NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 231/2014
ze dne 11. března 2014,
kterým se zřizuje nástroj předvstupní pomoci (NPP II)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 212 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Komise ve svém sdělení ze dne 29. června 2011 nazvaném „Rozpočet - Evropa 2020“ vymezuje rámec pro nástroje Unie pro financování vnější činnosti, včetně nástroje předvstupní pomoci (dále jen „NPP II“).
(2)
Jelikož nařízení Rady (ES) č. 1085/2006 (4) pozbylo dne 31. prosince 2013 platnosti, měl by být v zájmu vyšší účinnosti vnější činnosti Unie zachován na období 2014-2020 rámec pro plánování a poskytování vnější pomoci. Politika Unie v oblasti rozšíření by měla být i nadále podporována zvláštním nástrojem pro financování vnější činnosti. Je proto třeba zřídit NPP II.
(3)
Článek 49 Smlouvy o Evropské unii stanoví, že každý evropský stát, který uznává hodnoty úcty k lidské důstojnosti, svobody, demokracie, rovnosti, právního státu a dodržování lidských práv, včetně práv osob patřících k menšinám, může požádat o členství v Unii. Evropský stát, který požádal o přistoupení k Unii, se může členem stát pouze tehdy, pokud bylo potvrzeno, že splňuje kritéria členství stanovená na zasedání Evropské rady v Kodani v červnu 1993 (dále jen „kodaňská kritéria“), a za předpokladu, že přistoupení nepřesáhne schopnost Unie integrovat nového člena. Tato kritéria se týkají stability institucí zaručujících demokracii, právní stát, lidská práva a respektování a ochranu menšin, existence fungujícího tržního hospodářství a schopnosti vyrovnat se s konkurenčním tlakem a tržními silami v rámci Unie a schopnosti převzít nejen práva, nýbrž rovněž povinnosti podle Smluv, včetně dodržování cílů politické, hospodářské a měnové unie.
(4)
Základem obnovené shody o rozšíření je nadále strategie rozšíření založená na konsolidaci, podmíněnosti a komunikaci spolu se schopností Unie integrovat nové členy. Přístupový proces je založen na objektivních kritériích a použití zásady rovného zacházení se všemi žadateli, přičemž každý z nich je posuzován na základě svých vlastních výsledků. Pokrok na cestě k přistoupení závisí v případě každého žadatele na dodržování hodnot Unie a na jeho schopnosti provést potřebné reformy s cílem přizpůsobit svůj politický, institucionální, právní, správní a hospodářský systém pravidlům, standardům, politikám a postupům v Unii.
(5)
Proces rozšíření posiluje mír, demokracii a stabilitu v Evropě a Unie může být díky němu lépe připravena řešit globální výzvy. Transformační síla procesu rozšíření s sebou přináší v zemích zapojených procesu rozšíření dalekosáhlou politickou a hospodářskou reformu, z níž má prospěch i Unie jako celek.
(6)
Evropská rada udělila status kandidátské země Černé Hoře, Islandu, Bývalé jugoslávské republice Makedonii, Srbsku a Turecku. Potvrdila evropskou perspektivu západního Balkánu. Aniž jsou dotčeny postoje k otázce statusu nebo jakákoli budoucí rozhodnutí přijatá Evropskou radou či Radou, ti s evropskou perspektivou, kterým dosud nebyl udělen status kandidátské země, mohou být výhradně pro účely tohoto nařízení považovány za potenciální kandidáty. Finanční pomoc podle tohoto rozhodnutí by měla být poskytována všem příjemcům uvedeným v příloze I.
(7)
Pomoc podle tohoto nařízení by měla být poskytována v souladu s rámcem politiky rozšíření, který stanoví Evropská rada a Rada, a s řádným zohledněním sdělení o strategii rozšíření a zpráv o pokroku, které jsou součástí každoročního balíčku Komise týkajícího se rozšíření, a příslušných usnesení Evropského parlamentu. Pomoc by měla být také poskytována v souladu s dohodami, které Unie uzavřela s příjemci uvedenými v příloze I, a v souladu s evropskými a přístupovými partnerstvími. Pomoc by se měla zaměřit především na vybraný počet oblastí politiky, jež příjemcům uvedeným v příloze I pomohou posílit demokratické instituce a právní stát, reformovat soudnictví a veřejnou správu, dodržovat základní práva a prosazovat rovnost žen a mužů, toleranci, sociální začleňování a zákaz diskriminace. Pomoc by měla i nadále podporovat jejich úsilí o posílení regionální, makroregionální a přeshraniční spolupráce, jakož i územního rozvoje, mimo jiné prováděním makroregionálních strategií Unie. Měla by zlepšit rovněž jejich hospodářský a sociální rozvoj, který je základem programu inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění, se zvláštním zřetelem na malé a střední podniky, a to za účelem dosažení cílů strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění Evropa 2020 (dále jen „strategie Evropa 2020“) a zajištění postupného souladu s kodaňskými kritérii. Provázanost mezi finanční pomocí a celkovým pokrokem dosaženým při naplňování předvstupní strategie by měla být posílena.
(8)
V zájmu zohlednění změn rámce politiky rozšíření nebo významných změn týkajících se příjemců uvedených na seznamu v příloze I by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o přizpůsobení a aktualizaci tematických priorit pro poskytování pomoci uvedených v příloze II. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(9)
Pro většinu příjemců uvedených v příloze I zůstávají klíčovými výzvami posílení právního státu, včetně boje proti korupci a organizované trestné činnosti, a řádná správa věcí veřejných, včetně reformy veřejné správy; tyto aspekty mají zásadní význam, aby se tito příjemci přiblížili Unii a později v plném rozsahu převzali povinnosti vyplývající z členství v Unii. Vzhledem k dlouhodobější povaze reforem prováděných v těchto oblastech a k potřebě dosahovat lepších výsledků by finanční pomoc podle tohoto nařízení měla co nejdříve řešit požadavky kladené na příjemce uvedené v příloze I.
(10)
Příjemci uvedení v příloze I musí být lépe připraveni na řešení globálních výzev, jako je udržitelný rozvoj a změna klimatu, a zajistit soulad s úsilím Unie při řešení těchto záležitostí. Pomoc Unie podle tohoto nařízení by měla přispět rovněž k dosažení cíle, jenž spočívá ve zvýšení části rozpočtu Unie související s oblastí klimatu nejméně o 20 %.
(11)
Na základě zkušeností členských států by Unie měla rovněž poskytnout podporu pro transformaci na cestě k přistoupení ve prospěch všech příjemců uvedených v příloze I. Tato spolupráce by se měla zaměřit zejména na výměnu zkušeností, které členské státy získaly v procesu reforem.
(12)
Komise a členské státy by měly zajistit soulad, soudržnost a doplňkovost své pomoci, zejména prostřednictvím pravidelných konzultací a častých výměn informací v průběhu různých fází cyklu pomoci. Dále je třeba podniknout kroky nezbytné k zajištění lepší koordinace a doplňkovosti s dalšími dárci, a to i prostřednictvím pravidelných konzultací. Úloha občanské společnosti jak v programech prováděných vládními orgány, tak i jako přímého příjemce pomoci Unie by měla být posílena.
(13)
Priority činnosti zaměřené na dosažení cílů v příslušných oblastech politik, jež budou podporovány na základě tohoto nařízení, by měly být stanoveny v orientačních strategických dokumentech, jež vypracuje Komise na dobu trvání víceletého finančního rámce Unie na období 2014-2020 za partnerského přispění příjemců uvedených v příloze I na základě jejich konkrétních potřeb a na základě agendy rozšíření v souladu s obecnými a specifickými cíli vymezenými tímto nařízením a s řádným ohledem na příslušné vnitrostátní strategie. Strategické dokumenty by měly rovněž určovat oblasti politiky, jež je třeba poskytnutím pomoci podporovat, a měly by stanovit, aniž by byly dotčeny výsady Evropského parlamentu a Rady, orientační příděly finančních prostředků Unie podle jednotlivých oblastí politiky rozepsané na jednotlivé roky, včetně odhadu výdajů souvisejících s oblastí klimatu. Měla by být zajištěna dostatečná pružnost, aby bylo možné zohlednit nově vznikající potřeby a poskytnout pobídky ke zvýšení výkonnosti. Strategické dokumenty by měly zajistit soudržnost a soulad s úsilím příjemců uvedených v příloze I, jež se odráží v jejich státním rozpočtu, a měly by zohledňovat podporu poskytnutou ostatními dárci. V zájmu zohlednění vnitřního a vnějšího vývoje by měly být strategické dokumenty v případě potřeby přezkoumány a revidovány.
(14)
Je v zájmu Unie napomáhat příjemcům uvedeným v příloze I v reformním úsilí zaměřeném na členství v Unii. Pomoc by měla být řízena s důrazným zaměřením na výsledky a pomocí pobídek pro příjemce, kteří účinným prováděním předvstupní pomoci a pokrokem při plnění kritérií pro členství prokáží odhodlání k reformě.
(15)
Pomoc by měla i nadále využívat struktury a nástroje, které se osvědčily v předvstupním procesu. Přechod od přímého řízení prostředků předvstupní pomoci ze strany Komise k nepřímému řízení příjemci uvedenými v příloze I by měl být postupný a měl by být v souladu s kapacitami těchto příjemců. Komise by v souladu se zásadou participativní demokracie měla u každého příjemce uvedeného v příloze I podporovat parlamentní dohled nad pomocí mu poskytovanou.
(16)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci se týkají strategických dokumentů, programovacích dokumentů a zvláštních pravidel stanovících tyto jednotné podmínky a měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (5). Při přijímání těchto prováděcích aktů by se s ohledem na jejich povahu, zejména jejich politické zaměření a finanční dopady, měl v zásadě použít přezkumný postup, s výjimkou opatření malého finančního rozsahu. Při stanovování jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být zohledněny poznatky získané při řízení a provádění předchozí předvstupní pomoci. Bude-li to vyžadovat vývoj situace, měly by být tyto jednotné podmínky změněny.
(17)
Výbor zřízený tímto nařízením by měl být rovněž příslušný pro právní akty a závazky podle nařízení (ES) č. 1085/2006 a pro provádění článku 3 nařízení Rady (ES) č. 389/2006 (6).
(18)
Toto nařízení stanoví finanční krytí na celou dobu své použitelnosti, které představuje pro Evropský parlament a Radu při ročním rozpočtovém procesu hlavní referenční částku ve smyslu bodu 17 interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení (7).
(19)
Unie by měla usilovat o co nejúčinnější využití dostupných zdrojů k optimalizaci dopadu své vnější činnosti. Toho by mělo být dosahováno soudržností a doplňkovostí nástrojů Unie pro vnější činnost, jakož i vytvářením synergie mezi NPP II, ostatními Unie nástroji pro financování vnější činnosti a dalšími politikami Unie. To by mělo dále vést ke vzájemnému posílení programů navržených na základě nástrojů pro financování vnější činnosti.
(20)
Společná pravidla a postupy pro provádění nástrojů Unie pro financování vnější činnosti jsou stanoveny v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 236/2014 (8).
(21)
Jelikož cíle tohoto nařízení nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jej může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.
(22)
Je vhodné zajistit plynulý a nepřerušený přechod mezi nástrojem předvstupní pomoci NPP) zřízeným nařízením (ES) č. 1085/2006 a NPP II a uvést dobu použitelnosti tohoto nařízení do souladu s dobou použitelnosti nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 (9). Proto by se toto nařízení mělo použít od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
HLAVA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Obecný cíl
Nástroj předvstupní pomoci na období 2014-2020 (NPP II) podporuje příjemce uvedené v příloze I při přijímání a provádění politických, institucionálních, právních, správních, sociálních a hospodářských reforem, které jsou zapotřebí k tomu, aby tito příjemci dosáhli souladu s hodnotami Unie a postupného sblížení s pravidly, standardy, politikami a postupy Unie s ohledem na jejich budoucí členství v Unii.
Prostřednictvím této podpory přispívá NPP II ke stabilitě, bezpečnosti a prosperitě u příjemců uvedených v příloze I.
Článek 2
Specifické cíle
1. Pomoc podle tohoto nařízení sleduje dosažení následujících specifických cílů v souladu s potřebami každého příjemce uvedeného v příloze I a jeho individuální agendou rozšíření:
a)
podpora politických reforem, mimo jiné prostřednictvím:
i)
posílení demokracie a příslušných institucí, včetně nezávislého a efektivního soudnictví, a právního státu, včetně jeho prosazování;
ii)
prosazování a ochrany lidských práv a základních svobod, důslednějšího dodržování práv příslušníků menšin, včetně osob homosexuální, bisexuální, transsexuální a intersexuální orientace, prosazování rovnosti žen a mužů, nediskriminace a tolerance a svobody sdělovacích prostředků a respektování kulturní rozmanitosti;
iii)
regionální spolupráce a dobrých sousedských vztahů;
iv)
podpory usmíření, budování míru a opatření pro budování důvěry;
v)
boje proti korupci a organizované trestné činnosti;
vii)
posílení veřejné správy a řádné správy věcí veřejných na všech úrovních;
vii)
opatření pro budování kapacit v zájmu zlepšení vymáhání práva, správy hranic a provádění migrační politiky včetně řízení migračních toků;
viii)
rozvoje občanské společnosti;
ix)
zlepšení sociálního dialogu a posílení kapacit sociálních partnerů;
b)
podpora hospodářského, sociálního a územního rozvoje za účelem inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění, mimo jiné prostřednictvím:
i)
dosažení souladu s normami Unie v hospodářské oblasti, včetně fungující tržní ekonomiky, jakož i v daňovém řízení a správě ekonomických záležitostí;
ii)
hospodářských reforem nezbytných k vypořádání se s konkurenčními tlaky a tržními silami v Unii a současně přispívajících k dosažení sociálních a environmentálních cílů;
iii)
podpory zaměstnanosti a mobility pracovních sil, podpory vytváření kvalitních pracovních míst a rozvoje lidského kapitálu;
iv)
podpory sociálního a ekonomického začlenění, a to zejména menšin a zranitelných skupin obyvatelstva, včetně osob se zdravotním postižením, uprchlíků a vysídlených osob;
v)
prosazování integrovaných vzdělávacích systémů podporujících začlenění a ochrany a obnovy kulturního dědictví;
vi)
rozvoje fyzického kapitálu, včetně zlepšení infrastruktury, a lepšího propojení s unijními a regionálními sítěmi;
vii)
posílení kapacit v oblasti výzkumu, technologického rozvoje a inovací;
c)
posílení schopnosti příjemců uvedených v příloze I na všech úrovních plnit povinnosti vyplývající z členství v Unii podporou postupného sbližování s acquis Unie a jeho přijetí, provádění a vymáhání, včetně příprav na řízení strukturálních fondů, Fondu soudržnosti a Evropského fondu pro rozvoj venkova;
d)
posílení regionální integrace a územní spolupráce za účasti příjemců uvedených v příloze I, členských států a případně třetích zemí v rámci oblasti působnosti nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 232/2014 (10).
2. Pokrok v dosahování specifických cílů stanovených v odstavci 1 se sleduje a posuzuje na základě předem vymezených, jasných, transparentních a případně pro jednotlivé země uzpůsobených a měřitelných ukazatelů, mezi něž patří:
a)
pokrok v posilování demokracie, právního státu a nezávislého a efektivního systému soudnictví, dodržování lidských práv včetně práv příslušníků menšin a zranitelných skupin, základních svobod, rovnosti žen a mužů a práv žen, boji proti korupci a organizované trestné činnosti, usmíření, dobrých sousedských vztazích a navracení uprchlíků, a zejména přehled dosažených výsledků v těchto oblastech;
b)
pokrok v socioekonomických a fiskálních reformách zaměřených na strukturální a makroekonomické nerovnováhy; přiměřenost a účinnost strategií sociálního a hospodářského rozvoje, pokrok směrem k inteligentnímu a udržitelnému růstu podporujícímu začlenění a vytvoření otevřeného a integrovaného vzdělávání, kvalitní odborné přípravy a zaměstnání, mimo jiné prostřednictvím veřejných investic podporovaných z NPP II; pokrok při vytváření příznivého podnikatelského prostředí;
c)
pokrok při slaďování právního rámce s acquis Unie, včetně výsledků jeho provádění; pokrok v oblasti institucionální reformy související s Unií, včetně přechodu na nepřímé řízení pomoci poskytované podle tohoto nařízení;
d)
pokrok při rozvoji a posilování řádné správy věcí veřejných a správních, institucionálních a absorpčních kapacit na všech úrovních včetně dostatečných lidských zdrojů, jichž je třeba k přijetí a vymáhání právních předpisů souvisejících s acquis;
e)
iniciativy v oblasti regionální a územní spolupráce a vývoj obchodních toků.
3. Ukazatele uvedené v odstavci 2 se případně použijí k monitorování, posuzování a přezkumu výkonnosti. Jako referenční bod pro posuzování výsledků pomoci z NPP II se použijí každoroční zprávy Komise uvedené v článku 4. Příslušné ukazatele výkonnosti jsou uvedeny ve strategických dokumentech podle článku 6 a programech podle článku 7 a jsou stanoveny tak, aby dosažený pokrok mohl být objektivně posuzován průběžně a ve vhodných případech napříč programy.
Článek 3
Oblasti politiky
1. Pomoc podle tohoto nařízení se vztahuje především na tyto oblasti politiky:
a)
reformy při přípravě na členství v Unii a související budování institucí a kapacit;
b)
socioekonomický a regionální rozvoj;
c)
zaměstnanost, sociální politiky, vzdělávání, podpora rovnosti žen a mužů a rozvoj lidských zdrojů;
d)
zemědělství a rozvoj venkova;
e)
regionální a územní spolupráci.
2. Pomoc ve všech oblastech politiky uvedených v odstavci 1 tohoto článku podporuje příjemce uvedené v příloze I při plnění obecných a specifických cílů stanovených v článcích 1 a 2, zejména prostřednictvím politických reforem, sbližování právních předpisů, budování kapacit a investic.
Zvláštní pozornost je podle potřeby věnována řádné správě věcí veřejných, právnímu státu a boji proti korupci a organizované trestné činnosti.
3. Pomoc v oblastech politiky uvedených v odst. 1 písm. b) až e) může zahrnovat financování typu činností stanovených v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1301/2013 (11), v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1300/2013 (12), v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1304/2013 (13), v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1299/2013 (14) a v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 13/2013 (15).
4. Pomoc v oblasti politiky uvedené v odst. 1 písm. e) může zejména financovat činnosti zahrnující více zemí nebo horizontální činnosti, jakož i činnosti v oblasti přeshraniční, nadnárodní a meziregionální spolupráce.
Článek 4
Rámec pro pomoc
1. Pomoc podle tohoto nařízení se poskytuje v souladu s rámcem politiky rozšíření, který stanoví Evropská rada a Rada, a náležitě zohledňuje sdělení o strategii rozšíření a zprávy o pokroku, které jsou součástí každoročního balíčku Komise týkajícího se rozšíření, a příslušná usnesení Evropského parlamentu. Komise zajistí soudržnost mezi pomocí a rámcem politiky rozšíření.
2. Pomoc je cílená a je uzpůsobena konkrétní situaci příjemců uvedených v příloze I, přičemž se bere v úvahu další úsilí potřebné ke splnění kritérií pro členství i kapacity těchto příjemců. Rozsah a intenzita pomoci závisí na potřebách, odhodlání provádět reformy a pokroku při provádění těchto reforem. Pomoc se soustřeďuje především na pomoc příjemcům uvedeným v příloze I při navrhování a provádění odvětvových reforem. Odvětvové politiky a strategie musí být ucelené a přispívat k dosahování specifických cílů uvedených v čl. 2 odst. 1.
3. Tematické priority pro poskytování pomoci podle potřeb a kapacit příjemců uvedených v příloze I jsou v souladu se specifickými cíli uvedenými v čl. 2 odst. 1 uvedeny v příloze II. Každá z těchto tematických priorit může přispívat k dosahování více než jednoho specifického cíle.
4. V souladu se specifickým cílem uvedeným v čl. 2 odst. 1 písm. d) pomoc podporuje přeshraniční spolupráci jak mezi příjemci uvedenými v příloze I, tak mezi těmito příjemci a členskými státy nebo zeměmi evropského nástroje sousedství, zřízeného nařízením (EU) č. 232/2014, a to za účelem podpory dobrých sousedských vztahů, posilování integrace Unie a podpory socio-ekonomického rozvoje. Tematické priority pro pomoc ve prospěch územní spolupráce jsou uvedeny v příloze III.
Článek 5
Soulad, soudržnost a doplňkovost
1. Finanční pomoc podle tohoto nařízení musí být v souladu s politikami Unie. Musí být v souladu s dohodami uzavřenými Unií s příjemci uvedenými v příloze I a musí dodržovat závazky vyplývající z mnohostranných dohod, jejichž je Unie smluvní stranou.
2. Komise ve spolupráci s členskými státy přispívá k plnění závazků Unie směřujících k větší transparentnosti a odpovědnosti při poskytování pomoci, mimo jiné zveřejňováním informací o objemu a přidělování pomoci, přičemž zajistí, aby údaje byly mezinárodně srovnatelné a snadno dostupné a aby bylo možné je sdílet a zveřejňovat.
3. Komise, členské státy a Evropská investiční banka (EIB) spolupracují, mimo jiné prostřednictvím pravidelných a otevřených zasedání věnovaných koordinaci pomoci, při zajišťování soudržnosti mezi pomocí poskytovanou podle tohoto nařízení a jinou pomocí poskytovanou Unií, členskými státy a EIB a usilují o to, aby se zabránilo zdvojování pomoci.
4. Komise, členské státy a EIB zajistí koordinaci svých programů pomoci, aby se zvýšila účinnost a efektivita při poskytování pomoci a předešlo dvojímu financování, v souladu se zavedenými zásadami pro posilování operativní koordinace v oblasti vnější pomoci a pro harmonizaci politik a postupů, zejména mezinárodními zásadami týkajícími se účinnosti pomoci. Koordinace zahrnuje pravidelné konzultace a časté výměny informací v jednotlivých fázích cyklu pomoci, zejména přímo na místě, a představuje klíčový krok v procesech programování členských států a Unie.
5. Za účelem zvýšení účinnosti a efektivity při poskytování pomoci a předcházení dvojímu financování přijme Komise ve spolupráci s členskými státy nezbytná opatření pro zajištění lepší koordinace a větší doplňkovosti s mnohostrannými a regionálními organizacemi a subjekty, jako jsou mezinárodní finanční instituce, agentury, fondy a programy OSN a dárci mimo Unii.
6. Při přípravě, provádění a monitorování pomoci podle tohoto nařízení Komise v zásadě jedná v partnerství s příjemci uvedenými v příloze I. Do partnerství jsou případně zapojeny příslušné státní a místní orgány, jakož i organizace občanské společnosti. Komise podporuje koordinaci mezi zúčastněnými stranami.
Kapacity organizací občanské společnosti musí být posilovány, a to případně i jejich zahrnutím mezi přímé příjemce pomoci.
HLAVA II
STRATEGICKÉ PLÁNOVÁNÍ
Článek 6
Strategické dokumenty
1. Pomoc podle tohoto nařízení je poskytována na základě orientačních strategických dokumentů pro jednotlivé země nebo více zemí (dále jen „strategické dokumenty“), které na dobu trvání víceletého finančního rámce Unie na období 2014-2020 vypracuje Komise v partnerství s příjemci uvedenými v příloze I.
2. Strategické dokumenty vymezují priority činnosti zaměřené na dosažení cílů v příslušných oblastech politiky uvedených v článku 3, jež jsou podporovány na základě tohoto nařízení v souladu s obecným cílem uvedeným v článku 1 a specifickými cíli uvedenými v článku 2. Strategické dokumenty se přijímají v souladu s rámcem pro pomoc stanoveným v článku 4 a náležitě zohledňují příslušné vnitrostátní strategie.
3. Strategické dokumenty obsahují orientační částku finančních prostředků Unie přidělenou na jednotlivé oblasti politiky a rozepsanou na jednotlivé roky a umožňují řešit nově vznikající potřeby, aniž je dotčena možnost kombinovat pomoc v různých oblastech politiky. Součástí strategických dokumentů jsou ukazatele pro posuzování pokroku při dosahování cílů, které jsou v nich stanoveny.
4. Komise každoročně posoudí provádění strategických dokumentů, přičemž rovněž posoudí, zda jsou nadále relevantní s ohledem na vývoj politického rámce uvedeného v článku 4. Komise informuje výbor podle čl. 13 odst. 1 o výsledcích tohoto posouzení a může případně navrhnout revizi strategických dokumentů podle tohoto článku nebo programů a opatření podle čl. 7 odst. 1. Tyto strategické dokumenty jsou také přezkoumány v polovině období a případně revidovány.
5. Komise přijímá strategické dokumenty uvedené v tomto článku a jejich případné revize přezkumným postupem podle čl. 16 odst. 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 236/2014.
HLAVA III
PROVÁDĚNÍ
Článek 7
Programování
1. Pomoc Unie podle tohoto nařízení je prováděna přímo, nepřímo nebo v rámci sdíleného řízení prostřednictvím programů a opatření uvedených v článcích 2 a 3 nařízení (EU) č. 236/2014 a v souladu se zvláštními pravidly, která stanoví jednotné podmínky k provedení tohoto nařízení, zejména pokud jde o řídící struktury a postupy, a která Komise přijme v souladu s článkem 13 tohoto nařízení. Provádění má zpravidla podobu ročních nebo víceletých programů pro jednotlivé země nebo pro více zemí a programů přeshraniční spolupráce, které vypracovávají příslušní příjemci uvedení v příloze I tohoto nařízení nebo případně Komise v souladu se strategickými dokumenty podle článku 6 tohoto nařízení.
2. Při tvorbě nebo přezkumech programů probíhajících po zveřejnění zprávy o přezkumu v polovině období podle článku 17 nařízení (EU) č. 236/2014 (dále jen „zpráva o přezkumu v polovině období“) se zohlední výsledky, zjištění a závěry této zprávy.
Článek 8
Rámcové a doplňkové dohody
1. Komise a příslušní příjemci uvedení v příloze I uzavřou rámcové dohody o provádění pomoci.
2. V případě potřeby mohou být mezi Komisí a příslušnými příjemci uvedenými v příloze I nebo jejich prováděcími orgány uzavřeny doplňkové dohody týkající se provádění pomoci.
Článek 9
Ustanovení o vztahu mezi nástroji
1. V řádně odůvodněných případech a k zajištění soudržnosti a účinnosti financování Unie nebo na podporu regionální spolupráce může Komise rozhodnout o rozšíření způsobilosti programů a opatření uvedených v čl. 7 odst. 1 na země, území a regiony, jež by jinak nebyly způsobilé pro financování podle článku 1, pokud má daný program nebo opatření globální, regionální nebo přeshraniční povahu.
2. Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR) přispěje na programy nebo opatření přeshraniční spolupráce mezi příjemci uvedenými v příloze I a členskými státy, které se zavedou podle tohoto nařízení. Výše příspěvku z EFRR se určí podle článku 4 nařízení (EU) č. 1299/2013. Na použití tohoto příspěvku se vztahuje toto nařízení.
3. NPP II může tam, kde je to vhodné, přispět na programy nebo opatření nadnárodní a meziregionální spolupráce zavedené a prováděné podle nařízení (EU) č. 1299/2014, jichž se účastní příjemci uvedení v příloze I tohoto nařízení.
4. NPP II může tam, kde je to vhodné, přispět na programy nebo opatření přeshraniční spolupráce zavedené a prováděné podle nařízení (EU) č. 232/2014, jichž se účastní příjemci uvedení v příloze I tohoto nařízení.
5. NPP II může tam, kde je to vhodné, přispět na programy nebo opatření zavedené v rámci makroregionální strategie, jichž se účastní příjemci uvedení v příloze I.
HLAVA IV
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 10
Přenesení pravomoci
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 11 měnící přílohu II tohoto nařízení. Komise zejména do 31. března 2018 přijme akt v přenesené pravomoci, kterým se příloha II tohoto nařízení mění v návaznosti na zveřejnění zprávy o přezkumu v polovině období a na základě doporučení v ní obsažených.
Článek 11
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci podle článku 10 je Komisi svěřena do 31. prosince 2020.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci podle článku 10 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článku 10 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 12
Přijetí dalších prováděcích pravidel
Vedle pravidel stanovených v nařízení (EU) č. 236/2014 se přezkumným postupem podle čl. 16 odst. 3 nařízení (EU) č. 236/2014 přijmou zvláštní pravidla, jimiž se stanoví jednotné podmínky k provedení tohoto nařízení.
Článek 13
Postup projednávání ve výboru
1. Zřizuje se Výbor pro nástroj předvstupní pomoci (dále jen „Výbor pro NPP II“), který se skládá ze zástupců členských států a kterému předsedá zástupce Komise. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Výbor pro NPP II je nápomocen Komisi ve všech oblastech politiky uvedených v článku 3. Je rovněž příslušný pro právní akty a závazky podle nařízení (ES) č. 1085/2006 a pro provádění článku 3 nařízení Rady (ES) č. 389/2006.
Článek 14
Odměňování výkonnosti
1. Strategické dokumenty podle článku 6 stanoví, že přiměřená výše pomoci zůstává k dispozici za účelem odměnění konkrétního příjemce uvedeného v příloze I za:
a)
zvláštní pokrok při plnění kritérií pro členství nebo
b)
účinné uplatňování předvstupní pomoci, přičemž je dosahováno zvláště dobrých výsledků v souvislosti se specifickými cíli stanovenými v příslušném strategickém dokumentu.
2. Pokud pokrok dosažený příjemcem uvedeným v příloze I nebo jeho výsledky výrazným způsobem nedosahují úrovně stanovené ve strategických dokumentech, Komise přezkumným postupem podle čl. 16 odst. 3 nařízení (EU) č. 236/2014 výši přidělených prostředků přiměřeně upraví.
3. Za účelem odměn uvedených v odstavci 1 tohoto článku se vyčlení přiměřená částka a přidělí se na základě hodnocení výkonnosti a pokroku za období několika let, nejpozději však v roce 2017 v případě hodnocení výkonnosti a v roce 2020 v případě hodnocení pokroku. Zohlední se přitom ukazatele výkonnosti podle čl. 2 odst. 2 vymezené ve strategických dokumentech.
4. Orientační částka finančních prostředků Unie obsažená ve strategických dokumentech podle článku 6 zohlední možnost přidělit příslušné dodatečné finanční prostředky na základě výkonnosti nebo pokroku.
Článek 15
Finanční krytí
1. Finanční krytí pro provádění tohoto nařízení na období 2014-2020 činí 11 698 668 000 EUR v běžných cenách. Až 4 % finančního krytí se přidělí na programy přeshraniční spolupráce mezi příjemci uvedenými v příloze I a členskými státy na základě jejich potřeb a priorit.
2. Roční rozpočtové prostředky schvaluje Evropský parlament a Rada v mezích víceletého finančního rámce na období 2014-2020.
3. V souladu s čl. 18 odst. 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1288/2013 (16) se z různých nástrojů pro financování vnější činnosti, totiž nástroje pro rozvojovou spolupráci, zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 233/2014 (17), evropského nástroje sousedství, NPP II a nástroje partnerství, zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 234/2014 (18), přiděluje orientační částka ve výši 1 680 000 000 EUR na opatření v oblasti mobility ve vzdělávání do partnerských zemí nebo z partnerských zemí ve smyslu nařízení (EU) č. 1288/2013 a na spolupráci a politický dialog s orgány, institucemi a organizacemi z těchto zemí. Použití těchto finančních prostředků se řídí nařízením (EU) č. 1288/2013.
Finanční prostředky se poskytnou ve dvou víceletých přídělech, z nichž první se bude vztahovat na první čtyři roky, druhý pak na zbývající tři roky. S přidělením těchto finančních prostředků počítá programování stanovené v tomto nařízení v souladu se zjištěnými potřebami a prioritami dotčených zemí. V případě závažných nepředvídaných okolností nebo významných politických změn mohou být tyto příděly přehodnoceny v souladu s prioritami vnější činnosti Unie.
Článek 16
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014 do dne 31. prosince 2020.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 11. března 2014.
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 231/2014/EU RENDELETE
(2014. március 11.)
az IPA II Előcsatlakozási Támogatási Eszköz létrehozásáról
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 212. cikke (2) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamenteknek való továbbítását követően,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),
rendes jogalkotási eljárás keretében (3),
mivel:
(1)
A2011. június 29-i„Az Európa 2020 stratégia költségvetése” című közleményében a Bizottság meghatározza a külső tevékenységek finanszírozására vonatkozó uniós eszközök - köztük az előcsatlakozási támogatási eszköznek (IPA II) - a keretét.
(2)
Mivel az 1085/2006/EK tanácsi rendelet (4)2013. december 31-én hatályát vesztette, illetve az Unió külső tevékenységének eredményesebbé tétele érdekében is, a külső támogatás tervezésének és végrehajtásának a keretét fenn kell tartani a 2014-2020 közötti időszakban is. Az Unió bővítési politikáját továbbra is valamely, a külső tevékenység finanszírozására vonatkozó eszköznek kell támogatnia. Ezért létre kell hozni az IPA II-t.
(3)
Az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 49. cikke úgy rendelkezik, hogy bármely olyan európai állam kérheti felvételét az Unióba, amely támogatja az emberi méltóság, a szabadság, a demokrácia, az egyenlőség, a jogállamiság, valamint az emberi jogok - ideértve a kisebbségekhez tartozó személyek jogait - tiszteletben tartásának értékeit. Az uniós csatlakozás iránti kérelmet benyújtott európai állam csak akkor válhat az Unió tagjává, ha megerősítést nyert, hogy teljesíti az Európai Tanács 1993. júniusi koppenhágai ülésén megállapított kritériumokat (a koppenhágai kritériumok), illetve amennyiben a csatlakozás nem haladja meg az Uniónak az új tag integrálásával kapcsolatos kapacitását. Ezek a kritériumok a demokráciát, a jogállamiságot, az emberi jogokat, valamint a kisebbségek tiszteletben tartását és védelmét garantáló intézmények stabilitásával kapcsolatosak, továbbá a működő piacgazdaság meglétére és az Unión belüli verseny, illetve piaci erők által támasztott nyomás elviselésére, valamint a Szerződések szerinti jogok mellett az azokban meghatározott kötelezettségek - ideértve a politikai, gazdasági és monetáris unió céljaihoz való igazodást - vállalására való képességre vonatkoznak.
(4)
A megújult bővítési konszenzus alapját továbbra is a konszolidáción, a feltételekhez kötöttségen és a kommunikáción alapuló, az Unió új tagok felvételére irányuló képességével összhangban kialakított bővítési stratégia képezi. A csatlakozási folyamat objektív kritériumokon és a felvételét kérő összes államra érvényes egyenlő bánásmód elvén alapul, aminek keretében minden egyes felvételét kérő állam értékelésére saját érdemei alapján kerül sor. A csatlakozás irányában való előrehaladás annak függvénye, hogy az egyes, csatlakozni kívánó államok milyen mértékben tartják tiszteletben az uniós értékeket, és milyen mértékben képesek vállalni a politikai, az intézményi, a jogi, a közigazgatási és a gazdasági rendszereiknek az Unió szabályaihoz, normáihoz, szakpolitikáihoz és gyakorlatához való hozzáigazítása által megkövetelt reformokat.
(5)
A bővítési folyamat megerősíti Európában a békét, a demokráciát és a stabilitást, és kedvezőbb helyzetet teremt az Unió számára a globális feladatok megoldásához. A bővítési folyamat átalakító ereje messzemenő politikai és gazdasági reformokat eredményez a bővítési folyamatban részt vevő országokban, ami az Unió egészének a javát is szolgálja.
(6)
Az Európai Tanács tagjelölt ország státuszt biztosított Izland, Montenegró, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Törökország és Szerbia számára. Megerősítette a Nyugat-Balkán európai perspektíváját is. Az Európai Tanács vagy a Tanács által a státusokra vonatkozóan elfogadandó álláspontok vagy ezen intézmények bármely egyéb jövőbeli döntésének sérelme nélkül, kizárólag e rendelet alkalmazásában azok az ilyen európai perspektívát élvező országok is potenciális tagjelöltként kezelhetők, amelyek még nem kaptak tagjelölti státust. E rendelet keretében pénzügyi támogatás nyújtandó az I. mellékletben felsorolt valamennyi kedvezményezett számára.
(7)
Az e rendelet szerinti támogatást az Európai Tanács és a Tanács által meghatározott bővítési politikai keretnek megfelelően kell nyújtani, megfelelően figyelembe véve a bővítési stratégiáról szóló közleményt és a Bizottság éves bővítési csomagjában foglalt, az elért eredményekről szóló jelentéseket, valamint az Európai Parlament vonatkozó állásfoglalásait. A támogatást továbbá az Unió által az I. mellékletben felsorolt kedvezményezettekkel kötött megállapodásokkal, valamint az európai és a csatlakozási partnerségekkel összhangban kell nyújtani. A támogatásnak főleg néhány olyan kiválasztott szakpolitikai területre kell összpontosulnia, amelyek segítik az I. mellékletben felsorolt kedvezményezetteket a demokratikus intézmények és a jogállamiság megerősítésében, az igazságszolgáltatási és a közigazgatási rendszer reformjában, az alapvető jogok tiszteletben tartásában, valamint a nemek közötti egyenlőség, a tolerancia, a társadalmi befogadás és a megkülönböztetésmentesség előmozdításában. A támogatásnak továbbra is a regionális, a makroregionális és a határokon átnyúló együttműködés, illetve a területfejlesztés előmozdítására irányuló erőfeszítéseik további támogatására kell irányulnia, többek között az Unió makroregionális stratégiáinak végrehajtása révén. Ezenkívül elő kell segítenie gazdasági és társadalmi fejlődésüket, támogatva az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedési tervet különös tekintettel a kis- és középvállalkozásokra, az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést célzó Európa 2020 stratégia (Európa 2020 stratégia) céljainak elérése és a koppenhágai kritériumokhoz való fokozatos igazodás érdekében. Erősíteni kell a koherenciát a pénzügyi támogatás és az előcsatlakozási stratégia végrehajtásában elért átfogó eredmény között.
(8)
A bővítési politikai keretben történő változások, illetve az I. mellékletben felsorolt kedvezményezettek körében bekövetkező jelentős fejlemények figyelembe vételének érdekében a jogalkotási aktusoknak az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkével összhangban történő elfogadását lehetővé tevő felhatalmazást kell adni a Bizottság részére a támogatások II. mellékletben felsorolt tematikus prioritásainak a módosítására és frissítésére vonatkozóan. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és kidolgozása során a Bizottságnak gondoskodnia kell arról, hogy a releváns dokumentumok az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz egyidejűleg, valamint megfelelő időben és módon eljussanak.
(9)
A jogállamiság megerősítése - ideértve a korrupció és a szervezett bűnözés elleni harcot - és a jó kormányzás, ideértve a közigazgatás reformját az I. mellékletben felsorolt kedvezményezettek többsége esetében továbbra is a legfontosabb feladatok közé tartozik, és alapvető fontossággal bír ezeknek az kedvezményezetteknek az Unióhoz való közelítése, illetve később az uniós tagsággal járó kötelezettségek teljes körű vállalása szempontjából. Tekintettel az e területeken folytatott reformok hosszabb távú jellegére, illetve a múltbeli tapasztalatok dokumentálásának a szükségességére, az e rendelet keretében nyújtott pénzügyi támogatás keretében a lehető legkorábban meg kell kezdeni az I. mellékletben felsorolt kedvezményezettekkel szemben támasztott igények kielégítését.
(10)
Az I. mellékletben felsorolt kedvezményezetteknek felkészültebbeknek kell lenniük az olyan globális kihívások kezelésére, mint a fenntartható fejlődés és az éghajlatváltozás, és igazodniuk kell az Unió által ezen összetett kérdések kezelésére tett erőfeszítésekhez. Az e rendelet szerinti uniós támogatásnak hozzá kell járulnia ahhoz annak a célnak az eléréséhez is, hogy az Unió költségvetéséből az éghajlatváltozással kapcsolatos kérdésekre fordított összegek aránya legalább 20 %-ra növekedjen.
(11)
Az Uniónak továbbá a tagállamok tapasztalatai alapján támogatnia kell a csatlakozás felé történő átmenetnek az I. mellékletben felsorolt valamennyi kedvezményezett számára előnyös módon történő megvalósítását. Az együttműködésnek elsősorban a tagállamok által a reformfolyamatok során szerzett tapasztalatok átadására kell irányulnia.
(12)
A Bizottságnak és a tagállamoknak biztosítaniuk kell támogatásuk szabályszerűségét, koherenciáját és kiegészítő jellegét, különösen a támogatási folyamat különböző fázisai során tartott rendszeres konzultációk és a vonatkozó információk gyakori megosztása révén. Meg kell tenni a szükséges lépéseket a többi támogatóval való jobb koordináció és a kiegészítő jelleg biztosítása érdekében, többek között rendszeres konzultációk segítségével. Növelni kell a civil társadalom szerepét mind a kormányzati szervek segítségével végrehajtott programokban, mind pedig azokban, amelyekben az uniós támogatás közvetlen kedvezményezettjeiként vesznek részt.
(13)
Az e rendelet keretében támogatandó megfelelő szakpolitikai területek célkitűzéseinek elérését célzó tevékenységekre vonatkozó prioritásokat a Bizottság által az Unió többéves pénzügyi keretének 214-2020 közötti időtartamára vonatkozóan megállapított irányadó jellegű, stratégiai dokumentumokban kell meghatározni, az I. mellékletben felsorolt kedvezményezettekkel partnerségben, egyedi igényeik és a bővítési menetrend alapján az e rendeletben meghatározott általános és különös célkitűzésekkel összhangban és kellő figyelmet szentelve a vonatkozó nemzeti stratégiáknak is. A stratégiai dokumentumoknak meg kell határozniuk a támogatandó szakpolitikai területeket is, és - az Európai Parlament és a Tanács előjogainak sérelme nélkül - szakpolitikai területenként, évenkénti bontásban meg kell határozniuk az indikatív uniós forráselőirányzatokat, feltüntetve az éghajlatváltozással kapcsolatos kiadások becsült értékét is. Ennek keretében kellő rugalmasságot kell biztosítani az időközben felmerülő igények kielégítésére és a teljesítmény javítását szolgáló ösztönzők biztosítására. A stratégiai dokumentumoknak koherenciát és összhangot kell biztosítaniuk az I. mellékletben felsorolt kedvezményezetteknek a nemzeti költségvetésükben is tükröződő erőfeszítéseivel, és figyelembe kell venniük a más donorok által nyújtott támogatást is. A belső és a külső fejlemények figyelembevétele érdekében a stratégiai dokumentumokat félidőben értékelni kell és szükség szerint felül kell vizsgálni.
(14)
Az I. mellékletben felsorolt kedvezményezettek uniós tagság céljából tett reform-erőfeszítéseinek támogatása az Unió érdekében áll. A támogatás keretében kiemelt figyelmet kell fordítani az eredményekre, és ösztönzőket kell biztosítani azok számára, akik az előcsatlakozási támogatás eredményes végrehajtása és a tagsági kritériumok teljesítése felé vezető úton elért eredmények révén bizonyítják a reformok iránti elkötelezettségüket.
(15)
A támogatás keretében továbbra is igénybe kell venni az előcsatlakozási folyamat során bevált struktúrákat és eszközöket. Az előcsatlakozási alapoknak a Bizottság általi közvetlen kezelésről az I. mellékletben felsorolt kedvezményezettek általi közvetett kezelésük felé való átmenetnek fokozatosnak kell lennie, és igazodnia kell ezeknek a kedvezményezettek az egyedi kapacitásaihoz. A részvételi demokrácia elvével összhangban a Bizottságnak az I. mellékletben felsorolt minden egyes kedvezményezett esetében ösztönöznie kell az adott kedvezményezett részére biztosított támogatás parlamenti felügyeletét.
(16)
E rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Ezek a hatáskörök a stratégiai dokumentumokhoz, a programozási dokumentumokhoz, és az egységes feltételeket létrehozó külön szabályokhoz kapcsolódnak és az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendeletével (5) összhangban kell gyakorolni őket. E végrehajtási aktusok sajátosságaiból - és különösen azok szakpolitika-orientáló jellegét vagy pénzügyi vonzatait - adódóan e végrehajtási aktusok elfogadására alaphelyzetben vizsgálóbizottsági eljárást kell alkalmazni, kivéve a kevés költséggel járó végrehajtási intézkedések esetét. Az e rendelet végrehajtására vonatkozó egységes feltételek megállapítása során figyelembe kell venni a korábbi előcsatlakozási támogatások irányítással és végrehajtással kapcsolatos tapasztalatait. Ezeket az egységes feltételeket az esetleges fejlemények függvényében módosítani kell.
(17)
Az e rendelettel létrehozott bizottságnak hatáskörrel kell rendelkeznie az 1085/2006/EK rendelet szerinti jogi aktusok és kötelezettségvállalások, valamint a 389/2006/EK tanácsi rendelet (6) 3. cikkének a végrehajtása tekintetében is.
(18)
Ez a rendelet pénzügyi keretösszeget állapít meg a program teljes időtartamára vonatkozóan, amely az éves költségvetési eljárás során elsődleges referenciaösszeget jelent az Európai Parlament és a Tanács számára a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás (7) 17. pontja értelmében.
(19)
Az Uniónak a rendelkezésre álló források leghatékonyabb kihasználására kell törekednie külső tevékenysége hatásainak optimalizálása érdekében. Ezt a külső tevékenységet támogató uniós eszközök közötti koherencia és kiegészítő jelleg, valamint az IPA II, az külső tevékenység finanszírozására vonatkozó egyéb uniós eszközök és az egyéb uniós szakpolitikák közötti szinergiák megteremtése révén kell elérni. Ennek pedig a külső tevékenység finanszírozására vonatkozó eszközök keretében kidolgozott programok kölcsönös megerősítését kell maga után vonnia.
(20)
A külső tevékenység finanszírozására vonatkozó uniós eszközök végrehajtására vonatkozó közös szabályokat és eljárásokat a 236/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) határozza meg.
(21)
Mivel e rendelet célját a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az EUSZ 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.
(22)
Indokolt biztosítani a zökkenőmentes átmenetet az 1085/2006/EK rendelet alapján létrehozott előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA) és az IPA II között, valamint e rendelet időbeli hatályát az 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet (9) időbeli hatályához igazítani. Ezért e rendeletet 2014. január 1-jétől2020. december 31-ig kell alkalmazni,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. CÍM
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
1. cikk
Általános célkitűzés
A 2014-2020 közötti időszakra vonatkozó előcsatlakozási támogatási eszköznek (a továbbiakban: az IPA II) támogatnia kell az I. mellékletben felsorolt kedvezményezetteket azoknak a politikai, intézményi, jogi, közigazgatási, társadalmi és gazdasági reformoknak az elfogadásában és végrehajtásában, amelyekre az említett kedvezményezetteknek az uniós tagság érdekében, az uniós értékeknek való megfelelésük, valamint az uniós szabályokhoz, normákhoz, szakpolitikákhoz és gyakorlathoz való fokozatos hozzáigazodásuk érdekében szükségük van.
E támogatás keretében az IPA II segítségével hozzá kell járulni az I. mellékletben felsorolt kedvezményezettek stabilitásához, biztonságához és jólétéhez.
2. cikk
Egyedi célkitűzések
(1) Az e rendelet alapján történő támogatásnak az alábbi konkrét célok elérésére kell irányulnia, az I. mellékletben felsorolt kedvezményezettek egyedi igényeinek és saját bővítési tervüknek megfelelően:
a)
a politikai reformok támogatása, többek között az alábbiak által:
i.
a következők megerősítése: a demokrácia és annak intézményei - ideértve egy független és hatékony bírói kart -, valamint a jogállamiság, ideértve annak megvalósítását;
ii.
az emberi jogok és alapvető szabadságok előmozdítása és védelme, a kisebbségekhez tartozók - így például a leszbikus, meleg, biszexuális, transznemű és interszexuális személyek - jogainak fokozottabb tiszteletben tartása a nemek közötti egyenlőségnek, a megkülönböztetésmentességnek és a toleranciának, a tömegtájékoztatás szabadságának, valamint a kulturális sokszínűség tiszteletben tartásának az elősegítése;
iii.
a regionális együttműködés és a jószomszédi kapcsolatok;
iv.
a megbékéléssel, a béke- és bizalomépítéssel kapcsolatos intézkedések előmozdítása;
v.
a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem;
vi.
a közigazgatás és a jó kormányzás megerősítése minden szinten;
vii.
a bűnüldözés és a határigazgatás javítását célzó kapacitásépítési intézkedések, valamint a migrációs politika végrehajtása, beleértve a migrációs áramlások igazgatását is;
viii.
a civil társadalom fejlesztése;
ix.
a társadalmi párbeszéd elmélyítése és a szociális partnerek kapacitásainak a javítása;
b)
az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést célzó gazdasági, társadalmi és területi fejlődés támogatása, többek között az alábbiak révén:
i.
az uniós normák megvalósítása a gazdaságban - így például egy működő piacgazdaság megteremtése -, valamint a gazdasági és a költségvetési kormányzásban;
ii.
az Unión belüli versenykényszerrel és piaci erőkkel való megbirkózáshoz szükséges gazdasági reformok - a társadalmi és a környezetvédelmi célok megvalósításához való hozzájárulás mellett;
iii.
a foglalkoztatás és a foglalkoztatási mobilitás elősegítése, a minőségi munkahelyteremtés és a humántőke-fejlesztés ösztönzése;
iv.
a társadalmi és a gazdasági befogadás ösztönzése, különösen a kisebbségek és a kiszolgáltatott helyzetben lévő csoportok esetében, ideértve a fogyatékossággal élő személyeket, a menekülteket és a lakóhelyüket elhagyni kényszerülő személyeket;
v.
egy inkluzív és integrált oktatási rendszer elősegítése, valamint a kulturális örökség megőrzése és helyreállítása;
vi.
a fizikai tőke fejlesztése - ideértve az infrastruktúra javítását -, valamint az uniós és a regionális hálózatokkal meglévő kapcsolatok javítása;
vii.
a kutatási, a technológiafejlesztési és az innovációs kapacitás erősítése;
c)
az I. mellékletben felsorolt kedvezményezettek azon képességének javítása minden szinten, amelyre az uniós tagsággal járó kötelezettségek teljesítéséhez van szükség - az uniós vívmányokhoz való fokozatos igazodásnak, illetve a vívmányok elfogadásának, végrehajtásának és érvényesítésének a támogatása révén, beleértve az uniós strukturális alapok, a Kohéziós Alap és az Európai Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Alap kezelésére történő felkészülést is.
d)
az I. mellékletben felsorolt kedvezményezettek, tagállamok és adott esetben harmadik országok részvételével megvalósuló, az 232/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) keretein belüli regionális integráció és területi együttműködés erősítése.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott konkrét célok megvalósítása terén elért eredményeket olyan előre meghatározott, egyértelmű, átlátható és - adott esetben - országspecifikus és mérhető mutatók alapján kell ellenőrizni és értékelni, amelyek többek között az alábbiakra vonatkoznak:
a)
eredmények a következő területeken: a demokrácia megerősítése, jogállamiság és a független és hatékony igazságszolgáltatási rendszer, az emberi jogok, ideértve a kisebbségekhez tartozó személyek és kiszolgáltatott helyzetben levő csoportok jogainak és az alapvető szabadságok, a nemek közötti egyenlőségnek és a nők jogainak tiszteletben tartását, a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem, a megbékélés, a jószomszédi viszony és a menekültek visszatérésének elősegítése, valamint különösen az e területeken felhalmozott múltbeli tapasztalatok dokumentálása;
b)
a gazdasági, szociális és a költségvetési reformok terén, valamint a strukturális és a makrogazdasági egyensúlytalanságok kezelésében elért eredmények, a társadalmi és a gazdasági fejlesztési stratégiák hatékonysága és eredményessége, továbbá az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés terén, valamint a befogadó és integrált oktatási, minőségi képzési és foglalkoztatási rendszer kialakítása elért eredmények, ideértve az IPA II által támogatott közberuházások révén elért eredményeket is, valamint a kedvező üzleti környezet kialakítása terén elért eredmények;
c)
a jogszabályállománynak az uniós vívmányokkal történő összehangolása terén - ideértve a megvalósítás múltbeli tapasztalatainak dokumentálását is - elért eredmények, az Unióval kapcsolatos intézményi reform terén elért eredmények, ideértve az e rendelet szerint nyújtott támogatás közvetett igazgatása felé történő átmenetet;
d)
a jó kormányzás és a közigazgatási, intézményi és befogadó kapacitások valamennyi szinten történő kialakítása és megerősítése - ideértve az uniós vívmányokkal kapcsolatos jogszabályok elfogadásához és végrehajtásához szükséges megfelelő humán erőforrásokat is - terén elért eredmények;
e)
a regionális és a területi együttműködési kezdeményezések és a kereskedelmi forgalom alakulása.
(3) A (2) bekezdésben említett mutatókat adott esetben a teljesítmény monitoringjára, értékelésére és felülvizsgálatára kell alkalmazni. A Bizottság 4. cikkben említett éves jelentéseit összehasonlítási alapként kell használni az IPA II támogatás eredményeinek értékelésekor. A vonatkozó teljesítménymutatókat a 6. és 7. cikkben említett stratégiai dokumentumokban és programokban kell meghatározni oly módon, hogy azok lehetővé tegyék az elért eredmények időarányos, illetve - adott esetben - több programot is magában foglaló objektív értékelését.
3. cikk
Szakpolitikai területek
(1) Az e rendelet szerinti támogatásnak elsősorban az alábbi szakpolitikai területekre kell vonatkoznia:
a)
az uniós tagságra való felkészüléshez szükséges reformok, valamint a kapcsolódó intézményfejlesztés és kapacitásépítés;
b)
társadalmi-gazdasági fejlődés és regionális fejlesztés;
c)
foglalkoztatás, szociálpolitika, oktatás, a nemek közötti egyenlőség és humánerőforrás-fejlesztés;
d)
mezőgazdaság és vidékfejlesztés;
e)
regionális és területi együttműködés.
(2) Az e cikk (1) bekezdésében említett valamennyi szakpolitikai terület esetében a támogatásnak elő kell segítenie, hogy az I. mellékletben felsorolt kedvezményezettek - különösen szakpolitikai reformok, jogszabály-közelítés, kapacitásépítés és beruházások révén - teljesítsék az 1. és a 2. cikkben megállapított általános és konkrét célokat.
Adott esetben különös figyelmet kell fordítani a jó kormányzásra, a jogállamiságra, valamint a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelemre.
(3) Az (1) bekezdés b)-e) pontjában említett szakpolitikai területen történő támogatás keretében az Európai Parlament és a Tanács 1301/2013/EU rendeletében (11), az Európai Parlament és a Tanács 1300/2013/EU rendeletében (12), az Európai Parlament és a Tanács 1304/2013/EU rendeletében (13), az Európai Parlament és a Tanács 1299/2013/EU rendeletében (14), valamint az Európai Parlament és a Tanács 1305/2013/EU rendeletében (15) meghatározott típusú tevékenységek finanszírozhatók.
(4) Az (1) bekezdés e) pontjában említett szakpolitikai területen történő támogatás keretében különösen több országot érintő vagy horizontális tevékenységek, valamint határokon átnyúló, transznacionális és régiók közötti együttműködési tevékenységek finanszírozhatók.
4. cikk
A támogatás kerete
(1) Az e rendelet szerinti támogatást az Európai Tanács és a Tanács által meghatározott bővítési politikai keretnek megfelelően kell nyújtani, megfelelően figyelembe véve a bővítési stratégiáról szóló közleményt és a Bizottság éves bővítési csomagjában foglalt, az elért eredményekről szóló jelentéseket, valamint az Európai Parlament vonatkozó állásfoglalásait. A Bizottság gondoskodik a támogatás és a bővítési politikai keret közötti koherenciáról.
(2) A támogatást az I. mellékletben felsorolt kedvezményezettek konkrét helyzetéhez kell igazítani, illetve céljait a szerint kell kialakítani, figyelembe véve a tagsági kritériumoknak való megfeleléshez szükséges további erőfeszítéseket, illetve a kedvezményezettek kapacitásait. A támogatásokat hatókör és intenzitás tekintetében meg kell különböztetni egymástól a szükségletek, a reformok iránti elkötelezettség mértéke, valamint a reformok végrehajtásában elért eredmények szerint. A támogatásnak főként az I. mellékletben felsorolt kedvezményezettek általi ágazati reformok megtervezésének és végrehajtásának elősegítésére kell irányulnia. Az ágazati politikáknak és stratégiáknak átfogónak kell lenniük, valamint hozzá kell, hogy járuljanak a 2. cikk (1) bekezdésében meghatározott konkrét célkitűzések eléréséhez.
(3) A 2. cikk (1) bekezdése szerinti konkrét célkitűzésekkel összhangban az I. mellékletben felsorolt kedvezményezettek szükségleteinek és kapacitásainak megfelelő támogatás tematikus prioritásai a II. mellékletben találhatók. Az egyes tematikus prioritások egyszerre több konkrét célkitűzés megvalósításához is hozzájárulhatnak.
(4) A 2. cikk (1) bekezdésének d) pontja szerinti konkrét célkitűzésekkel összhangban, a támogatásnak mind az I. mellékletben felsorolt kedvezményezettek közötti, mind pedig az általuk a tagállamokkal vagy a 232/2014/EU rendelettel létrehozott Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz (ENI) által támogatott országokkal folytatott határokon átnyúló együttműködés támogatására kell irányulnia, a jószomszédi kapcsolatok, az uniós integráció, valamint a társadalmi és gazdasági fejlődés elősegítésének céljával. A területi együttműködés támogatásának tematikus prioritásait a III. melléklet határozza meg.
5. cikk
Megfelelés, koherencia és egymást kiegészítő jelleg
(1) Az e rendelet szerint nyújtott pénzügyi támogatásoknak összhangban kell lenniük az uniós szakpolitikákkal. Meg kell felelniük az Unió által az I. mellékletben felsorolt kedvezményezettekkel kötött megállapodásoknak, valamint tiszteletben kell tartaniuk az Unió által multilaterális megállapodások keretében részes félként vállalt kötelezettségeket.
(2) A Bizottság a tagállamokkal együttműködve hozzájárul a támogatás fokozott átláthatóságával és elszámoltathatóságával kapcsolatos uniós kötelezettségvállalások teljesítéséhez - többek között azáltal, hogy nyilvánosságra hozza a támogatás volumenére és elosztására vonatkozó adatokat, továbbá biztosítja, hogy az adatok nemzetközileg összehasonlíthatók, valamint könnyen hozzáférhetők, megoszthatók és közzétehetők legyenek.
(3) A Bizottság, a tagállamok és az Európai Beruházási Bank (EBB) együttműködnek egymással az e rendelet keretében történő támogatás, valamint az Unió, a tagállamok és az EBB által nyújtott egyéb támogatások közötti koherencia biztosítása, valamint az ezek közötti átfedések elkerülésére érdekében, többek között a támogatás koordinálását célzó rendszeres és inkluzív megbeszélések összehívásának segítségével.
(4) Annak érdekében, hogy növekedjen a támogatás eredményessége és hatékonysága, és hogy megelőzzék a kettős finanszírozást, a Bizottság, a tagállamok és az EBB biztosítja a támogatási programjaik koordinálását, összhangban a külső támogatás területén történő operatív koordináció erősítésére, valamint a szakpolitikák és az eljárások összehangolására vonatkozó, már kialakult elvekkel, és különösen a nemzetközi segélyhatékonysági alapelvekkel. A koordinációnak magában kell foglalnia a támogatási folyamat különböző fázisai során tartott rendszeres konzultációkat és a vonatkozó információk gyakori megosztását különösen helyi szinten, és kulcsfontosságú lépést kell képeznie a tagállamok és az Unió programozási folyamataiban.
(5) A támogatás során az eredményesség és a hatékonyság fokozása és a kettős finanszírozás elkerülése érdekében a Bizottság a tagállamokkal együttműködve megteszi az annak biztosításához szükséges lépéseket, hogy javuljon a multilaterális és a regionális szervezetekkel, illetve intézményekkel - így például a nemzetközi pénzügyi intézményekkel, az Egyesült Nemzetek Szervezetének ügynökségeivel, alapjaival és programjaival, valamint az Unión kívüli donorokkal - való koordináció és komplementaritás.
(6) Az e rendelet keretében történő támogatás előkészítése, végrehajtása és nyomon követése során a Bizottság alapelvként az I. mellékletben felsorolt kedvezményezettek partnereként jár el. A partnerségbe, ahol indokolt, be kell vonni a hatáskörrel rendelkező nemzeti és helyi hatóságokat, valamint civil társadalmi szervezeteket is. A Bizottságnak ösztönöznie kell a megfelelő érdekelt felek közötti koordinációt.
A civil társadalmi szervezetek kapacitásait - adott esetben - a támogatás közvetlen támogatottjaiként kell megerősíteni.
II. CÍM
STRATÉGIAI TERVEZÉS
6. cikk
Stratégiai dokumentumok
(1) Az e rendelet szerinti támogatást a Bizottság által az I. mellékletben felsorolt kedvezményezettekkel partnerségben az uniós többéves pénzügyi keret 2014-2020 közötti időtartamára kidolgozott, országra vagy országcsoportra vonatkozó indikatív stratégiai dokumentumok (a továbbiakban: a stratégiai dokumentumok) alapján kell nyújtani.
(2) A stratégiai dokumentumokban meg kell határozni az e rendelet szerint, valamint az 1., illetve a 2. cikkben említett általános és egyedi célkitűzésekkel összhangban támogatandó, a 3. cikkben említett megfelelő szakpolitikai területeken elérendő célkitűzések elérésére irányuló tevékenységek prioritásait. A stratégiai dokumentumokat a 4. cikk szerinti támogatási kerettel összhangban kell elfogadni, és a vonatkozó nemzeti stratégiákat kellően figyelembe venniük.
(3) A stratégiai dokumentumoknak tartalmazniuk kell az uniós támogatásoknak a szakpolitikai területenkénti bontásban feltüntetett indikatív felosztását, adott esetben éves bontásban, és lehetővé kell tenniük a felmerülő igények kezelését, a különböző szakpolitikai területeken nyújtott támogatások összevonása lehetőségének sérelme nélkül. A stratégiai dokumentumoknak az azokban meghatározott célok elérése terén tett előrehaladás értékelését lehetővé tevő mutatókat kell tartalmaznia.
(4) A Bizottság évente értékeli a stratégiai dokumentumok végrehajtását, valamint azt, hogy a 4. cikkben említett szakpolitikai keretben bekövetkezett változások fényében e dokumentumok továbbra is relevánsak-e. A Bizottság tájékoztatja a 13. cikk (1) bekezdésében említett bizottságot az értékelés eredményéről, és adott esetben javaslatot tehet az ebben a cikkben említett stratégiai dokumentumok és/vagy a 7. cikk (1) bekezdésében említett programok és intézkedések felülvizsgálatára. A stratégiai dokumentumokat félidőben is felül kell vizsgálni és adott esetben módosítani kell.
(5) A Bizottság az ebben a cikkben említett stratégiai dokumentumokat és azok esetleges módosításait az 236/2014/EU rendelet 16. cikkének (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően fogadja el.
III. CÍM
VÉGREHAJTÁS
7. cikk
Programozás
(1) Az e rendelet szerinti uniós támogatást a(z) 236/2014/EU rendelet (2) és (3) cikkében említett programok és intézkedések révén, közvetlenül, közvetve vagy megosztott igazgatás útján kell végrehajtani, az e rendelet végrehajtásának egységes feltételeit meghatározó egyedi szabályoknak megfelelően, különös tekintettel az igazgatási struktúrákra és eljárásokra, amelyeket a Bizottság e rendelet 13. cikkével összhangban fogad el. A végrehajtást főszabályként olyan éves vagy többéves, országspecifikus vagy országcsoportra vonatkozó programok, valamint határokon átnyúló együttműködési programok formájában kell megvalósítani, amelyeket a 6. cikkben említett stratégiai dokumentumoknak megfelelően hoznak létre és az adott esettől függően az e rendelet I. mellékletében felsorolt megfelelő kedvezményezettek és/vagy a Bizottság alakítanak ki.
(2) A(z) 236/2014/EU rendelet 17. cikkében említett félidős felülvizsgálati jelentés (a továbbiakban: a félidős felülvizsgálati jelentés) közzétételét követően végrehajtott programozási vagy program-felülvizsgálati tevékenység során figyelembe kell venni a jelentés eredményeit, megállapításait és következtetéseit.
8. cikk
Keretmegállapodások és kiegészítő megállapodások
(1) A Bizottság és az. I. mellékletben felsorolt megfelelő kedvezményezettek keretmegállapodásokat kötnek a támogatás végrehajtására vonatkozóan.
(2) A támogatás végrehajtása tekintetében kiegészítő megállapodás köthető a Bizottság és az I. mellékletben felsorolt megfelelő kedvezményezettek vagy szükség esetén azok végrehajtó hatóságai között.
9. cikk
Több eszközt érintő rendelkezések
(1) Kellően indokolt körülmények esetén, valamint az uniós finanszírozás koherenciájának és hatékonyságának biztosítása és a regionális együttműködés támogatása érdekében a Bizottság dönthet úgy, hogy a 7. cikk (1) bekezdése szerinti programokra és intézkedésekre azok az országok, területek és régiók is jogosultak, amelyek egyébként az 1. cikk alapján nem lennének jogosultak finanszírozásra, amennyiben a végrehajtandó program vagy intézkedés globális, regionális vagy határokon átnyúló jellegű.
(2) Az Európai Regionális Fejlesztési Alapnak (ERFA) hozzá kell járulnia az I. mellékletben felsorolt kedvezményezettek és a tagállamok közötti, e rendelet szerint létrehozott, határokon átnyúló együttműködési programokhoz vagy intézkedésekhez. Az ERFA-ból származó hozzájárulás összegét az 1299/2013/EU rendelet 4. cikke alapján kell meghatározni. E rendeletet kell alkalmazni az említett hozzájárulás felhasználására.
(3) Az IPA II adott esetben hozzájárulhat az 1299/2013/EU rendelet rendelkezései értelmében létrehozott és végrehajtott azon transznacionális és régiók közötti együttműködési programokhoz vagy intézkedésekhez, amelyekben az e rendelet I. mellékletében felsorolt kedvezményezettek részt vesznek.
(4) Az IPA II adott esetben hozzájárulhat a(z) 232/2014/EU rendelet rendelkezései értelmében létrehozott és végrehajtott azon határokon átnyúló együttműködési programokhoz vagy intézkedésekhez, amelyekben az e rendelet I. mellékletében felsorolt kedvezményezettek részt vesznek.
(5) Az IPA II adott esetben hozzájárulhat a makroregionális stratégia részeként bevezetett azon programokhoz vagy intézkedésekhez, amelyekben az I. mellékletben felsorolt kedvezményezettek részt vesznek.
IV. CÍM
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
10. cikk
A Bizottság felhatalmazása
A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy e rendelet 11. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el e rendelet II. mellékletének módosítására vonatkozóan. A félidős felülvizsgálati jelentés közzétételét követően és a jelentésben foglalt ajánlások alapján a Bizottság legkésőbb 2018. március 31-ig elfogad egy felhatalmazáson alapuló jogi aktust a II. melléklet módosítására vonatkozóan.
11. cikk
A felhatalmazás gyakorlása
(1) A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás gyakorlásának feltételeit e cikk határozza meg.
(2) A Bizottság 10. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása 2020. december 31-ig szól.
(3) Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 10. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.
(4) A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.
(5) A 10. cikk értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.
12. cikk
További végrehajtási szabályok elfogadása
A(z) 236/2014/EU rendeletben megállapított szabályokon túlmenően a(z) 236/2014/EU rendelet 16. cikkének (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően egyedi szabályokat kell elfogadni e rendelet végrehajtása egységes feltételeinek meghatározása érdekében.
13. cikk
Bizottság
(1) Létrejön az előcsatlakozási támogatási eszköz bizottsága (a továbbiakban: az IPA II-bizottság), melynek tagjai a tagállamok képviselői, elnöke pedig a Bizottság egy képviselője. Az említett bizottság a 182/2011/EU rendelet szerinti bizottságnak minősül.
(3) Az IPA II-bizottság a 3. cikkben említett valamennyi szakpolitikai területet illetően segíti a Bizottság munkáját. Az IPA II-bizottság hatáskörrel rendelkezik az 1085/2006/EK rendelet szerinti jogi aktusok és kötelezettségvállalások tekintetében és a 389/2006/EK rendelet 3. cikkének végrehajtása tekintetében is.
14. cikk
A teljesítmény jutalmazása
(1) A 6. cikkben említett stratégiai dokumentumokban elő kell írni, hogy a támogatás egy megfelelő összegét fenn kell tartani az I. mellékletben felsorolt valamely kedvezményezett megjutalmazására, amely
a)
határozott előrehaladást ért el a tagsági kritériumoknak való megfelelés tekintetében; és/vagy
b)
hatékonyan használta fel az előcsatlakozási támogatást, mellyel különösen jó eredményeket ért el a vonatkozó stratégiai dokumentumban meghatározott konkrét célok tekintetében.
(2) Amennyiben az I. mellékletben felsorolt valamely kedvezményezett által elért előrehaladás és/vagy eredmények jelentősen elmaradnak a stratégiai dokumentumokban meghatározott szintektől, a Bizottság a(z) 236/2014/EU rendelet 16. cikkének (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően arányosan kiigazítja a forráselosztást.
(3) Az e cikk (1) bekezdésében említett jutalmak céljára el kell különíteni egy megfelelő összeget, amelyet egy többéves időszak során nyújtott teljesítmény és elért eredmények értékelése alapján kell kiosztani, de legkésőbb 2017-ben, illetve 2020-ban. Ennek során a stratégiai dokumentumokban meghatározott módon figyelembe kell venni a 2. cikk (2) bekezdésében említett és teljesítménymutatókat.
(4) Az uniós forrásoknak a 6. cikkben említett stratégiai dokumentumokban szereplő indikatív felosztása során figyelembe kell venni az érintett további források teljesítmény és/vagy eredmények alapján történő kiosztásának a lehetőségét.
15. cikk
Pénzügyi keretösszeg
(1) A 2014-től 2020-ig terjedő időszakra e rendelet végrehajtásának pénzügyi keretösszege 11 698 668 000 EUR folyó árakon. A pénzügyi keretösszeg legfeljebb 4 %-át az I. mellékletben felsorolt kedvezményezettek és a tagállamok közötti, határokon átnyúló együttműködési programokra kell elkülöníteni, szükségleteiknek és prioritásaiknak megfelelően.
(2) Az éves előirányzatokat az Európai Parlament és a Tanács engedélyezi a 2014-2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret határain belül.
(3) Az 1288/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (16) 18. cikkének (4) bekezdésében foglaltak szerint 1 680 000 000 EUR indikatív összeg kerül elkülönítésre a különböző, külső tevékenységek finanszírozására vonatkozó eszközökből, nevezetesen a 233/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (17) létrehozott fejlesztési együttműködési eszközből, a 234/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (18) létrehozott ENI-ből, az IPA II-ből és a partnerségi eszközből - az 1288/2013/EU rendelet szerinti partnerországokba irányuló, vagy azokból érkező tanulási célú mobilitással kapcsolatos tevékenységekre, valamint az ezen országok hatóságaival, intézményeivel és szervezeteivel való együttműködésre és szakpolitikai párbeszédre. E források felhasználásakor az 1288/2013/EU rendelet alkalmazandó.
A finanszírozás két, többéves allokáción keresztül lesz elérhető, melyek az első négy, illetve a fennmaradó három évre terjednek ki. Ez a finanszírozás elosztása az e rendeletben meghatározott programozásban jelenik meg, az érintett országok megállapított igényeivel és prioritásaival összhangban. Nagy horderejű előre nem látható körülmények vagy jelentős politikai változások esetén ezek az allokációk az uniós külső tevékenység prioritásaival összhangban módosíthatók.
16. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ezt a rendeletet 2014. január 1-jétől2020. december 31-ig kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Strasbourban, 2014. március 11-én.