NAŘÍZENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) č. 1073/2013
ze dne 18. října 2013
o statistice aktiv a pasiv investičních fondů (přepracované znění)
(ECB/2013/38)
RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 5 tohoto statutu,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2533/98 ze dne 23. listopadu 1998 o shromažďování statistických informací Evropskou centrální bankou (1), a zejména na čl. 5 odst. 1a čl. 6 odst. 4,
s ohledem na stanovisko Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Jelikož nařízení Evropské centrální banky (ES) č. 958/2007 ze dne 27. července 2007 o statistice aktiv a pasiv investičních fondů (ECB/2007/8) (2) je třeba podstatně změnit, zejména s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 549/2013 ze dne 21. května 2013 o Evropském systému národních a regionálních účtů v Evropské unii (3), mělo by být v zájmu srozumitelnosti přepracováno.
(2)
Čl. 2 odst. 1 nařízení (ES) č. 2533/98 stanoví, že pro splnění statistické zpravodajské povinnosti vůči Evropské centrální bance (ECB) má ECB ve spolupráci s národními centrálními bankami právo shromažďovat statistické informace v rámci referenčního souboru zpravodajských jednotek a v mezích toho, co je nutné k provádění úkolů Evropského systému centrálních bank (ESCB). Z čl. 2 odst. 2 písm. a) nařízení (ES) č. 2533/98 vyplývá, že investiční fondy jsou součástí referenčního souboru zpravodajských jednotek pro účely plnění statistické zpravodajské povinnosti vůči ECB mimo jiné v oblasti měnové a finanční statistiky. Článek 3 nařízení (ES) č. 2533/98 vyžaduje, aby ECB blíže určila skutečný soubor zpravodajských jednotek v rámci jejich referenčního souboru, a opravňuje ji, aby některé třídy zpravodajských jednotek plně nebo částečně zprostila statistické zpravodajské povinnosti.
(3)
ESCB vyžaduje vysoce kvalitní statistické informace o činnosti investičních fondů, aby mohl plnit své úkoly a sledovat finanční činnosti jiné než ty, které vykonávají měnové finanční instituce. Hlavním účelem těchto údajů je poskytnout ECB ucelený statistický obraz o sektoru investičních fondů v členských státech, jejichž měnou je euro (dále jen „členské státy eurozóny“) a na které se hledí jako na jediný hospodářský prostor.
(4)
S cílem omezit zpravodajskou zátěž se národním centrálním bankám umožňuje, aby nezbytné informace o investičních fondech shromažďovaly od skutečného souboru zpravodajských jednotek v rámci širšího statistického zpravodajského rámce, který slouží jiným statistickým účelům, pokud tím není ohroženo plnění statistických požadavků ECB. Pro zvýšení transparentnosti je v těchto případech vhodné informovat zpravodajské jednotky o tom, že se údaje shromažďují pro jiné statistické účely.
(5)
Dostupnost údajů o finančních transakcích usnadňuje hlubší analýzu pro účely měnové politiky a jiné účely. Údaje o finančních transakcích se stejně jako údaje o stavech používají též k sestavování dalších statistik, zejména finančních účtů eurozóny.
(6)
Přestože nařízení přijatá podle článku 34.1 statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky (dále jen „statut ESCB“) nezakládají práva ani neukládají povinnosti členským státům, jejichž měnou není euro (dále jen „členské státy mimo eurozónu“), článek 5 statutu ESCB platí pro členské státy eurozóny i pro členské státy mimo eurozónu. V 17. bodě odůvodnění nařízení (ES) č. 2533/98 se uvádí, že z článku 5 statutu ESCB spolu s čl. 4 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii vyplývá povinnost přijmout a provést na vnitrostátní úrovni veškerá opatření, která členské státy mimo eurozónu považují za vhodná pro shromažďování statistických informací potřebných ke splnění statistické zpravodajské povinnosti vůči ECB a pro včasnou přípravu v oblasti statistiky na to, aby se mohly stát členskými státy eurozóny.
(7)
Třebaže je toto nařízení určeno především investičním fondům, nemusí být úplné informace o držitelích akcií na doručitele vydaných investičními fondy od investičních fondů přímo dostupné, a je proto nezbytné do skutečného souboru zpravodajských jednotek zahrnout další subjekty.
(8)
Měla by se uplatňovat pravidla ochrany a využití důvěrných statistických informací stanovená v článku 8 nařízení (ES) č. 2533/98.
(9)
Podle čl. 7 odst. 1 nařízení (ES) č. 2533/98 má ECB pravomoc uložit sankce zpravodajským jednotkám, které neplní statistickou zpravodajskou povinnost stanovenou nařízeními nebo rozhodnutími ECB,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Definice
Pro účely tohoto nařízení:
1.
„investičním fondem“ se rozumí subjekt kolektivního investování, který:
a)
investuje do finančních a/nebo nefinančních aktiv ve smyslu přílohy II, pokud je jeho cílem investování kapitálu získaného od veřejnosti, a
b)
je zřízen na základě práva Unie nebo vnitrostátního práva podle:
i)
smluvního práva jako podílový fond spravovaný správcovskými společnostmi,
ii)
svěřenského práva jako „unit trust“,
iii)
práva společností jako investiční společnost,
iv)
jiného podobného mechanismu nebo právní formy.
Do definice se zahrnují:
a)
subjekty, jejichž podílové listy nebo akcie jsou na žádost podílníků přímo nebo nepřímo odkoupeny nebo vyplaceny z majetku těchto subjektů, a
b)
subjekty, které mají pevný počet vydaných akcií a jejichž akcionáři mají povinnost nakoupit nebo prodat stávající akcie, když do fondu vstupují nebo z něj vystupují.
Do definice se nazahrnují:
a)
penzijní fondy podle definice v přepracovaném Evropském systému účtů (dále jen „ESA 2010“), který je vymezen v nařízení (EU) č. 549/2013 (subsektor S.129);
b)
fondy peněžního trhu podle definice v příloze I nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1071/2013 ze dne 24. září 2013 o rozvaze sektoru měnových finančních institucí (ECB/2013/33) (4),
pro účely definice investičního fondu zahrnuje pojem „veřejnost“ drobné, profesionální a institucionální investory;
2.
„zpravodajská jednotka“ má stejný význam jako v definici v článku 1 nařízení (ES) č. 2533/98;
3.
„rezident“ má stejný význam jako v definici v článku 1 nařízení (ES) č. 2533/98. Pro účely tohoto nařízení se rezidentská příslušnost právnické osoby, která nemá žádný fyzický rozměr, určí podle hospodářského prostoru, podle jehož práva je registrována. Není-li právnická osoba registrována, použije se jako kritérium její sídlo, a to země, jejímž právním řádem se řídí vznik a pokračující existence této osoby;
4.
„měnová finanční instituce (MFI)“ má stejný význam jako v definici v článku 1 nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33);
5.
„ostatními finančními zprostředkovateli“ se rozumí ostatní finanční zprostředkovatelé kromě pojišťovacích společností a penzijních fondů ve smyslu ESA 2010 (subsektor S.125);
6.
„akciemi / podílovými listy investičních fondů na jméno“ se rozumí akcie / podílové listy investičních fondů, pro které je vedena v souladu s vnitrostátními právními předpisy evidence držitelů těchto akcií / podílových listů obsahující informace o rezidentské příslušnosti a odvětví držitele;
7.
„akciemi / podílovými listy investičních fondů na doručitele“ se rozumí akcie / podílové listy investičních fondů, pro které v souladu s vnitrostátními právními předpisy není vedena žádná evidence držitelů těchto akcií / podílových listů nebo pro které je vedena evidence, jež však neobsahuje informace o rezidentské příslušnosti a odvětví držitele;
8.
„příslušnou národní centrální bankou“ se rozumí národní centrální banka členského státu eurozóny, v němž je daný investiční fond rezidentem;
9.
údaji podle „jednotlivých cenných papírů“ se rozumí údaje členěné podle jednotlivých cenných papírů.
Článek 2
Skutečný soubor zpravodajských jednotek
1. Skutečný soubor zpravodajských jednotek tvoří investiční fondy, které jsou rezidenty na území členských států eurozóny. Za vykazování statistických informací požadovaných tímto nařízením odpovídá sám investiční fond, nebo v případě investičních fondů, jež nemají podle vnitrostátního práva právní subjektivitu, odpovídají za vykazování těchto informací osoby, které jsou příslušný fond oprávněny zastupovat.
2. Aniž je dotčen odstavec 1, pro účely shromažďování informací o držitelích akcií na doručitele vydaných investičními fondy v souladu s odstavcem 3 v části 2 přílohy I zahrnuje skutečný soubor zpravodajských jednotek měnové finanční instituce a ostatní finanční zprostředkovatele. Národní centrální banky mohou těmto subjektům udělit výjimky za předpokladu, že požadované statistické informace jsou shromažďovány z jiných dostupných zdrojů v souladu s odstavcem 3 v části 2 přílohy I. Národní centrální banky včas kontrolují plnění této podmínky, aby po dohodě s ECB mohly takovou výjimku případně udělit nebo zrušit s účinností od počátku každého roku. Pro účely tohoto nařízení mohou národní centrální banky v souladu se zásadami uvedenými v odstavci 3 v části 2 přílohy I vytvořit a vést seznam vykazujících ostatních finančních zprostředkovatelů.
Článek 3
Seznam investičních fondů pro statistické účely
1. Výkonná rada pro statistické účely vytvoří a vede seznam investičních fondů, jež jsou součástí referenčního souboru zpravodajských jednotek, včetně případných dílčích fondů ve smyslu čl. 4 odst. 2. Tento seznam může vycházet ze stávajících seznamů investičních fondů, které podléhají dohledu vnitrostátních orgánů (pokud jsou takové seznamy k dispozici), doplněných o další investiční fondy, které jsou zahrnuty do definice investičních fondů v článku 1.
2. Národní centrální banky a ECB tento seznam a jeho aktualizace vhodným způsobem zpřístupní, a to zejména pomocí elektronických prostředků, prostřednictvím internetu nebo, pokud o to dotčené zpravodajské jednotky požádají, v tištěné podobě.
3. Je-li nejnovější dostupná elektronická verze seznamu podle odstavce 2 nesprávná, ECB neuloží sankci zpravodajské jednotce, která řádně nesplnila statistickou zpravodajskou povinnost, pokud v dobré víře spoléhala na tento nesprávný seznam.
Článek 4
Vykazování podle jednotlivých fondů
1. Skutečný soubor zpravodajských jednotek vykazuje údaje o svých aktivech a pasivech podle jednotlivých fondů.
2. Aniž je dotčen odstavec 1, pokud investiční fond oddělí svá aktiva do různých dílčích fondů tak, že akcie / podílové listy, které se vztahují ke každému dílčímu fondu, jsou nezávisle kryty odlišnými aktivy, považuje se každý dílčí fond za samostatný investiční fond.
3. Odchylně od odstavců 1 a 2 mohou investiční fondy s předchozím souhlasem a v souladu s pokyny příslušné národní centrální banky vykazovat svá aktiva a pasiva jako skupina za předpokladu, že to povede k podobným výsledkům jako vykazování podle jednotlivých fondů.
Článek 5
Čtvrtletní a měsíční statistická zpravodajská povinnost
1. Soubor zpravodajských jednotek v souladu s přílohami I a II poskytuje:
a)
čtvrtletně údaje o stavech aktiv a pasiv investičních fondů ke konci čtvrtletí a případná čtvrtletní přecenění nebo transakce a
b)
měsíčně údaje o stavech vydaných akcií / podílových listů investičního fondu ke konci měsíce, případná odpovídající měsíční přecenění nebo transakce a oddělené výkazy o nových emisích a zpětných odkupech či splacení akcií / podílových listů investičních fondu během vykazovaného měsíce.
2. Národní centrální banky mohou rozhodnout, že údaje uvedené v odst. 1 písm. a) budou shromažďovat měsíčně namísto čtvrtletně.
Článek 6
Přecenění nebo transakce
1. Pro účely údajů vykazovaných na agregovaném základě uvedeném v příloze I vykazují zpravodajské jednotky přecenění nebo transakce v souladu s pokyny příslušné národní centrální banky.
2. Jak je uvedeno v příloze I, národní centrální banky mohou odvozovat přibližné hodnoty obchodů s cennými papíry na základě údajů o jednotlivých cenných papírech, nebo přímo shromažďovat údaje o transakcích podle jednotlivých cenných papírů.
3. Další požadavky a zásady týkající se sestavování přecenění nebo transakcí jsou uvedeny v příloze III.
Článek 7
Účetní pravidla
1. Účetními pravidly, jež investiční fondy používají pro účely vykazování podle tohoto nařízení, jsou pravidla stanovená v příslušných vnitrostátních předpisech provádějících směrnici Rady 86/635/EHS ze dne 8. prosince 1986 o ročních účetních závěrkách a konsolidovaných účetních závěrkách bank a ostatních finančních institucí (5), nebo pokud se tyto předpisy nepoužijí, v jakýchkoli jiných vnitrostátních nebo mezinárodních standardech, jež se na investiční fondy vztahují.
2. Aniž jsou dotčeny účetní postupy a možnosti vzájemného započtení běžné v členských státech eurozóny, jsou veškerá finanční aktiva a pasiva pro statistické účely vykazována v hrubém vyjádření.
Článek 8
Výjimky
1. Investičním fondům lze udělit výjimku ze statistické zpravodajské povinnosti vymezené v článku 5 takto:
a)
Národní centrální banky mohou udělit nejmenším investičním fondům (z hlediska celkových aktiv) výjimky, a to za předpokladu, že investiční fondy přispívající ke čtvrtletní agregované rozvaze představují alespoň 95 % celkových aktiv investičních fondů z hlediska stavů v každém členském státě eurozóny.
b)
V členských státech eurozóny, v nichž celková aktiva vnitrostátních investičních fondů nepřesahují 1 % celkových aktiv investičních fondů eurozóny, mohou národní centrální banky udělit nejmenším investičním fondům (z hlediska celkových aktiv) výjimky, a to za předpokladu, že investiční fondy přispívající ke čtvrtletní agregované rozvaze představují alespoň 80 % celkových vnitrostátních aktiv investičních fondů z hlediska stavů.
c)
Investiční fondy, pro něž platí výjimky uvedené v bodech a) a b), vykazují čtvrtletně pouze údaje o stavech vydaných akcií / podílových listů investičního fondu ke konci čtvrtletí a případná odpovídající čtvrtletní přecenění nebo transakce.
d)
Národní centrální banky včas kontrolují plnění podmínek uvedených v písmenech a) a b), aby mohly udělit nebo v případě nutnosti zrušit výjimku s účinností od počátku každého roku.
2. Výjimky lze udělit investičním fondům, na něž se vztahují vnitrostátní účetní pravidla, která umožňují méně časté oceňování aktiv než čtvrtletní. O kategoriích investičních fondů, jimž mohou národní centrální banky podle svého uvážení udělit výjimky, rozhodne Rada guvernérů. Na investiční fondy, pro něž platí tyto výjimky, se vztahují požadavky stanovené v článku 5, a to v periodicitě, která je v souladu s jejich povinnostmi v oblasti účetnictví ohledně časového rozložení oceňování jejich aktiv.
3. Investiční fondy se mohou rozhodnout, že výjimek nevyužijí a že budou namísto toho plnit úplnou statistickou zpravodajskou povinnost uvedenou v článku 5. Pokud investiční fond zvolí tuto možnost, musí před každou změnou ve využívání těchto výjimek obdržet souhlas příslušné národní centrální banky.
Článek 9
Lhůty
1. Národní centrální banky rozhodují o tom, kdy potřebují od zpravodajských jednotek obdržet údaje podle článku 5, aby byly dodrženy lhůty stanovené v odstavci 2.
2. Národní centrální banky předávají ECB:
a)
agregované čtvrtletní stavy a přecenění do konce pracovní doby dvacátého osmého pracovního dne následujícího po skončení čtvrtletí, ke kterému se vztahují tyto údaje, jež jsou založeny na čtvrtletních údajích shromážděných od zpravodajských jednotek;
b)
agregované měsíční stavy a přecenění do konce pracovní doby dvacátého osmého pracovního dne následujícího po skončení měsíce, ke kterému se vztahují tyto údaje, jež jsou založeny na měsíčních údajích o akciích / podílových listech investičních fondů shromážděných od zpravodajských jednotek nebo jež jsou založeny na skutečných údajích podle čl. 5 odst. 2;
c)
agregované měsíční nové emise a zpětné odkupy či splacení akcií / podílových listů investičních fondů do konce pracovní doby dvacátého osmého pracovního dne následujícího po skončení měsíce, ke kterému se vztahují tyto údaje, jež jsou založeny na měsíčních údajích shromáždých od zpravodajských jednotek.
Článek 10
Minimální standardy a vnitrostátní zpravodajské postupy
1. Zpravodajské jednotky plní statistickou zpravodajskou povinnost, která se na ně vztahuje, v souladu s minimálními standardy pro přenos, přesnost, pojmovou shodu a opravy, jak jsou stanoveny v příloze IV.
2. Národní centrální banky stanoví a zavedou zpravodajské postupy, kterými se má řídit skutečný soubor zpravodajských jednotek v souladu s vnitrostátními charakteristikami. Národní centrální banky zabezpečí, aby tyto zpravodajské postupy poskytovaly požadované statistické informace a umožňovaly přesnou kontrolu dodržování minimálních standardů pro přenos, přesnost, pojmovou shodu a opravy, jak jsou uvedeny v příloze IV.
Článek 11
Fúze, rozdělení a reorganizace
V případě fúze, rozdělení nebo reorganizace, která by mohla ovlivnit splnění statistické zpravodajské povinnosti, informují dotčené zpravodajské jednotky příslušnou národní centrální banku, jakmile je záměr takovou operaci provést veřejně znám, a v přiměřené lhůtě před jejím uskutečněním, o postupech, které plánují použít ke splnění statistické zpravodajské povinnosti stanovené tímto nařízením.
Článek 12
Ověřování a nucené shromažďování
Národní centrální banky vykonávají právo ověřovat nebo nuceně shromažďovat informace, které jsou zpravodajské jednotky povinny poskytovat podle tohoto nařízení, aniž je tím dotčeno právo ECB vykonávat toto právo sama. Národní centrální banky vykonávají toto právo zejména tehdy, jestliže některá instituce, která je součástí skutečného souboru zpravodajských jednotek, neplní minimální standardy pro přenos, přesnost, pojmovou shodu a opravy stanovené v příloze IV.
Článek 13
První vykazování
Poprvé se vykazují měsíční a čtvrtletní údaje za prosinec 2014.
Článek 14
Zrušení
1. Nařízení (ES) č. 958/2007 (ECB/2007/8) se zrušuje s účinkem od 1. ledna 2015.
2. Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze V.
Článek 15
Závěrečné ustanovení
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. Použije se od 1. ledna 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.
Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 18. října 2013.
AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK 1073/2013/EU RENDELETE
(2013. október 18.)
a befektetési alapok eszközeiről és kötelezettségeiről szóló statisztikákról (átdolgozás)
(EKB/2013/38)
AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,
tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen annak 5. cikkére,
tekintettel az Európai Központi Bank általi statisztikai információgyűjtésről szóló, 1998. november 23-i 2533/98/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (1) bekezdésére és 6. cikke (4) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság véleményére,
mivel:
(1)
Mivel a befektetési alapok eszközeiről és kötelezettségeiről szóló statisztikákról szóló, 2007. július 27-i 958/2007/EK (EKB/2007/8) európai központi banki rendelet (2) különösen az Európai Unió-beli nemzeti és regionális számlák európai rendszeréről szóló, 2013. május 21-i 549/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) tekintetében lényeges módosításra szorul, azt az áttekinthetőség érdekében át kell dolgozni.
(2)
A 2533/98/EK rendelet 2. cikkének (1) bekezdése arról rendelkezik, hogy a statisztikai adatszolgáltatási kötelezettségeinek biztosítása érdekében az Európai Központi Banknak (EKB) - a nemzeti központi bankok (NKB-k) közreműködésével - joga van a Központi Bankok Európai Rendszere (KBER) feladatainak ellátásához szükséges mértékben statisztikai adatokat gyűjteni az adatszolgáltatói körtől. A 2533/98/EK rendelet 2. cikke (2) bekezdésének a) pontjából az következik, hogy az EKB-val szemben többek között a monetáris és pénzügyi statisztika területén fennálló statisztikai adatszolgáltatási kötelezettség teljesítése céljára a befektetési alapok az adatszolgáltatói kör részét képezik. Emellett a 2533/98/EK rendelet 3. cikke előírja az EKB számára, hogy részletesen határozza meg az adatszolgáltatói kör keretein belül a tényleges adatszolgáltatók csoportját, illetve feljogosítja arra, hogy az adatszolgáltatók egyes csoportjait teljes mértékben vagy részlegesen mentesítse a statisztikai adatszolgáltatási kötelezettség alól.
(3)
Feladatai teljesítése és a monetáris pénzügyi intézmények (MPI-k) által nem ellenőrzött pénzügyi tevékenységek figyelése érdekében a KBER-nek magas minőségű statisztikai információkra van szüksége a BA-k működésével kapcsolatban. Ennek fő célja, hogy az EKB átfogó statisztikai képet kapjon az egy gazdasági területnek tekintett azon tagállamokban, amelyeknek a pénzneme az euro (a továbbiakban: euroövezeti tagállamok) kibontakozó monetáris fejleményekről.
(4)
Az adatszolgáltatási teher csökkentése céljából az NKB-k a BA-kkal kapcsolatos szükséges információkat a tényleges adatszolgáltatói körtől gyűjthetik egy más statisztikai célokat szolgáló, szélesebb statisztikai adatszolgáltatási keret részeként, amennyiben az EKB statisztikai követelményeinek teljesítése nem kerül veszélybe. Az átláthatóság elősegítése érdekében ilyen esetekben helyénvaló az adatszolgáltatók arról való tájékoztatása, hogy az adatgyűjtés egyéb statisztikai célokat szolgál.
(5)
A pénzügyi ügyletekről rendelkezésre álló adatok lehetővé teszik mélyebb elemzések végzését monetáris politikai vagy egyéb célokból. A pénzügyi ügyletekre és az állományokra vonatkozó adatokat használják egyéb statisztikák, különösen az euroövezeti pénzügyi számlák statisztikáinak összeállításához is.
(6)
Noha a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányának (a továbbiakban: a KBER Alapokmánya) 34.1. cikke szerint elfogadott rendeletek azokra a tagállamokra nem ruháznak jogokat, és nem rónak kötelezettségeket, amelyeknek pénzneme nem az euro, az Alapokmány 5. cikke egyformán vonatkozik az euroövezeti és nem euroövezeti tagállamokra. A 2533/98/EK rendelet (17) preambulumbekezdése emlékeztet arra, hogy a KBER Alapokmányának 5. cikke az Európai Unióról szóló szerződés 4. cikkének (3) bekezdésével együtt magában foglalja azt a kötelezettséget, amely szerint nemzeti szinten meg kell hozni és végre kell hajtani minden olyan intézkedést, amelyet a nem euroövezeti tagállamok megfelelőnek tartanak az EKB statisztikai adatszolgáltatási előírásainak teljesítéséhez szükséges statisztikai információk összegyűjtése céljából, valamint biztosítani kell statisztikai területen az előkészületek időben történő megtételét arra, hogy euroövezeti tagállammá válhassanak.
(7)
Habár e rendelet elsődleges címzettjei a BA-k, a BA-k által kibocsátott, bemutatóra szóló befektetési jegyek tulajdonosairól nem lehetséges közvetlenül a BA-któl teljes körű információt beszerezni, és ezért szükséges a tényleges adatszolgáltatói kör kiterjesztése egyéb jogalanyokra.
(8)
Alkalmazni kell a bizalmas statisztikai adatok védelmére és felhasználására szolgáló, a 2533/98/EK tanácsi rendelet 8. cikkében szereplő előírásokat,
(9)
A 2533/98/EK rendelet 7. cikkének (1) bekezdésében foglaltak szerint az EKB jogosult szankciók megállapítására azokkal az adatszolgáltatókkal szemben, akik elmulasztják az EKB rendeleteiben vagy határozataiban megállapított statisztikai adatszolgáltatási követelmények teljesítését,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában:
1. „befektetési alap”: az olyan kollektív befektetési vállalkozás, amely:
i.
szerződésekre vonatkozó jog, alapkezelő társaságok által irányított közös alap formájában;
ii.
vagyonkezelésre vonatkozó jogszabályok, mint vagyonkezelő társaság;
iii.
társasági jog (mint befektetési társaság);
iv.
egyéb hasonló mechanizmus vagy jogi forma.
A fogalommeghatározás az alábbiakra terjed ki:
A fogalommeghatározás az alábbiakra nem terjed ki:
A BA fogalommeghatározása céljára a „nyilvánosság” magában foglalja a lakossági, a hivatásos és az intézményi befektetőket;
2. „adatszolgáltató”: jelentése azonos a 2533/98/EK rendelet 1. cikkében adott meghatározással;
3. „rezidens”: jelentése azonos a 2533/98/EK rendelet 1. cikkében adott meghatározással. E rendelet alkalmazásában, ha a jogi személy fizikai kiterjedéssel nem bír, rezidensi státusa azon gazdasági terület révén kerül meghatározásra, amelynek joga szerint bejegyezték. Amennyiben a jogalanyt nem jegyezték be, szempontként a székhely alkalmazandó, vagyis a jogalany azon országban rezidens, amelynek jogrendszere irányadó a jogalany létrehozására és folyamatos működésére;
4. „monetáris pénzügyi intézmény” (MPI): a 1071/2013/EU (EKB/2013/33) rendelet 1. cikkében megadott jelentéssel bír;
5. „EPK”: az egyéb pénzügyi közvetítők a biztosítók és a nyugdíjpénztárak kivételével, az ESA 2010-ben meghatározottak szerint (S.125 alszektor);
6. „BA-k névre szóló befektetési jegyei”: azon BA befektetési jegyek, amelyek tekintetében a nemzeti jogszabályokkal összhangban a befektetési jegyek tulajdonosairól, azok rezidensi státusára és szektorára is kiterjedő nyilvántartást vezetnek;
7. „BA-k bemutatóra szóló befektetési jegyei”: azon BA befektetési jegyek, amelyek tekintetében a nemzeti jogszabályokkal összhangban nem vezetnek a befektetési jegyek tulajdonosát azonosító nyilvántartást, illetve amelyek tekintetében olyan nyilvántartást vezetnek, amely nem tartalmaz információt a tulajdonos rezidensi státusáról és szektoráról;
8. „illetékes NKB”: azon euroövezeti tagállam NKB-ja, amelyben a PKV rezidens;
9. „értékpapíronkénti” adat: az egyes értékpapírokra lebontott adatok.
2. cikk
Tényleges adatszolgáltatók
(1) A tényleges adatszolgáltatói kör az euroövezeti tagállamok területén rezidens BA-kból áll. Az e rendeletben megkövetelt statisztikai adatok szolgáltatásáért a BA saját maga, illetve a saját nemzeti jogszabályaik alapján jogi személyiséggel nem rendelkező BA-k esetében az azok képviseletére jogszabály alapján jogosult személyek felelnek.
(2) Az (1) bekezdés sérelme nélkül a BA-k által az I. melléklet 2. részének 3. pontjával összhangban kibocsátott, bemutatóra szóló befektetési jegyek birtokosairól való adatgyűjtés céljából a tényleges adatszolgáltatók köre kiterjed az MPI-kre és az EPK-kra. Az NKB-k eltérést adhatnak e jogalanyoknak, amennyiben az I. melléklet 2. részének 3. pontjával összhangban a szükséges statisztikai adatokat más rendelkezésre álló forrásokból be tudják gyűjteni. Az NKB-k kellő időben ellenőrzik e feltétel teljesülését annak érdekében, hogy - az EKB egyetértésével - minden év elejétől kezdődően megadjanak vagy szükség szerint visszavonjanak valamely eltérést. E rendelet alkalmazásában az NKB-k az adatszolgáltató EPK-k jegyzékét az I. melléklet 2. részének 3. pontjában meghatározott elveknek megfelelően hozzák létre és vezetik.
3. cikk
A BA-k statisztikai célú jegyzéke
(1) Az Igazgatóság az adatszolgáltatói kört alkotó BA-król jegyzéket hoz létre és vezet, amely adott esetben tartalmazza azoknak a 4. cikk (2) bekezdése értelmében vett elkülönített alapjait is. A jegyzék alapját képezhetik a nemzeti hatóságok által felügyelt BA-król készült jegyzékek (amennyiben rendelkezésre állnak), kiegészítve az 1. cikk meghatározása alapján BA-nak minősülő egyéb BA-kkal.
(2) Ezt a jegyzéket és annak frissített változatait az NKB-k és az EKB teszi hozzáférhetővé megfelelő módon, ideértve az elektronikus eszközök és az internet használatát vagy az érintett adatszolgáltatók kérésére a nyomtatott formát.
(3) Ha a (2) bekezdésben említett jegyzék legutolsó hozzáférhető elektronikus változata hibás, az EKB nem alkalmaz semmiféle szankciót azon adatszolgáltatókkal szemben, amelyek nem tesznek megfelelően eleget a statisztikai adatszolgáltatási kötelezettségeiknek, amennyiben jóhiszeműen bíztak a hibás jegyzékben.
4. cikk
Alaponkénti adatszolgáltatás
(1) A tényleges adatszolgáltatók alaponként szolgáltatnak adatot eszközeikről és forrásaikról.
(2) Az (1) bekezdés sérelme nélkül, amennyiben egy BA elkülöníti az eszközeit több különböző elkülönített alapba oly módon, hogy az egyes alapokhoz kapcsolódó befektetési jegyeket függetlenül biztosítják különböző eszközök, akkor minden egyes ilyen elkülönített alap külön BA-nak minősül.
(3) Az (1) és (2) bekezdéstől eltérve - az illetékes NKB előzetes jóváhagyásával és utasításaival összhangban - a BA-k csoportként szolgáltathatnak adatot az eszközeikről és a forrásaikról, amennyiben az így kapott eredmények hasonlóak az alaponkénti adatszolgáltatás eredményeihez.
5. cikk
Negyedéves és havi statisztikai adatszolgáltatási követelmények
(1) Az adatszolgáltatók az I. és II. mellékletnek megfelelően adatot szolgáltatnak a következőkről:
a)
negyedévente a BA-k eszközeinek és kötelezettségeinek negyedév végi állományadatai, valamint adott esetben az átértékelési kiigazítások vagy ügyletek; és
b)
havonta a BA által kibocsátott befektetési jegyek hó végi állományadatai és adott esetben a megfelelő átértékelési kiigazítások vagy ügyletek, valamint az adatszolgáltatás hónapjában történt új kibocsátások, illetve a visszaváltások külön jelentése.
(2) Az NKB-k dönthetnek úgy, hogy az (1) bekezdés a) pontjában leírt adatokat nem negyedévente, hanem havonta gyűjtik.
6. cikk
Átértékelési kiigazítások vagy ügyletek
(1) Az illetékes NKB-k utasításainak megfelelően az adatszolgáltatók beszámolnak az átértékelési kiigazításokról vagy ügyletekről, az I. mellékletben meghatározott aggregát módszer szerinti aggregát információszolgáltatáshoz.
(2) Az NKB-k az I. mellékletben meghatározottak szerint levezethetnek az értékpapír-ügyletekre vonatkozó közelítő becsléseket az értékpapíronkénti információkból, vagy értékpapíronként közvetlenül gyűjthetik az ügyleti adatokat.
(3) Az átértékelési kiigazítások vagy ügyletek összeállításával kapcsolatos további követelmények és iránymutatások a III. mellékletben találhatók.
7. cikk
Számviteli szabályok
(1) Az e rendelet szerinti adatszolgáltatás céljából a BA-k által követendő számviteli szabályokat a bankok és más pénzügyi intézmények éves beszámolójáról és konszolidált éves beszámolójáról szóló, 1986. december 8-i 86/635/EGK tanácsi irányelvet (5) végrehajtó, vonatkozó nemzeti jogszabály, illetve amennyiben az előbbi rendelkezés nem alkalmazható, a BA-kra irányadó bármely más nemzeti vagy nemzetközi standard határozza meg.
(2) Az egyes euroövezeti tagállamokban érvényes számviteli gyakorlat és nettósítási eljárások hatályának sérelme nélkül statisztikai célokból az összes pénzügyi eszközt és kötelezettséget bruttó összegben kell jelenteni.
8. cikk
Eltérések
(1) A BA-k-nak a következők szerint lehet eltéréseket adni az 5. cikkben meghatározott statisztikai adatszolgáltatási követelmények tekintetében:
a)
Az NKB-k az összes eszközüket tekintve legkisebb BA-knak eltérést adhatnak azzal a feltétellel, hogy a negyedévi aggregát mérleghez hozzájáruló BA-k az állomány tekintetében minden egyes euroövezeti tagállam teljes BA-mérlegének legalább 95 %-át képviselik.
b)
Azokban az euroövezeti tagállamokban, ahol a belföldi BA-k összes eszköze együttesen nem éri el az euroövezeti BA-k összes eszközének 1 %-át, az NKB-k eltérést adhatnak az összes eszközüket tekintve kisebb BA-knak, azzal a feltétellel, hogy a negyedévi aggregát mérleghez hozzájáruló BA-k az állomány tekintetében a részt vevő tagállam teljes BA-mérlegének legalább 80 %-át képviselik.
c)
Az eltérésben részesített BA-k negyedévente csak a BA által kibocsátott befektetési jegyek negyedév végi állományadatairól, illetve adott esetben a megfelelő negyedévi átértékelési kiigazításokról vagy ügyletekről számolnak be.
d)
Az NKB-k évente kellő időben ellenőrzik az a) és b) pontban meghatározott feltételek teljesülését annak érdekében, hogy bármely mentességet minden naptári év kezdetétől számított hatállyal meg lehessen adni, illetve szükség esetén vissza lehessen vonni.
(2) Eltérés adható az eszközök értékelését negyedéves gyakoriságnál ritkábban engedélyező nemzeti számviteli szabályok hatálya alá tartozó BA-k számára. Az Kormányzótanács dönti el, hogy melyek azok a BA-kategóriák, amelyek esetében az NKB-k mérlegelhetik az eltérés lehetőségét. Azokra a BA-kra, amelyeknek ilyen eltéréseket adtak, az 5. cikkben meghatározott követelmények vonatkoznak, az eszközeik értékelési idejére vonatkozó számviteli kötelezettségeikkel összhangban lévő gyakorisággal.
(3) A BA-k dönthetnek úgy, hogy nem élnek az eltéréssel, és ehelyett teljesítik a 5. cikkben meghatározott, teljes körű statisztikai adatszolgáltatási követelményeket. Amennyiben valamely BA így dönt, az eltérések bármely módosítása előtt be kell szereznie az illetékes NKB jóváhagyását.
9. cikk
Az adatszolgáltatás határideje
(1) Az NKB-k döntik el, hogy a (2) bekezdésben meghatározott határidő betartása érdekében az 5. cikk alapján milyen határidővel kérik be az adatokat az adatszolgáltatóktól.
(2) Az NKB-k az alábbi adatokat továbbítják az EKB-nak:
a)
az adatszolgáltatóktól gyűjtött negyedévi adatok alapján a negyedéves aggregát állományadatok és átértékelési kiigazítások, azon negyedév 28. munkanapjának végéig, amelyre az adatok vonatkoznak;
b)
az adatszolgáltatóktól gyűjtött, a kibocsátott befektetési jegyekre vonatkozó havi adatok vagy az 5. cikk (2) bekezdésének megfelelő valós adatok alapján a havi aggregát állományadatok és átértékelési kiigazítások azon hónap 28. munkanapjának végéig, amelyre az adatok vonatkoznak;
c)
az adatszolgáltatóktól gyűjtött havi adatok alapján a BA befektetési jegyek új kibocsátásaira és visszaváltásaira vonatkozó havi aggregát adatok azon hónap 28. munkanapjának végéig, amelyre az adatok vonatkoznak.
10. cikk
Minimum-előírások és nemzeti adatszolgáltatási szabályok
(1) A tényleges adatszolgáltatók a rájuk vonatkozó statisztikai adatszolgáltatási kötelezettségeknek, az adatátvitel, az adatok pontossága, a koncepcionális megfelelés és a IV. mellékletben meghatározott revízió vonatkozásában a minimumszabályokkal összhangban kötelesek eleget tenni.
(2) Az NKB-k a nemzeti követelményekkel összhangban határozzák meg és hajtják végre a tényleges adatszolgáltatói kör által követendő adatszolgáltatási szabályokat. Az NKB-knak kell gondoskodniuk arról, hogy az ilyen adatszolgáltatási szabályok biztosítsák a kötelező statisztikai információk szolgáltatását, és hogy lehetővé tegyék IV. mellékletben az adatátvitelre, az adatok pontosságára, a koncepcionális megfelelésre és a felülvizsgálatokra meghatározott minimumszabályok betartásának pontos ellenőrzését.
11. cikk
Fúziók, szétválások és szervezeti átalakítások
Fúzió, szétválás vagy olyan szervezeti átalakítás esetén, amely hatással lehet a statisztikai kötelezettségek teljesítésére, az érintett adatszolgáltatók tájékoztatják az illetékes NKB-t - az ilyen művelet végrehajtásának szándéka nyilvánosságra kerülésekor és még kellő időben annak végrehajtását megelőzően - az e rendeletben megfogalmazott statisztikai adatszolgáltatási kötelezettségek teljesítése érdekében tervezett eljárásokról.
12. cikk
Ellenőrzés és kötelező adatgyűjtés
Az adatszolgáltatók által e rendelet szerint szolgáltatandó információk kötelező begyűjtésére, illetve azok ellenőrzésére vonatkozó jogosultságot az NKB-k gyakorolják, az EKB e jogosultságok gyakorlására vonatkozó jogának sérelme nélkül. Az NKB-nak e jogosultságát különösen akkor kell gyakorolnia, ha a tényleges adatszolgáltatók körébe tartozó valamely intézmény nem teljesíti az e rendelet IV. mellékletében az adatátvitelre, az adatok pontosságára, a koncepcionális megfelelésre és a felülvizsgálatra vonatkozó minimumszabályokat.
13. cikk
Első adatszolgáltatás
Az első adatszolgáltatás a 2014. december hónapra és negyedévre vonatkozó adatokkal kezdődik.
14. cikk
Hatályon kívül helyezés
(1) A 958/2007/EK (EKB/2007/8) rendelet 2015. január 1-től hatályát veszti.
(2) A hatályon kívül helyezett rendeletre történő hivatkozásokat az e rendeletre való hivatkozásnak kell tekinteni és az V. mellékletben található megfelelési táblázatnak megfelelően kell értelmezni.
15. cikk
Záró rendelkezés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba. Ezt a rendeletet 2015. január 1-jétől kell alkalmazni.
Ez a rendelet a Szerződéseknek megfelelően teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó a tagállamokban.
Kelt Frankfurt am Mainban, 2013. október 18-án.