NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1318/2013
ze dne 22. října 2013,
kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1217/2009 o založení zemědělské účetní datové sítě pro sběr údajů o příjmech a o hospodářské činnosti zemědělských podniků v Evropském společenství
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Rady (ES) č. 1217/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o založení zemědělské účetní datové sítě pro sběr údajů o příjmech a o hospodářské činnosti zemědělských podniků v Evropském společenství (3) svěřuje Komisi pravomoci k provádění některých ustanovení uvedeného nařízení. V důsledku vstupu Lisabonské smlouvy v platnost je třeba uvedené prováděcí pravomoci sladit s články 290 a 291 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva“).
(2)
Za účelem doplnění nebo změny některých jiných než podstatných prvků nařízení (ES) č. 1217/2009 by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy, pokud jde o změny přílohy I s ohledem na oblasti zemědělské účetní datové sítě podle jednotlivých členských států, stanovení pravidel pro určení prahu ekonomické velikosti vykazujících podniků a pravidel pro stanovení plánu výběru vykazujících podniků, stanovení referenčního období pro standardní produkci, stanovení obecných a hlavních typů výrobního zaměření, určení hlavních kategorií účetních údajů, které mají být shromažďovány, a přijetí obecných pravidel o účetních údajích, jež mají být uvedeny v podnikovém výkazu. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktu v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(3)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení nařízení (ES) č. 1217/2009 a zabránění diskriminaci mezi zemědělci by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o stanovení prahu ekonomické velikosti vykazujících podniků, stanovení počtu vykazujících podniků na členský stát a oblast zemědělské účetní datové sítě, stanovení a aktualizaci metod a modelů pro oznamování plánu výběru Komisi, stanovení postupů a metod výpočtu použitelných pro klasifikační systém Unie a také podrobných pravidel týkajících se činnosti celostátních výborů pro datovou síť a kontaktních orgánů členských států a stanovení formy a struktury podnikového výkazu a podrobných pravidel týkajících se paušálního poplatku týkajícího se zemědělské účetní datové sítě. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (4).
(4)
V zájmu zjednodušení a s ohledem na zkušenosti získané při provádění nařízení (ES) č. 1217/2009 by měla být některá ustanovení uvedeného nařízení upravena nebo zrušena.
(5)
Podle čl. 1 odst. 3 nařízení (ES) č. 1217/2009 se zprávy vypracované na základě údajů zemědělské účetní datové sítě předkládají jednou za rok Evropskému parlamentu a Radě, zejména za účelem ročního stanovení cen zemědělské produkce. V praxi se však již tyto zprávy zmíněným orgánům za účelem stanovení cen zemědělské produkce nepředkládají. K zajištění jednoduchého a snadného přístupu k ročním analytickým zprávám vypracovaným na základě zemědělské účetní datové sítě, aby je mohly využívat jiné orgány a veřejnost, by mělo být stanoveno, že se zprávy týkající se vybraných odvětví zveřejňují na internetových stránkách k tomu určených.
(6)
V čl. 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 1217/2009 se stanoví maximální počet vykazujících podniků. Účelem tohoto ustanovení je stanovit rozpočtové omezení pro shromažďování údajů zemědělské účetní datové sítě. Jelikož je zmíněné rozpočtové omezení stanoveno postupem, jímž se sestavuje a přijímá roční rozpočet Unie, omezení stanovené v čl. 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 1217/2009 již není nutné.
(7)
Kapitola II nařízení (ES) č. 1217/2009 obsahuje pravidla pro stanovení příjmu zemědělských podniků a v kapitole III uvedeného nařízení jsou stanovena pravidla pro analýzu hospodářské činnosti zemědělských podniků. Oba druhy zjišťování podléhají v podstatě stejným pravidlům, a proto je vhodné, s cílem zjednodušit tato pravidla, sloučit tato ustanovení platná pro oba druhy zjišťování do jedné kapitoly.
(8)
Nařízení (ES) č. 1217/2009 obsahuje další ustanovení, která již neodrážejí uplatňování uvedeného nařízení v praxi. Komise zejména po členských státech nepožaduje, aby vykazujícím podnikům poskytovaly seznam účetních středisek, z nichž by si mohly vybrat, neboť většina podniků má vlastní účetní nebo účtárnu, jež poskytují zemědělské účetní datové síti údaje, nebo jsou údaje přímo shromažďovány kontaktním úřadem nebo jeho smluvními partnery. Kromě toho Komise již nepožaduje zprávy o provádění plánu výběru vykazujících podniků schválených celostátními výbory.
(9)
Nařízení (ES) č. 1217/2009 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 1217/2009 se mění takto:
1)
Název nařízení se nahrazuje tímto:
2)
Název kapitoly I se nahrazuje tímto:
„ZALOŽENÍ ZEMĚDĚLSKÉ ÚČETNÍ DATOVÉ SÍTĚ UNIE“.
3)
Článek 1 se mění takto:
a)
odstavec 1 se nahrazuje tímto:
„1. K plnění potřeb společné zemědělské politiky je založena zemědělská účetní datová síť Unie (dále jen „datová síť“).“;
b)
odstavec 3 se nahrazuje tímto:
„3. Údaje získané podle tohoto nařízení slouží především jako podklad pro zprávy vypracované Komisí o situaci v zemědělství a na zemědělských trzích, jakož i o příjmech zemědělských podniků v Unii. Tyto zprávy se zpřístupní veřejnosti na internetových stránkách k tomu určených.“
4)
Článek 2 se mění takto:
a)
v písmeni a) se slova „vedoucím zemědělského podniku“ nahrazují slovem „zemědělcem“;
b)
písmeno b) se nahrazuje tímto:
„-b)
„podnikem“ zemědělský podnik v souladu s obecným používáním tohoto pojmu v kontextu zjišťování v zemědělství a zemědělského sčítání Unie;
b)
„třídou podniku“ skupina zemědělských podniků, které patří do stejných tříd, pokud jde o typ výrobního zaměření a ekonomickou velikost, definované v klasifikačním systému Unie pro zemědělské podniky;“;
c)
písmeno d) se nahrazuje tímto:
„d)
„oblastí zemědělské účetní datové sítě“ (dále jen „oblastí datové sítě“) území členského státu nebo jeho část vymezená s ohledem na výběr vykazujících podniků (seznam těchto oblastí je obsažen v příloze I);“;
d)
doplňuje se nové písmeno, které zní:
„f)
„standardní produkcí“ standardní hodnota hrubé produkce.“
5)
Článek 3 se nahrazuje tímto:
„Článek 3
K zajištění toho, aby seznam oblastí datové sítě mohl být na žádost členského státu aktualizován, je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 19a, kterými se mění příloha I, pokud jde o seznam oblastí datové sítě podle jednotlivých členských států.“
6)
Název kapitoly II se nahrazuje tímto:
„ÚDAJE PRO STANOVENÍ PŘÍJMU A ANALÝZU HOSPODÁŘSKÉ ČINNOSTI ZEMĚDĚLSKÝCH PODNIKŮ“.
7)
Článek 4 se nahrazuje tímto:
„Článek 4
Tato kapitola se vztahuje na sběr účetních údajů za účelem každoročního stanovení příjmu a analýzy hospodářské činnosti zemědělských podniků.
Tyto údaje jsou shromažďovány prostřednictvím pravidelných a zvláštních zjišťování.“
8)
Článek 5 se mění takto:
a)
odstavec 1 se nahrazuje tímto:
„1. Oblast zjišťování uvedená v čl. 1 odst. 2 zahrnuje zemědělské podniky, jejichž ekonomická velikost je stejná jako nebo větší než práh vyjádřený v eurech odpovídající dolním prahům tříd ekonomické velikosti, jak jsou definovány v klasifikačním systému Unie pro zemědělské podniky stanoveném v článku 5b.
Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 19a, kterými se stanoví pravidla pro určení prahu podle prvního pododstavce tohoto odstavce.
Komise přijme na základě údajů získaných od členských států prováděcí akty, kterými se stanoví práh podle prvního pododstavce. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 19b odst. 2.“;
b)
v odstavci 2 se písmeno c) nahrazuje tímto:
„c)
musí být spolu s ostatními podniky a na úrovni jednotlivých oblastí datové sítě typický pro danou oblast zjišťování.“;
c)
odstavce 3 a 4 se zrušují.
9)
Vkládají se nové články, které znějí:
„Článek 5a
1. Každý členský stát vypracuje plán výběru vykazujících podniků, který zajistí reprezentativní účetní výběrový soubor z oblasti zjišťování.
Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 19a, kterými se stanoví pravidla, podle nichž mají členské státy tyto plány vypracovat. Tato pravidla zajistí, aby tyto plány výběru vykazujících podniků:
-
byly vypracovány na základě nejnovějších statistických údajů,
-
byly předkládány v souladu s klasifikačním systémem Unie pro zemědělské podniky a
-
stanovily zejména členění vykazujících podniků v jednotlivých třídách podniků a podrobná pravidla pro jejich výběr.
2. V souladu s pravidly přijatými podle odstavce 1 a na základě údajů získaných od členských států přijme Komise prováděcí akty, kterými se stanoví počet vykazujících podniků na členský stát a oblast datové sítě. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 19b odst. 2.
3. Počet vykazujících podniků vybraných na oblast datové sítě může být maximálně o 20 % vyšší nebo nižší než počet stanovený v prováděcích aktech přijatých podle odstavce 2 za předpokladu, že je dodržen celkový počet vykazujících podniků dotčeného členského státu.
4. Komise přijme prováděcí akty, kterými se stanoví a aktualizují modely a metody týkající se formy a obsahu údajů, které mají členské státy oznamovat Komisi. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 19b odst. 2.
Článek 5b
1. Zemědělské podniky jsou klasifikovány jednotně podle klasifikačního systému Unie pro zemědělské podniky (dále jen „klasifikační systém“) v závislosti na typu svého výrobního zaměření, své ekonomické velikosti a významu jiných výdělečných činností, které se jich přímo týkají.
Klasifikační systém se používá zejména při předkládání údajů podle typu výrobního zaměření a třídy ekonomické velikosti, které byly shromážděny prostřednictvím statistických zjišťování o struktuře zemědělských podniků v Unii a prostřednictvím datové sítě.
2. Typ výrobního zaměření podniku se určí podle podílu standardní produkce různých produkčních odvětví daného podniku na celkové standardní produkci daného podniku.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 19a, kterými se stanoví referenční období pro standardní produkci.
3. Podniky jsou klasifikovány podle omezeného počtu typů výrobního zaměření. Určí se obecné typy výrobního zaměření. V závislosti na rozsahu požadovaných informací se obecné typy výrobního zaměření rozdělí na hlavní typy výrobního zaměření.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 19a, kterými se stanoví obecné a hlavní typy výrobního zaměření.
Určí se vztah mezi obecnými a hlavními typy výrobního zaměření a konkrétními speciálními typy výrobního zaměření odpovídajícími hlavním typům výrobního zaměření.
4. Ekonomická velikost podniku se určuje na základě celkové standardní produkce podniku.
5. Význam výdělečných činnosti jiných než zemědělských činností podniku, které se jej přímo týkají, se určuje na základě podílu těchto jiných výdělečných činností na produkci podniku.
6. Hodnoty standardní produkce a údaje pro jejich určení se předávají Komisi (Eurostatu) prostřednictvím kontaktního orgánu určeného každým členským státem v souladu s článkem 7 nebo prostřednictvím orgánu, na který byla tato působnost přenesena.
7. Komise přijme prováděcí akty, kterými se stanoví:
-
metody pro výpočet konkrétních speciálních typů výrobního zaměření podle odstavce 3 a pro přiřazení podniku k hlavnímu typu výrobního zaměření,
-
metoda výpočtu ekonomické velikosti podniku,
-
třídy ekonomické velikosti podniků podle odstavce 1,
-
metody pro výpočet produkce podniku a pro odhad podílu jiných výdělečných činností na této produkci pro účely odstavce 5,
-
metoda výpočtu pro stanovení hodnot standardní produkce v rámci každého produkčního odvětví podle odstavce 2, postupy pro sběr odpovídajících údajů a prostředky a lhůty pro předávání hodnot standardní produkce Komisi v souladu s odstavcem 6.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 19b odst. 2.“
10)
Článek 6 se mění takto:
a)
odstavec 2 se nahrazuje tímto:
„2. Celostátní výbor odpovídá za výběr vykazujících podniků. Pro tento účel zahrnují jeho povinnosti zejména schvalování plánu výběru vykazujících podniků.“;
b)
v odstavci 4 se první pododstavec nahrazuje tímto:
„4. Členský stát s více oblastmi datové sítě může zřídit pro každou takovou oblast ve své jurisdikci regionální výbor pro datovou síť (dále jen „regionální výbor“).“;
c)
odstavec 5 se nahrazuje tímto:
„5. Komise přijme prováděcí akty, kterými se stanoví podrobná pravidla pro provádění tohoto článku. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 19b odst. 2.“
11)
Článek 7 se nahrazuje tímto:
„Článek 7
1. Každý členský stát určí kontaktní orgán, jehož úkolem je:
a)
informovat celostátní výbor, regionální výbory a účetní střediska o použitelném předpisovém rámci a zajistit jeho správné provádění;
b)
sestavovat plán výběru vykazujících podniků, předkládat jej celostátnímu výboru ke schválení a poté jej předávat Komisi;
c)
sestavovat:
i)
seznam vykazujících podniků,
ii)
kde je to relevantní, seznam účetních středisek, která jsou ochotna a schopna vyhotovovat podnikové výkazy;
d)
shromažďovat podnikové výkazy zaslané kontaktnímu orgánu účetními středisky;
e)
ověřovat, zda jsou podnikové výkazy řádně vyplněny;
f)
předávat řádně vyplněné podnikové výkazy Komisi v požadovaném formátu a ve stanovené lhůtě;
g)
předávat žádosti o informace uvedené v článku 17 celostátnímu výboru, regionálním výborům a účetním střediskům a zasílat příslušné odpovědi Komisi.
2. Komise přijme prováděcí akty, kterými se stanoví podrobná pravidla pro provádění tohoto článku. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 19b odst. 2.“
12)
V článku 8 se odstavce 2 a 3 nahrazují tímto:
„2. Účetní údaje uvedené v řádně vyplněném podnikovém výkazu musí umožňovat:
-
zařadit vykazující podnik podle významných ukazatelů jeho produkčních faktorů,
-
posoudit různé formy příjmů vykazujícího podniku,
-
ověřit správnost uváděných informací pomocí kontroly na místě.
3. Údaje v podnikovém výkazu se musí vztahovat na jeden zemědělský podnik a jedno účetní období o dvanácti po sobě jdoucích měsících a týkat se výhradně daného zemědělského podniku. Tyto údaje se týkají zemědělských činností samotného podniku a jiných výdělečných činností, které se jej přímo týkají. Při vypracování zemědělských podnikových výkazů se neberou v úvahu žádné údaje, které souvisejí s jakýmikoli nezemědělskými činnostmi zemědělce nebo jeho rodiny nebo s jakýmkoli důchodem, dědictvím, soukromými bankovními účty, majetkem jiným než zemědělským podnikem, s osobním zdaněním či soukromým pojištěním.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 19a, kterými se stanoví hlavní kategorie účetních údajů, které mají být shromažďovány, a obecná pravidla pro sběr údajů.
Aby byla zajištěna porovnatelnost účetních údajů shromažďovaných prostřednictvím podnikových výkazů u všech vykazujících podniků, v nichž probíhá zjišťování, přijme Komise prováděcí akty, kterými se stanoví forma a struktura podnikového výkazu a metody a lhůty pro předávání údajů Komisi.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 19b odst. 2.“
13)
Články 9 až 15 a 18 se zrušují.
14)
Článek 19 se mění takto:
a)
v odstavci 1 se písmeno a) nahrazuje tímto:
„a)
paušální poplatek splatný členským státům za poskytnutí řádně vyplněných podnikových výkazů ve stanovené lhůtě ve výši, která odpovídá maximálně počtu vykazujících podniků stanovenému v souladu s čl. 5a odst. 2. Pokud je celkový počet řádně vyplněných a odevzdaných podnikových výkazů týkajících se určité oblasti datové sítě nebo členského státu nižší než 80 % počtu vykazujících podniků stanoveného pro dotčenou oblast nebo členský stát, použije se na každý podnikový výkaz pocházející z dotčené oblasti nebo členského státu poplatek ve výši 80 % paušálního poplatku;“;
b)
odstavec 2 se nahrazuje tímto:
„2. Náklady na zřízení a činnost celostátních výborů, regionálních výborů a kontaktních orgánů nejsou hrazeny ze souhrnného rozpočtu Unie.“;
c)
doplňuje se nový odstavec, který zní:
„3. Komise přijme prováděcí akty, kterými stanoví podrobné postupy týkající se paušálního poplatku podle odst. 1 písm. a). Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 19b odst. 2.“
15)
Vkládají se nové články, které znějí:
„Článek 19a
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článku 3, čl. 5 odst. 1, čl. 5a odst. 1, čl. 5b odst. 2 a 3 a čl. 8 odst. 3 je svěřena Komisi na dobu pěti let od 20. prosince 2013. Komise vypracuje zprávu o přenesené pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto pětiletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článku 3, čl. 5 odst. 1, čl. 5a odst. 1, čl. 5b odst. 2 a 3 a čl. 8 odst. 3 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článku 3, čl. 5 odst. 1, čl. 5a odst. 1, čl. 5b odst. 2 a 3 a čl. 8 odst. 3 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 19b
1. Komisi je nápomocen „Výbor pro zemědělskou účetní datovou síť“. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (5).
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
16)
Nadpis přílohy I se nahrazuje tímto:
„Seznam oblastí datové sítě uvedených v čl. 2 písm. d)“.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 22. října 2013.
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 1318/2013/EU RENDELETE
(2013. október 22.)
az Európai Közösségben működő mezőgazdasági üzemek jövedelmére és üzleti tevékenységére vonatkozó számviteli adatok gyűjtésére szolgáló hálózat létrehozásáról szóló 1217/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (2) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
rendes jogalkotási eljárás keretében (2),
mivel:
(1)
Az Európai Közösségben működő mezőgazdasági üzemek jövedelmére és üzleti tevékenységére vonatkozó számviteli adatok gyűjtésére szolgáló hálózat létrehozásáról szóló, 2009. november 30-i 1217/2009/EK tanácsi rendelet (3) hatásköröket ruház a Bizottságra az említett rendelet egyes rendelkezéseinek végrehajtása érdekében. A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének következtében e végrehajtási hatásköröket össze kell hangolni az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: a Szerződés) 290. és 291. cikkével.
(2)
Az 1217/2009/EK rendelet egyes nem alapvető rendelkezéseinek a kiegészítése, illetve módosítása céljából a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy a Szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a következőkre vonatkozóan: az I. melléklet módosítása a mezőgazdasági számviteli információs hálózat (FADN) tagállamonkénti körzeteit tartalmazó jegyzék tekintetében, az adatszolgáltató üzemek gazdasági méretére vonatkozó küszöbérték meghatározására irányadó szabályok megállapítása, az adatszolgáltató üzemek kiválasztására szolgáló terv meghatározására vonatkozó szabályok megállapítása, a standard termelési érték referencia-időszakának meghatározása, az általános és a fő gazdaságtípusok meghatározása, a gyűjtendő számviteli adatok fő csoportjainak meghatározása, valamint az adatszolgáltatási űrlapon feltüntetendő számviteli adatokkal kapcsolatos általános szabályok elfogadása. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról.
(3)
Az 1217/2009/EK rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása, valamint a gazdálkodók közötti megkülönböztetés elkerülése érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni a következők megállapítására vonatkozóan: az adatszolgáltató üzemek gazdasági méretére vonatkozó küszöbérték, az adatszolgáltató üzemek tagállamonkénti és FADN-körzetenkénti száma, az adatszolgáltató üzemek kiválasztására vonatkozó terv Bizottsággal való közlésére szolgáló módszerek és minták kidolgozása és naprakésszé tétele, az uniós tipológiára alkalmazandó eljárások és számítási módszerek, az adatszolgáltatási hálózat nemzeti bizottságainak és a tagállami kapcsolattartó irodáknak a tevékenységeire vonatkozó részletes szabályok, az adatszolgáltatási űrlap megjelenési formája és felépítése, valamint az FADN-nel kapcsolatos átalánydíjjal kapcsolatos részletes szabályok. Ezeket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (4) megfelelően kell gyakorolni.
(4)
Az egyszerűsítés érdekében és az 1217/2009/EK rendelet alkalmazása során szerzett tapasztalatok alapján ki kell igazítani, illetve el kell hagyni az említett rendelet egyes rendelkezéseit.
(5)
Az 1217/2009/EK rendelet 1. cikke (3) bekezdésének értelmében évente be kell nyújtani az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az FADN-adatokon alapuló jelentéseket, elsősorban a mezőgazdasági termékek árainak éves rögzítése céljából. A gyakorlatban azonban az ilyen jelentéseket már nem nyújtják be az említett intézményeknek e célból. Annak érdekében, hogy a többi intézmény és a nagyközönség egyszerűen és megfelelő módon hozzáférhessen az FADN-adatok alapján kidolgozott éves elemző jelentésekhez, rendelkezni kell arról, hogy a meghatározott ágazatokat lefedő jelentések közzétételre kerüljenek egy erre a célra létrehozott honlapon.
(6)
Az 1217/2009/EK rendelet 5. cikkének (3) bekezdése megállapítja az adatszolgáltató üzemek maximális számát. Az említett rendelkezés célja, hogy az FADN-adatok összegyűjtésére vonatkozóan költségvetési korlátot határozzon meg. Mivel e költségvetési korlát jelenleg az Unió éves költségvetésének kidolgozására és elfogadására vonatkozó eljárás keretében kerül meghatározásra, az 1217/2009/EK rendelet 5. cikkének (3) bekezdésében meghatározott korlátra már nincs szükség.
(7)
Az 1217/2009/EK rendelet II. fejezete tartalmazza a mezőgazdasági üzemek jövedelmének meghatározásával, a III. fejezet pedig a mezőgazdasági üzemek üzleti tevékenységének elemzésével kapcsolatos szabályokat. Mindkét típusú adatfelvételre lényegében ugyanazok a szabályok vonatkoznak, és az egyszerűsítés érdekében ezért indokolt egyetlen, mindkét típusú adatfelvételre vonatkozó fejezetbe összevonni az említett rendelkezéseket.
(8)
Az 1217/2009/EK rendelet további olyan rendelkezéseket is tartalmaz, amelyek már nem tükrözik az említett rendelet alkalmazása során követett gyakorlatot. Így különösen, a Bizottság nem követeli meg a tagállamoktól, hogy juttassanak el egy könyvelőirodákat tartalmazó jegyzéket az adatszolgáltató üzemeknek abból a célból, hogy azok kiválaszthassanak egy könyvelőirodát, mivel a legtöbb üzemnek van saját könyvelője vagy könyvelőirodája, aki, vagy amely eljuttatja az adatokat az FADN számára, vagy pedig az adatok összegyűjtése közvetlenül a kapcsolattartó irodán, illetve annak szerződéses képviselőjén keresztül történik. Ezenkívül a Bizottság már nem követeli meg a nemzeti bizottságok által jóváhagyott, az adatszolgáltató üzemek kiválasztására szolgáló terv végrehajtásáról szóló jelentéseket sem.
(9)
Az 1217/2009/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az 1217/2009/EK rendelet a következőképpen módosul:
1.
A rendelet címe helyébe a következő cím lép:
2.
Az I. fejezet címe helyébe a következő cím lép:
„AZ UNIÓS MEZŐGAZDASÁGI SZÁMVITELI INFORMÁCIÓS HÁLÓZAT LÉTREHOZÁSA”.
3.
Az 1. cikk a következőképpen módosul:
a)
az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
„(1) A közös agrárpolitika adatigényének kielégítése céljából uniós mezőgazdasági számviteli információs hálózat (a továbbiakban »FADN« vagy »információs hálózat«) kerül kialakításra.”;
b)
a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
„(3) Az e rendelet értelmében összegyűjtött adatok elsődlegesen a Bizottság által készített, az uniós mezőgazdaság és agrárpiacok helyzetéről, valamint az uniós gazdaságok jövedelméről szóló jelentések alapjául szolgálnak. E jelentéseket nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenni egy erre a célra létrehozott honlapon.”
4.
A 2. cikk a következőképpen módosul:
a)
az a) pontban az „üzemvezető” kifejezés helyébe a „gazdálkodó” kifejezés lép;
b)
a b) pont helyébe a következő szöveg lép:
„-b) »üzem«: az uniós mezőgazdasági felmérések és adatfelvételek összefüggésében szokásos értelmezés szerinti mezőgazdasági gazdálkodási egység;
b) »üzemosztály«: olyan mezőgazdasági üzemek egy csoportja, amelyek a mezőgazdasági üzemek uniós tipológiája szerint gazdaságtípus és gazdasági méret alapján azonos kategóriába tartoznak;”
c)
a d) pont helyébe a következő szöveg lép:
„d) »a mezőgazdasági számviteli információs hálózat szerinti körzet« vagy »FADN-körzet«: egy tagállam területe vagy annak egy része, amely az adatszolgáltató üzemek kiválasztása céljából ilyenként került azonosításra (az ilyen körzetek felsorolását az I. melléklet tartalmazza);”
d)
a cikk a következő ponttal egészül ki:
„f) »standard termelési érték«: a bruttó termelés standard értéke.”
5.
A 3. cikk helyébe a következő szöveg lép:
„3. cikk
Annak érdekében, hogy az FADN-körzetek jegyzékét tagállami kérésre naprakésszé lehessen tenni, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 19a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az I. mellékletnek az FADN-körzetek jegyzéke tekintetében történő módosítására vonatkozóan.”
6.
A II. fejezet címe helyébe a következő cím lép:
„ADATOK A MEZŐGAZDASÁGI ÜZEMEK JÖVEDELMÉNEK MEGHATÁROZÁSÁHOZ ÉS ÜZLETI TEVÉKENYSÉGÉNEK ELEMZÉSÉHEZ”.
7.
A 4. cikk helyébe a következő szöveg lép:
„4. cikk
Ezt a fejezetet kell alkalmazni a mezőgazdasági üzemek jövedelmének évente történő meghatározásához és üzleti tevékenységének elemzéséhez szükséges számviteli adatok összegyűjtésére.
Az említett adatokat rendszeres, illetve egyedi adatfelvételek útján kell összegyűjteni.”
8.
Az 5. cikk a következőképpen módosul:
a)
az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
„(1) Az 1. cikk (2) bekezdésében említett adatfelvételi terület azokat a mezőgazdasági üzemeket érinti, amelyek gazdasági mérete a mezőgazdasági üzemeknek az 5b. cikkben meghatározott uniós tipológiája szerint megállapított gazdasági méretosztály egyik alsó határértékének megfelelő, euróban kifejezett küszöbértékkel egyenlő vagy annál nagyobb.
A Bizottság a 19a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el az e bekezdés első albekezdésében említett küszöbérték megállapítására vonatkozó szabályok meghatározására vonatkozóan.
A Bizottság a tagállamoktól kapott adatok alapján végrehajtási jogi aktusokat fogad el az első albekezdésben említett küszöbérték megállapítására vonatkozóan. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 19b. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.”
b)
a (2) bekezdés c) pontjának helyébe a következő szöveg lép:
„c)
a többi üzemmel együtt és az egyes FADN-körzetek szintjén reprezentálja az adatfelvételi területet.”;
c)
a (3) és a (4) bekezdést el kell hagyni.
9.
A rendelet a következő cikkekkel egészül ki:
„5a. cikk
(1) Valamennyi tagállam kidolgoz egy, az adatszolgáltató üzemek kiválasztására szolgáló tervet, amely biztosítja, hogy az adatfelvételi területről reprezentatív számviteli mintát lehessen kapni.
A Bizottság a 19a. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el azoknak a szabályoknak a meghatározására vonatkozóan, amelyeknek megfelelően a tagállamoknak ki kell dolgozniuk az említett terveket. Az ilyen szabályoknak biztosítaniuk kell, hogy az adatszolgáltató üzemek kiválasztására szolgáló tervek:
-
a legfrissebb statisztikai adatok alapján kerüljenek kidolgozásra,
-
a mezőgazdasági üzemek uniós tipológiájával összhangban készüljenek, és
-
határozzák meg különösen az adatszolgáltató üzemek üzemosztályonkénti eloszlását és a kiválasztásukra vonatkozó részletes szabályokat.
(2) A Bizottság az (1) bekezdésnek megfelelően elfogadott szabályokkal összhangban, a tagállamoktól kapott adatok alapján végrehajtási jogi aktusokat fogad el az adatszolgáltató üzemek tagállamonkénti és FADN-körzetenkénti számának megállapítására vonatkozóan. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 19b. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.
(3) A kiválasztott adatszolgáltató üzemek FADN-körzetenkénti száma bármelyik irányban legfeljebb 20 %-kal eltérhet a (2) bekezdés értelmében elfogadott végrehajtási jogi aktusokban meghatározott számtól, feltéve, hogy az érintett tagállam adatszolgáltató üzemeinek száma megfelel az előírtaknak.
(4) A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el a tagállamok által a Bizottsággal közlendő adatok formájával és tartalmával kapcsolatos minták és módszerek meghatározására és naprakésszé tételére vonatkozóan. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 19b. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.
5b. cikk
(1) A mezőgazdasági üzemeket a mezőgazdasági üzemek uniós tipológiájának (a továbbiakban: a tipológia) megfelelően, egységes módon kell osztályozni a gazdaságtípusuktól, a gazdasági méretüktől és a közvetlenül hozzájuk kapcsolódó, egyéb jövedelemszerző tevékenységek jelentőségétől függően.
A tipológiát elsősorban az uniós gazdaságszerkezeti felmérések keretében és az FADN-en keresztül gyűjtött adatoknak a gazdaságtípus és gazdasági méretosztály szerinti bemutatásához kell használni.
(2) Valamely üzem gazdaságtípusát annak alapján kell meghatározni, hogy az adott üzem egyes jellemzőinek standard termelési értéke milyen arányban járul hozzá az üzem teljes standard termelési értékéhez.
A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 19a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a standard termelési érték referencia-időszakának meghatározására vonatkozóan.
(3) Az üzemek korlátozott számú gazdaságtípus alapján osztályozandók. Általános gazdaságtípusokat kell meghatározni. Attól függően, hogy milyen szintű részletességre van szükség, az általános gazdaságtípusokat fő gazdaságtípusokra kell osztani.
A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 19a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az általános és a fő gazdaságtípusok meghatározására vonatkozóan.
Meg kell határozni továbbá az általános és a fő gazdaságtípusok közötti megfeleléseket, valamint azt is, hogy az egyes konkrét szakosodott gazdaságtípusok mely fő gazdaságtípusnak feleltethetők meg.
(4) Az üzem gazdasági méretét az üzem teljes standard termelési értéke alapján kell meghatározni.
(5) Az üzemhez közvetlenül kapcsolódó olyan jövedelemszerző tevékenységek jelentőségét, amelyek nem tartoznak az üzem mezőgazdasági tevékenységei közé, e jövedelemszerző tevékenységeknek az üzem termelési értékéhez való hozzájárulása alapján kell megállapítani.
(6) A tagállamok által a 7. cikkel összhangban kijelölt kapcsolattartó iroda vagy az e feladattal megbízott egyéb szerv köteles továbbítani a Bizottságnak (az Eurostatnak) a standard termelési értékeket, valamint a meghatározásukhoz szükséges adatokat.
(7) A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el, amelyekben meghatározza a következőket:
-
a (3) bekezdésben említett konkrét szakosodott gazdaságtípusokra vonatkozó számítás, valamint az üzem valamely fő gazdaságtípushoz való hozzárendelése céljára alkalmazandó módszer,
-
az üzem gazdasági méretének kiszámítására alkalmazandó módszer,
-
az üzemek (1) bekezdésben említett gazdasági méretosztályai,
-
az üzem termelési értékének kiszámítására, valamint az egyéb jövedelemszerző tevékenységek e termelési értékhez való hozzájárulásának az (5) bekezdés alkalmazása céljából történő megbecslésére alkalmazandó módszerek,
-
a (2) bekezdésben említett jellemzők standard termelési értékének kiszámítására alkalmazandó módszer, a megfelelő adatok összegyűjtésére alkalmazandó eljárások, valamint a standard termelési értékeknek a Bizottság számára történő, (6) bekezdés szerinti továbbításának módja és határideje.
Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 19b. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.”
10.
A 6. cikk a következőképpen módosul:
a)
a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
„(2) A nemzeti bizottság felelős az adatszolgáltató üzemek kiválasztásáért. E célból feladatkörébe tartozik különösen az adatszolgáltató üzemek kiválasztására szolgáló terv jóváhagyása.”;
b)
a (4) bekezdés első albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
„(4) A több FADN-körzettel rendelkező tagállamok a joghatóságuk alá tartozó valamennyi FADN-körzetben regionális információs hálózati bizottságokat (a továbbiakban: regionális bizottság) hozhatnak létre.”;
c)
az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
„(5) A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el az e cikk alkalmazása céljából követendő részletes szabályok meghatározására vonatkozóan. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 19b. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.”
11.
A 7. cikk helyébe a következő szöveg lép:
„7. cikk
(1) Valamennyi tagállam kapcsolattartó irodát jelöl ki, amelynek feladata:
a)
a nemzeti bizottság, a regionális bizottságok és a könyvelőirodák tájékoztatása az alkalmazandó szabályozási keretről és e keret megfelelő végrehajtásának biztosítása;
b)
az adatszolgáltató üzemek kiválasztására szolgáló terv kidolgozása, a nemzeti bizottsághoz jóváhagyás céljából történő benyújtása, és ezt követően a Bizottságnak történő továbbítása;
c)
az alábbiak összeállítása:
i.
az adatszolgáltató üzemek jegyzéke;
ii.
adott esetben azoknak a könyvelőirodáknak a jegyzéke, amelyek hajlandóak és képesek az adatszolgáltatási űrlapokat kitölteni;
d)
a könyvelőirodák által beküldött adatszolgáltatási űrlapok összegyűjtése;
e)
annak ellenőrzése, hogy az adatszolgáltatási űrlapokat megfelelően töltötték-e ki;
f)
a megfelelően kitöltött adatszolgáltatási űrlapok megfelelő formátumban és a megadott határidőn belül való továbbítása a Bizottságnak;
g)
a 17. cikkben említett információkérések továbbítása a nemzeti bizottság, a regionális bizottságok és a könyvelőirodák részére, valamint az ezekre adott válaszok továbbítása a Bizottság részére.
(2) A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el az e cikk alkalmazását célzó részletes szabályok meghatározására vonatkozóan. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 19b. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.”
12.
A 8. cikk (2) és (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
„(2) A megfelelően kitöltött adatszolgáltatási űrlapokon a számviteli adatokat olyan módon kell közölni, amely lehetővé teszi:
-
az adatszolgáltató üzem jellemzését termelési tényezőinek fő elemei alapján,
-
az üzem különböző jövedelemfajtáinak felbecslését,
-
a továbbított információk helytállóságának ellenőrzését szúrópróba-szerű ellenőrzések útján.
(3) Az adatszolgáltatási űrlapon közölt adatoknak egyetlen mezőgazdasági üzemre és egyetlen, 12 egymást követő hónapból álló számviteli évre kell vonatkozniuk, és kizárólag az említett mezőgazdasági üzemmel kapcsolatos adatok lehetnek. Ezen adatoknak az üzem saját mezőgazdasági tevékenységeire és az üzemhez közvetlenül kapcsolódó egyéb jövedelemszerző tevékenységekre kell vonatkozniuk. Az adatszolgáltatási űrlap kitöltésekor nem vehető figyelembe semmilyen, a gazdálkodó, illetve a gazdálkodó családja által folytatott nem mezőgazdasági tevékenységre, nyugdíjra, örökségre, magánbankszámlára, a mezőgazdasági üzemen kívüli tulajdonra, személyi adóra vagy magánbiztosításra vonatkozó adat.
A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 19a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az összegyűjtendő számviteli adatok fő csoportjainak meghatározására, valamint az adatgyűjtés általános szabályaira vonatkozóan.
Annak biztosítása érdekében, hogy az adatszolgáltatási űrlapok útján gyűjtött számviteli adatok a - vizsgált adatszolgáltató üzem kilététől függetlenül - összehasonlíthatók legyenek, a Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el az adatszolgáltatási űrlap megjelenési formájának és felépítésének, valamint a Bizottság számára történő adattovábbítás módjának és határidejének meghatározására vonatkozóan.
Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 19b. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.”
13.
A 9-15. cikket és a 18. cikket el kell hagyni
14.
A 19. cikk a következőképpen módosul:
a)
az (1) bekezdés a) pontjának helyébe a következő szöveg lép:
„a)
a tagállamoknak a legfeljebb az 5a. cikk (2) bekezdésével összhangban meghatározott számú adatszolgáltató üzem után, a megfelelően kitöltött adatszolgáltatási űrlapok megadott határidőn belül történő továbbításáért fizetendő átalánydíj. Amennyiben az egy FADN-körzetből vagy egy tagállamból származó, megfelelően kitöltött és továbbított adatszolgáltatási űrlapok száma kisebb, mint az adatszolgáltató üzemek adott FADN-körzetre vagy tagállamra vonatkozóan meghatározott számának 80 %-a, akkor az átalánydíj 80 %-ának megfelelő díj alkalmazandó valamennyi, az adott FADN-körzetből vagy az érintett tagállamból származó adatszolgáltatási űrlapra.”;
b)
a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
„(2) A nemzeti bizottság, a regionális bizottságok és a kapcsolattartó irodák létrehozásával és működésével kapcsolatos költségek nem szerepelhetnek az Unió általános költségvetésében.”;
c)
a szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:
„(3) A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján meghatározza az (1) bekezdés a) pontjában említett átalánydíjjal kapcsolatos részletes eljárásokat. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 19b. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.”
15.
A szöveg a következő cikkekkel egészül ki:
„19a. cikk
(1) A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek mellett felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására.
(2) A Bizottságnak a 3. cikkben, az 5. cikk (1) bekezdésében, az 5a. cikk (1) bekezdésében, az 5b. cikk (2) és (3) bekezdésében és a 8. cikk (3) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása ötéves időtartamra szól 2013. december 20-tól kezdődő hatállyal. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra.
(3) Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 3. cikkben, az 5. cikk (1) bekezdésében, az 5a. cikk (1) bekezdésében, az 5b. cikk (2) és (3) bekezdésében és a 8. cikk (3) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.
(4) A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot e jogi aktus elfogadásáról.
(5) A 3. cikk, az 5. cikk (1) bekezdése, az 5a. cikk (1) bekezdése, az 5b. cikk (2) és (3) bekezdése, valamint a 8. cikk (3) bekezdése értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.
19b. cikk
(1) A Bizottságot a mezőgazdasági számviteli információs hálózat bizottsága segíti. Ez a bizottság a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) értelmében vett bizottságnak minősül.
(2) Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.
16.
Az I. melléklet címe helyébe a következő szöveg lép:
„A 2. cikk d) pontjában említett FADN-körzetek jegyzéke”.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
Ezt a rendeletet 2014. január 1-jétől kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Strasbourgban, 2013. október 22-én.