dovozu na základě údajů Eurostatu vydělením celkového objemu tureckého dovozu vyjádřeného v kg WFE celkovou hodnotou tohoto dovozu. Cenové podbízení tohoto dovozu bylo stanoveno na základě údajů vyvážejících výrobců zařazených ve vzorku.
(110)
Průměrná cena dovozu z dotčené země do Unie se vyvíjela takto:
Tabulka 4
Dovozní ceny (EUR/kg WFE)
2010
2011
2012
Období šetření
Turecko
2,63
2,78
2,83
2,75
Index
100
106
108
105
Zdroj: Eurostat
(111)
Průměrná dovozní cena dotčeného výrobku se mezi rokem 2010 a 2012 zvýšila o 8 % a následně mezi rokem 2012 a obdobím šetření klesla o 3 %. Celkově se průměrná dovozní cena během posuzovaného období zvýšila o 5 %.
(112)
Cenové podbízení během období šetření Komise stanovila srovnáním: a) váženého průměru prodejních cen výrobců v Unii zařazených ve vzorku účtovaných odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, podle typu výrobku, upravených na úroveň ceny ze závodu; a b) odpovídajícího váženého průměru cen dovozu od vyvážejících výrobců zařazených ve vzorku prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, podle typu výrobku, stanovených na základě CIF (cost, insurance, freight).
(113)
Toto srovnání cen bylo provedeno podle typu výrobku u transakcí na stejné obchodní úrovni, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev. Výsledek srovnání byl vyjádřen jako procentní podíl obratu výrobců v Unii zařazených ve vzorku v období šetření. Ukázal, že vážený průměr rozpětí cenového podbízení činil 5 až 18 % dovozu z dotčené země na trh Unie.
(114)
Jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku namítal, že Komise by měla náležitě zohlednit veškeré rozdíly v obchodní úrovni. Šetření však ukázalo, že v obchodní úrovni neexistují mezi výrobci v Unii zařazenými do vzorku a vyvážejícími výrobci v Turecku zařazenými do vzorku žádné rozdíly. Zmíněný argument je proto nutné odmítnout.
(115)
Egejské sdružení vývozců (zastupující turecké vývozce) a jeden vyvážející výrobce tvrdili, že výrobní odvětví Unie se zaměřuje hlavně na ekologickou produkci pstruhů a na produkci růžových pstruhů, které mají v porovnání se pstruhy vyváženými z Turecka výrazně vyšší ceny. Proto tvrdili, že ceny nejsou srovnatelné. Jak je však vysvětleno výše ve 113. bodě odůvodnění, cenové srovnání bylo provedeno zvlášť podle typu výrobku u transakcí na téže obchodní úrovni, v případě potřeby s náležitými úpravami. Jakékoli cenové rozdíly vyplývající z odlišnosti různých typů výrobku tedy byly náležitě zohledněny.
(116)
Egejské sdružení vývozců rovněž tvrdilo, že výrobní odvětví Unie používá odlišné výrobní postupy, jejichž výsledkem jsou odlišné optické a organoleptické vlastnosti a odlišná doba skladovatelnosti. Tvrdili, že pstruzi, které produkuje výrobní odvětví Unie, mají rovněž odlišná hmotnostní rozpětí v porovnání se pstruhy produkovanými v Turecku. Všechny tyto aspekty měly mít dopad na srovnání cen, a měly by být proto vzaty v úvahu. Tato tvrzení však nebyla podložena žádnými důkazy, a ani během šetření nebyly zjištěny žádné skutečnosti, které by je prokazovaly. Jak je vysvětleno ve 113. bodě odůvodnění, cenové srovnání bylo provedeno zvlášť podle typu výrobku u transakcí na téže obchodní úrovni, v případě potřeby s náležitými úpravami. Jakékoli rozdíly vyplývající z odlišnosti různých typů výrobku byly tedy náležitě zohledněny.
(117)
Uvedená tvrzení týkající se srovnání cen by proto měla být odmítnuta.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.1 Obecné poznámky
(118)
V souladu s čl. 8 odst. 4 základního nařízení zahrnovalo posouzení dopadu subvencovaného dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v posuzovaném období.
(119)
Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění, byl za účelem stanovení možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie proveden výběr vzorku.
(120)
Pro účely stanovení újmy Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Makroekonomické ukazatele Komise posuzovala na základě údajů obsažených v podnětu, FEAP a Eurostatu. Údaje se týkaly všech výrobců v Unii. Mikroekonomické ukazatele Komise posuzovala na základě údajů obsažených v odpovědích na dotazník od výrobců v Unii zařazených ve vzorku. Údaje se týkaly výrobců v Unii zařazených ve vzorku. Oba soubory údajů byly shledány jako reprezentativní pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
(121)
Posuzovanými makroekonomickými ukazateli jsou: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita a výše subvenčního rozpětí.
(122)
Posuzovanými mikroekonomickými ukazateli jsou: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál.
4.2 Makroekonomické ukazatele
4.2.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(123)
Objem výroby výrobního odvětví Unie byly zjištěny od FEAP a od žadatele. Údaje FEAP se shromažďují na základě ceny z farmy a vztahují se na živé ryby vylovené v každém členském státě. Jelikož údaje FEAP se týkaly pouze části období šetření, byly doplněny na základě odhadů žadatele. Kromě toho, vzhledem k tomu, že se údaje FEAP shromažďují na základě ceny z farmy a vztahují se na vylovené živé ryby, a za účelem zamezení dvojímu započtení byla k produkci živých ryb v EU připočtena část dovozu ze všech zdrojů určená k dalšímu zpracování (na základě údajů, které poskytli vyvážející výrobci zařazení ve vzorku v odpovědích na dotazník, přibližně 20 % celkového objemu dovozu, s výjimkou „uzených“).
(124)
Na tomto základě se celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 5
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2010
2011
2012
Období šetření
Objem výroby (v kg WFE)
168 291 314
161 896 836
151 960 522
136 950 842
Index
100
96
90
81
Výrobní kapacita (v kg WFE)
220 309 323
215 689 275
209 607 237
183 616 771
Index
100
98
95
83
Využití kapacity
76 %
75 %
72 %
75 %
Index
100
98
95
98
Zdroj: podnět, FEAP, údaje výrobců v Unii zařazených do vzorku a vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, Eurostat
(125)
Výroba během posuzovaného období každoročně klesala. V období šetření se výroba snížila o 19 % v porovnání s rokem 2010. Tento pokles byl výraznější než pokles spotřeby v posuzovaném období.
(126)
Výrobní kapacita byla odhadnuta na základě vydělení objemu výroby mírou využití kapacity u výrobců v Unii zařazených do vzorku.
(127)
Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se za posuzované období snížila o 17 %. Ze zjištění v rámci šetření vyplývá, že řada výrobců v Unii během posuzovaného období uzavřela své výrobní závody, čímž se snížila celková výrobní kapacita Unie.
(128)
Míra využití kapacity u výrobců v Unii činila v posuzovaném období přibližně 75 %, a od roku 2010 do konce období šetření tedy klesla o 1 procentní bod.
4.2.2 Objem prodeje a podíl na trhu
(129)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 6
Objem prodeje a podíl na trhu
2010
2011
2012
Období šetření
Objem prodeje na trhu Unie (v kg WFE)
163 321 913
156 440 124
146 677 898
130 729 993
Index
100
96
90
80
Podíl na trhu
89 %
85 %
84 %
81 %
Index
100
96
95
91
Zdroj: podnět, FEAP, údaje výrobců v Unii zařazených do vzorku, Eurostat
(130)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie byl stanoven na základě celkového objemu výroby, jak je popsán ve 123. bodě odůvodnění, odečtením prodeje výrobního odvětví Unie na vývoz.
(131)
Objem prodeje na vývoz vychází z údajů Eurostatu převedených na kg WFE. Jiné druhy pstruhů, jež mohly být zahrnuty v dotčených kódech KN, byly považovány za zanedbatelné, neboť nebyly v Unii produkovány nebo byly produkovány pouze ve velmi malých množstvích. Mělo se tudíž za to, že Eurostat poskytl dostatečně spolehlivé údaje o vývozu pstruha duhového během posuzovaného období.
(132)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie se tedy mezi rokem 2010 a obdobím šetření neustále snižoval, a v posuzovaném období klesl celkem o 20 %. Tento nepříznivý trend byl výraznější než pokles celkové spotřeby za stejné období popsaný ve 105. bodě odůvodnění.
(133)
V důsledku toho se tržní podíl výrobního odvětví Unie během posuzovaného období rovněž snižoval a celkově klesl ve stejném období o 8 procentních bodů. Zároveň se o 72 % zvýšil turecký dovoz a jeho odpovídající podíl na trhu vzrostl o 8 procentních bodů, jak je uvedeno ve 108. bodě odůvodnění výše, což odpovídalo ztrátě podílu na trhu, již zaznamenalo výrobní odvětví Unie.
4.2.3 Růst
(134)
Spotřeba v Unii se od roku 2011 do konce období šetření snížila. Navzdory klesající poptávce na trhu Unie se dovoz z Turecka téměř zdvojnásobil, a výsledkem byl nárůst podílu na trhu v posuzovaném období. Výrobní odvětví Unie tedy přišlo o část svého podílu na trhu, zatímco dotčenému dovozu se podařilo svůj podíl na klesajícím trhu Unie zvýšit. Současně se objem výroby výrobního odvětví Unie snížil více, než se zmenšil trh, zatímco objem tureckého dovozu se zvýšil v absolutním i v relativním měřítku.
4.2.4 Zaměstnanost a produktivita
(135)
Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 7
Zaměstnanost a produktivita
2010
2011
2012
Období šetření
Počet zaměstnanců
3 692
3 413
3 144
2 862
Index
100
92
85
78
Produktivita (v kg WFE na zaměstnance)
45 578
47 431
48 332
47 847
Index
100
104
106
105
Zdroj: podnět, FEAP, údaje výrobců v Unii zařazených do vzorku
(136)
Zaměstnanost výrobního odvětví Unie byla odhadnuta na základě celkového objemu výroby vyděleného produktivitou výrobců v Unii zařazených ve vzorku. Vzhledem k poklesu objemu výroby (tabulka 5) se míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie během posuzovaného období snížila o 22 %.
(137)
Jelikož se zaměstnanost snižovala rychleji než objem výroby, zvýšila se odhadovaná produktivita na zaměstnance, měřená jako produkce v kg WFE na zaměstnance, během posuzovaného období o 5 %.
4.2.5. Výše napadnutelných subvencí a překonání účinků dřívějšího subvencování nebo dumpingu
(138)
Všechna subvenční rozpětí jsou podstatně vyšší než úroveň považovaná za nepatrnou. Pokud jde o dopad výše napadnutelných subvencí na výrobní odvětví Unie, nelze ho vzhledem k objemu a cenám dovozu z Turecka považovat za zanedbatelný.
(139)
Jelikož se jedná o první antisubvenční šetření týkající se dotčeného výrobku, nejsou k dispozici žádné údaje pro posouzení účinků případného dřívějšího subvencování nebo dumpingu.
4.3 Mikroekonomické ukazatele
4.3.1 Ceny a činitele ovlivňující ceny
(140)
Vážený průměr jednotkových prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v průběhu posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka 8
Prodejní ceny v Unii
2010
2011
2012
Období šetření
Průměrné jednotkové prodejní ceny pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, v EUR/kg WFE
2,76
2,91
2,89
2,95
Index
100
105
105
107
Jednotkové náklady výroby v EUR/kg WFE
2,73
2,84
2,89
2,98
Index
100
104
106
109
Zdroj: údaje výrobců v Unii zařazených ve vzorku
(141)
Průměrná jednotková prodejní cena výrobců v Unii zařazených ve vzorku se nejprve zvýšila z 2,76 EUR na kg WFE v roce 2010 na 2,91 EUR v roce 2011, poté v roce 2012 klesla na 2,89 EUR a v období šetření se znovu zvýšila na 2,95 EUR. Celkově se průměrná prodejní cena výrobců v Unii zařazených ve vzorku za posuzované období zvýšila o 7 %. Toto zvýšení však nestačilo k vyrovnání současného nárůstu nákladů výroby o 9 % během téhož období. V důsledku toho klesla během období šetření průměrná čistá jednotková prodejní cena pod úroveň jednotkových nákladů výroby.
(142)
Výrobní náklady výrobců v Unii zařazených do vzorku vzrostly z 2,73 EUR na kg WFE v roce 2010 na 2,84 EUR v roce 2011. V roce 2012 byl zaznamenán mírný nárůst na 2,89 EUR. K většímu nárůstu na 2,98 EUR došlo v období šetření, kdy náklady výroby přesáhly průměrné jednotkové prodejní ceny, čímž se výroba v Unii stala celkově nerentabilní. Nejvýznamnějším prvkem nákladů výroby jsou náklady na krmivo (rybí moučku a rybí tuk) společně s náklady na energie a náklady na jikry nebo nedospělé jedince, které se během posuzovaného období zvýšily, což se tedy odrazilo v nárůstu průměrných výrobních nákladů.
4.3.2 Náklady práce
(143)
Průměrné náklady práce výrobců v Unii zařazených ve vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 9
Průměrné náklady práce na zaměstnance
2010
2011
2012
Období šetření
Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR)
26 585
26 958
28 276
27 757
Index
100
101
106
104
Zdroj: údaje výrobců v Unii zařazených ve vzorku
(144)
Mezi rokem 2010 a obdobím šetření se průměrné náklady práce na zaměstnance u výrobců v Unii zařazených do vzorku zvýšily o 4 %. Tento celkový nárůst během posuzovaného období je relativně nízký a v každém případě nižší než obecný nárůst nákladů práce (7,5 %) (9) a míry inflace (9,6 %) (10) v Unii za stejné období.
4.3.3 Zásoby
(145)
Pstruh je produkt rychle podléhající zkáze, jehož skladovatelnost je, není-li zmrazen, kratší než dva týdny. Jelikož výrobci v Unii zařazení ve vzorku si po výlovu pstruhů nevytvářejí zásoby a svoji produkci nezmrazují ve významné míře, nepovažuje se úroveň zásob v tomto šetření za významný ukazatel újmy.
4.3.4 Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál
(146)
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se u výrobců v Unii zařazených ve vzorku v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 10
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic
2010
2011
2012
Období šetření
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (procentní podíl na obratu z prodeje)
1,1 %
2,5 %
- 0,1 %
- 0,8 %
Index
100
230
- 13
- 88
Peněžní tok (v tis. EUR)
- 1 242
2 828
1 715
- 5 210
Index
100
428
338
- 220
Investice (v tis. EUR)
3 952
4 158
4 371
10 265
Index
100
105
111
260
Návratnost investic
1,8 %
4,3 %
- 0,2 %
- 1,3 %
Index
100
238
- 13
- 74
Zdroj: údaje výrobců v Unii zařazených ve vzorku
(147)
Komise stanovila ziskovost výrobců v Unii zařazených ve vzorku tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, před zdaněním vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodeje. V letech 2010 a 2011 se ziskovost mírně zvýšila, zůstávala však na nízké úrovni, jen mírně nad hranicí rentability. Situace se dále zhoršila v roce 2012, kdy se ziskovost dostala do záporných hodnot, a v období šetření, kdy se ztráty dále zvýšily. Byl to, jak je objasněno ve 142. bodě odůvodnění, důsledek trendu zvyšujících se výrobních nákladů, přičemž výrobní odvětví Unie nemohlo zároveň odpovídajícím způsobem zvýšit ceny. Během dotčeného období řada výrobců v Unii ukončila činnost.
(148)
Čistý peněžní tok je schopnost výrobců v Unii financovat svoji činnost z vlastních zdrojů. Čistý peněžní tok vykazoval od roku 2010 do roku 2011 rostoucí trend a poté klesal. Mezi rokem 2012 a obdobím šetření prudce klesl, čímž se celkový kumulativní peněžní tok v dotčeném období dostal do záporných hodnot. Obecně lze říci, že nepříznivý vývoj peněžního toku odpovídá klesajícímu trendu ziskovosti, ačkoli záporný peněžní tok v roce 2010 a podstatný pokles mezi rokem 2012 a obdobím šetření byl rovněž výsledkem investic provedených v rámci úsilí o konsolidaci, jak je vysvětleno ve 149. bodě odůvodnění.
(149)
Investice se v letech 2010 až 2012 zvýšily pouze mírně, zatímco v období šetření došlo k jejich výraznému nárůstu. Investice souvisely s akvizicemi výrobních závodů společností, jež přerušily výrobu, a/nebo s konsolidací společností ve spojení, nikoli s nahrazováním stávajícího majetku nebo s pořizováním dalšího a/nebo nového vybavení. Vrchol investičních aktivit zaznamenaný během období šetření tedy souvisel v prvé řadě s konsolidací. To potvrzuje skutečnost, že celková výrobní kapacita se během posuzovaného období snížila o 17 %.
(150)
Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech z čisté účetní hodnoty investic. Návratnost investic vykazovala tentýž trend jako ziskovost, tj. od roku 2010 do roku 2011 se zvýšila, avšak zůstávala pouze mírně nad hranicí rentability. Návratnost investic se poté snížila a v roce 2012 se dostala do záporných hodnot. V období šetření dále klesla. Tento nepříznivý vývoj byl důsledkem skutečnosti, že výrobní odvětví Unie nemohlo zvýšit své ceny navzdory vzestupnému trendu výrobních nákladů.
(151)
Co se týče schopnosti opatřit si kapitál, snižující se schopnost výrobců v Unii zařazených do vzorku vytvářet hotovost pro výrobu obdobného výrobku zhoršovala jejich finanční situaci tím, že vedla k poklesu jejich interně vytvářených prostředků. Pokud jde o finanční prostředky od bank, byly zaznamenány rostoucí obtíže s jejich získáváním. Šetřením bylo zjištěno, že celkově se schopnost opatřit si kapitál zhoršila.
5. Závěr ohledně újmy
(152)
Šetření v této fázi jasně prokázalo, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu. Tato újma se projevila zejména jako ztráta podílu na trhu a pokles ziskovosti. Zároveň rostl podíl dovozu dotčeného výrobku na trhu a bylo zjištěno, že při tomto dovozu dochází na trhu Unie k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie.
(153)
Některé ukazatele újmy, například jednotkové prodejní ceny, průměrné náklady práce na zaměstnance, produktivita a investice zaznamenaly příznivý vývoj. Pokud jde o jednotkové prodejní ceny, jejich nárůst byl důsledkem nárůstu výrobních nákladů. Tento nárůst však nevyrovnal celkový nárůst jednotkových nákladů, a v důsledku toho se ziskovost v roce 2012 dostala do záporných hodnot. Jak je vysvětleno ve 144. bodě odůvodnění, nárůst průměrných nákladů práce na zaměstnance, který zaznamenalo výrobní odvětví Unie, byl nižší než obecný nárůst nákladů práce a míry inflace v Unii. Výrobní odvětví Unie muselo snížit počet svých zaměstnanců, což vedlo k nárůstu produktivity na zaměstnance. Nárůst investic souvisel hlavně s akvizicemi výrobních závodů společností, jež přerušily výrobu, a s konsolidací, nikoli s nahrazováním stávajícího majetku nebo s pořizováním nového vybavení.
(154)
Většina ukazatelů újmy vykázala nepříznivý vývoj. Výrobní odvětví Unie zaznamenalo pokles ziskovosti, peněžního toku a návratnosti investic. Ziskovost a návratnost investic, které byly v letech 2010 a 2011 pouze mírně nad hranicí rentability, se v roce 2012 dostaly do záporných hodnot v období šetření dále klesaly. Pod tlakem subvencovaného dovozu se zároveň snížil objem výroby, výrobní kapacita, zaměstnanost a podíly na trhu.
(155)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 8 odst. 4 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
(156)
V souladu s čl. 8 odst. 5 základního nařízení Komise zkoumala, zda subvencovaný dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. V souladu s čl. 8 odst. 6 základního nařízení Komise rovněž zkoumala, zda výrobní odvětví Unie mohlo být souběžně s tím poškozeno i jinými známými činiteli. Komise dbala na to, aby případná újma, kterou mohly způsobit jiné činitele než subvencovaný dovoz z dotčené země, nebyla přičítána na vrub tomuto subvencovanému dovozu. Zmíněnými činiteli jsou:
a)
dovoz z jiných třetích zemí
b)
vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
c)
vývoj spotřeby
d)
konkurence jiných druhů ryb
e)
administrativní a regulační zátěž, zeměpisná omezení
f)
tlak na ceny vyvíjený velkými maloobchodníky
g)
nadměrné investice, finanční výdaje, kolísání směnných kurzů a mimořádné ztráty související se soudními spory.
1. Účinek subvencovaného dovozu
(157)
Komise za účelem určení příčinné souvislosti mezi subvencovaným dovozem dotčeného výrobku z Turecka a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, analyzovala objem a cenové hladiny subvencovaného dovozu a míru, do jaké tyto činitele mohly způsobit podstatnou újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
(158)
Šetření ukázalo, že se subvencovaný dovoz z dotčené země v posuzovaném období téměř zdvojnásobil. To vedlo ke zvýšení jeho podílu na trhu o 8 procentních bodů, z 9 % v roce 2010 na 17 % v období šetření. K tomuto zvýšení došlo navzdory klesajícímu trendu spotřeby. Výrobní odvětví Unie ve stejném období ztratilo 8 procentních bodů svého podílu na trhu.
(159)
Průměrné ceny subvencovaného dovozu se mezi rokem 2010 a obdobím šetření zvýšily o 5 %. Tento nárůst byl způsoben celkovým nárůstem výrobních nákladů. Dovozní ceny však zůstaly na výrazně nižší úrovni než ceny výrobního odvětví Unie. Subvencovaný dovoz představoval cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie, jehož průměrné rozpětí činilo během období šetření 9 %. Zároveň kvůli zvýšenému objemu subvencovaného dovozu dotčeného výrobku, který na trhu Unie vytvářel značný cenový tlak, nemohlo výrobní odvětví Unie dostatečně zvýšit své prodejní ceny tak, aby pokrylo své zvýšené výrobní náklady, a v žádném případě nad ceny subvencovaného dovozu z Turecka.
(160)
Bylo zjištěno, že nárůst subvencovaného dovozu z Turecka a jeho podílu na trhu se jasně kryje se ztrátou podílu výrobního odvětví Unie na trhu, poklesem jeho objemu výroby, výrobní kapacity a zaměstnanosti a klesajícím trendem ziskovosti, peněžního toku a návratnosti investic. Mělo se tudíž za to, že subvencovaný dovoz vytváří tlak na výrobní odvětví Unie, což následně přispělo k jeho neschopnosti zvýšit své prodejní ceny tak, aby odpovídaly nákladům, ke ztrátě podílu na trhu a ke zhoršení jeho celkové hospodářské a finanční situace.
(161)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že zhoršující se stav výrobního odvětví Unie je třeba přičíst nárůstu dovozu z Turecka za subvencované ceny a že pokud jde o podstatnou újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, měl tento dovoz rozhodující úlohu.
2. Účinky jiných činitelů
2.1 Dovoz ze třetích zemí
(162)
Objem dovozu z jiných třetích zemí (Chile, Norska, Bosny a Hercegoviny a dalších) se v posuzovaném období vyvíjel takto:
Tabulka 11
Dovoz ze třetích zemí
Země
2010
2011
2012
Období šetření
Celkem za všechny třetí země kromě dotčené země
Objem (v kg WFE)
4 412 967
5 981 471
4 807 938
4 370 106
Index
100
136
109
99
Podíl na trhu
2,4 %
3,3 %
2,8 %
2,7 %
Index
100
135
115
112
Průměrná cena (v EUR/kg WFE)
2,63
2,85
2,80
2,94
Index
100
108
106
112
Zdroj: Eurostat
(163)
Objem dovozu ze všech ostatních třetích zemí byl nízký a v posuzovaném období dokonce ještě mírně klesl. Mezi roky 2010 a 2011 se zvýšil, ale následně se opět snížil a v období šetření byl jeho objem mírně nižší než na začátku posuzovaného období, v roce 2010. Podíl na trhu vykazoval obdobný trend. Mezi roky 2010 a 2011 se zvýšil, avšak v roce 2012 a v období šetření se opět snížil. Celkem se jejich podíl na trhu v posuzovaném období mírně zvýšil, z 2,4 % na 2,7 %. Ve stejném období dosahoval dovoz z Turecka mnohem vyšší úrovně jak z hlediska objemu, tak z hlediska podílů na trhu a vykazoval stálý rostoucí trend.
(164)
Průměrné dovozní ceny v posuzovaném období rostly. Celkem se průměrné dovozní ceny za posuzované období zvýšily o 12 %. Ceny dovozu z jiných třetích zemí byly nižší než průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii zařazených ve vzorku, avšak vyšší než turecké dovozní ceny, s výjimkou roku 2012, kdy byly o něco nižší.
(165)
S ohledem na nízký a stálý objem dovozu a nízké a poměrně stálé tržní podíly všech ostatních třetích zemí a jejich cenové hladiny, které odpovídaly celkovým cenovým hladinám v Unii, dospěla Komise v této fázi k závěru, že dovoz z ostatních třetích zemí k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, nepřispěl.
2.2 Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(166)
Objem vývozu výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjel takto:
Tabulka 12
Vývozní výkonnost výrobců v Unii
2010
2011
2012
Období šetření
Objem vývozu (v kg WFE)
4 969 401
5 456 712
5 282 624
6 220 849
Index
100
110
106
125
Průměrná cena (v EUR/kg WFE)
4,08
4,60
4,13
4,16
Index
100
113
101
102
Zdroj: Eurostat
(167)
Prodej výrobního odvětví Unie na vývoz se během posuzovaného období zvýšil o 25 %. Hlavním trhem pro výrobní odvětví Unie je nicméně trh Unie, přičemž vývoz představoval v letech 2010-2011 pouze přibližně 3 % jeho výroby a v období šetření přibližně 5 %. Vývozní prodejní ceny výrobního odvětví Unie byly přibližně o 30 % vyšší než jeho průměrná prodejní cena v Unii, a vytvářely tedy vyšší zisky než prodej na trhu Unie.
(168)
Z těchto důvodů Komise v této fázi dospěla k závěru, že vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie neruší příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a újmou, již utrpělo výrobní odvětví Unie.
2.3 Vývoj spotřeby
(169)
Spotřeba v Unii vykazovala od roku 2010 do roku 2011 stálé hodnoty, zatímco mezi rokem 2011 a obdobím šetření klesla o 12 %, a celkově tedy klesla o 12 %. Navzdory klesající spotřebě se však subvencovanému dovozu z Turecka podařilo zvýšit podíl na trhu o 8 procentních bodů nebo 95 %, zatímco výrobní odvětví Unie z podílu na trhu ztratilo rovněž 8 procentních bodů. Pokles objemu prodeje výrobního odvětví Unie a ztrátu jeho podílu na trhu proto nelze vysvětlit výhradně celkovým poklesem spotřeby. Stálý nárůst subvencovaného dovozu na zmenšujícím se trhu, při němž docházelo k cenovému podbízení vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie na trhu Unie, tudíž způsobil újmu sám o sobě a, jak se konstatuje ve 160. bodě odůvodnění, měl rozhodující úlohu.
(170)
Na základě těchto skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že ačkoli klesající spotřeba mohla přispět k újmě, již utrpělo výrobní odvětví Unie, nemohla sama o sobě tuto újmu vysvětlit, a tudíž nemohla narušit příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a újmou, již utrpělo výrobní odvětví Unie.
2.4 Konkurence jiných druhů ryb
(171)
Egejské sdružení vývozců tvrdilo, že příčinou podstatné újmy, již utrpělo výrobní odvětví Unie, byla konkurence jiných druhů ryb, například pangase, velkého pstruha a lososa.
(172)
Pokud jde pangase, jeho dovoz klesl v posuzovaném období přibližně o 24 %. To je v kontrastu s nárůstem dovozu dotčeného výrobku v témže období.
(173)
Pokud jde o jiné druhy ryb, je třeba poznamenat, že podle dostupných informací, konkrétně podle veřejně dostupné studie ústavu Fødevareøkonomisk Institut Kodaňské univerzity (11), jsou velký pstruh a losos vzájemně nahraditelní a konkurují si ve stejném segmentu trhu. Naproti tomu pstruh, který je předmětem současného šetření, se prodává v rámci jiných segmentů trhu a neexistuje žádný přímý vzájemný vztah mezi cenou velkých pstruhů nebo lososů a cenou pstruha, který je předmětem současného šetření.
(174)
Proto by tato tvrzení měla být odmítnuta.
(175)
Na základě těchto skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že konkurence jiných druhů ryb k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, nepřispěla.
2.5 Administrativní a regulační zátěž, zeměpisná omezení
(176)
Egejské sdružení vývozců dále tvrdilo, že příčinou podstatné újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, byla administrativní a regulační zátěž a rovněž omezené možnosti využívání některých zeměpisných oblastí pro účely akvakultury.
(177)
Údajná souvislost mezi zmíněnými administrativními a regulačními požadavky a újmou nebyla doložena. Zejména nebylo prokázáno, že by se správní a regulační rámec včetně zeměpisných omezení týkajících se oblastí, které jsou k dispozici pro účely akvakultury, v průběhu posuzovaného období změnil takovým způsobem, že by to mohlo způsobit popsanou újmu. Tyto prvky ve skutečnosti pouze charakterizují celkové hospodářské a regulační prostředí odvětví akvakultury v Unii, a nemohou vysvětlit zhoršení situace výrobního odvětví Unie v posuzovaném období. Toto tvrzení by proto mělo být odmítnuto.
(178)
Z těchto důvodů Komise v této fázi dospěla k závěru, že údajná administrativní a regulační zátěž a zeměpisná omezení neruší příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a újmou, již utrpělo výrobní odvětví Unie.
2.6 Tlak na ceny vyvíjený velkými maloobchodníky
(179)
Egejské sdružení vývozců a jeden vyvážející výrobce zařazený ve vzorku tvrdili, že velcí maloobchodníci v Unii mají silnou vyjednávací pozici, a že příčinou újmy, již utrpěli výrobci v Unii, byl tlak na ceny, který vyvinuli tito maloobchodníci, a nikoli dovoz z Turecka.
(180)
Žádný z velkých maloobchodníků se nepřihlásil a nespolupracoval při tomto šetření. V každém případě ceny tureckého dovozu byly subvencovány a byly nižší než ceny výrobního odvětví Unie během celého posuzovaného období. Během období šetření byla rozpětí cenového podbízení v rozmezí 5 až 18 %. Za těchto okolností nemohl údajný tlak na ceny ze strany velkých maloobchodníků vysvětlit celkové zhoršení hospodářské a finanční situace, a zejména ztrátu podílu na trhu, nýbrž mohl k utrpěné újmě přispět pouze okrajově, pokud vůbec.
(181)
Z těchto důvodů Komise v této fázi dospěla k závěru, že jakýkoli případný tlak na ceny ze strany velkých maloobchodníků nemohl narušit příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a újmou, již utrpělo výrobní odvětví Unie.
2.7 Nadměrné investice, finanční výdaje, kolísání směnných kurzů a mimořádné ztráty související se soudními spory
(182)
Egejské sdružení vývozců tvrdilo, že přinejmenším u některých výrobců v Unii byla klesající výkonnost způsobena nadměrnými investicemi, a nikoli dovozem z Turecka. Tatáž strana dále tvrdila, že pokles ziskovosti výrobního odvětví Unie zčásti zapříčinily zvýšené finanční výdaje, kolísání směnných kurzů a náklady vzniklé v důsledku soudních sporů.
(183)
Tvrzení týkající se údajných nadměrných investic a nákladů vzniklých v důsledku soudních sporů nebyla doložena. A ve prospěch tvrzení, že by tyto činitele mohly mít jakýkoli podstatný dopad na ziskovost výrobců v Unii zařazených ve vzorku, nehovoří ani zjištění v rámci šetření.
(184)
Tvrzení týkající se zvýšených finančních výdajů a kolísání směnných kurzů nebyla upřesněna ani nijak podložena. A ve prospěch tvrzení, že by tyto činitele mohly mít jakýkoli dopad na ziskovost výrobců v Unii zařazených ve vzorku, nehovoří ani zjištění v rámci šetření.
(185)
Na tato tvrzení by proto neměl být brán zřetel.
(186)
Z těchto důvodů Komise v této fázi dospěla k závěru, že údajné nadměrné investice, finanční výdaje, kolísání směnných kurzů a mimořádné ztráty související se soudními spory nepřispěly ke vzniklé újmě, a tudíž nemohly narušit příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
3. Závěr ohledně příčinné souvislosti
(187)
Výše uvedená analýza prokázala, že došlo k výraznému nárůstu objemu subvencovaného dovozu z dotčené země a jeho podílu na trhu. Nárůst tohoto dovozu za ceny, které představovaly podbízení vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie, vedl ke zhoršení situace výrobního odvětví Unie. Na tomto základě byl učiněn závěr, že dovoz z Turecka měl na podstatné újmě, již utrpělo výrobní odvětví Unie, rozhodující podíl.
(188)
Analyzovány byly i další činitele, které mohly výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu. V tomto ohledu bylo zjištěno, že dovoz z jiných třetích zemí, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie, konkurence jiných druhů ryb, administrativní a regulační zátěž, zeměpisná omezení, nadměrné investice, finanční výdaje, kolísání směnných kurzů ani mimořádné ztráty související se soudními spory k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, nepřispěly. Další činitele, jako například vývoj spotřeby v Unii a tlak na ceny vyvíjený velkými maloobchodníky, mohly ke způsobené újmě přispět, nemohly však narušit zjištěnou příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie během období šetření.
(189)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že příčinou podstatné újmy výrobního odvětví Unie byl subvencovaný dovoz z dotčené země a že žádné další činitele tuto příčinnou souvislost neruší. Zmíněná újma spočívá zejména v poklesu výroby, výrobní kapacity, objemu prodeje, podílu na trhu a zaměstnanosti, přičemž zisk a návratnost investic se během posuzovaného období dostaly do záporných hodnot.
F. ZÁJEM UNIE
(190)
V souladu s článkem 31 základního nařízení Komise zkoumala, zda je navzdory zjištění, že dochází k subvencování, jež působí újmu, možné učinit jednoznačný závěr, že přijmout v tomto případě příslušná opatření není v zájmu Unie. Zájem Unie byl stanoven na základě posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(191)
Šetřením bylo zjištěno, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou subvencovaným dovozem z Turecka.
(192)
Uložení opatření by obnovilo spravedlivou hospodářskou soutěž na trhu. Sestupný trend ukazatelů finanční výkonnosti, který zaznamenalo výrobní odvětví Unie, je důsledkem obtížné soutěže se subvencovaným dovozem z dotčené země. Uložení vyrovnávacích cel by proto výrobnímu odvětví Unie umožnilo zvýšit ceny tak, aby pokrývaly náklady výroby, a tudíž zvýšit podíl na trhu, zaměstnanost a výrobu a zlepšit ukazatele finanční výkonnosti, jako je ziskovost, peněžní tok a návratnost investic.
(193)
Pokud by opatření uložena nebyla, cenový tlak tureckého dovozu by pravděpodobně pokračoval a měl by další nepříznivý dopad na ziskovost výrobního odvětví Unie. Tento další pokles výkonnosti by v konečném důsledku vedl k dalšímu snižování výroby a dalšímu rušení výrobních podniků, což by ohrozilo zaměstnanost a investice v Unii.
(194)
Na tomto základě Komise v této fázi dospěla k závěru, že vyrovnávací opatření jsou v zájmu výrobního odvětví Unie.
2. Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení
(195)
Komise v oznámení o zahájení řízení vyzvala dovozce a sdružení zastupující dovozce, aby se přihlásili. Jak je uvedeno výše ve 12. bodě odůvodnění, přihlásily se tři společnosti, a to tak, že vyplnily formulář pro výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení. Následně byly všem těmto třem společnostem, které se přihlásily, zaslány dotazníky, ale odpověděla pouze jedna z nich. Z odpovědi vyšlo najevo, že ačkoli tato strana v období šetření dovezla velmi malé množství pstruhů, obvykle nedováží pstruhy, nýbrž jiné rybí produkty. Množství pstruhů, které tato společnost dovezla, není dostačující na to, aby mohlo být považováno za celkově reprezentativní.
(196)
V pozdější fázi se přihlásil další dovozce, aniž by však odpověděl na dotazník. Tento dovozce tvrdil, že uložení cel na pstruhy z Turecka by vedlo k přerušení jeho dovozní činnosti, aniž by však toto tvrzení podrobněji rozvedl či poskytl jakékoli informace relevantní pro posouzení případných dopadů na jeho obchodní činnost, například údaje o ziskovosti, dovozních cenách a cenách dalšího prodeje.
(197)
Přestože nelze vyloučit, že dovozců, kteří nejsou ve spojení, se uložení vyrovnávacích cel dotkne, je cílem těchto cel obnovit rovné podmínky na trhu Unie. Existují i jiné zdroje dodávek a dovozci v Unii by měli být schopni přejít v reakci na uložení cel k jiným dodavatelům. Celkově šetření neodhalilo žádné významné negativní účinky uložení cel pro dovozce/obchodníky v Unii, kteří nejsou ve spojení.
(198)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici jiné údaje od dovozců/obchodníků, kteří nejsou ve spojení, dospěla Komise v této fázi k závěru, že uložení opatření nebude mít pro dovozce/obchodníky, kteří nejsou ve spojení, celkový významný nepříznivý účinek.
3. Zájem uživatelů, spotřebitelů, dodavatelů
(199)
Komise v oznámení o zahájení řízení vyzvala uživatele a sdružení zastupující uživatele a organizace zastupující spotřebitele, aby se přihlásili. Kromě toho Komise kontaktovala všechny známé relevantní strany. Žádná z těchto stran se však nepřihlásila.
(200)
Po uplynutí lhůty uvedené v oznámení o zahájení řízení se přihlásily dvě strany, které tvrdily, že jsou dodavateli strojního zařízení pro turecké producenty/zpracovatelé pstruhů.
(201)
Jedna strana uvedla, že uložení cel povede ke zvýšení cen pro konečné spotřebitele. Tato strana však toto tvrzení nedoložila. Šetření neodhalilo žádné významné negativní účinky uložení cel pro konečné spotřebitele. Jak je uvedeno výše, spotřebitelské organizace nespolupracovaly a neposkytly žádné informace, na jejichž základě by bylo možné dopady opatření podrobně posoudit. Každopádně přestože vyrovnávací cla mohou mít vliv na dovozní ceny, takové případné zvýšení cen by mohlo být alespoň částečně absorbováno distribučním řetězcem, takže případný nárůst ceny pro konečného spotřebitele nemusí být významný.
(202)
Kromě toho cílem vyrovnávacích cel je obnovit rovné podmínky na trhu Unie, avšak neomezit přitom dovoz do Unie za přiměřené ceny.
(203)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a k nespolupráci uživatelů a spotřebitelských organizací při šetření a zejména k úrovni opatření dospěla Komise v této fázi k závěru, že uložení opatření nebude mít pro uživatele, spotřebitele nebo dodavatele celkový významný nepříznivý účinek.
4. Závěr ohledně zájmu Unie
(204)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že není žádný přesvědčivý důvod se domnívat, že uložení opatření na dovoz dotčeného výrobku z Turecka v této fázi šetření není v zájmu Unie.
G. PROZATÍMNÍ VYROVNÁVACÍ OPATŘENÍ
(205)
Na základě závěrů, k nimž Komise dospěla v otázce subvencování, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie, by měla být uložena prozatímní vyrovnávací opatření, která zabrání tomu, aby subvencovaný dovoz způsoboval výrobnímu odvětví Unie další újmu.
1. Úroveň pro odstranění újmy (rozpětí újmy)
(206)
Za účelem stanovení úrovně opatření určila Komise nejprve výši cla potřebnou k odstranění újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
(207)
Újma by byla odstraněna v případě, že by výrobní odvětví Unie bylo schopno pokrýt své výrobní náklady a dosahovat takového zisku před zdaněním, jakého lze v tomto výrobním odvětví přiměřeně dosáhnout z prodeje obdobného výrobku na trhu Unie za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez subvencovaného dovozu.
(208)
Objem dovozu z Turecka se začal významně zvyšovat hlavně v roce 2008, tedy před začátkem posuzovaného období. Ziskovost výrobního odvětví Unie na začátku posuzovaného období v roce 2010 se proto nepovažovala za reprezentativní. Jelikož před rokem 2008 nebyl tlak dovozu z Turecka na trhu Unie podstatný, mělo se za to, že přiměřená by mohla být zisková rozpětí dosahovaná před tímto obdobím. Podle podnětu ziskové rozpětí dánského odvětví produkce pstruhů v letech 2006 a 2007 v průměru dosahovalo nebo přesahovalo úroveň 12 %. Na tomto základě se tedy v této fázi usuzovalo, že ziskové rozpětí ve výši 12 % z obratu by mohlo být považováno za vhodnou úroveň, kterou by výrobní odvětví Unie mohlo očekávat v případě absence poškozujícího subvencování.
(209)
Egejské sdružení vývozců a jeden vyvážející výrobce tvrdili, že cílový zisk by měl být nižší než 12 % z důvodu, že i) při předchozích šetřeních (lososi; velcí duhoví pstruzi) byl použit nižší cílový zisk, ii) skutečné ziskové rozpětí výrobního odvětví Unie na začátku posuzovaného období bylo rovněž nižší a iii) ziskové rozpětí ve výši 12 % odpovídá pouze dánskému odvětví produkce pstruhů, a nikoli výrobnímu odvětví Unie jako celku, a proto není reprezentativní. A zmíněný vyvážející výrobce rovněž tvrdil, že by mělo být použito ziskové rozpětí ve výši 3 %, jelikož takový zisk odpovídá průměrnému ziskovému rozpětí potravinářského průmyslu jako celku.
(210)
Za prvé, pokud jde o srovnání s šetřeními týkajícími se velkého pstruha a lososa, je třeba poznamenat, že každé šetření musí dospět k vlastním závěrům, na základě vlastní skutkové podstaty. V tomto konkrétním případě byly k dispozici údaje obsažené ve vyšetřovacím spise současného šetření, které byly shledány jako přiměřené, a byly proto použity.
(211)
Za druhé, cílovou úrovní zisku z prodeje obdobného výrobku na trhu Unie by měla být úroveň, které by podnik tohoto typu v daném odvětví mohl přiměřeně dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez subvencovaného dovozu. Vzhledem k tomu, že v posuzovaném období a dokonce ještě předtím docházelo k subvencovanému dovozu podstatných množství výrobku, nelze přijmout tvrzení, že podmínky hospodářské soutěže byly standardní. Úrovně zisku ve výši 12 % bylo dosahováno, dokud nedocházelo k podstatnému dovozu z Turecka na trh Unie, a tento cílový zisk se tudíž v kontextu tohoto případu považuje v této fázi za přiměřený.
(212)
Za třetí, dánské odvětví produkce pstruhů bylo považováno za dostatečně reprezentativní pro trh Unie, neboť Dánsko je jedním z hlavních producentů pstruhů v Unii. Vzhledem k tomu, že v této fázi nebyly k dispozici žádné další informace, bylo Dánsko použito pro účely stanovení cílové úrovně zisku.
(213)
Konečně tvrzení, že obecné ziskové rozpětí potravinářského průmyslu je mnohem nižší, nebylo doloženo. Komise se domnívala, že ziskové rozpětí, jehož dosahovalo dánské odvětví produkce pstruhů, by mělo v každém případě lépe zohledňovat specifika tohoto odvětví, a bude proto přiměřenější. Potravinářský průmysl totiž tvoří různá odvětví, kterým odpovídají různé segmenty trhu, v nichž panují různé tržní podmínky, které nemusí platit pro odvětví produkce pstruhů.
(214)
Z výše uvedených důvodů dospěla Komise v této fázi k závěru, že je odůvodněné použít cílové ziskové rozpětí ve výši 12 % obratu.
(215)
Na tomto základě Komise vypočetla pro výrobní odvětví Unie cenu obdobného výrobku nepůsobící újmu, a to tak, že od prodejních cen Unie odečetla ziskové rozpětí dosahované během období šetření a nahradila ho ziskovým rozpětím ve výši 12 %.
(216)
Úroveň pro odstranění újmy poté Komise určila na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny vyvážejících výrobců v Turecku zařazených do vzorku, jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, s váženou průměrnou cenou obdobného výrobku prodávaného v období šetření na trhu Unie výrobci v Unii zařazenými do vzorku nepůsobící újmu. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, byly vyjádřeny jako procento vážené průměrné hodnoty dovozu zahrnující CIF.
(217)
Úroveň pro odstranění újmy pro „společnosti v příloze I“ a pro „všechny ostatní společnosti“ je definována stejným způsobem jako subvenční rozpětí pro tyto společnosti (viz 96. a 97. bod odůvodnění).
2. Prozatímní opatření
(218)
Na dovoz pstruhů duhových (Oncorhynchus mykiss), živých o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1,2 kg nebo čerstvých, chlazených, zmrazených a/nebo uzených ve formě celých ryb nebo bez hlavy nebo ve formě filé pocházejících z Turecka by mělo být uloženo prozatímní vyrovnávací clo, a to v souladu s pravidlem nižšího cla podle čl. 12 odst. 1 základního nařízení. Komise porovnala rozpětí újmy a subvenční rozpětí. Výše cel by měla být stanovena na úrovni nižšího z těchto rozpětí.
(219)
Na základě výše uvedených skutečností by sazby prozatímního vyrovnávacího cla vyjádřené v cenách CIF na hranici Unie před proclením měly být tyto:
Společnost
Subvenční rozpětí
Rozpětí újmy
Vyrovnávací clo
GMS
7,0 %
27 %
7,0 %
Kilic
9,7 %
41 %
9,7 %
Özpekler
7,1 %
26 %
7,1 %
Ternaeben
9,5 %
20 %
9,5 %
Jiné spolupracující společnosti
8,2 %
26 %
8,2 %
Všechny ostatní společnosti
9,7 %
41 %
9,7 %
(220)
Výše uvedená vyrovnávací opatření se stanoví ve formě valorického cla, tj. v poměru k hodnotě dovozu.
(221)
Individuální sazby vyrovnávacího cla uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí proto situaci zjištěnou při tomto šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto celní sazby jsou výlučně použitelné na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země a vyráběného uvedenými právnickými osobami.
(222)
Na dovoz dotčeného výrobku vyrobeného jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, by se měla vztahovat celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“. Neměla by se na něj vztahovat žádná z uvedených individuálních sazeb vyrovnávacího cla.
(223)
Pokud některá společnost následně změní název svého subjektu, může požádat o uplatňování těchto individuálních sazeb vyrovnávacího cla. Taková žádost musí být zaslána Komisi (12). Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace umožňující prokázat, že daná změna nemá vliv na právo dotyčné společnosti využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje, bude oznámení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
(224)
Za účelem minimalizace rizika obcházení opatření kvůli rozdílům v celních sazbách je zapotřebí přijmout zvláštní opatření, která zajistí uplatňování individuálních vyrovnávacích cel. Společnosti, na něž se vztahují individuální sazby vyrovnávacího cla, musí celním orgánům členských států předložit platnou obchodní fakturu. Faktura musí splňovat požadavky stanovené v příloze II. Na dovoz, k němuž není přiložena taková faktura, se vztahuje vyrovnávací clo platné pro „všechny ostatní společnosti“.
(225)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání vyrovnávacích cel, mělo by se zbytkové clo pro všechny ostatní společnosti použít nejen na vyvážející výrobce, kteří při tomto šetření nespolupracovali, ale i na výrobce, jejichž produkty nebyly do Unie v období šetření vyváženy.
H. ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
(226)
Komise v zájmu řádné správy vyzve zúčastněné strany k tomu, aby v pevně stanovené lhůtě předložily písemné připomínky nebo aby požádaly o slyšení u Komise a/nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.
(227)
Zjištění týkající se uložení prozatímního cla jsou prozatímní a mohou být v konečné fázi šetření změněna,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní vyrovnávací clo na dovoz pstruhů duhových (Oncorhynchus mykiss):
-
živých o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1,2 kg nebo
-
čerstvých, chlazených, zmrazených a/nebo uzených:
-
ve formě celé ryby (s hlavou), též bez žaber, též vykuchaných, o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1,2 kg, nebo
-
bez hlavy, též bez žaber, též vykuchaných, o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1 kg, nebo
-
ve formě filé o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 400 g,
v současnosti kódů KN ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 a ex 0305 43 00 (kódy TARIC 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 a 0305430011) pocházejících z Turecka.
2. Sazby prozatímního vyrovnávacího cla, které se použijí na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, jsou pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanoveny takto:
Společnost
Prozatímní vyrovnávací clo
Doplňkový kód TARIC
-
Akyol Su Ürn.Ürt.Taş.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Şti
-
GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Gümüşdoga Su Ürünleri Üretim Ihracat Ithalat AŞ
-
Gümüş-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Şti
-
Hakan Komandit Şirketi
-
İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inş.Paz.Ihr.Ltd.Şti
-
Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Şti
-
Özgü Su Ürün. Üret. Taş. Komis. İth. İhr. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
7,0 %
B964
BAFA Su Ürünleri Yavru Üretim Merkezi Sanayi Ticaret AŞ
9,7 %
B965
Özpekler İnşaat Taahhüd Dayanıklı Tüketim Malları Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Limited Şirketi
7,1 %
B966
Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ithalat ve Ihracat Sanayi Ticaret AŞ
9,5 %
B967
Společnosti uvedené v příloze I
8,2 %
Všechny ostatní společnosti
9,7 %
B999
3. Uplatnění individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která musí splňovat požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. V případě nepředložení takové faktury se použije celní sazba vztahující se na „všechny ostatní společnosti“.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se příslušné platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 30 nařízení (ES) č. 597/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 31 odst. 4 nařízení (ES) č. 597/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k používání tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 se použije po dobu čtyř měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 29. října 2014.
A BIZOTTSÁG 1195/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2014. október 29.)
a Törökországból származó egyes szivárványos pisztrángok behozatalára vonatkozó ideiglenes kiegyenlítő vám kivetéséről
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. június 11-i 597/2009/EK tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 12. cikkére,
a tagállamokkal folytatott konzultációt követően,
mivel:
A. AZ ELJÁRÁS
1. Az eljárás megindítása
(1)
Az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) 2014. február 15-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítés (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) útján az 597/2009/EK rendelet (a továbbiakban: alaprendelet) 10. cikke alapján szubvencióellenes eljárás megindítását jelentette be a Törökországból (a továbbiakban: az érintett ország) származó egyes szivárványos pisztrángok Európai Unióba történő behozatalára vonatkozóan. A Bizottság 2014. szeptember 4-én a Hivatalos Lapban helyesbítést tett közzé az eljárás megindításáról szóló értesítéshez (3).
(2)
A vizsgálatot a Bizottság azt követően indította meg, hogy 2014. január 3-án a dán akvakultúra-szövetség (a továbbiakban: panaszos) panaszt nyújtott be az egyes szivárványos pisztrángok teljes uniós termelésének több mint 25 %-át képviselő gyártók nevében. A panasz meggyőző bizonyítékot tartalmazott egyes szivárványos pisztrángok támogatására és az ezáltal okozott jelentős kárra vonatkozóan, amelyet a Bizottság elegendőnek talált a vizsgálat megindításához.
(3)
Az eljárás megindítását megelőzően a Bizottság az alaprendelet 10. cikkének (7) bekezdésével összhangban értesítette Törökország kormányát (a továbbiakban: a török kormány), hogy dokumentumokkal megfelelően alátámasztott panasz érkezett hozzá, amelyben azt állították, hogy a Törökországból származó egyes szivárványos pisztrángok támogatott behozatala jelentős kárt okoz az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság konzultációra hívta a török kormányt annak érdekében, hogy a panasz tartalmát illetően tisztázzák a helyzetet, és kölcsönösen elfogadható megoldást találjanak.
(4)
A török kormány elfogadta a felkérést, és ezt követően megtartották a konzultációkat. A konzultációk során nem sikerült kölcsönösen elfogadható megoldást találni. A konzultációkat követően a török kormány beadványt nyújtott be. A Bizottság tudomásul vette az észrevételeket.
2. A párhuzamosan folyó dömpingellenes eljárás
(5)
A Bizottság 2014. február 15-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítés útján dömpingellenes vizsgálat megindítását is bejelentette a Törökországból származó ugyanezen termék Unióba történő behozatalára vonatkozóan (4).
(6)
Az e szubvencióellenes vizsgálat, illetve a párhuzamosan folyó dömpingellenes vizsgálat keretében végzett kárelemzések az uniós gazdasági ágazat ugyanazon meghatározására, az ágazatot képviselő ugyanazon uniós gyártókra és ugyanazon vizsgálati időszakra épülnek, és eltérő megállapítás hiányában ugyanazon következtetésekhez vezettek. Ezt helyénvalónak tekintették a kárelemzés racionalizálása és a következetes megállapítások elérése szempontjából. Ezért a kárral kapcsolatban bármelyik eljárás során tett észrevételeket mindkét vizsgálatban figyelembe vették.
3. Érdekelt felek
(7)
Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvételüket biztosítandó vegyék fel a Bizottsággal a kapcsolatot. Ezenfelül a Bizottság a vizsgálat megindításáról külön tájékoztatta a panaszosokat, más ismert uniós gyártókat, felhasználókat és importőröket, a törökországi exportáló gyártókat és a török hatóságokat, valamint a tudvalevőleg érintett szövetségeket, és felkérte ezeket, hogy vegyenek részt a vizsgálatban.
(8)
Az érdekelt felek lehetőséget kaptak, hogy a vizsgálat megindításával kapcsolatban észrevételeket tegyenek, illetve kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat, de azok nem tettek észrevételt.
4. Mintavétel
(9)
Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte, hogy az alaprendelet 27. cikkével összhangban az érdekelt felek és különösen az uniós gyártók, a független importőrök és a törökországi exportáló gyártók közül adott esetben mintát fog kiválasztani.
4.1. Mintavétel az uniós gyártók körében
(10)
Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte, hogy az uniós gyártók közül ideiglenesen mintát választott ki. Az alaprendelet 27. cikkének (1) bekezdésével összhangban és tekintettel arra, hogy a több mint 700 kis- és középvállalkozást tömörítő uniós gazdasági ágazat meglehetősen tagolt, a Bizottság a rendelkezésre álló időn belül kellő alapossággal megvizsgálható legnagyobb reprezentatív termelési volumenre törekedve választotta ki a mintát, szem előtt tartva továbbá a földrajzi eloszlás, valamint a termelési folyamat különböző lépései és a különböző terméktípusok (élőhal, friss, fagyasztott, filé és füstölt pisztráng) kellő lefedettségének szempontját is. A minta kilenc uniós gyártóból állt. A panaszban közölt adatok szerint a mintába felvett uniós gyártók az uniós össztermelés több mint 12 %-át tették ki. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy közöljék az ideiglenes mintával kapcsolatos észrevételeiket. A megadott határidőn belül észrevétel nem érkezett, az ideiglenes minta ily módon megerősítésre került. A minta reprezentatív az uniós gazdasági ágazat tekintetében.
4.2. Mintavétel az importőrök körében
(11)
A Bizottság annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, felkérte a független importőröket, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat.
(12)
Három független importőr nyújtotta be a kért információkat és egyezett bele abba, hogy felvegyék a mintába. E kis számára való tekintettel a Bizottság úgy döntött, hogy nincs szükség mintavételre.
4.3. Mintavétel az exportáló gyártók körében
(13)
A Bizottság annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, felkérte az összes törökországi exportáló gyártót, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat. Ezenfelül a Bizottság felkérte a Török Köztársaság Európai Unió mellett működő képviseletét, hogy nevezze meg és/vagy lépjen kapcsolatba az esetleges további exportáló gyártókkal, amelyek adott esetben részt kívánnak venni a vizsgálatban.
(14)
A törökországi exportáló gyártók tizennyolc csoportja nyújtotta be a kért információkat és egyezett bele abba, hogy felvegyék a mintába. Ezen vállalatok Unióba irányuló vámkezelt exportjának összvolumene megfelel a 2013-ban Törökországból az Unióba exportált egyes szivárványos pisztrángok teljes mennyiségének.
(15)
Az alaprendelet 27. cikke (1) bekezdésével összhangban a Bizottság a négy exportáló gyártói csoportból álló mintát az érintett termék Unióba irányuló exportjának azon legnagyobb reprezentatív volumene alapján választotta ki, amelyet a rendelkezésre álló időn belül megfelelő alapossággal meg lehetett vizsgálni, és figyelembe vette egyúttal a földrajzi eloszlás szempontját is. A mintába felvett vállalatok az Unióba exportált vámkezelt értékesítési volumen közel 64 %-át adják, és két különböző régióban találhatók.
(16)
Az alaprendelet 27. cikke (2) bekezdésének megfelelően valamennyi ismert, érintett exportáló gyártó, továbbá a török hatóságok véleményét is kikérték a minta kiválasztásáról, Egy vállalat kifogást emelt a minta összetétele ellen, és azt állította, hogy nekik is szerepelniük kellene a mintában. Érvelése szerint kizárólagosan pisztráng gyártásával, feldolgozásával és értékesítésével foglalkozik (azaz más tevékenységet nem folytat), és 1971 óta végzi ezt a tevékenységet, ami által az érintett termék első törökországi gyártója. Az állította továbbá, hogy jelentős árbevétele származik a belföldi piacról, egyúttal pedig a márvány-tengeri régió legnagyobb gyártója.
(17)
A Bizottság emlékeztet arra, hogy a mintában szereplő vállalatok kiválasztása az alaprendelet 27. cikkének (1) bekezdése szerint a legnagyobb mennyiségek alapján történt, figyelembe véve a rendelkezésre álló idő alatt ésszerűen megvizsgálható gyártók számát. Mivel a javasolt minta az érintett termék Unióba irányuló exportjának 64 %-át képviseli, a minta reprezentatív a török gazdasági ágazat helyzetének szempontjából. Másrészről a mintában szereplő vállalatok két különböző régióban találhatók (összesen három régió van reprezentálva), ez pedig a vizsgálat szempontjából elegendő. Következésképp a Bizottság fenntartja azon álláspontját, hogy a mintába felvett vállalatok megfelelnek az import rendelkezésre álló időn belül kellő alapossággal megvizsgálható legnagyobb reprezentatív volumenére vonatkozó szempontnak.
5. Egyedi vizsgálat
(18)
Tizenegy vállalat vagy vállalatcsoport kért az alaprendelet 27. cikkének (3) bekezdése alapján egyedi vizsgálatot. A vizsgálat ezen szakaszában a Bizottság még egyik esetben sem döntött az egyedi vizsgálatra irányuló kérelmekről. A Bizottság a vizsgálat végleges szakaszában fog dönteni arról, hogy elfogadja-e az egyedi vizsgálatra irányuló kéréseket.
6. A kérdőívre adott válaszok
(19)
A Bizottság kérdőíveket küldött a török kormánynak, a mintába felvett összes uniós vállalatnak, három importőrnek és a törökországi exportáló gyártók mintába felvett csoportjainak.
(20)
A török exportáló gyártók egyik csoportjához tartozó három vállalat mentességet kért a kérdőív megválaszolására vonatkozó kötelezettség alól. Ezen vállalatok egyike azzal érvelt, hogy elsősorban tengeri sügér és durbincs előállításával foglalkozik, és az érintett termékből csak kis mennyiséget termel. Egy másik vállalat egy kis élelmiszerüzletet működtet és csak érintőlegesen kapcsolódik az érintett termékhez. A harmadik vállalat pedig egy kapcsolatban álló importőr volt, amely a vizsgálati időszakban nem értékesített jelentős mennyiséget a érintett termékből. A Bizottság mentesítette a kis élelmiszerüzletet működtető vállalatot a kérdőív megválaszolására vonatkozó kötelezettség alól. A Bizottság ugyanakkor fenntartotta azon álláspontját, hogy a főleg tengeri sügér és durbincs előállításával foglalkozó vállalatnak ki kell töltenie a kérdőívet, csakúgy mint a nem független importőrnek, mivel (az exportáló gyártó esetében) az előállított, illetve (a kapcsolatban álló importőr esetében) az értékesített mennyiségek még így is jelentősek voltak.
(21)
A kérdőívre a török kormány és a mintába felvett, más törökországi exportáló gyártók csoportjai, valamint az egyedi vizsgálatot kérelmező vállalatok küldték el válaszukat.
7. Ellenőrző látogatások
(22)
A Bizottság összegyűjtötte és ellenőrizte a támogatás, az abból következő kár és az uniós érdek ideiglenes megállapításához szükséges valamennyi információt. Az alaprendelet 26. cikke alapján az alábbi vállalatok telephelyein került sor ellenőrző látogatásra:
a)
Uniós gyártók:
-
Aqualande SAS, Roquefort, Franciaország,
-
Danaqua, Grindsted, Dánia,
-
Danforel A/S, Grindsted, Dánia,
-
Kongeåns Dambrug ApS, Brørup, Dánia,
-
LaFo Forellen GmbH, Oberndorf, Németország,
-
Hofer Forellen GmbH, Oberndorf, Németország,
-
Zakład Hodowli Pstrąga w Zaporze - Mylof, Rytel, Lengyelország,
-
Piszolla, S.L., Guadalajara, Spanyolország,
-
Az.Agr. Trot. Erede Rossi Silvio Di Rossi Niccola, Sefro, Olaszország,
-
Grupo Tres Mares, S.A., La Coruña, Spanyolország.
b)
Törökországi exportáló gyártók
-
„GMS” kapcsolatban álló vállalatok csoportja, Bodrum, Törökország:
-
Akyol Su Ürn.Ürt.Taș.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Ști,
-
Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd. Ști,
-
GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Ști,
-
Gűműsdoga Su Űrűnleri Űretim Ihracat Ithalat AȘ,
-
Gümüș-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Ști,
-
Hakan Komandit Șirketi,
-
İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inș.Paz.Ihr.Ltd. Ști,
-
Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd. Ști,
-
Özgü Su Ürün. Üret. Taș. Komis. İth. İhr. Paz. San. Ve Tic. Ltd. Ști.
-
„Kilic” kapcsolatban álló vállalatok csoportja, Bodrum, Törökország:
-
Bafa Su Ürünleri Yavru Űretim Merkezi San Tic A.S,
-
Kilic Deniz Űrűnleri Űretimi Ihracat Ithalat ve Ticaret AȘ,
-
KLC Gida Ürünleri Ith.Ihr.Ve Tic.A.Ș,
-
Kilic Erșen Su Űrűnleri Ithalat Ihr. San ve Tic, Ltd. Ști.
-
„Özpekler” kapcsolatban álló vállalatok csoportja, Denizli, Törökország:
-
Özpekler Ins.Taah.Day. Tük. Mall.Su Ürün.San.ve Tic.),
-
Özpekler Ithalat Ihracat Su Ürünleri San.Ve Tic. Ltd. Ști,
-
Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ith. İhr. San. ve Tic. Ltd. Ști („Ternaeben”), Kayseri, Törökország.
c)
A török kormány:
-
Gazdasági Minisztérium, Ankara, Törökország,
-
Élelmezési, Mezőgazdasági és Állattenyésztési Minisztérium, Ankara, Törökország.
d)
Török exportőrökkel kapcsolatban álló uniós importőrök:
-
Spador S.R.L. („Spador”),
-
Ternäben Service GmbH („TSG”),
-
Ternäben Vertrieb GmbH („TVG”).
e)
Törökországi exportáló gyártóval kapcsolatban álló uniós gyártó (feldolgozó) (Ternäben)
-
Ternäben Spółka z.o.o., Lengyelország („TPL”).
8. Vizsgálati időszak és figyelembe vett időszak
(23)
A támogatás és a kár kivizsgálása a 2013. január 1. és 2013. december 31. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjedt ki. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2010. január 1. és a vizsgálati időszak vége közötti időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.
B. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
1. Az érintett termék
(24)
Az érintett termék a szivárványos pisztráng (Oncorhynchus mykiss):
-
élő, egyenként legfeljebb 1,2 kg tömegű, vagy
-
friss, hűtött, fagyasztott és/vagy füstölt:
-
egész hal (fejjel együtt), kopoltyúval vagy anélkül, belezve vagy béllel együtt, egyenként legfeljebb 1,2 kg tömegű, vagy
-
fej nélkül, kopoltyúval vagy anélkül, belezve vagy béllel együtt, egyenként legfeljebb 1 kg tömegű, vagy
-
filé, egyenként legfeljebb 400 g tömegű,
Törökországból származó és jelenleg az ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 és ex 0305 43 00 KN-kód alá besorolt (a továbbiakban: az érintett termék).
(25)
Az érintett termék meghatározását az (1) preambulumbekezdésben említettek szerint helyesbítették. A helyesbítés kizárólag szerkesztésbeli pontosítás volt, amely a hatályt nem érintette.
2. A hasonló termék
(26)
A vizsgálat során bizonyítást nyert, hogy a török belföldi piacon gyártott és értékesített és/vagy az Unióba exportált termék, illetve az uniós gazdasági ágazat által gyártott és az Unióban értékesített termék azonos fizikai, műszaki és kémiai alaptulajdonságokkal rendelkezik, továbbá alapvető felhasználási területei is megegyeznek.
(27)
Következésképp a Bizottság e szakaszban úgy ítélte meg, hogy e termékek az alaprendelet 2. cikkének c) pontja értelmében vett hasonló termékek.
3. A termékkört érintő kérelmek
(28)
Az érdekelt felek némelyikének álláspontja szerint a füstölt pisztrángot ki kellene zárni a termékkörből. Érvelésük szerint a füstöletlen pisztránggal összehasonlítva különbségek mutatkoznak a füstölt pisztráng gyártási folyamata, illetve fizikai, műszaki és kémiai tulajdonságai tekintetében. Ezenfelül a török hatóságok azt állították, hogy a füstölt pisztrángfilé gyártóinak költségszerkezete jelentősen eltér a többi gyártó költségszerkezetétől, ami arra enged következtetni, hogy a füstölt és a füstöletlen termékek nem tekinthetők azonosnak. Ezen érdekelt felek hivatkoztak továbbá két korábbi, 2004-ben (5) és 2005-ben (6) lezárt, hasonló terméket (nagy szivárványos pisztráng és lazac) érintő dömpingellenes vizsgálatra, amelyek esetében a füstölt termékek nem tartoztak a vizsgált termékkörbe. A felek konkrétan a 437/2004/EK tanácsi rendelet (7) (9) preambulumbekezdésére hivatkoztak, amelyben elismerést nyert, hogy a füstölési folyamat megváltoztatja a vizsgált termék alaptulajdonságait. Erre való tekintettel a füstölt pisztrángot a jelen vizsgálat keretében is ki kellene zárni a termékkörből.
(29)
A vizsgálat során megállapítást nyert hogy az érintett termék meghatározása alá tartozó különböző kiszerelések - „élő”, „hűtött”, „fagyasztott” vagy „füstölt” - ugyanazon fizikai, műszaki és kémiai alaptulajdonságokkal rendelkeznek. Mindenekelőtt minden pisztráng ugyanazon lényegi tulajdonságokkal (kémiai, tápanyag- vagy egyéb tulajdonságokkal) rendelkezik, és e tulajdonságokat a hal a feldolgozás során is megőrzi. A feldolgozás ugyan különböző kiszereléseket eredményezett, amelyek azonban csak a hal további feldolgozás, előkészítés, főzés vagy fogyasztás előtti tartósításának módjában tértek el egymástól. Következésképp megállapítást nyert, hogy a füstölés útján történő konzerválás nem változtatja meg lényegesen a termék fizikai, műszaki és kémiai alaptulajdonságait.
(30)
Ami a különböző gyártási eljárásokat és az eltérő költségszerkezeteket illeti, az érdekelt felek nem fejtették ki, hogy ez milyen módon érintheti azt a megállapítást, amely szerint a füstölt és a füstöletlen termékek azonos terméknek tekinthetők. Mindenesetre a gyártási eljárások esetleges eltérései önmagukban nem befolyásolják a termékkör meghatározását. A vizsgált konkrét esetben pedig a füstölt pisztrángfilé gyártási eljárása és költségszerkezete valójában nem tért el jelentősen a pisztráng más kiszereléseinek gyártási eljárásától és költségszerkezetétől. Mindegyik kiszerelés esetében a legfontosabb költségtényező a tenyésztési költség volt, amely alapvetően az etetés (halliszt és halolaj), az energia, valamint a halikra vagy növendék halak költségeiből áll össze. Az ezzel összefüggő állításokat ezért a Bizottságnak el kell utasítania.
(31)
A jelen vizsgálattal ellentétben azon korábbi vizsgálatokban, amelyekre az érdekelt felek hivatkoztak, a füstölt termékek nem szerepeltek az eljárások megindítását eredményező panaszban. Következésképp a füstölt termékek nem tartoztak e vizsgálatok termékkörébe, ennek megfelelően nem is vizsgálták azokat. A 437/2004/EK rendelet (9) preambulumbekezdése az érdekelt felek egyikének azon állítására vonatkozott, amelynek értelmében a fagyasztott egész halat és filét ki kellene zárni az eljárás hatálya alól. A vizsgálat azonban nem állapította meg konkrétan azt, hogy a füstölt termékeket ki kellene zárni a termékkörből. Mivel a jelen vizsgálatban megállapítást nyert, hogy a pisztráng valamennyi kiszerelése azonos fizikai, műszaki és kémiai alaptulajdonságokkal rendelkezik, az erre vonatkozó állítást el kell utasítani.
(32)
Fenti indokok alapján az állítást, amely szerint a füstölt termékeket ki kellene zárni a termékkörből, a Bizottság a vizsgálat ezen szakaszában elutasítja.
C. TÁMOGATÁS
1. Bevezetés
(33)
A panaszos állítása szerint a török kormány támogatást nyújt az akvakultúra ágazatának. A panasz meggyőző bizonyítékokat tartalmazott az ágazatnak nyújtott állami támogatás alapjául szolgáló különböző támogatási formákra vonatkozóan, amelyek mind jogszabályokba foglaltan, mind szakpolitikai dokumentumokban megtalálhatók.
(34)
A Bizottság áttekintette és elemezte a panaszban említett dokumentumokat, valamint a török kormány és a mintába felvett exportáló gyártók által a vizsgálat során benyújtott további dokumentumokat, és azt állapította meg, hogy az említett dokumentumok mindegyike arra utal, hogy a Török Köztársaságban az akvakultúra-ágazat számos területen preferenciális elbánásban részesül.
(35)
A török hatóságoknak az akvakultúra-ágazat külön támogatására vonatkozó döntése 2003-ra nyúlik vissza, és e döntés nyomán az elmúlt tíz évben jelentős összegben juttattak közpénzeket török gyártók és exportőrök részére.
(36)
A török kormány és a Bizottság között az eljárás megindítását megelőzően folytatott, a (3) és (4) preambulumbekezdés szerinti konzultációk keretében a török kormány nem vitatta a vizsgált támogatási programok bármelyikének is a létezését.
2. A vizsgált támogatási programok
(37)
A Bizottság kérdőíveket küldött a török kormánynak és a mintába felvett exportáló gyártóknak azzal a céllal, hogy információkat kérjen az alábbi programokról, amelyek állítólagosan az akvakultúra-ágazatnak nyújtott támogatásokkal jártak:
-
az akvakultúra-ágazatban megvalósított beruházások állami támogatása
-
vámmentesség
-
héamentesség
-
adókedvezmény
-
társadalombiztosítási kiegészítő támogatás (munkáltatói járulék)
-
kamattámogatás
-
földterület juttatása
-
nyereségadó-támogatás
-
társadalombiztosítási kiegészítő támogatás (munkavállalói járulék)
-
a pisztrángtermelőknek nyújtott közvetlen támogatások
-
a pisztrángtenyésztők közvetlen támogatása
-
az ökológiai pisztrángtermelés közvetlen támogatása
-
a növendék halak után járó különtámogatás
-
a pisztrángtermelőknek nyújtott támogatott hitelek és biztosítás
-
a Ziraat Bankasi által nyújtott alacsony kamatú beruházási hitelek és működési hitelek
-
mezőgazdasági hitelszövetkezetek által nyújtott alacsony kamatú beruházási hitelek és működési hitelek
-
mezőgazdasági biztosítási alap és kiegészítő támogatási ráták
-
tanácsadási szolgáltatásokhoz nyújtott támogatás
-
halászhajókhoz nyújtott támogatás
-
halászhajók üzemanyagának vásárlásához nyújtott támogatás (fogyasztási adó-kedvezmény a hajók üzemanyaga után)
-
halászhajók forgalomból történő kivonásához nyújtott támogatás
-
egyéb támogatások és egyéb támogatási programok
3. Az akvakultúra-ágazatban megvalósított beruházások állami támogatása
3.1. Bevezetés
(38)
A török kormány támogatási programot vezetett be a bizonyos ágazatokban - ideértve az akvakultúra-ágazatot - és bizonyos régiókban beruházó vállalkozások számára. A program céljai a következők:
-
a termelés és a foglalkoztatás növelése,
-
a nemzetközi versenyképesség javulásához hozzájáruló nagy beruházások ösztönzése,
-
a közvetlen külföldi befektetések ösztönzése,
-
a Törökország által megfogalmazott - lent részletesebben kifejtett - különböző fejlesztési tervekben és éves programokban meghatározott célokkal összhangban a környezetvédelmi és a K + F tevékenységet ösztönző beruházások támogatása.
3.2. Jogalap
(39)
Az alábbi jogszabályok rendelkeznek az akvakultúra-ágazatban megvalósított beruházások állami támogatásáról: A beruházások állami támogatásáról szóló, a Hivatalos Lapban 28328 sz. alatt 2012. június 19-én kihirdetett 2012/3305. sz. török rendelet és a beruházások állami támogatásáról szóló rendelet végrehajtásáról szóló, a Hivatalos Lapban 28329 sz. alatt 2012. június 20-án kihirdetett 2012/1. sz. közlemény.
3.3. A vizsgálat megállapításai
(40)
Jóllehet a vizsgálati időszak szempontjából a 2012/3305. sz. török rendelet a releváns támogatási program, hasonló rendelkezések 2006, sőt még régebb óta hatályban voltak. E ténynek abból a szempontból van jelentősége, hogy állóeszközök vásárlásához kapcsolódó támogatások, például beruházási támogatások akkor is érinthetik a vizsgálati időszakot, ha odaítélésükről a vizsgálati időszakot megelőzően döntöttek.
(41)
A vizsgálat megerősítette a különböző állami támogatási programok létezését. Az akvakultúra-ágazatban végzett termelési tevékenység konkrétan nevesítve szerepel a 2012/3305. sz. rendelet 2/A. mellékletében azon ágazatok között, amelyek jogosultak az olyan ösztönzési támogatásokra, mint a hozzáadottértékadó-mentesség (a továbbiakban: héamentesség), vámmentesség, adókedvezmények, beruházási hozzájárulások, társadalombiztosítási kiegészítő támogatás (munkáltatói járulékok), földterület-juttatás, kamattámogatás, nyereségadó-támogatás és társadalombiztosítási kiegészítő támogatás (munkavállalói járulékok). A támogatási intenzitás a 2012/3305. sz. rendeletben meghatározott hat régió gazdasági fejlettségének mértékétől függően változhat.
(42)
Jóllehet a vizsgálat során megerősítést nyert a „regionális beruházási” programok létezése, a mintában szereplő vállalatok egyike sem részesült a programok mindegyikének támogatásából. E vállalatok közül néhány a hat törökországi régió mindegyikében egyformán alkalmazandó héa- és vámmentességben részesült. Mindazonáltal, mivel a mintába felvett vállalatok az EU és Törökország közötti vámunió keretében uniós vállalatoktól szereztek be gépeket és felszerelést, vámkötelezettség nem keletkezett. Másrészről, mivel Törökország előzetesen felszámított és áthárított adót is tartalmazó héarendszert alkalmaz, a vizsgálati időszakban szerzett előnyök arra a két hónapnyi időkedvezményre korlátozódtak, amíg az adóhatóságok visszatérítették héá-t a vállalatok részére. A tényleges előny mértéke a héa visszatérítéséig eltelt időszakban a kereskedelmi bankoknak fizetendő kamat összegével lenne egyenlő. Ez az előny elhanyagolható jelentőségű, így további vizsgálatára nem is került sor.
(43)
A mintába felvett vállalatok egyike adókedvezményben részesült a beruházások állami támogatásáról szóló, fent említett rendelet keretében megvalósított gépbeszerzése után. Az általánosan alkalmazandó 20 %-os társasági adó helyett mindössze 4 %-os adót kellett fizetnie.
(44)
Ugyanezen vállalat a társadalombiztosítási kiegészítő támogatási program kedvezményét is igénybe vette. A beruházásösztönzési tanúsítvány birtokában társadalombiztosítási kiegészítő támogatási kedvezményben részesült mind a munkáltatói, mind a munkavállalói járulékok tekintetében. A beruházás megvalósítását követően a társadalombiztosító az újonnan létrehozott munkahelyek vonatkozásában a minimálbérnek megfelelő összeghatárig mentesítette a vállalatot a munkavállalói és munkáltatói társadalombiztosítási járulékok megfizetése alól. A támogatási programot a Gazdasági Minisztérium finanszírozta.
3.4. Következtetés
(45)
A beruházások állami támogatása ideiglenes jelleggel az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében vett támogatásnak minősül, ahol az állami támogatás adókedvezmény formáját ölti, azaz egyébként megfizetendő kormányzati bevételt elengednek vagy nem szednek be.
(46)
A támogatás egyedi és kiegyenlíthető, mivel a támogatás által nyújtott előny tételesen felsorolt gazdasági ágazatokra korlátozódik. A támogatáshoz való hozzáférés bizonyos ágazatokban működő bizonyos vállalkozások körére tovább van szűkítve. Ezenfelül a bizonyos ágazatokra alkalmazandó korlátozások száma és jellege miatt, és mindenekelőtt a bizonyos vállalkozástípusokra alkalmazandó korlátozások vagy a bizonyos ágazatokat teljesen kizáró korlátozások miatt a támogatás nem felel meg az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének b) pontjában az egyediség kizárására vonatkozóan meghatározott követelményeknek.
(47)
A rendelet 2/A. mellékletében az akvakultúra-ágazat nevesítve szerepel azon tevékenységek között, amelyek jogosultak ezen típusú adómentességekre. A rendelet 4. melléklete tételesen felsorolja azon ágazatokat, amelyek nem jogosultak semmilyen ösztönzési támogatásra ezen program keretében.
(48)
Következésképpen az alaprendelet 3. cikkének (2) bekezdésével összhangban a fent említett támogatások a kormány által nyújtott olyan pénzügyi hozzájárulásnak minősülnek, amelynek révén a kedvezményezett vállalkozások gazdasági előnyhöz jutnak.
3.5. A támogatás összegének kiszámítása
(49)
A fenti támogatási programok által nyújtott előnyökből egy vállalat részesült. A vállalatnak nyújtott előny mértéke azonban elhanyagolható mértékűnek bizonyult.
4. A pisztrángtermelőknek nyújtott közvetlen támogatások
4.1. Bevezetés
(50)
Az érintett termék leginkább az előállított pisztráng után kilogrammonként járó közvetlen támogatás formájában részesül támogatásban. Ezeket a támogatásokat az agrártámogatások éves felülvizsgálata keretében minden éven felülvizsgálják.
4.2. Jogalap
(51)
A közvetlen támogatásokról az alábbi jogszabályok rendelkeznek: A 2013. évi mezőgazdasági támogatásokról szóló, 2013. március 7-i, a Hivatalos Lapban 28612. sz. alatt 2013. április 8-án kihirdetett 2013/4463. sz. török rendelet (amely visszamenőleges hatállyal 2013. január 1-jétől alkalmazandó).
4.3. A vizsgálat megállapításai
(52)
A vizsgálat megerősítette a pisztráng közvetlen támogatásának létezését. Megállapítást nyert, hogy a vizsgálati időszakban a pisztráng kilogrammonkénti támogatása 0,65 TRY/kg volt 250 tonna éves termelésig. Ezen összeg felének (0,325 TRY/kg) megfelelő támogatást adtak az évi 251-500 tonna termelési mennyiség után, az évi 500 tonna termelési mennyiség felett pedig nem nyújtottak támogatást. Az érintett termék gyártói az Élelmezési, Mezőgazdasági és Állattenyésztési Minisztérium által kiállított engedély birtokában vehették igénybe a támogatást.
(53)
A támogatás kifizetése előtt a gyártóknak nyilvántartásba kell vetetniük magukat az Élelmezési, Mezőgazdasági és Állattenyésztés Minisztérium akvakultúra-nyilvántartási rendszerében. A gyártók rendszeres és be nem jelentett ellenőrzéseknek vetik alá magukat.
(54)
A mintába felvett négy gyártói csoport közül három részesült közvetlen támogatásban a vizsgálati időszak alatt, mivel maguk tenyésztették a pisztrángot. Ugyanakkor a legnagyobb csoport, a Ternaeben, nem tenyésztette, hanem független tenyésztőktől vásárolta a pisztrángot (többnyire élő pisztrángot és fagyasztott egész halat), majd feldolgozta azt. Ebből kifolyólag közvetlen támogatásban nem részesült. Ennek nyomán felmerült a kérdés, hogy a közvetlen támogatások által juttatott előny a Ternaeben csoportra, illetve a mintába felvett további három vállalatcsoportra is vonatkozik-e, amelyek nem csupán tenyésztettek pisztrángot, hanem valamennyi pisztrángot vásároltak is független vállalatoktól feldolgozás céljára.
(55)
Ezzel a kapcsolatban a Bizottság nyomatékosítani kívánja, hogy az érintett termék meghatározásába beletartozik mind a közvetlenül támogatott nyersanyag, nevezetesen az élő pisztráng, mind az abból előállított termékek (friss, hűtött egész hal, filé, füstölt pisztráng). Mivel az élő pisztráng támogatásban részesül és gyakorlatilag az összes törökországi tenyésztő részesül ebben a támogatásban, az érintett termék (nevezetesen az élő pisztráng és az abból előállított termékek) összes gyártója részesül ennek a közvetlen támogatásnak az előnyeiből, függetlenül attól, hogy maguk tenyésztik-e a pisztrángot vagy vásárolják-e azt további feldolgozás céljából.
(56)
Mindenesetre az érintett termék gyártói részére juttatott előny kimutatható. E tekintetben a Bizottság összehasonlította a mintában szerepelő, a pisztrángot maguk tenyésztő három vállalat tenyésztési költségeit (amelyek elfogadható és óvatos mértékben értékesítési, általános és igazgatási költségeket, valamint nyereséget is tartalmaztak) az élő vagy hűtött hal független szállítóktól történő beszerzési árával. A Bizottság arra a megállapításra jutott, hogy mindhárom vállalat esetében az élő vagy hűtött hal beszerzési ára alacsonyabb volt, mint a tenyésztés átlagos költsége.
(57)
A Ternaeben csoport esetében a Bizottság a mintában szereplő másik három vállalat átlagos (elfogadható és óvatos mértékben értékesítési, általános és igazgatási költségeket, valamint nyereséget is tartalmazó) tenyésztési költségét hasonlította össze az egyedileg a Ternaeben által a hűtött vagy élő halért átlagosan fizetett beszerzési árral. Megállapítást nyert, hogy a mintában szereplő másik három vállalat átlagos tenyésztési költsége magasabb volt, mint a Ternaeben által fizetett átlagos beszerzési ár. A Ternaeben által fizetett átlagos beszerzési ár megfelelt a mintában szereplő több vállalat által fizetett árnak.
(58)
Következésképp a Bizottság úgy véli, hogy a mintában szereplő vállalatok is részesültek a közvetlen támogatási program által nyújtott előnyből oly mértékig, amennyire független vállalatoktól pisztrángot szereztek be.
(59)
A panaszos állítása szerint az ökológiai pisztrángtermelés és a növendék halak darabonkénti termelése után kiegészítő támogatást is fizettek. A vizsgálat megerősítette, hogy az ökológiai pisztrángtermelés után kiegészítő támogatást fizettek. Ugyanakkor megállapítást nyert, hogy mindössze egy vállalat foglalkozott ökológiai pisztrángtermeléssel Törökországban, ez azonban nemrég csődbe ment. Következésképp a vizsgálati időszakban ökológiai pisztrángtermelés után támogatást nem nyújtottak.
(60)
Ezenfelül a Bizottság megállapította, hogy bár a növendék halak különtámogatása 2012-ben valóban létezetett, ezt a támogatást 2013-ban megszüntették, mivel a növendékhal-termelés szintje már kielégítő volt a törökországi piaci igények szempontjából.
4.4. Következtetés
(61)
A vizsgálat megállapításai alapján a Bizottság ideiglenes jelleggel azt a következetést vonja le, hogy a közpénzből finanszírozott fenti hozzájárulás az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontja szerinti közvetlen támogatás formáját ölti, következésképp az alaprendelet 3. cikkének (2) bekezdése értelmében közvetlen gazdasági előnyt juttat a török pisztrángtermelőknek. „Előny” átruházásra kerül sor, mivel hatóságok kamat-, illetve díjmentesen közvetlen finanszírozást (támogatást) nyújtanak. Ilyen ingyenes források általában a piacon nem elérhetők.
(62)
A közvetlen támogatási program az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében egyedi és kiegyenlíthető, mivel a támogatáshoz való hozzáférés a vállalkozások meghatározott körére korlátozott. Az akvakultúra-ágazatban tevékenykedő vállalkozások kifejezetten nevesítve vannak, a pisztráng pedig egyértelműen a támogatási program keretében támogatásra kijelölt fajok egyike. A szóban forgó közvetlen támogatás egyedi, mivel a támogatást nyújtó hatóság, és a támogatást nyújtó hatóság működését meghatározó szabályozás egyértelműen az akvakultúra-ágazatban tevékenykedő vállalkozások körére korlátozza a támogatásokhoz való hozzáférést.
4.5. A támogatás összegének kiszámítása
(63)
A vállalatonként juttatott előny összesítve a vizsgálati időszak alatt a saját tenyésztésű élő hal után kapott átlagos közvetlen támogatási összegből és a török kormány által adott átlagos támogatási összegből állt, amelyet a nyújtott támogatások összértéke alapján számítottak ki, elosztva azt a teljes törökországi pisztrángtermeléssel a vásárolt élő hal tekintetében.
(64)
Az alábbi táblázat a fenti támogatások által juttatott előny ideiglenesen megállapított összegeit mutatja: az előny a vizsgálati időszak alatt az érintett vállalatok által kapott összegnek felel meg.
Közvetlen és közvetlen támogatások
A vállalat neve
Támogatás-különbözet
GMS
7,0 %
Kilic
9,6 %
Özpekler
6,8 %
Ternaeben
9,5 %
5. Támogatott hitelek
5.1. Bevezetés
(65)
Bizonyos közszektorbeli, illetve magánszektorbeli szervezetek kedvezményes hiteleket nyújtottak az akvakultúra-ágazatban tevékenykedő vállalatok részére. Az alábbiakban a legfontosabb érintett szervezetek kerülnek bemutatásra.
(66)
A mezőgazdasági hitelszövetkezetek magánjogi szervezetek, amelyeket törökországi mezőgazdasági termelők (azaz természetes személyek vagy mezőgazdasági termeléssel foglalkozó jogi személyek) hoztak létre vállalkozásaik pénzügyi szükségleteinek kielégítése céljából.
(67)
A Török Köztársaság Mezőgazdasági Bankja (Türkiye Cumhurriyeti Ziraat Bankasi vagy a továbbiakban: Ziraat Bankasi) egy állami tulajdonban lévő közjogi szervezetként működő bank, amelynek részvényei teljes mértékben a Kincstári Államtitkárság tulajdonában vannak. A lenti (70) preambulumbekezdésben kifejtettek szerinti, a vizsgálati időszakra is vonatkozó kormányprogram értelmében a Ziraat Bankasi kedvezményes hiteleket nyújt az akvakultúra-ágazat számára a mezőgazdasági termelés és a mezőgazdasági vállalkozások támogatása céljából. Ezzel összefüggésben a Minisztertanács évente meghatározza a program időtartamát, eljárási szabályait és elveit, a Kincstár pedig átutalja a kamat fennmaradó, a diszkontált kamatrátának megfelelő összegét a Ziraat Bankasi számára. Ebből kifolyólag úgy tekinthető, hogy a Ziraat Bankasi kormányzati hatáskört gyakorol, következésképp közjogi szervezetnek minősül.
(68)
A Kis- és Középvállalkozások Fejlesztési Szervezete (KOSGEB) közjogi szervezet, amelynek célja a kis- és középvállalkozások (a továbbiakban: kkv-k) szerepének a növelése a gazdasági és társadalmi fejlődésben, és ehhez minőségi szolgáltatásokat és támogatást kínál a kkv-k versenyképességének fejlesztéséhez és a vállalkozói kultúra terjesztéséhez. A KOSGEB a Tudományos, Ipari és Technológiai Minisztérium hatáskörébe tartozó, részben független szervezet.
(69)
A Türk Eximbankot (a továbbiakban: Eximbank) a török kormány 1987. augusztus 21-i87/11914. sz. rendelete hozta létre a 3332 sz. törvényi rendelet alapján. Az Eximbank teljes mértékben állami tulajdonban lévő bank és közjogi szervezet, amely a török kormány legfőbb exportösztönzési eszközként hozzájárul Törökország fenntartható exportstratégiájának megvalósításához. A török kormány azzal bízta meg az Eximbankot, hogy támogassa a külkereskedelmet és a külkereskedelmet folytató török szállítókat/befektetőket a török vállalkozások exportjának növelése és a nemzetközi versenyképességük erősítése érdekében. Ebből kifolyólag úgy tekinthető, hogy az Eximbank kormányzati hatáskört gyakorol, következésképp közjogi szervezetnek minősül.
5.2. Jogalap
(70)
A támogatott hitelekről az alábbi jogszabályok rendelkeznek: A Ziraat Bankasi és a mezőgazdasági hitelszövetkezetek által nyújtott alacsony kamatú beruházási hitelek és működési hitelek 2013. évi kiterjesztéséről szóló 2013/4271. sz., a Hivatalos Lapban 28561 sz. alatt kihirdetett, 2013. február 16-itörök rendelet, továbbá a kis- és középvállalkozások részére nulla százalékos kamat mellett nyújtott hitelekről szóló, a Hivatalos Lapban2010. június 15-én kihirdetett 2010/27612 sz. török rendelet, valamint a török exporthitelezési bank, az Eximbank által nyújtott exporthitelekről szóló, a Hivatalos Lapban 19417 (bis) sz. alatt 1987. március 31-én kihirdetett 3332 sz. török törvény.
5.3. A vizsgálat megállapításai
(71)
A Bizottság a KOSGEB és az Eximbank által nyújtott kedvezményes hiteleket a panaszban a támogatott hitelekre vonatkozóan megfogalmazott állítások alapján vizsgálta meg. A vizsgálat megerősítette az alacsony kamatú hitelek létezését. Ugyanakkor a vizsgálat azt is megállapította, hogy a mintába felvett exportáló gyártók egyike sem kapott a mezőgazdasági hitelszövetkezetek által nyújtott hitelt.
(72)
A Bizottság megállapította, hogy a mintába felvett vállalatok egyike a 4271/2013. sz. rendelet alapján a vizsgálati időszakban négy kedvezményes hitelt kapott a Ziraat Bankasitól. Az akvakultúra-ágazathoz kapcsolódó hitelek kapcsán a Ziraat Bankasi kiterjesztette a beruházási hiteleket gépek és berendezések beszerzésére is, és a bank a működési hitelek felhasználási lehetőségét is tovább bővítette a működési költségek finanszírozhatósága érdekében.
(73)
A Ziraat Bankasi által nyújtott kedvezményes hitelek mellett a mintába felvett vállalatok egyike nulla kamat mellett jutott hitelhez a 2010/27612. sz. rendelet alapján, amely a KOSGEB által kezelt különböző kkv-támogatási programokra vonatkozik. Az akvakultúra-ágazatban tevékenykedő kkv-k ugyancsak jogosultak ezen támogatási programok nyújtotta előnyök igénybevételére.
(74)
Ezenfelül a vizsgálat során megállapítást nyert, hogy két mintában szereplő vállalat kettő, illetve hat alacsony kamatú hitelhez jutott az Eximbanktól. A török kormánynál tett ellenőrző látogatás alkalmával az Eximbank képviselői megerősítették, hogy az Eximbank a piacon általában elérhetőnél kedvezőbb feltételek mellett nyújt hiteleket a török exportőrök számára.
5.4. Következtetés
(75)
A fent említett alacsony kamatú hitelek ideiglenes jelleggel az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében vett támogatásnak minősülnek.
(76)
A vizsgálat megállapításai alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a kedvezményezett számára juttatott előny az akvakultúra-ágazatban folytatott termeléshez kapcsolódóan kihelyezett hitelek után felszámított kamatban érvényesített kamatkedvezmény formáját ölti. Az államilag támogatott hitelprogram előnyhöz juttatja a hitelek kedvezményezettjét, mivel ezeket a hiteleket olyan pénzügyi feltételek mellett nyújtják, amelyek nem tükrözik a hasonló futamidejű hitelek piaci feltételeit. A szóban forgó hiteleket a piacinál kedvezőbb kamat mellett nyújtják.
(77)
Ezek a támogatási programok az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében egyediek, mivel a támogatást nyújtó hatóságok vagy a támogatást nyújtó hatóság által követett eljárást meghatározó jogszabály a támogatáshoz való hozzáférést egyértelműen meghatározott vállalkozások körére korlátozza.
(78)
Ebből kifolyólag a fent említett hitelek mindegyike kiegyenlíthető támogatásnak minősül, amelyek előnyt biztosítanak és amelyek az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében egyedinek minősülnek.
5.5. A támogatás összegének kiszámítása
(79)
Az alaprendelet 6. cikkének b) pontjának megfelelően a kedvezményes hitelekkel járó gazdasági előnyt ideiglenesen a fizetett kamatok és a cégek által a piacon ténylegesen megszerezhető összehasonlítható kereskedelmi hitel esetében fizetendő összeg közötti különbözetként határozták meg. Referenciaértékként a Bizottság a vizsgálati időszakban a török hitelekre vonatkozó súlyozott átlagként meghatározott kamatlábat alkalmazta, amelyhez a Bloomberg elektronikus kereskedési platformját (WAIRCOMM Index) vette igénybe.
(80)
A vizsgálati időszakra vonatkozó gazdasági előnyt a vizsgálati időszak alatt ténylegesen fizetett kamat és azon kamat közötti különbözetként határozták meg, amelyet a referencia-kamatláb alkalmazása esetén kellett volna fizetni.
(81)
A mintába felvett exportáló gyártókra vonatkozó, a fenti módszertan szerint kiszámított támogatáskülönbözetek az alábbiak:
Kedvezményes hitelek
A vállalat neve
Támogatás-különbözet
Kilic
0,1 %
Özpekler
0,3 %
6. Mezőgazdasági biztosítási alap és kiegészítő támogatási ráták
6.1. Bevezetés
(82)
A mezőgazdasági biztosításról szóló törvény és a mezőgazdasági biztosítási alap elveinek végrehajtásáról szóló rendelet határozza meg a kormány arra irányuló célját, hogy biztosítási fedezetet nyújtson a halállományt és pisztrángtermelők által előállított termékeket érő, az előforduló különböző betegségek, természeti katasztrófák, balesetek stb. miatt felmerülő veszteségekkel szemben.
(83)
A mezőgazdasági biztosítási alap alá tartozó biztosítástípusok a következők: i. terménybiztosítás; ii. üvegház-biztosítás; iii. nagyélőállat-biztosítás; iv. kisélőállat-biztosítás; v. baromfibiztosítás, vi. akvakultúra-biztosítás.
6.2. Jogalap
(84)
E program jogalapja a mezőgazdasági biztosításról szóló 5363 sz. törvény, valamint a mezőgazdasági biztosítási alap és a kiegészítő támogatási ráták hatálya alá tartozó kockázatokról, termékekről és régiókról szóló, a Hivatalos Lapban 28537 sz. alatt 2013. január 23-án kihirdetett 2012/4138 sz. török rendelet.
6.3. A vizsgálat megállapításai
(85)
A vizsgálat megerősítette ezen támogatási program létezését. A mezőgazdasági biztosításról szóló 5363 sz. törvény 12. és 13. cikke, valamint a mezőgazdasági biztosítási alap és a kiegészítő támogatási ráták hatálya alá tartozó kockázatokról, termékekről és régiókról szóló 2012/4138 sz. rendelet értelmében az akvakultúra-ágazathoz tartozó termékeket előállító termelők igénybe vehetik a kormány által a 2012/4138 sz. rendelet 1. cikkének (6) bekezdése alapján nyújtott kiegészítő biztosítási támogatást.
(86)
A mezőgazdasági biztosítási alaphoz jelentkezni szándékozó vállalatnak tervet kell benyújtania az általa megkötni szándékozott biztosításról. Ezt követően a mezőgazdasági biztosítási alap kockázatértékelési célzattal átvilágítja a vállalatot, majd a biztosítási díjat is tartalmazó ajánlatot készít a biztosítási kötvényre vonatkozóan. Amennyiben a mezőgazdasági ágazatban tevékenykedő vállalat elfogadja az ajánlatot, a biztosítási díj felét a kormány fizeti.
(87)
A Bizottság megállapította, hogy Törökországban a mezőgazdasági termelők általában nem kötnek biztosítást termékeikre. A vizsgálati időszakban a mintába felvett vállalatok közül csupán egy élt - 3 hónapos időtartamra - a biztosítási díjhoz kapcsolódó kormányzati támogatási program nyújtotta előnnyel. A szóban forgó vállalat ezt követően egy magánbiztosító szolgáltatását vette igénybe.
6.4. Következtetés
(88)
A gyakorlatban az e támogatási program által nyújtott előny az akvakultúra-ágazathoz tartozó élőállat-állományra kötött életbiztosítás pénzügyi költségeinek csökkentésében nyilvánul meg. Ez a támogatási program az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontja szerinti támogatásnak minősül, amely a pisztrángtermelőknek nyújtott közvetlen támogatás és az alaprendelet szerinti „pénzügyi hozzájárulás” formáját ölti, mivel a támogatás kedvezményezettje olyan kedvező biztosítási díjban részesül, amely alatta marad a hasonló kockázatokra vonatkozóan piaci feltételek szerint kínált biztosítási díjaknak. A támogatási program az alaprendelet 3. cikkének (2) bekezdése értelmében gazdasági előnyt biztosít. Az előny mértéke a rendes üzleti feltételek szerint kínált biztosítási díjak és a támogatott biztosítási díj közötti különbséggel egyenlő.
(89)
A szóban forgó támogatás egyedi, mivel a támogatást nyújtó hatóság, és a támogatást nyújtó hatóság működését meghatározó szabályozás egyértelműen a mezőgazdasági ágazatban tevékenykedő vállalkozások körére korlátozza a támogatásokhoz való hozzáférést, sőt kifejezetten az akvakultúra-ágazatban tevékenykedő termelők által viselt kockázatokra irányul.
6.5. A támogatási összeg kiszámítása
(90)
Az ezen támogatási program által nyújtott előnyből egy vállalat részesült. A vállalatnak nyújtott előny mértéke azonban elhanyagolható mértékűnek bizonyult.
6.6. Tanácsadási szolgáltatásokhoz nyújtott támogatás
(91)
Ez a támogatási program az akvakultúra-ágazatban tevékenykedő termelők részére szükséges szaktudás és know-how biztosítására irányul a korszerűsítés, a termelés növelése és a hatékonyság javítása érdekében. Megállapítás nyert hogy a vizsgálati időszakban a mintába felvett exportáló gyártók egyike sem vette igénybe ezt a támogatási programot.
6.7. Üzemanyag-támogatás és a halászhajók forgalomból történő kivonásához nyújtott támogatás
(92)
Ezek a támogatások a halászhajókhoz való üzemanyag vásárlásához vagy a halászhajók forgalomból történő kivonásához kapcsolódnak. Ezek a támogatások kifejezetten a halászati tevékenységekhez kapcsolódóan nyújtanak előnyt. Megállapítást nyert, hogy a vizsgálati időszakban mintába felvett exportáló gyártók egyike sem vette igénybe ezeket a támogatásokat.
6.8. A támogatásra vonatkozó következtetés
(93)
A Bizottság az alaprendelet rendelkezéseivel összhangban kiszámította, hogy a vizsgálatba bevont vállalatok kiegyenlíthető támogatásai mekkora összeget tesznek ki támogatási programonként, majd ezeket összeadta, hogy így az egyes vállalatcsoportokra meghatározza a vizsgálati időszak alatti támogatás teljes összegét.
(94)
Az alábbiakban feltüntetett összesített támogatáskülönbözetek kiszámításához a Bizottság először a támogatási hányadot, vagyis a támogatási összeg vállalat összforgalmára jutó részét számolta ki. Az így kapott százalékértékkel számolva meghatározta az érintett termék Unióba irányuló, vizsgálati időszak alatti kiviteleihez tartozó támogatást.
(95)
A Bizottság ezt követően kiszámította a vizsgálati időszak alatt Unióba exportált érintett termék egészhal-egyenértékére jutó támogatási összeget, majd ugyanezen exportok egészhal-egyenértékére vonatkozó CIF-értékének százalékában kifejezte az alábbiakban feltüntetett különbözeteket.
(96)
A mintán kívüli együttműködő exportáló gyártók esetében a Bizottság a támogatáskülönbözet súlyozott átlagát számította ki. Ezt a különbözetet tehát a mintába felvett exportáló gyártók vonatkozásában megállapított különbözet alapján állapították meg.
(97)
Az összes többi exportáló gyártó esetében a Bizottság a támogatáskülönbözetet az alaprendelet 28. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tények alapján határozta meg. Ennek érdekében a Bizottság meghatározta az exportáló gyártók együttműködésének szintjét. Az együttműködés szintje az együttműködő exportáló gyártók Unióba irányuló kivitelének mennyisége az érintett országból az Unióba irányuló - az Eurostat importra vonatkozó statisztikai adatai alapján megállapított - teljes exportmennyiség arányában kifejezve.
(98)
Ebben az esetben az együttműködés szintje magas, mivel a vizsgálati időszakban az együttműködő exportáló gyártók kivitele több mint 80 %-át tette ki az Unióba irányuló teljes kivitelnek. Ez alapján a Bizottság úgy döntött, hogy a fennmaradó támogatáskülönbözetet a mintába felvett, legmagasabb támogatáskülönbözettel rendelekező vállalat szintje alapján határozza meg.
A vállalat neve
Támogatás-különbözet
GMS
7,0 %
Kilic
9,7 %
Özpekler
7,1 %
Ternaeben
9,5 %
A minta súlyozott átlaga
8,2 %
Országos támogatáskülönbözet
9,7 %
D. A KÁR
1. Az uniós gazdasági ágazat és az uniós gyártás meghatározása
(99)
A vizsgálati időszakban a hasonló terméket több mint 700 uniós gyártó gyártotta. Ezek a vállalatok alkotják az alaprendelet 8. cikkének (1) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatot.
(100)
A nemzeti és az európai gyártókat tömörítő szervezetek és az egyes vállalatok által közölt adatok alapján a vizsgálati időszakban előállított teljes uniós termelést mintegy 170 millió kg „egészhal-egyenértékre” becsülték. A fenti (10) preambulumbekezdésben említettek szerint kilenc uniós gyártót vettek fel a mintába, amelyek a hasonló termék uniós össztermelésének több mint 12 %-át képviselték.
2. Uniós fogyasztás
(101)
Az uniós fogyasztás mértékét a Bizottság az uniós gyártók uniós piaci becsült értékesítési összmennyisége és az Eurostat által az összesített behozatalra vonatkozóan közölt adatok alapján állapította meg.
(102)
Az uniós gyártók értékesítésének összvolumenét a lenti (130) preambulumbekezdésben meghatározottak szerint becsülték meg.
(103)
Az importvolumen tekintetében az Eurostat hat különböző KN-kódra vonatkozóan, nevezetesen az élő halra, a friss, a hűtött, a fagyasztott és/vagy egészben és/vagy belezett füstölt halra vagy filére vonatkozóan közöl nettó tömegben megadott adatokat. Az Eurostat nyilvántartásaiban szereplő importmennyiségeknek az alábbi konverziós tényezőkkel való elosztásával a nettó tömegben megadott adatokat egészhal-egyenértékre konvertálták összehasonlítás céljából. Ezek a konverziós tényezők a panaszban is szerepeltek és az ágazatban általánosan használtak.
1. tábla
Konverziós tényezők
Termékkiszerelés
Tényező
Élő
1,00
Friss/hűtött/fagyasztott (belezett)
0,85
Filé: Friss/hűtött/fagyasztott
0,47
Filé: Füstölt
0,40
(104)
Az érintett KN-kódok alá olyan haltípusok is tartoznak, amelyekre ennek a vizsgálatnak a hatálya nem terjed ki. Ilyen például a sebes pisztráng (Salmo trutta), a gyilkos pisztráng (Oncorhynchus clarki), az aranypisztráng (Oncorhynchus aguabonita) és a gila pisztráng (Oncorhynchus gilae). A vizsgálat során ugyanakkor megállapítást nyert, hogy az érintett terméken kívül más fajt Törökországban nem, vagy csak elhanyagolhatóan kis mennyiségben állítottak elő. Ez a megállapítás a török gazdasági ágazat által az Európai Akvakultúra-ágazati Termelők Szövetsége (a továbbiakban: FEAP) részére közölt információkon és további nyilvános információforrásokon alapul (8), amelyeket ellenőrzésképpen minden lehetséges esetben összehasonlítottak a megfelelő hivatalos török statisztikai adatokkal. Mindezek alapján megállapítást nyert, hogy az Eurostat által közölt adatok kellőképpen megbízható és teljes körű adatokat adnak a behozatalról.
(105)
A megállapítottak szerint az uniós fogyasztás 2010-2011-ben stabil maradt, majd 2011 és 2012 között 5 %-kal csökkent, majd 2012-től a vizsgálati időszakig további 7 %-kal visszaesett. Összességében a fogyasztás 12 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban.
2. tábla
Uniós fogyasztás (egészhal-egyenérték, kg)
2010
2011
2012
Vizsgálati időszak
Uniós összfogyasztás
183 399 382
183 932 215
173 599 493
162 108 475
Index
100
100
95
88
Forrás: FEAP, Eurostat.
3. Az érintett országból származó behozatal
3.1. Az érintett országból származó behozatal mennyisége és piaci részesedése
(106)
A (103) preambulumbekezdésben közöltek szerint az import mennyiségét a Bizottság az Eurostat adatai alapján, egészhal-egyenértékben kifejezve állapította meg. A behozatal piaci részesedését a Törökországból származó import mennyisége és az uniós összfogyasztás alapján állapították meg.
(107)
Az érintett országból származó, Unióba irányuló behozatal a következőképpen alakult:
3. tábla
A behozatal volumene (egészhal-egyenérték, kg) és piaci részesedése
2010
2011
2012
Vizsgálati időszak
A Törökországból származó behozatal mennyisége (egészhal-egyenérték, kg)
15 664 502
21 510 620
22 113 656
27 008 376
Index
100
137
141
172
Piaci részesedés
9 %
12 %
13 %
17 %
Index
100
137
149
195
Forrás: Eurostat.
(108)
A fogyasztás csökkenése ellenére az érintett termék Unióba irányuló behozatala stabilan és összességében 72 %-kal emelkedett a figyelembe vett időszakban. Ennek eredményeképp a piaci részesedés a 2010-es 9 %-ról a vizsgálati időszakra 17 %-ra nőtt, ami 8 százalékpontos vagy 95 %-os növekedésnek felel meg a figyelembe vett időszak alatt.
3.2. Az érintett országból származó behozatal árai és az áralákínálás
(109)
A Bizottság az Eurostat adatai alapján állapította meg a behozatalra vonatkozó átlagárat, amihez az import összértékét elosztotta a török behozatal egészhal-egyenérték kg-ban kifejezett összmennyiségével. A mintába felvett exportáló gyártókra vonatkozó adatok alapján megállapítható volt az áralákínálás az import tekintetében.
(110)
Az érintett országból származó, Unióba irányuló behozatal átlagárai a következőképpen alakultak:
4. tábla
Importár (EUR/kg, egészhal-egyenérték)
2010
2011
2012
Vizsgálati időszak
Törökország
2,63
2,78
2,83
2,75
Index
100
106
108
105
Forrás: Eurostat.
(111)
Az érintett termék átlagos importára 2010 és 2012 között 8 %-kal emelkedett, majd ezt követően, 2012 és a vizsgálati időszak között 3 %-kal csökkent. A figyelembe vett időszakban az átlagos importárak összességében 5 %-kal emelkedtek.
(112)
A vizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározásához a Bizottság az alábbi tényezőket hasonlította össze: a) a mintába felvett uniós gyártók által az Unió piacán független vevők számára történő értékesítés során alkalmazott, terméktípusonkénti eladási árak gyártelepi szintre igazított súlyozott átlaga, valamint b) a mintába felvett exportáló gyártók uniós piacon, első független vevő számára értékesített behozatalainak terméktípusonkénti, megfelelő súlyozott átlagára, amelyet költség, biztosítás, fuvardíj figyelembevételével (CIF-paritás) állapítottak meg.
(113)
Az árakat típusonként hasonlították össze, a kereskedelem azonos szintjén történő ügyleteket vizsgálva, az adatokat szükség esetén kiigazítva, a visszatérítések és kedvezmények levonása után. Az összehasonlítás eredményét a mintába felvett uniós gyártók vizsgálati időszak alatt lebonyolított forgalmának százalékában fejezték ki. Ennek alapján az érintett országból származó behozatal alákínálási különbözeteinek súlyozott átlaga az uniós piac tekintetében 5 % és 18 % között mozgott.
(114)
A mintába felvett exportáló gyártók egyikének érvelése szerint a Bizottságnak kellő mértékben figyelembe kellene vennie a kereskedelem szintjében mutatkozó esetleges különbségeket. A vizsgálat ugyanakkor azt állapította meg, hogy a mintába felvett uniós gyártók és a mintába felvett törökországi exportáló gyártók között nem volt különbség a kereskedelem szintje tekintetében. Az érvet emiatt el kell vetni.
(115)
A török exportőröket képviselő Égei-tengeri Exportőrök Szövetsége és az exportáló gyártók egyikének állítása szerint az uniós gazdasági ágazat leginkább az ökológiai pisztrángtermelésre és a rózsaszín pisztráng termelésére összpontosít, amely a Törökországból exportált pisztránghoz képest jelentős felárral értékesíthető. Ez alapján azt állították, hogy az árak nem összehasonlíthatók. Ugyanakkor a fenti (113) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint az árakat típusonként hasonlították össze, a kereskedelem azonos szintjén lezajló ügyleteket vizsgálva és az adatokat szükség esetén kiigazítva. Így a különböző terméktípusok alapján mutatkozó esetleges árkülönbségeket megfelelően figyelembe vették.
(116)
Az Égei-tengeri Exportőrök Szövetsége azt állította továbbá, hogy az uniós gazdasági ágazat eltérő termelési folyamatokat alkalmazott, ami eltérő optikai és érzékszervi jellemzőket, illetve eltérő eltarthatóságot eredményezett. Az állították továbbá, hogy az uniós gazdasági ágazat által előállított pisztráng más tömegkategóriákba tartozott, mint a Törökországban előállított pisztráng. Állításuk szerint mindezen tényezők kihatással vannak az árösszehasonlításra, következésképp figyelembe kellene venni ezeket. Ezen állításokat azonban nem támasztották alá bizonyítékokkal, és ilyen bizonyítékok a vizsgálat során sem kerültek elő a fenti állítások alátámasztására. A (113) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint az árakat típusonként hasonlították össze, a kereskedelem azonos szintjén lezajló ügyleteket vizsgálva és az adatokat szükség esetén kiigazítva. Következésképp a különböző terméktípusok alapján mutatkozó esetleges különbségeket megfelelően figyelembe vették.
(117)
Az árak összehasonlításával összefüggő állításokat ezért a Bizottságnak el kell utasítania.
4. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete
4.1. Általános észrevételek
(118)
A támogatott import uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata az alaprendelet 8. cikke (4) bekezdésének megfelelően magában foglalta valamennyi olyan gazdasági mutató értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére.
(119)
A (10) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően az uniós gazdasági ágazatot ért esetleges kár meghatározása érdekében mintavételt alkalmaztak.
(120)
A kár meghatározásához a Bizottság szétválasztotta a makrogazdasági és mikrogazdasági kármutatókat. A makrogazdasági mutatókat a Bizottság a panaszban, illetve a FEAP és az Eurostat által közölt adatok alapján értékelte. Az adatok az összes uniós gyártóra vonatkoztak. A mikrogazdasági mutatókat a Bizottság a mintába felvett uniós gyártók által a kérdőívre adott válaszokban közölt adatok alapján értékelte. Az adatok a mintába felvett uniós gyártókra vonatkoztak. Mindkét adatsorról megállapítást nyert, hogy azok reprezentatívak az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete tekintetében.
(121)
A makrogazdasági mutatók a következők: termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználtság, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység és a támogatáskülönbözet nagyságrendje.
(122)
A mikrogazdasági mutatók a következők: átlagos egységár, egységköltség, munkaerőköltség, készletek, jövedelmezőség, cash flow, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség.
4.2. Makrogazdasági mutatók
4.2.1. Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználtság
(123)
Az uniós gazdasági ágazat termelési volumenére vonatkozó adatok a FEAP-tól és a panaszostól származnak. A FEAP-tól származó adatokat haltelepi paritáson gyűjtötték össze és az egyes tagállamokban lehalászott élőhal-mennyiségre vonatkozik. Tekintettel arra, hogy a FEAP adatai a vizsgálati időszaknak csak egy részét fedték le, az adatokat a panaszostól származó becsült adatokkal egészítették ki. Továbbá mivel a FEAP adatait haltelepi paritáson gyűjtötték és az előállított élőhal-mennyiségre vonatkoznak, és mivel a kettős számbavétel elkerülése miatt is indokolt, az újrafeldolgozás céljára szánt, bármely forrásból származó importot (a teljes importmennyiség mintegy 20 %-a, a „füstölt” hal kivételével - a mintába felvett exportáló gyártók kérdőívre adott válaszaiban közölt információk alapján) hozzáadták az élőhal uniós termeléséhez.
(124)
Ez alapján a figyelembe vett időszak során az uniós össztermelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználtság a következőképpen alakult:
5. tábla
Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználtság
2010
2011
2012
Vizsgálati időszak
Termelési mennyiség (egészhal-egyenérték, kg)
168 291 314
161 896 836
151 960 522
136 950 842
Index
100
96
90
81
Termelési kapacitás (egészhal-egyenérték, kg)
220 309 323
215 689 275
209 607 237
183 616 771
Index
100
98
95
83
Kapacitáskihasználtság
76 %
75 %
72 %
75 %
Index
100
98
95
98
Forrás: a panasz, FEAP, a mintába felvett uniós gyártók és a mintába felvett exportáló gyártók adatai, Eurostat.
(125)
A figyelembe vett időszak során a termelés minden évben csökkent. A vizsgálati időszakban a termelés 19 %-kal csökkent 2010-hez képest. E csökkenés mértéke meghaladta a figyelembe vett időszak alatt a fogyasztásban bekövetkezett csökkenés mértékét.
(126)
A termelési kapacitást a termelési volument a mintába felvett uniós gyártók kapacitáskihasználtsági rátájával elosztva becsülték meg.
(127)
Az uniós gazdasági ágazat termelési kapacitása 17 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy az uniós gyártók egy része a figyelembe vett időszakban bezárta termelő létesítményeit, lecsökkentve ezáltal az összesített uniós termelési kapacitást.
(128)
A figyelembe vett időszakban az uniós gyártók kapacitáskihasználtsági rátája 75 % körül volt, és 1 százalékpontos csökkenést mutatott 2010 és a vizsgálati időszak vége között.
4.2.2. Értékesítési volumen és piaci részesedés
(129)
A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult:
6. tábla
Értékesítési volumen és piaci részesedés
2010
2011
2012
Vizsgálati időszak
Uniós piacon történő értékesítés volumene (egészhal-egyenérték, kg)
163 321 913
156 440 124
146 677 898
130 729 993
Index
100
96
90
80
Piaci részesedés
89 %
85 %
84 %
81 %
Index
100
96
95
91
Forrás: a panasz, FEAP, a mintába felvett uniós gyártók adatai, Eurostat.
(130)
Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenét a termelés összvolumene alapján állapították meg, a (123) preambulumbekezdésben leírtak szerint az uniós gazdasági ágazat exportértékesítésének levonásával.
(131)
Az exportértékesítés mennyiségét az Eurostat adatainak kilogrammban kifejezett egészhal-egyenértékre történő átkonvertálásával határozták meg. Az esetlegesen az érintett KN-kódok alá tartozó egyéb pisztrángfajok szempontját elhanyagolhatónak találták, mivel ezeket vagy nem termelték az Unióban, vagy csak nagyon kis mennyiségben termelték. Következésképp úgy tekinthető, hogy az Eurostat kellőképpen megbízható adatokat közölt a szivárványos pisztráng figyelembe vett időszaki exportjára vonatkozóan.
(132)
Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene tehát 2010 és a vizsgálati időszak között folyamatosan csökkent, a figyelembe vett időszak egészében a csökkenés mértéke 20 %-os volt. E negatív tendencia markánsabban jelentkezett, mint az összfogyasztás ugyanezen időszakban bekövetkezett, a (105) preambulumbekezdésben ismertetett csökkenése.
(133)
Ennek eredményeképp az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése is csökkent a figyelembe vett időszak folyamán, és összességében 8 százalékponttal csökkent ugyanezen időszak alatt. Ugyanakkor a török behozatal 72 %-kal és ennek megfelelően a török behozatal piaci részesedése is 8 százalékponttal nőtt a fenti (108) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint, amely megfelel az uniós gazdasági ágazat által elveszített piaci részesedés nagyságának.
4.2.3. Növekedés
(134)
Az uniós fogyasztás 2011-től a vizsgálati időszak végéig esett. Az uniós piacon tapasztalható csökkenő kereslet ellenére a Törökországból származó behozatal közel kétszeresére nőtt, aminek eredményeként a figyelembe vett időszakban a piaci részesedés is nőtt. Az uniós gazdasági ágazat így elveszítette a piaci részesedése egy részét, miközben az érintett importterméknek sikerült növelnie piaci részesedését a zsugorodó uniós piacon. Ezzel egyidejűleg az uniós gazdasági ágazat termelési volumene nagyobb arányban csökkent, mint amennyivel a piac zsugorodott, miközben a török import mind abszolút, mind relatív értelemben nőtt.
4.2.4. Foglalkoztatás és termelékenység
(135)
A figyelembe vett időszak alatt a foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult:
7. tábla
Foglalkoztatás és termelékenység
2010
2011
2012
Vizsgálati időszak
Foglalkoztatottak száma
3 692
3 413
3 144
2 862
Index
100
92
85
78
Termelékenység (egészhal-egyenérték, kg/alkalmazott)
45 578
47 431
48 332
47 847
Index
100
104
106
105
Forrás: a panasz, FEAP, a mintába felvett uniós gyártók adatai.
(136)
Az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó foglalkoztatást a termelési összmennyiség alapján becsülték meg, elosztva azt a mintába felvett uniós gyártók termelékenységével. A termelési volumen csökkenésével (5. tábla) párhuzamosan a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazatban a foglalkoztatás szintje is csökkent 22 %-kal.
(137)
Mivel a foglalkoztatás nagyobb mértékben csökkent, mint a termelési volumen, az egy foglalkoztatottra jutó, egészhal-egyenértékre vetített kilogrammban mért termelékenység becsült értéke 5 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban.
4.2.5. A kiegyenlíthető támogatások összegének nagyságrendje és a múltbeli támogatást vagy dömpinget követő helyreállás
(138)
Valamennyi támogatáskülönbözet lényegesen meghaladja a de minimis szintet. A kiegyenlíthető támogatások nagyságának az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatását illetően - tekintve a Törökországból érkező behozatal nagyságát és árát - a hatás nem tekinthető elhanyagolhatónak.
(139)
Mivel ez az első szubvencióellenes vizsgálat az érintett termékre vonatkozóan, nem állnak rendelkezésre adatok az esetleges korábbi támogatás vagy dömping hatásainak értékeléséhez.
4.3. Mikrogazdasági mutatók
4.3.1. Árak és az árakat befolyásoló tényezők
(140)
A mintába felvett uniós gyártók uniós piacon, független vevők részére történt értékesítéseinek súlyozott átlagon vett egységárai a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakultak:
8. tábla
Eladási árak az Unióban
2010
2011
2012
Vizsgálati időszak
Független vevők részére történt értékesítések átlagos egységárai (EUR/kg, egészhal-egyenérték)
2,76
2,91
2,89
2,95
Index
100
105
105
107
Termelési egységköltség (EUR/kg, egészhal-egyenérték)
2,73
2,84
2,89
2,98
Index
100
104
106
109
Forrás: a mintába felvett uniós gyártók által közölt adatok.
(141)
A mintába felvett uniós gyártók átlagos értékesítési egységára 2010-ben először az egészhal-egyenértékre vetített 2,76 EUR/kg árról 2,91 EUR/kg árra nőtt 2011-re, majd ezt követően 2012-ben 2,89 EUR/kg-ra csökkent, majd a vizsgálati időszakban ismét emelkedett, egészen 2,95 EUR/kg-ig. A mintába felvett uniós gyártók átlagos értékesítési árai a figyelembe vett időszak során összességében 7 %-kal emelkedtek. Ez a növekedés azonban nem volt elegendő ahhoz, hogy ellentételezze a termelési költségek ugyanezen időszak alatt ezzel párhuzamosan bekövetkezett 9 %-os emelkedését. Ennek eredményeként az átlagos nettó értékesítési egységár a termelési egységköltség alá esett a vizsgálati időszakban.
(142)
A mintába felvett uniós gyártók termelési költsége az egészhal-egyenértékre vetített 2010-es 2,73 EUR/kg értékről 2011-re 2,84 EUR/kg-ra nőtt. 2012-ben a termelési költség szerényebb mértékű, 2,89 EUR/kg-ra történő emelkedése volt megfigyelhető. A vizsgálati időszakban a termelési költség jelentősebb mértékben, 2,98 EUR/kg-ra nőtt, ezzel a termelési költség meghaladta az átlagos értékesítési árat, az uniós termelés pedig összességében veszteségessé vált. A termelési költség legfontosabb összetevője az etetési költség (haleledel és halolaj), valamint az energiaköltség és a halikra vagy növendék halak költsége, amelyek emelkedtek a figyelembe vett időszak alatt, és amelyek emelkedése így megjelenik az átlagos termelési költségek növekedésében is.
4.3.2. Munkaerőköltségek
(143)
A mintába felvett uniós gyártók átlagos munkaerőköltségei a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakultak:
9. tábla
Munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség (EUR)
2010
2011
2012
Vizsgálati időszak
Munkavállalón-kénti átlagos munkaerőköltség (EUR)
26 585
26 958
28 276
27 757
Index
100
101
106
104
Forrás: a mintába felvett uniós gyártók által közölt adatok.
(144)
A mintába felvett uniós gyártók munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltsége 2010 és a vizsgálati időszak között 4 %-kal nőtt. A figyelembe vett időszak egészére vonatkozó növekedés viszonylag alacsony mértékű, de legalábbis elmarad az Unióban ugyanezen időszak alatt a munkaerőköltség (7,5 %) (9) és az inflációs ráta (9,6 %) (10) tekintetében bekövetkezett növekedéstől.
4.3.3. Készletek
(145)
A pisztráng romlandó termék, amelynek az eltarthatósága - a fagyasztott hal kivételével - kevesebb mint két hét. Mivel a mintába felvett uniós gyártók a lehalászást követően nem tartanak készleteket, és termékeiket - jelentős mennyiségben legalábbis - nem fagyasztják le, a készletek nagysága ezen vizsgálat kapcsán nem tekinthető releváns kármutatónak.
4.3.4. Jövedelmezőség, cash flow, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség
(146)
A mintába felvett uniós gyártók jövedelmezősége, cash flow-ja, beruházásaik és beruházásaik megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:
10. tábla
Jövedelmezőség, cash flow, beruházások és a beruházások megtérülése
2010
2011
2012
Vizsgálati időszak
Az Unióban független vevőknek történő értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom %-ában)
1,1 %
2,5 %
- 0,1 %
- 0,8 %
Index
100
230
- 13
- 88
Cash flow (1 000 EUR)
- 1 242
2 828
1 715
- 5 210
Index
100
428
338
- 220
Beruházások (1 000 EUR)
3 952
4 158
4 371
10 265
Index
100
105
111
260
Beruházások megtérülése
1,8 %
4,3 %
- 0,2 %
- 1,3 %
Index
100
238
- 13
- 74
Forrás: a mintába felvett uniós gyártók által közölt adatok.
(147)
A mintába felvett uniós gyártók jövedelmezőségét a Bizottság a hasonló termék független vevőknek történő uniós értékesítéséből származó, adózás előtti nettó nyereségében kifejezve állapította meg, a vonatkozó értékesítési forgalom százalékában. A jövedelmezőség 2010-ben és 2011-ben enyhén növekedett, azonban így is alacsony szinten, éppen csak a fedezeti pont felett maradt. A helyzet 2012-ben tovább romlott: a jövedelmezőség negatívba fordult, a vizsgálati időszakban a veszteségek még tovább nőttek. Ennek hátterében - a (142) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint - a termelési költségek növekvő tendenciája állt, amelyet az uniós gazdasági ágazat nem tudott az árai megfelelő emelésével lekövetni. A figyelembe vett időszak alatt az uniós gyártók egy része felhagyott ezzel a tevékenységgel.
(148)
A nettó cash flow az uniós gyártók önfinanszírózó képességét jelzi. A nettó cash flow 2010 és 2011 között javult, azt követően romlott. 2012 és a vizsgálati időszak között a nettó cash flow jelentősen romlott, aminek eredményeként a figyelembe vett időszak egészére vonatkozó kumulált cash flow negatív volt. A cash flow negatív tendenciája általában a jövedelmezőség visszaesését követi, jóllehet a 2010-es negatív cash flow, illetve a 2012 és a vizsgálati időszak közötti jelentős visszaesés a (149) preambulumbekezdésben kifejtett konszolidációs erőfeszítések jegyében megvalósított beruházások eredménye is volt.
(149)
A beruházások 2010 és 2012 csak enyhén emelkedtek, ugyanakkor jelentős mértékben nőttek a vizsgálati időszakban. A beruházások a tevékenységgel felhagyó vállalatok termelő létesítményeinek megvásárlásával és/vagy a kapcsolódó vállalatok konszolidációjával függtek össze, nem pedig a meglévő eszközök cseréjével vagy további és/vagy új berendezések beszerzésével. A beruházások vizsgálati időszakban tapasztalt kiugró értéke elsősorban tehát a konszolidációhoz kapcsolódott. Ezt erősíti meg az a tény is, hogy a termelési összkapacitás a figyelembe vett időszak alatt 17 %-kal csökkent.
(150)
A beruházások megtérülése a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékában meghatározott nyeresége. A beruházások megtérülése ugyanazt a tendenciát követette, mint a jövedelmezőség, azaz 2010 és 2011 között emelkedett miközben éppen csak a fedezeti pont felett maradt. Ezt követően a beruházások megtérülése esésnek indult, és 2012-ben negatívvá vált, a vizsgálati időszak alatt pedig még tovább csökkent. A negatív fejlemény hátterében az állt, hogy az uniós gazdasági ágazat a termelési költségek növekvő tendenciája ellenére sem tudta emelni az árait.
(151)
Ami a tőkebevonási képességet illeti, a mintába felvett uniós gyártóknak a hasonló termékre vonatkozó pénztermelő képességének romlása a belső pénztermelés lecsökkenésén keresztül gyengítette a pénzügyi helyzetüket. Ami a banki finanszírozás lehetőségét illeti, ezen a területen a gyártók fokozódó nehézségekkel szembesültek. A vizsgálat azt állapította meg, hogy a tőkebevonási képesség összességében romlott.
5. A kárra vonatkozó következtetés
(152)
A vizsgálat ezen szakaszában egyértelműen megállapítható volt, hogy az uniós gazdasági ágazat jelentős kárt szenvedett. A kár elsősorban a piaci részesedés csökkenése és a jövedelmezőség romlása formájában jelentkezett. Ezzel egyidejűleg nőtt az érintett termék importált tételeinek piaci részesedése, és ezekről megállapítást nyert, hogy az uniós piacon ezeket az uniós gazdasági ágazaténál alacsonyabb áron kínálták.
(153)
Bizonyos kármutatók, például az értékesítési egységár, a munkavállalónkénti munkaerőköltség, a termelékenység és a beruházások pozitívan alakultak. Az értékesítési egységárak emelkedése a termelési költségek növekedésére volt visszavezethető. Ez a növekmény azonban nem kompenzálta teljes mértékben az egységköltség emelkedését, így a jövedelmezőség 2012-ben negatívvá vált. A (144) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint az uniós gazdasági ágazat egy munkavállalóra jutó munkaerőköltsége az Unióra vonatkozó munkaerőköltség általános növekedésénél és az inflációs rátánál kisebb ütemben nőtt. Az uniós gazdasági ágazatnak munkaerő-leépítést kellett végrehajtania, és ennek eredményeképp megnőtt az egy munkavállalóra jutó termelékenység. A beruházások növekedése elsősorban a tevékenységgel felhagyó vállalatok termelő létesítményeinek megvásárlásával és a konszolidációval függött össze, nem pedig a meglévő eszközök cseréjével vagy új berendezések beszerzésével.
(154)
A kármutatók többsége negatív tendenciát mutatott. Az uniós gazdasági ágazat visszaesést szenvedett el a jövedelmezőség, a cash flow és a beruházások megtérülése tekintetében. A jövedelmezőség és a beruházások megtérülése - amelyek 2010 és 2011 folyamán éppen csak a fedezeti pont felett voltak - 2012-re negatívvá váltak, majd a vizsgálati időszakban tovább romlottak. Ezzel egyidejűleg, a támogatott import nyomása alatt csökkent a termelési volumen, a termelési kapacitás, a foglalkoztatás és a piaci részesedés.
(155)
A fentiek alapján a Bizottság ebben a szakaszában arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte az alaprendelet 8. cikkének (4) bekezdése értelmében.
E. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS
(156)
Az alaprendelet 8. cikke (5) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy az érintett országból származó támogatott behozatal jelentős kárt okozott-e az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság emellett az alaprendelet 8. cikke (6) bekezdésének megfelelően azt is megvizsgálta, hogy más ismert tényezők ezzel egy időben okozhattak-e kárt az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság gondoskodott arról, hogy az érintett országból származó támogatott behozatalon kívüli egyéb tényezők által esetlegesen előidézet károkat ne a támogatott behozatalnak tulajdonítsák. Ezek a következők:
a)
egyéb harmadik országokból származó behozatal;
b)
az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye;
c)
a fogyasztás alakulása;
d)
verseny más halfajokkal;
e)
igazgatási és szabályozási akadályok, földrajzi korlátozások;
f)
a nagy kereskedőláncok által kifejtett árnyomás;
g)
túlzott beruházások, finanszírozási költségek, devizaárfolyam-ingadozások és peres eljárásokkal összefüggő rendkívüli veszteségek.
1. A támogatott behozatal hatása
(157)
Azt megállapítandó, hogy okozati összefüggés áll-e fenn az érintett termék Törökországból származó támogatott behozatala és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár között, a Bizottság elemezte a támogatott behozatal volumenét és árszínvonalát, illetve megvizsgálta, hogy e tényezők milyen mértékben járulhattak hozzá az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárhoz.
(158)
A vizsgálat azt mutatta, hogy az érintett országból származó behozatal majdnem kétszeresére nőtt a figyelembe vett időszak alatt. Ennek eredményeként a piaci részesedés 8 százalékponttal, a 2010-es 9 %-ról a vizsgálati időszakra 17 %-ra nőtt. Mindez az uniós fogyasztás csökkenő tendenciája mellett következett be. Ezzel egyidejűleg az uniós gazdasági ágazat 8 százalékpontot veszített a piaci részesedéséből.
(159)
A támogatott behozatal átlagára 2010 és a vizsgálati időszak között 5 %-kal nőtt. E növekedés a termelési összköltség megemelkedésére volt visszavezethető. Ugyanakkor az importtermék árai jelentősen alacsonyabb szinten maradtak az uniós ágazat áraihoz képest. A támogatott importtermékeket az uniós ágazat árai alatt kínálták, az átlagos áralákínálási különbözet a vizsgálati időszakban 9 %-nak felelt meg. Ugyanakkor, tekintettel az érintett termék megnövekedett támogatott importjára, amely jelentős árnyomást fejtett ki az uniós piacra, az uniós gazdasági ágazat nem tudta kellő mértékben megemelni az értékesítési árait ahhoz, hogy fedezni tudja a megnövekedett termelési költségeit, de legalábbis semmi esetre se a támogatott török import árai fölé.
(160)
Megállapítást nyert, hogy egyértelmű párhuzamot lehet vonni a Törökországból származó támogatott import megnövekedése és a török importtermékek piaci részesedésének megemelkedése és az uniós gazdasági ágazat piacvesztése, a termelési volumen, a termelési kapacitás és a foglalkoztatás csökkenése, továbbá a jövedelmezőség, a cash flow és a beruházások megtérülése tekintetében mutatkozó negatív tendencia között. Így a Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy a támogatott import nyomást gyakorol az uniós gazdasági ágazatra, és ez hozzájárult ahhoz, hogy az uniós gazdasági ágazat nem tudta az értékesítési árait a költségeihez igazodóan megnövelni, továbbá ez a piaci részesedés csökkenéséhez és általában a gazdasági és pénzügyi feltételek romlásához vezetett.
(161)
A fentiek alapján a Bizottság a jelenlegi szakaszban arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzetének kedvezőtlen alakulása a Törökországból származó, támogatott behozatal jelentős növekedésére vezethető vissza, és hogy ennek az importnak meghatározó szerepe volt az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kárban.
2. Az egyéb tényezők hatásai
2.1. Harmadik országokból származó behozatal
(162)
Az egyéb harmadik országokból (Chile, Norvégia, Bosznia-Hercegovina és egyéb országok) származó behozatal volumene a következőképpen alakult a figyelembe vett időszak alatt:
11. tábla
Harmadik országokból származó behozatal
Ország
2010
2011
2012
Vizsgálati időszak
Harmadik országok összesen, az érintett ország kivételével
Mennyiség (egészhal-egyenérték, kg)
4 412 967
5 981 471
4 807 938
4 370 106
Index
100
136
109
99
Piaci részesedés
2,4 %
3,3 %
2,8 %
2,7 %
Index
100
135
115
112
Átlagár (egészhal-egyenérték, EUR/kg)
2,63
2,85
2,80
2,94
Index
100
108
106
112
Forrás: Eurostat.
(163)
Az egyéb harmadik országokból származó import összesített mennyisége alacsony szinten volt, sőt enyhén még csökkent is a figyelembe vett időszak során: 2010 és 2011 között növekedett, ezt követően azonban csökkent, majd a vizsgálati időszak alatt enyhén a figyelembe vett időszak 2010-es kezdetének megfelelő szint alá csökkent. A piaci részesedés alakulása hasonló tendenciát követett: 2010 és 2011 között növekedett, majd 2012-ben és a vizsgálati időszakban ismét csökkent. Összességében az egyéb harmadik országok piaci részesedése enyhén, 2,4 %-ról 2,7 %-ra nőtt a figyelembe vett időszak alatt. Ugyanakkor a Törökországból származó import mind mennyiség, mind piaci részesedés tekintetében sokkal magasabb szinten volt, és stabilan növekvő tendenciát mutatott.
(164)
A figyelembe vett időszakban az átlagos importárak emelkedtek. A figyelembe vett időszakban az átlagos importárak összességében 12 %-kal emelkedtek. Az egyéb harmadik országokból származó import árai alacsonyabbak voltak, mint a mintába felvett uniós gyártók átlagos értékesítési egységárai, meghaladták viszont a török import árait, kivéve a 2012-es évet, amikor enyhén elmaradtak azoktól.
(165)
Tekintettel az importmennyiség alacsony és stabil szintjére, valamint az egyéb harmadik országokból származó import alacsony és meglehetősen stabil piaci részesedésre, illetve az összesített uniós árszínvonalat követő árszintjére, a Bizottság ebben a szakaszban arra a következtetésre jutott, hogy az egyéb harmadik országokból származó import nem járult hozzá az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz.
2.2. Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye
(166)
Az uniós gazdasági ágazat exportvolumene a következőképpen alakult a figyelembe vett időszak alatt:
12. tábla
Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye
2010
2011
2012
Vizsgálati időszak
Exportvolumen (egészhal-egyenérték, kg)
4 969 401
5 456 712
5 282 624
6 220 849
Index
100
110
106
125
Átlagár (egészhal-egyenérték, EUR/kg)
4,08
4,60
4,13
4,16
Index
100
113
101
102
Forrás: Eurostat.
(167)
Az uniós gazdasági ágazat exportértékesítése a figyelembe vett időszak során 25 %-kal nőtt. Az uniós gazdasági ágazat számára viszont az uniós piac a fő piac, az exportértékesítése a 2010-2011-es termelésének csupán mintegy 3 %-át tette ki, míg a vizsgálati időszakban az exportértékesítés 5 %-ot tett ki. Az uniós gazdasági ágazat exportértékesítési árai mintegy 30 %-kal meghaladták az uniós piacon elért átlagos értékesítési áraikat, ezáltal az exporton nagyobb nyereség keletkezett, mint az uniós piacon.
(168)
Mindezek alapján ebben a szakaszban a Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye nem befolyásolja a támogatott behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár közötti okozati összefüggést.
2.3. A fogyasztás alakulása
(169)
Az uniós fogyasztás 2010 és 2011 között stabil maradt, majd 2011 és a vizsgálati időszak között 12 %-kal csökkent, és összességében is 12 %-kal csökkent. A csökkenő fogyasztás ellenére a támogatott török importnak sikerült 8 százalékponttal, azaz 95 %-kal növelnie a piaci részesedését, miközben az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése ugyancsak 8 százalékponttal csökkent. Következésképp az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenének és piaci részesedésének csökkenése nem magyarázható kizárólag az összfogyasztás visszaesésével. Az uniós gazdasági ágazat értékesítési árai alatt kínált támogatott import folyamatos növekedése a zsugorodó uniós piacon tehát függetlenül is kárt okozott, és a (160) preambulumbekezdésben levont következtetésnek megfelelően meghatározó jelentőséggel bírt.
(170)
Mindezek alapján a vizsgálat ezen szakaszában a Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy a csökkenő fogyasztás - bár hozzájárulhatott az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz - önmagában nem magyarázza az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárt, következésképp nem befolyásolja a támogatott behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár közötti okozati összefüggést.
2.4. Verseny más halfajokkal
(171)
Az Égei-tengeri Exportőrök Szövetségének állítása szerint az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár a más halfajok, például a cápaharcsa (pangasius), a nagy pisztráng és a lazac jelentette verseny következménye.
(172)
Ami a cápaharcsát illeti, a figyelembe vett időszakban e hal behozatala mintegy 24 %-kal csökkent, szemben az érintett termék importja tekintetében ugyanezen időszak alatt bekövetkezett növekedéssel.
(173)
Ami a többi halfajt illeti, a Bizottság megjegyzi, hogy a rendelkezésre álló információk - nevezetesen a Koppenhágai Egyetem Élelmiszer-gazdaságtani Intézete nyilvánosan elérhető tanulmánya (11) - szerint a nagy pisztráng és a lazac ugyanazon piaci szegmensben versenyző helyettesítő termékek. Ezzel szemben az e vizsgálat tárgyát képező pisztrángot más piaci szegmensekben értékesítik, és nincs közvetlen korreláció a nagy pisztráng vagy a lazac és az e vizsgálatban szereplő pisztráng ára között.
(174)
Ezen az alapon az állításokat el kell utasítani.
(175)
Mindezek alapján a Bizottság ebben a szakaszban arra a következtetésre jutott, hogy a más halfajokkal folytatott verseny nem járult hozzá az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz.
2.5. Igazgatási és szabályozási akadályok, földrajzi korlátozások
(176)
Az Égei-tengeri Exportőrök Szövetsége azt állította továbbá, hogy az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kárt igazgatási és szabályozási akadályok, valamint egyes földrajzi területek akvakultúra-ágazati célokra való igénybevételére vonatkozó korlátozások okozták.
(177)
Az említett igazgatási és szabályozási előírások és a kár közötti állítólagos okozati összefüggést nem támasztották alá. Így például nem bizonyították be, hogy az igazgatási és szabályozási keret - ideértve az akvakultúra céljaira igénybevehető területekre vonatkozó földrajzi korlátozásokat is - olyan formában változtak volna a figyelembe vett időszak alatt, hogy azok kárt okozhattak volna. Valójában az említett tényezők mindössze az uniós akvakultúra-ágazat általános gazdasági és szabályozási környezetét meghatározó jellemzőknek tekinthetők, és nem adnak magyarázatot az uniós gazdasági ágazat helyzetének a figyelembe vett időszak alatt bekövetkezett romlására. Ezt az állítást ezért el kell utasítani.
(178)
Mindezek alapján ebben a szakaszban a Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy az állítólagos igazgatási és szabályozási akadályok, valamint a földrajzi korlátozások nem befolyásolják a támogatott behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár közötti okozati összefüggést.
2.6. A nagy kereskedőláncok által kifejtett árnyomás
(179)
Az Égei-tengeri Exportőrök Szövetsége és a mintába felvett exportáló gyártók egyike azt állította, hogy a nagy uniós kiskereskedelmi láncok erős alkupozícióval rendelkeznek, és az uniós termelők által elszenvedett kár e kiskereskedelmi láncok által gyakorolt árnyomás következménye, nem pedig a Törökországból származó importé.
(180)
A nagy kiskereskedelmi láncok egyike sem jelentkezett, illetve működött együtt ebben a vizsgálatban. Mindenesetre a török behozatal a figyelembe vett időszak egészében támogatásban részesült és azt az uniós gazdasági ágazat árai alatt kínálták. A vizsgálati időszakban az áralákínálási különbözetek 5 % és 18 % között voltak. Mindezek alapján a nagy kiskereskedelmi láncok által gyakorolt állítólagos árnyomás nem magyarázhatja az uniós ágazat gazdasági és pénzügyi helyzetének átfogó romlását és különösen a piaci részesedés csökkenését, az árnyomás legfeljebb érintőleges szerepet tölthetett be az elszenvedett kárban.
(181)
Mindezek alapján ebben a szakaszban a Bizottság azt a következtetés vonta le, hogy a nagy kiskereskedelmi láncok által esetlegesen kifejtett árnyomás nem befolyásolja a támogatott behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár közötti okozati összefüggést.
2.7. Túlzott beruházások, finanszírozási költségek, devizaárfolyam-ingadozások és peres eljárásokkal összefüggő rendkívüli veszteségek
(182)
Az Égei-tengeri Exportőrök Szövetségének állítása szerint legalább egyes uniós gyártók romló teljesítményének hátterében a túlzott beruházások, nem pedig a török behozatal állt. Ugyancsak az Égei-tengeri Exportőrök Szövetsége azt állította továbbá, hogy az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségének csökkenése részben a megnövekedett finanszírozási költségekre, a devizaárfolyam-ingadozásokra és a peres eljárások következményeként felmerült költségekre vezethető vissza.
(183)
Az állítólagos túlzott beruházásokkal és a peres eljárások következményeként felmerült költségekkel kapcsolatos állításokat nem támasztották alá, és a vizsgálat megállapításai sem erősítették azt meg, hogy ezek a tényezők bármilyen formában is érdemben kihatottak volna a mintába felvett uniós gyártók jövedelmezőségére.
(184)
A finanszírozási költségek növekedésére és a devizaárfolyam-ingadozásokra vonatkozó állításokat nem konkretizálták és semmivel sem támasztották alá. A vizsgálat megállapításai sem erősítették azt meg, hogy ezek a tényezők bármilyen formában is kihatottak volna a mintába felvett uniós gyártók jövedelmezőségére.
(185)
Ezeket az állításokat ezért nem lehet figyelembe venni.
(186)
Mindezek alapján a Bizottság ebben a szakaszban azt a következtetést vonta le, hogy az állítólagos túlzott beruházásokkal, finanszírozási költségekkel, devizaárfolyam-ingadozásokkal és a peres eljárásokkal összefüggő rendkívüli veszteségek nem járultak hozzá az elszenvedett kárhoz, következésképp nem befolyásolják a támogatott behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár közötti okozati összefüggést.
3. Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés
(187)
A fenti elemzés bebizonyította, hogy az érintett országból származó támogatott import mennyisége és piaci részesedése jelentős mértékben nőtt. Ezen, az uniós értékesítési árak alatt kínált importtermékek mennyiségének növekedése az uniós gazdasági ágazat helyzetének romlásához vezetett. Mindezek alapján levonható az a következtetés, hogy a Törökországból származó import meghatározó jelentőségű volt az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár szempontjából.
(188)
Más olyan tényezőket is elemeztek, amelyek kárt okozhattak az uniós gazdasági ágazat számára. Ezzel összefüggésben megállapítást nyert, hogy az egyéb harmadik országból származó import, az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye, a más halfajokkal folytatott verseny, az igazgatási és szabályozási akadályok, a földrajzi korlátok, a túlzott beruházások, a finanszírozási költségek, a devizaárfolyam-ingadozások és a peres eljárásokkal összefüggő rendkívüli veszteségek nem járultak hozzá az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz. További tényezők, mint például az uniós fogyasztás alakulása és a nagy kiskereskedelmi láncok által kifejtett árnyomás adott esetben hozzájárulhattak az elszenvedett kárhoz, de nem befolyásolhatták a támogatott behozatal és az uniós gazdasági ágazat által a vizsgálati időszakban elszenvedett kár között megállapított okozati összefüggést.
(189)
A fentiek alapján a Bizottság e szakaszban arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kárt az érintett országból származó támogatott behozatal okozta, és ezt az okozati összefüggést más tényező nem befolyásolta. A kár konkrétan a termelés és a termelési kapacitás, az értékesítési mennyiség, a piaci részesedés és a foglalkoztatás csökkenése formájában jelentkezik, amivel párhuzamosan a figyelembe vett időszakban a jövedelmezőség és a beruházások megtérülése is negatívba fordult.
F. AZ UNIÓS ÉRDEK
(190)
Az alaprendelet 31. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy - bár kimutatható volt a támogatás káros hatása - jelen esetben az intézkedések elfogadása biztosan nem sértené-e az uniós érdeket. Az uniós érdek meghatározása az összes érintett érdek megítélésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeit is.
1. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
(191)
A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazat a Törökországból származó támogatott behozatal következtében jelentős kárt szenvedett.
(192)
Intézkedések bevezetése esetén helyreállna a tisztességes piaci verseny. Az uniós gazdasági ágazat pénzügyi teljesítményét jellemző mutatók romló tendenciája az érintett országból származó támogatott behozatal által támasztott versennyel járó nehézségekből fakad. Következésképp kiegyenlítő vámok kivetésével az uniós gazdasági ágazatnak lehetősége nyílna árai megemelésére, hogy fedezni tudja a termelési költségeit és így növelje a piaci részesedését, a foglalkoztatást, a termelést, továbbá javítsa az olyan pénzügyi teljesítménymutatóit, mint a jövedelmezőség, a cash flow és a beruházások megtérülése.
(193)
Intézkedések hiányában a török behozatal által kifejtett árnyomás valószínűsíthetően továbbra is fennállna és további negatív hatásokat fejtene ki az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségére. A teljesítmény további visszaesése végeredményben a termelés mérsékléséhez és még több telephely bezárásához vezetne, ami veszélyeztetné a foglalkoztatást és a beruházásokat az Unióban.
(194)
Mindezek alapján a Bizottság ebben a szakaszban arra a következetésre jutott, hogy a kiegyenlítő intézkedések alkalmazása az uniós gazdasági ágazat érdekében áll.
2. A független importőrök érdeke
(195)
Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság felkérte az importőröket és képviseleti szervezeteiket, hogy jelentkezzenek nála. A fenti (12) preambulumbekezdésben jelzettek szerint a független importőrök mintavételezésénél használt űrlap kitöltésével három vállalat jelentkezett a Bizottságnál. Ennek megfelelően a Bizottság e három vállalat mindegyikéhez eljuttatta a kérdőívet, de a válaszait csak az egyik vállalat küldte meg. A kapott válaszokból nyilvánvaló volt, hogy bár a szóban forgó vállalat nagyon kis mennyiségben importált ugyan pisztrángot a vizsgálati időszak alatt, jellemzően nem pisztrángot, hanem más haltermékeket importált. A szóban forgó vállalat által importált pisztráng mennyisége azonban nem volt elegendő ahhoz, hogy összességében reprezentatívnak minősüljön.
(196)
Egy későbbi szakaszban egy másik importőr is jelentkezett, ez az importőr azonban nem válaszolta meg a kérdőívet. Ez az importőr azt állította, hogy a Törökországból származó pisztrángra kivetett vámok miatt meg kellene szakítania az importtevékenységét, ugyanakkor állítását nem fejtette ki részletesen és nem közölt az üzleti tevékenységét esetlegesen érintő hatások értékelése szempontjából releváns információkat, például a jövedelmezőségére, az importárakra vagy viszonteladói árakra vonatkozóan.
(197)
Nem lehet ugyan kizárni, hogy a kiegyenlítő vámok kivetése a független importőröket is érinteni fogja, ezen vámok célja az egyenlő versenyfeltételek helyreállítása az uniós piacon. Léteznek más beszállítói források is, és az uniós importőröknek képesnek kell lenniük arra, hogy a vámok kivetése nyomán megváltoztassák beszállítói forrásaikat. Végeredményben a vizsgálat nem tárt fel semmilyen, a vámok kivetésére visszavezethető, jelentős negatív hatást az uniós független importőrökre/kereskedőkre nézve.
(198)
Fentiek fényében és a független importőröktől/kereskedőktől származó további adatok hiányában a Bizottság ebben a szakaszban arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések bevezetésének összességében nem lenne jelentős kedvezőtlen hatása a független importőrökre/kereskedőkre nézve.
3. A felhasználók, fogyasztók, beszállítók érdeke
(199)
Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság felkérte a felhasználókat és képviseleti szervezeteiket, valamint a reprezentatív fogyasztó szervezeteket hogy jelentkezzenek nála. A Bizottság emellett az összes ismert, meghatározó féllel felvette a kapcsolatot. Ugyanakkor ezen felek egyike sem jelentkezett.
(200)
Az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőt követően két fél jelentkezett, akik állításuk szerint a török pisztrángtermelők és -feldolgozók számára szállítottak gépeket.
(201)
A felek egyikének állítása szerint a vámok kivetése miatt megemelkednének a végső fogyasztók által fizetett árak. A szóban forgó fél azonban nem támasztotta alá állítását. A vizsgálat nem tárt fel semmilyen, a vámok kivetésére visszavezethető, jelentős negatív hatást a végső fogyasztókra nézve. A fent említettek szerint a fogyasztói szervezetek nem működtek együtt és nem közöltek semmilyen olyan adatot, amely alapján az intézkedések hatása részletesen vizsgálható lett volna. Mindenesetre, bár a kiegyenlítő vámok hatással lehetnek az importárak alakulására, a potenciális áremelkedések legalább részben átháríthatók a forgalmazási láncra, következésképp a végső fogyasztót érintő esetleges áremelkedés nem lehet jelentős mértékű.
(202)
Egyébránt a kiegyenlítő vámok célja a kiegyenlített versenyfeltételek helyreállítása az Unióban, nem pedig az Unióba irányuló, tisztességes árazású import korlátozása.
(203)
Fentiekre, valamint arra való tekintettel, hogy a felhasználók és a fogyasztói szervezetek nem működtek együtt a vizsgálatban, továbbá figyelembe véve különösen az intézkedések szintjét, ebben a szakaszban a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések alkalmazásának összességében nem lenne jelentős kedvezőtlen hatása a felhasználókra, fogyasztókra vagy a beszállítókra nézve.
4. Az uniós érdekre vonatkozó következtetés
(204)
A fentiek alapján a Bizottság megállapította, hogy nem álltak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek alapján az érintett termék Törökországból származó behozatalára vonatozó intézkedések bevezetése a vizsgálat e szakaszában nem szolgálja az Unió érdekét.
G. IDEIGLENES KIEGYENLÍTŐ INTÉZKEDÉSEK
(205)
A Bizottságnak a támogatással, a kárral, az okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetései alapján ideiglenes intézkedéseket kell bevezetni annak megakadályozása érdekében, hogy a támogatott behozatal további kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatnak.
1. A kár megszüntetéséhez szükséges különbözet (kárkülönbözet)
(206)
Az intézkedések szintjének megállapításához a Bizottság először az uniós gazdasági ágazatot ért kár megszüntetéséhez szükséges vám összegét állapította meg.
(207)
A kár abban az esetben szűnne meg, ha az uniós gazdasági ágazat fedezni tudná termelési költségeit és a hasonló termék uniós piacon történő értékesítése révén olyan adózás előtti nyereségre tudna szert tenni, amelyet egy ilyen típusú iparág az ágazatban szokásos versenyfeltételek mellett, vagyis támogatott behozatal nélkül ésszerűen elérhet.
(208)
A Törökországból származó behozatal mennyisége jelentős mértékben főleg 2008-ban, azaz a figyelembe vett időszak előtt nőtt meg. Az uniós gazdasági ágazatnak a figyelembe vett időszak elején, azaz 2010-ben elért jövedelmezőségét ezért nem lehetett reprezentatívnak tekinteni. Mivel 2008-at megelőzően a Törökországból származó import által az uniós piacra kifejtett nyomás nem volt jelentős, a szóban forgó időszak előtt elért haszonkulcsokat elfogadhatónak lehetett tekinteni. A panaszban közölt információk alapján 2006 és 2007 között a dán pisztrángágazat átlagosan 12 %-ot elérő vagy azt meghaladó haszonkulcsot ért el. Következésképp ez alapján ebben a szakaszban úgy tekintették, hogy az árbevétel 12 %-ában megállapított haszonkulcs megfelelő szintűnek tekinthető, mint az uniós gazdasági ágazat által a káros támogatás nélkül elérhető haszonkulcs.
(209)
Az Égei-tengeri Exportőrök Szövetsége és az exportáló gyártók egyikének állítása szerint a célul kitűzött haszonkulcs mértékének 12 % alattinak kellene lennie, mivel i. a korábbi vizsgálatokban (lazac; nagy szivárványos pisztráng) megcélzott nyereségként alacsonyabb mértéket alkalmaztak; ii. az uniós gazdasági ágazat által a figyelembe vett időszak elején ténylegesen elért haszonkulcs alacsonyabb mértékű volt; és iii. a 12 %-os haszonkulcs kizárólag a dán pisztrángágazatra és nem az uniós gazdasági ágazat egészére vonatkozik, következésképp nem reprezentatív. Végezetül, az exportáló gyártó azzal egészítette ki érvelését, hogy 3 %-os haszonkulcsot kellene alkalmazni, amely megfelel az élelmiszeripar egészére vonatkozó átlagos haszonkulcsnak.
(210)
Egyrészt, ami a nagy pisztráng és a lazac vonatkozásában elvégzett vizsgálatokkal vont párhuzamot illeti, a Bizottság megjegyzi, hogy az egyes vizsgálatokban az adott vizsgálatra vonatkozó információk alapján kell a következtetésekhez eljutni. Ebben a konkrét esetben a vizsgálat anyagai között rendelkezésre álltak a megalapozott információk, következésképp ezeket használták fel.
(211)
Másrészt, a hasonló termék értékesítése vonatkozásában az uniós piacon elérendő nyereségszintet a megfelelő ágazat által rendes versenyfeltételek között - azaz támogatott behozatal nélkül - ésszerűen elérhető haszonkulcs alapján kell meghatározni. Tekintettel arra, hogy a figyelembe vett időszakban, sőt már azt megelőzően is a támogatott import jelentős mennyiségben jelen volt a piacon, nem fogadható el az érvelés, mely szerint rendes versenyfeltételek álltak volna fenn. A 12 %-os haszonkulcsot a jelentős mennyiségben jelen lévő török import nélkül sikerült elérni az uniós piacon, így a mostani eset ezen szakaszában elfogadható nyereségszintnek volt tekinthető.
(212)
Harmadrészt, a dán pisztrángágazatot azért lehetett kellőképpen reprezentatívnak tekintetni az uniós piac szempontjából, mert Dánia az egyik legfontosabb pisztrángtermelő ország az Unióban. Egyéb rendelkezésre álló információk hiányában a nyereségszint megállapítása céljában ebben a szakaszban ezt az információt vették alapul.
(213)
Végezetül, az élelmiszeripar egésze által elért, jóval alacsonyabb általános haszonkulccsal kapcsolatos érvelést nem támasztották alá. Mindenesetre a Bizottság úgy vélte, hogy a dán pisztrángágazat által elért nyereségszint jobban tükrözi az ágazat sajátosságait, következésképp alkalmasabb erre a célra. Az élelmiszeripar valójában különböző piaci szegmensekhez tartozó alágazatokat tömörít, amelyekre eltérő - a pisztrángágazatra nem feltétlenül alkalmazandó - piaci feltételek vonatkoznak.
(214)
Fenti indokok alapján a Bizottság ebben a szakaszban arra a következtetésre jutott, hogy az árbevétel 12 %-ában megállapított nyereségcél megfelelő volt.
(215)
Mindezek alapján a Bizottság az uniós értékesítési árakból a vizsgálati időszak alatt ténylegesen elért haszonkulcsot levonva, és azt a 12 %-os haszonkulccsal helyettesítve kiszámította a hasonló termék uniós gazdasági ágazatnak kárt nem okozó árát.
(216)
A Bizottság ezt követően a mintába felvett törökországi exportáló gyártóknak az áralákínálás kiszámításához megállapított súlyozott átlagos importára, valamint a mintába felvett uniós gyártók által az uniós piacon a vizsgálati időszakban értékesített hasonló termék kárt nem okozó, súlyozott átlagos ára összehasonlításának alapján meghatározta a kár megszüntetéséhez szükséges szintet. Az ebből az összehasonlításból származó különbözetet a súlyozott átlagos CIF-importérték százalékában fejezték ki.
(217)
A kár megszüntetéséhez szükséges szintet „az I. mellékletben szereplő vállalatok” és a „minden más vállalat” esetében ugyanúgy határozták meg, mint a támogatáskülönbözetet (lásd a (96) és (97) preambulumbekezdés).
2. Ideiglenes intézkedések
(218)
Az alaprendelet 12. cikkének (1) bekezdésében foglalt alacsonyabb vám szabályával összhangban ideiglenes kiegyenlítő vámot kell kivetni a Törökországból származó élő, egyenként legfeljebb 1,2 kg tömegű vagy friss, hűtött, fagyasztott és vagy füstölt szivárványos pisztráng (Oncorhynchus mykiss) egész hal vagy fej nélküli vagy filé formájú kiszereléseire. A Bizottság elvégezte a kárkülönbözetek és a támogatáskülönbözetek összehasonlítását. A vámok összegét a támogatáskülönbözetek közül az alacsonyabb szintjén kell rögzíteni.
(219)
A fentiek alapján az ideiglenes kiegyenlítő vámtételek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:
Vállalat
Támogatáskülönbözet
Kárkülönbözet
Kiegyenlítő vám
GMS
7,0 %
27 %
7,0 %
Kilic
9,7 %
41 %
9,7 %
Özpekler
7,1 %
26 %
7,1 %
Ternaeben
9,5 %
20 %
9,5 %
Egyéb együttműködő vállalatok
8,2 %
26 %
8,2 %
Minden más vállalat
9,7 %
41 %
9,7 %
(220)
A fenti kiegyenlítő intézkedéseket ad valorem vámok formájában, vagyis a behozatal értékének arányában állapítják meg.
(221)
Az ebben a rendeletben meghatározott, egyes vállalatokra alkalmazandó egyedi kiegyenlítő vámtételeket e vizsgálat eredményei alapján állapították meg. Ennek megfelelően a vámok az e vizsgálat során az e vállalatok tekintetében feltárt helyzetet tükrözik. E vámtételek kizárólag az érintett országból származó és a megnevezett jogi személyek által előállított érintett termék behozatalára vonatkoznak.
(222)
Az e rendelet rendelkező részében külön nem említett vállalatok - köztük a konkrétan említett vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok - által gyártott importált érintett termékre a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtétel alkalmazandó. Esetükben az egyedi kiegyenlítő vámtételek egyike sem alkalmazandó.
(223)
Ha a későbbiek folyamán valamely vállalat megváltoztatja a nevét, a vállalat kérheti ezen egyedi kiegyenlítő vámtételek alkalmazását. A kérelmet a Bizottsághoz kell intézni (12). A kérelemnek tartalmaznia kell az összes releváns információt, amely alapján bizonyítható, hogy változtatás nem érinti a vállalatnak a rá vonatkozó kedvezményes vámtételre való jogosultságát. Amennyiben a vállalat nevének megváltoztatása nem érinti a rá vonatkozó kedvezményes vámtételre való jogosultságát, a névváltoztatással kapcsolatos tájékoztató értesítés kerül közzétételre az Európai Unió Hivatalos Lapjában.
(224)
A vámtételek közötti jelentős különbségből adódó, az intézkedések megkerülésére vonatkozó kockázat lehető legkisebbre csökkentése érdekében az egyedi kiegyenlítő vámok alkalmazásának biztosításához különleges intézkedésekre van szükség. Az egyedi kiegyenlítő vámok hatálya alá tartozó vállalatoknak érvényes kereskedelmi számlát kell bemutatniuk a tagállamok vámhatóságai felé. A számlának összhangban kell lennie a II. mellékletben meghatározott követelményekkel. Az ilyen számlával nem rendelkező behozatalra a „minden más vállalatra” alkalmazandó kiegyenlítő vám vonatkozik.
(225)
A kiegyenlítő vámok megfelelő végrehajtása érdekében a „minden más vállalatra” megállapított maradványvám nemcsak a vizsgálatban nem együttműködő exportáló gyártókra alkalmazandó, hanem azokra a gyártókra is, amelyek a vizsgálati időszak alatt nem exportáltak az Unióba.
H. ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
(226)
A felelősségteljes ügyvitel érdekében a Bizottság fel fogja kérni az érdekelt feleket, hogy a megadott határidőn belül nyújtsák be írásbeli észrevételeiket és/vagy kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselője előtti meghallgatásukat.
(227)
Az ideiglenes vámok kivetésével kapcsolatban tett megállapítások ideiglenesek, és lehetséges, hogy ezeket a vizsgálat végleges szakaszában módosítják,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Ideiglenes kiegyenlítő vámot vetnek ki a szivárványos pisztráng (Oncorhynchus mykiss) alábbi kiszerelésű:
-
élő, egyenként legfeljebb 1,2 kg tömegű, vagy
-
friss, hűtött, fagyasztott és/vagy füstölt:
-
egész hal (fejjel együtt), kopoltyúval vagy anélkül, belezve vagy béllel együtt, egyenként legfeljebb 1,2 kg tömegű, vagy
-
fej nélkül, kopoltyúval vagy anélkül, belezve vagy béllel együtt, egyenként legfeljebb 1 kg tömegű, vagy
-
filé, egyenként legfeljebb 400 g tömegű,
Törökországból származó, jelenleg az ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 és ex 0305 43 00 (TARIC-kód: 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 és 0305430011) KN-kód alá besorolt behozatalaira.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott, az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékek vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson számított árára alkalmazandó ideiglenes kiegyenlítő vámtételek a következők:
Vállalat
Ideiglenes kiegyenlítő vámok
TARIC-kiegészítő kód
-
Akyol Su Ürn.Ürt.Taş.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd. Şti
-
GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Gümüşdoga Su Ürünleri Üretim Ihracat Ithalat AŞ
-
Gümüş-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Şti
-
Hakan Komandit Şirketi
-
İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inş.Paz.Ihr.Ltd.Şti
-
Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd. Şti
-
Özgü Su Ürün. Üret. Taş. Komis. İth. İhr. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
7,0 %
B964
BAFA Su Ürünleri Yavru Üretim Merkezi Sanayi Ticaret AŞ
9,7 %
B965
Özpekler İnşaat Taahhüd Dayanıklı Tüketim Malları Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Limited Şirketi
7,1 %
B966
Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ithalat ve Ihracat Sanayi Ticaret AŞ
9,5 %
B967
Az I. mellékletben szereplő vállalatok
8,2 %
Minden más vállalat
9,7 %
B999
(3) A (2) bekezdésben felsorolt vállalatok esetében meghatározott egyedi vámtételek alkalmazásának feltétele, hogy a tagállamok vámhatóságainak olyan érvényes kereskedelmi számlát mutassanak be, amely megfelel a II. mellékletben meghatározott követelményeknek. Amennyiben ilyen számla nem kerül bemutatásra, úgy „a minden más vállalatra” érvényes vámot kell alkalmazni.
(4) Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó megfelelő hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
(1) Az 597/2009/EK rendelet 30. cikkének sérelme nélkül az érdekelt felek az e rendelet hatálybalépésétől számított egy hónapon belül kérhetik azoknak a lényeges tényeknek és szempontoknak a közlését, amelyek alapján ezt a rendeletet elfogadták, írásban ismertethetik álláspontjukat, és szóbeli meghallgatást kérhetnek a Bizottságtól.
(2) Az 597/2009/EK rendelet 31. cikkének (4) bekezdése alapján az érintett felek e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított egy hónapon belül észrevételeket tehetnek e rendelet alkalmazására vonatkozóan.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Az 1. cikket egy négy hónapos időszakon át kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2014. október 29-én.