PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/111
ze dne 26. ledna 2015,
kterým se zavádějí opatření ke zmírnění vážného ohrožení zachování populace mořčáka evropského (Dicentrarchus labrax) v Keltském moři, Lamanšském průlivu, Irském moři a jižní části Severního moře
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 ze dne 11. prosince 2013 o společné rybářské politice, o změně nařízení Rady (ES) č. 1954/2003 a (ES) č. 1224/2009 a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 a (ES) č. 639/2004 a rozhodnutí Rady 2004/585/ES (1), a zejména na čl. 12 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Článek 12 nařízení (EU) č. 1380/2013 stanoví, že v závažných, naléhavých a řádně odůvodněných případech týkajících se vážného ohrožení zachování biologických mořských zdrojů lze přijmout naléhavá opatření. Komise může na základě odůvodněné žádosti členského státu nebo z vlastního podnětu za účelem zmírnění takového ohrožení přijmout naléhavá opatření v podobě okamžitě použitelných prováděcích aktů platných po dobu nejvýše šesti měsíců.
(2)
Podle vědeckého doporučení Mezinárodní rady pro průzkum moří (ICES) a Vědeckotechnického a hospodářského výboru pro rybářství (VTHVR) je mořčák evropský (Dicentrarchus labrax) v Keltském moři, Lamanšském průlivu, Irském moři a jižní části Severního moře (divizi ICES IVb a IVc a VIIa a VIId-h) postižen velmi rychlým úbytkem biomasy z důvodu snižující se míry regenerace a zvýšené míry úmrtnosti způsobené rybolovem. Biomasa reprodukující se populace se blíží k historicky vůbec nejnižší zaznamenané úrovni. Současná míra úmrtnosti způsobená rybolovem je téměř čtyřikrát vyšší, než je pro populaci udržitelné. ICES proto vyzývá k provedení opatření, jimiž by se v celém rozsahu populace podstatně snížila míra úmrtnosti způsobená rybolovem.
(3)
Spojené království dopisem ze dne 19. prosince 2014 Komisi požádalo, aby přijala opatření podle článku 12 nařízení (EU) č. 1380/2013, jejichž účelem je uzavřít oblast ICES VIIe pro pelagický rybolov mořčáka evropského od ledna do dubna 2015, a snížit tak tlak způsobený rybolovem v zájmu ochrany oblasti tření mořčáka evropského. Žádost byla předána Belgii, Francii, Irsku, Nizozemsku i poradním sborům pro severozápadní vody a pro Severní moře. Belgie, Francie a Nizozemsko zaslaly Komisi své připomínky.
(4)
Připomínky vznesené Francií se týkají použitelnosti článku 12 nařízení (EU) č. 1380/2013, ohrožení způsobeného rybolovnými činnostmi a postupem, dokazování vážného ohrožení a rizika diskriminace mezi jednotlivými druhy rybolovu. Belgie na žádost Spojeného království reagovala kladně. Nizozemsko navrhlo rozšířit opatření tak, aby se vztahovala na širší oblasti i jiné druhy rybolovu. S ohledem na oblast působnosti a postup podle článku 12 nařízení (EU) č. 1380/2013 je třeba zdůraznit, že toto ustanovení není omezeno na konkrétní problematiku, a lze ho tedy použít na jakékoliv ohrožení bez ohledu na to, zda je způsobeno rybolovnými činnostmi, či jinými faktory, a lhůty stanovené daným článkem jsou opodstatněné naléhavou potřebou řešit vážné ohrožení. Důkazem vážného ohrožení mořčáka evropského v daném případě jsou níže uvedené vědecké poznatky.
(5)
Mořčák evropský se ve velkých koncentracích houfuje v konkrétních oblastech od prosince do dubna za účelem tření. Populace mořčáka evropského je na této reprodukční fázi závislá. V uvedeném období se v těchto oblastech tření provádí cílený rybolov, který významně přispívá k celkové míře úmrtnosti populace způsobené rybolovem, a zejména ke snižování počtu dospělých ryb, které se mohou úspěšně reprodukovat. Statistiky odlovu potvrzují, že v důsledku takové rybolovné praxe jsou loveny hlavně dospělé ryby, které se tak již nemohou podílet na reprodukci populace.
(6)
Podle vědeckého posouzení vypracovaného subjekty ICES a VTHVR se komerční rybolov prováděný pelagickými vlečnými sítěmi z více než 25 % podílí na míře úmrtnosti způsobené rybolovem.
(7)
Vážné ohrožení pro zachování biologických mořských zdrojů vyplývá z rizika závažného poškození reprodukční kapacity populace v důsledku prudkého poklesu biomasy reprodukující se populace v kombinaci s očekáváním, že pokračující cílený rybolov může způsobit neudržitelné škody reprodukující se populace. Komise se domnívá,že se jedná o závažné, naléhavé a řádně odůvodněné případy, protože 1) začalo období tření a 2) stejně tak byl zahájen rybolov reprodukující se populace. Vědecké poznatky podporují podniknutí okamžitých potřebných kroků během probíhajícího období tření mořčáka evropského, a sice přijetím opatření, která budou platit okamžitě a zůstanou v platnosti až do 30. dubna 2015.
(8)
Je proto naléhavé přijmout opatření, jejichž účelem je zakázat cílený rybolov mořčáka evropského pelagickými vlečnými sítěmi během vysoce citlivého období tření od ledna až do 30. dubna 2015. Další prodlení při poskytnutí ochrany populaci by značně snížilo či odstranilo účelnost naléhavých opatření. V zájmu posílení účelnosti těchto opatření by hospodářským subjektům mělo být nařízeno, aby nepřijímaly překládky a vykládky mořčáka evropského uloveného v období platnosti tohoto nařízení.
(9)
V zájmu poskytnutí účinné ochrany v oblastech tření, jejichž poloha je značně proměnlivá, by se naléhavá opatření měla vztahovat na celou oblast, v níž se populace vyskytuje, tj. na Keltské moře, Lamanšský průliv, Irské moře a jižní části Severního moře (divizi ICES IVb a IVc a VIIa a VIId-h), a zahrnovat rybolov pelagickou vlečenou sítí. Vedle toho se zahrnují i oblasti ICES VIIj a VIIk, aby se zabránilo přemístění rybolovné činnosti, jelikož výskyt populace není plně určen.
(10)
Alternativní opatření navržená Francií by neměla stejný účinek jako opatření stanovená tímto nařízením, protože jejich účelnost je nejistá. Kromě toho je možné, že v zájmu další ochrany populace mořčáka evropského bude později zapotřebí přijmout další opatření v souvislosti s dopadem jiných druhů rybolovu.
(11)
Francie poskytla informace prokazující, že plavidla používající pelagická zařízení o velikosti ok mezi 32 a 69 mm se nezaměřují na mořčáka evropského a že jakýkoliv vedlejší úlovek těchto plavidel má na populaci minimální dopad.
(12)
Situace u populace mořčáka evropského v daných oblastech splňuje všechna kritéria závažných, naléhavých a řádně odůvodněných případů vážného ohrožení zachování této populace, a Komise může tedy v souladu s článkem 12 nařízení (EU) č. 1380/2013 přijmout z vlastního podnětu opatření uvedená v tomto nařízení, která překračují rámec žádosti Spojeného království.
(13)
Opatření stanovená tímto nařízením budou předložena k vyjádření stanoviska Výboru pro rybolov a akvakulturu,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět
Tímto nařízením se stanoví naléhavá opatření pro populaci mořčáka evropského v oblastech ICES IVb, IVc, VIIa a VIId-k za účelem zmírnění bezprostřední a závažné škody pro danou populaci.
Článek 2
Opatření
V době platnosti tohoto nařízení se zakazuje rybolov mořčáka evropského (Dicentrarchus labrax) v oblastech ICES IVb, IVc, VIIa a VIId-k za použití pelagických vlečných sítí (označovaných jako OTM - pelagické vlečné sítě s rozpěrnými deskami a PTM - pelagické párové vlečné sítě) s oky kapsy o velikosti 70 mm či více.
Plavidlům používajícím takové vybavení se rovněž zakazuje uchovávat na palubě, přemísťovat, překládat nebo vykládat mořčáka evropského odloveného v uvedené oblasti v období platnosti nařízení.
Členské státy podají Komisi zprávu o úlovcích mořčáka evropského pelagickým vybavením (OTM nebo PTM) vždy 14 dnů po skončení každého měsíce.
Článek 3
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se do 30. dubna 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 26. ledna 2015.
A BIZOTTSÁG (EU) 2015/111 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2015. január 26.)
a Kelta-tengerben, a La Manche csatornában, az Ír-tengerben és az Északi-tenger déli részén élő farkassügér-állomány (Dicentrarchus labrax) védelme tekintetében fennálló súlyos fenyegetés enyhítésére irányuló intézkedések megállapításáról
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 12. cikke (1) bekezdésére,
mivel:
(1)
Az 1380/2013/EU rendelet 12. cikke előírja, hogy a tengeri biológiai erőforrások védelme tekintetében fennálló súlyos fenyegetéssel kapcsolatos, kellően indokolt, rendkívül sürgős esetekben szükséghelyzeti intézkedések hozhatók. A Bizottság egy ilyen fenyegetés enyhítése érdekében akár valamely tagállam indokolással ellátott kérelmére, akár saját kezdeményezésére azonnal alkalmazandó, legfeljebb hat hónapig érvényes végrehajtási jogi aktusokat fogadhat el.
(2)
A Nemzetközi Tengerkutatási Tanács (ICES), valamint a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) tudományos szakvéleményei szerint a Kelta-tengerben, a La Manche-csatornában, az Ír-tengerben és az Északi-tenger déli részén (ICES IVb, IVc, VIIa és VIId-h körzet) élő farkassügér-állomány (Dicentrarchus labrax) biomasszája a lassuló állománypótlódás és a növekvő halászati mortalitás együttes hatására rohamosan csökken. A szaporodóképes állomány biomasszája az eddig megfigyelt legalacsonyabb értékhez közelít. A halászati mortalitás mértéke majdnem négyszer magasabb annál, amit az állomány még képes elviselni. Szakvéleményében az ICES ezért olyan intézkedések végrehajtását javasolja, amelyek révén a halászati mortalitás jelentősen csökken az állomány teljes elterjedési területén.
(3)
Az Egyesült Királyság 2014. december 19-i levelében kérte, hogy a Bizottság a 1380/2013/EU rendelet 12. cikke alapján 2015 januárja és áprilisa között tiltsa be a farkassügér ICES VIIe övezetben folytatott nyílt vízi halászatát annak érdekében, hogy a farkassügér ívó rajainak védelme révén csökkenjen az állományra nehezedő halászati terhelés. A kérelmet Belgium, Franciaország, Írország és Hollandia, valamint az északnyugati vizek tanácsadó testülete és az északi-tengeri tanácsadó testület is megkapta. Belgium, Franciaország és Hollandia eljuttatta észrevételeit a Bizottsághoz.
(4)
A Franciaország által tett észrevételek az 1380/2013/EU rendelet 12. cikkének alkalmazhatóságára, a halászati tevékenységek és az eljárás által okozott veszélyekre, a súlyos fenyegetés bizonyítékára és a különféle halászati tevékenységek közötti hátrányos megkülönböztetés kockázatára vonatkoztak. Belgium pozitívan reagált az Egyesült Királyság kérelmére. Hollandia az intézkedések kiterjesztését javasolta azzal a céllal, hogy hatályuk nagyobb területre terjedjen ki és más halászati tevékenységeket is lefedjen. Az 1380/2013/EU rendelet 12. cikkének hatályát és a cikkben előírt eljárást illetően meg kell jegyezni, hogy a szóban forgó rendelkezés alkalmazhatóságát semmi sem korlátozza, így a rendelkezés alkalmazható bármilyen fenyegetés tekintetében, függetlenül attól, hogy azok halászati tevékenységeknek vagy más okoknak tudhatók be, továbbá az említett cikkben előírt határidők indokoltak, figyelembe véve a súlyos fenyegetés elhárításának sürgősségét. A farkassügér tekintetében fennálló súlyos fenyegetést ebben a konkrét ügyben az alább kifejtett tudományos bizonyítékok támasztják alá.
(5)
A farkassügérek december és április között ívás céljából nagy számban csoportosulnak meghatározott területeken. A farkassügér-állomány állapotát meghatározza ez a szaporodási fázis. Az állománynak az említett időszakban folytatott célzott halászata ezekre az ívó halrajokra irányul, így jelentősen növeli az állomány halászati mortalitását, és nagymértékben csökkenti az ívásra képes kifejlett egyedek számát. A fogási statisztikák megerősítik, hogy az ilyen halászati gyakorlat főképpen a kifejlett egyedeket pusztítja el, amelyek így már nem tudnak hozzájárulni az állomány szaporodásához.
(6)
Az ICES és a HTMGB tudományos értékelése szerint a nyílt vízi vonóhálókkal folytatott kereskedelmi halászatnak tulajdonítható a halászati mortalitás több mint 25 %-a.
(7)
A tengerek biológiai erőforrásainak védelme tekintetében fennálló súlyos fenyegetés az állomány ívási kapacitását fenyegető súlyos kár kockázatából ered, ez pedig a szaporodóképes állomány biomasszája drámai csökkenésének következménye, és egyúttal várható, hogy a további célzott halászat olyan kárt okozhat a szaporodóképes állományban, amely nem fenntartható. A Bizottság véleménye szerint ez egy kellően indokolt, rendkívül sürgős eset, mivel: 1. már megkezdődött az ívási időszak; 2. a szaporodóképes állomány halászata is megkezdődött. A tudományos bizonyítékok alátámasztják, hogy a farkassügér már megkezdődött ívási idényében nélkülözhetetlen azonnali intézkedéseket hozni, amelyek haladéktalanul érvénybe lépnek, és egészen 2015. április 30-ig maradnak hatályban.
(8)
Éppen ezért sürgősen be kell tiltani a 2015. januártól április 30-ig tartó, rendkívül érzékeny ívási időszakban a farkassügér nyílt vízi vonóhálókkal folytatott célzott halászatát. Az állomány védelmét célzó intézkedések meghozatalában bekövetkező minden további késedelem jelentősen csökkentené vagy megszüntetné a szükséghelyzeti intézkedések hatékonyságát. Ezenkívül az említett intézkedések hatékonyságának fokozása érdekében a gazdasági szereplők számára elő kell írni, hogy hajóikra ne rakjanak át, illetve azokról ne rakodjanak ki olyan farkassügéreket, amelyeket e rendelet alkalmazásának időtartama alatt fogtak ki.
(9)
Ahhoz, hogy hatékony védelem alá kerüljenek a szaporodóképes halcsoportosulások, amelyek számos helyen előfordulhatnak, a szükséghelyzeti intézkedések hatályának ki kell terjednie az állomány teljes elterjedési területére, azaz a Kelta-tengerre, a La Manche csatornára, az Ír-tengerre és az Északi-tenger déli részére (ICES IVb, IVc, VIIa, VIId-h körzetek), valamint többek között a nyílt vízi vonóhálós halászatra. Mivel az állomány elterjedési területét még nem sikerült pontosan meghatározni, a tilalom hatályát az ICES VIIj és VIIk övezetre is ki kell terjeszteni, hogy megakadályozható legyen a halászati tevékenység e területekre történő áthelyeződése.
(10)
A Franciaország által javasolt alternatív intézkedések nem érnék el ugyanazt az eredményt, mint az e rendeletben foglalt intézkedés, mivel hatékonyságuk bizonytalan. Mindezeken túlmenően a farkassügér állományának további védelme érdekében a későbbiekben kiegészítő intézkedésekre is szükség lehet más halászati tevékenységek hatásának semlegesítésére.
(11)
Franciaország olyan információkat szolgáltatott, amelyek bizonyítják, hogy a 32 és 69 mm közötti szembőségű nyílt vízi halászeszközöket használó hajók a farkassügérre nem halásznak célzottan, és hogy az ilyen hajók járulékos fogásai elhanyagolható hatást gyakorolnak az állományra.
(12)
Az említett területek farkassügér-állományának helyzete minden tekintetben megfelel a szóban forgó állomány védelmét fenyegető súlyos veszéllyel kapcsolatos, kellően indokolt és rendkívül sürgős esetekre vonatkozó követelményeknek, a Bizottság ezért az 1380/2013/EU rendelet 12. cikke értelmében saját kezdeményezésére elfogadhatja az e rendeletben foglalt intézkedéseket, amelyek túlmutatnak az Egyesült Királyság kérelmében szereplőkön.
(13)
Az e rendeletben előírt intézkedéseket a Bizottság véleményezésre a Halászati és Akvakultúraágazati Bizottság elé terjeszti,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Tárgy
Ez a rendelet az ICES IVb, IVc, VIIa és VIId-k körzetek tekintetében szükséghelyzeti intézkedéseket állapít meg a farkassügér-állomány halászatára vonatkozóan azzal a céllal, hogy enyhítse az állományt fenyegető közvetlen és súlyos károkat.
2. cikk
Intézkedések
E rendelet alkalmazási időszakában az ICES IVb, IVc, VIIa, VIId-k körzetekben tilos a farkassügér (Dicentrarchus labrax) olyan nyílt vízi vonóhálókkal (vízközi feszítőlapos vonóhálóval (OTM) és vízközi páros vonóhálóval (PTM)) folytatott halászata, amelyek zsákvégének szembősége 70 mm vagy annál nagyobb.
Ezenkívül az említett halászeszközöket használó hajók számára az e rendelet alkalmazási időszakában ugyanezen a területen kifogott farkassügér-egyedeket tilos a fedélzeten tárolni, áthelyezni, átrakni és kirakodni.
A tagállamok minden hónap vége után 14 nappal jelentést tesznek a Bizottságnak a farkassügér nyílt vízi halászeszközökkel (OTM vagy PTM) ejtett fogásairól.
3. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet 2015. április 30-ig alkalmazandó.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2015. január 26-án.