ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY č. 554/2014/EU
ze dne 15. května 2014
o účasti Unie na programu výzkumu a vývoje v oblasti aktivního a asistovaného žití, který společně provádí několik členských států
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 185 a čl. 188 druhý odstavec této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Ve svém sdělení ze dne 3. března 2010 nazvaném „Evropa 2020 - Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ (dále jen „strategie Evropa 2020“) Komise zdůrazňuje potřebu vytvořit příznivé podmínky pro investice do znalostí a inovací s cílem dosáhnout v Unii inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění. Evropský parlament i Rada tuto strategii schválily.
(2)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1291/2013 (3) zavedlo Horizont 2020 - rámcový program pro výzkum a inovace (2014-2020) (dále jen „Horizont 2020“). Horizont 2020 usiluje o dosažení vyššího dopadu na výzkum a inovace tím, že přispěje k posílení partnerství v rámci veřejného sektoru, včetně účasti Unie na programech prováděných několika členskými státy v souladu s článkem 185 Smlouvy o fungování Evropské unie.
(3)
Partnerství v rámci veřejného sektoru by se měla zaměřit na rozvíjení užší součinnosti, posilování koordinace a zabránění zbytečnému zdvojování unijních, mezinárodních, státních a regionálních výzkumných programů a měla by plně zachovávat obecné zásady Horizontu 2020, zejména zásady týkající se otevřenosti a transparentnosti. Kromě toho by měl být zajištěn otevřený přístup k vědeckým publikacím.
(4)
Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 742/2008/ES (4) stanoví finanční příspěvek Společenství na společný program výzkumu a vývoje pro oblast asistovaného žití v přirozeném prostředí (dále jen „společný program AAL“), který odpovídá finančnímu příspěvku členských států, avšak nepřesahuje částku 150 000 000 EUR po dobu trvání sedmého rámcového programu Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007-2013) vytvořeného rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES (5).
(5)
V prosinci 2012 předala Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o průběžném hodnocení společného programu AAL. Toto hodnocení provedla skupina odborníků. Tito odborníci došli k obecnému závěru, že společný program AAL dosáhl při plnění svých cílů značného pokroku a pozoruhodných výsledků a že by se v tomto programu mělo pokračovat i nad rámec stávajícího období financování. Skupina odborníků však upozornila na několik nedostatků, zejména na to, že je potřeba, aby se uživatelé zapojovali do projektů co možná nejdříve a aby byla dále zlepšena provozní výkonnost, co se týče doby potřebné k uzavření smlouvy a doby potřebné pro platby.
(6)
Průběžné hodnocení z roku 2010 a proces konzultací z roku 2012 poukázaly na různorodost finančních nástrojů, pravidel způsobilosti a systémů úhrad. Zúčastněné členské státy by se prostřednictvím valné hromady programu asistovaného žití v přirozeném prostředí mohly těmito zjištěními zabývat a podpořit výměnu osvědčených postupů.
(7)
Ve svém sdělení ze dne 12. října 2006 nazvaném „Demografická budoucnost Evropy - učiňme z problému výhodu“ Komise zdůraznila skutečnost, že demografické stárnutí je jedním z největších problémů, kterému čelí všechny členské státy, a že by větší využití nových technologií mohlo přispět ke kontrole nákladů, ke zlepšení tělesného a duševního zdraví starších občanů a k podpoře jejich aktivní účasti ve společnosti, jakož i ke zvýšení konkurenceschopnosti ekonomiky Unie.
(8)
Ve stěžejní iniciativě „Unie inovací“ v rámci strategie Evropa 2020 označila Komise stárnutí obyvatelstva za jednu ze společenských výzev, u nichž inovační pokroková řešení mohou hrát významnou roli a posílit konkurenceschopnost, umožnit evropským podnikům zaujmout vůdčí postavení ve vývoji nových technologií, růst a zajistit si globální vedoucí úlohu na nových rostoucích trzích, zlepšit kvalitu a účinnost veřejných služeb, a přispět tak k vytvoření velkého počtu nových kvalitních pracovních míst.
(9)
V sektoru zdravotních a sociálních služeb je na pracovních místech tzv. bílých plášťů v celé Unii zaměstnáno přibližně 20 milionů osob a lze očekávat, že v příštích letech se tento počet bude vzhledem ke stárnoucí populaci dále zvyšovat. Hlavní prioritou by tedy v tomto citlivém sektoru měla být odborná příprava a celoživotní učení. Potřebu pracovních míst bílých plášťů a investic do moderních dovedností, jako je využívání informačních technologií, je proto třeba přesněji posoudit.
(10)
Ve svém sdělení ze dne 19. května 2010 nazvaném „Digitální agenda pro Evropu“ navrhla Komise posílit společný program AAL s cílem napomoci řešení problémů spojených se stárnutím obyvatelstva.
(11)
Ve svém sdělení ze dne 29. února 2012 nazvaném „Realizace strategického prováděcího plánu pro evropské inovační partnerství v oblasti aktivního a zdravého stárnutí“ Komise navrhla zohlednit příslušné priority strategického prováděcího plánu v budoucích výzkumných a inovačních pracovních programech a nástrojích, které jsou součástí Horizontu 2020. Komise rovněž navrhla zohlednit možné příspěvky společného programu AAL k evropskému partnerství pro inovace v oblasti aktivního a zdravého stárnutí.
(12)
V rámci evropského inovačního partnerství v oblasti aktivního a zdravého stárnutí, vytvořeného na základě iniciativy Unie inovací, se očekává, že inovativní řešení založená na informačních a komunikačních technologiích budou hrát důležitou úlohu při plnění jeho cílů, které spočívají v prodloužení délky života prožitého ve zdraví o další dva roky, čehož by mělo být dosaženo do roku 2020, jakož i ve zlepšení kvality života občanů a zvýšení účinnosti pečovatelských systémů v Unii. V jeho strategickém prováděcím plánu jsou stanoveny priority k urychlení a rozšíření inovací v oblasti aktivního a zdravého stárnutí v celé Unii ve třech oblastech: prevence a podpora zdraví, péče a léčba a nezávislý život a sociální začlenění.
(13)
Je třeba zohlednit aspekty ochrany údajů, neboť systémy informačních a komunikačních technologií zpracovávají velké objemy osobních údajů a profilů a fungují na základě komunikace v reálném čase, což s sebou přináší vysoké riziko porušení bezpečnosti údajů. Kromě toho je třeba respektovat právo na soukromí.
(14)
Program výzkumu a vývoje v oblasti aktivního a asistovaného žití (dále jen „program AAL“) by měl navazovat na výsledky dosažené v rámci předchozího programu a řešit jeho nedostatky tím, že podpoří dostatečnou míru zapojení uživatelů do projektů již od počáteční fáze, aby bylo zajištěno, že vytvořená řešení budou přijatelná a budou odpovídat konkrétním potřebám uživatelů, a že zajistí lepší provádění programu AAL.
(15)
Při provádění programu AAL by měla být zohledněna široká definice inovací zahrnující organizační, obchodní, technologická, společenská a environmentální hlediska. Měl by být zajištěn multidisciplinární přístup a integrace společenských a humanitních věd v rámci programu AAL.
(16)
Činnosti programu AAL by měly být v souladu s cíli a výzkumnými a inovačními prioritami stanovenými v Horizontu 2020 a s obecnými zásadami a podmínkami, jež jsou vymezeny v článku 26 nařízení (EU) č. 1291/2013.
(17)
Měla být stanovena horní mez pro finanční účast Unie na programu AAL po dobu platnosti Horizontu 2020. Finanční účast Unie na programu AAL by neměla přesahovat finanční příspěvek zúčastněných států po dobu trvání Horizontu 2020, aby bylo dosaženo vysokého pákového efektu a zajistilo se účinné zapojení zúčastněných států při dosahování cílů programu AAL.
(18)
V zájmu zohlednění doby trvání Horizontu 2020 by výzvy k podávání návrhů v rámci programu AAL měly být zveřejněny nejpozději ke dni 31. prosince 2020. V řádně odůvodněných případech lze výzvy k podávání návrhů zveřejňovat do dne 31. prosince 2021.
(19)
V souladu s cíli nařízení (EU) č. 1291/2013 by kterýkoli členský stát a kterákoli země přidružená k Horizontu 2020 měly být oprávněny zapojit se do programu AAL v kterémkoli vhodném okamžiku.
(20)
Aby se zajistilo, že finanční závazek ze strany Unie bude doplněn zúčastněnými státy, měl by být finanční příspěvek Unie podmíněn formálními závazky zúčastněných států před zahájením programu AAL a jejich splněním. Příspěvky zúčastněných států na program AAL by v zájmu efektivního fungování tohoto programu měly zahrnovat správní náklady vzniklé na vnitrostátní úrovni.
(21)
Společné provádění programu AAL vyžaduje prováděcí strukturu. Zúčastněné státy se dohodly na prováděcí struktuře pro program AAL a v roce 2007 zřídily mezinárodní neziskové sdružení s právní subjektivitou podle belgického práva, „Ambient Assisted Living“ aisbl (dále jen „sdružení AAL“). Vzhledem k tomu, že podle zprávy o průběžném hodnocení se stávající struktura řízení společného programu AAL ukázala jako účinná a kvalitní, mělo by být sdružení AAL využito jako prováděcí struktura a mělo by působit jako orgán pro přidělování prostředků a monitorování programu AAL. Sdružení AAL by mělo spravovat finanční příspěvek Unie a mělo by zajistit účinné provádění programu AAL.
(22)
V zájmu dosažení cílů programu AAL by sdružení AAL mělo poskytovat finanční podporu především prostřednictvím grantů pro účastníky akcí, které sdružení AAL vybere. Tyto akce by měly být vybírány na základě výzev k podání návrhů v rámci odpovědnosti sdružení AAL, kterému by měli být nápomocni nezávislí externí odborníci. Pokud jde o výběr návrhů a přidělování finančních prostředků z finančního příspěvku Unie a z vnitrostátních rozpočtů vyčleněných na projekty programu AAL, pořadník by měl být závazný.
(23)
Finanční příspěvek Unie by měl být spravován v souladu se zásadou řádného finančního řízení a s pravidly nepřímého řízení stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (6) a nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (7).
(24)
Za účelem ochrany finančních zájmů Unie by Komise měla mít právo za použití přiměřených opatření snížit, neposkytnout nebo ukončit finanční příspěvek Unie, pokud bude program AAL prováděn nedostatečně, částečně nebo opožděně nebo pokud zúčastněné státy na financování programu AAL nepřispějí nebo přispějí jen částečně či opožděně. Tato práva by měla být stanovena v pověřovací dohodě, jež má být uzavřena mezi Unií a sdružením AAL.
(25)
V zájmu zjednodušení by měla snížena administrativní zátěž všech stran. Mělo by se předcházet zdvojeným auditům a tvorbě dokumentace a předkládání zpráv v nepřiměřeném rozsahu. Během auditů by měly být případně zohledňovány konkrétní aspekty vnitrostátních programů.
(26)
Účast na nepřímých akcích financovaných z programu AAL podléhá nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1290/2013 (8). Avšak vzhledem ke zvláštním provozním potřebám programu AAL je nezbytné stanovit odchylky od uvedeného nařízení v souladu s čl. 1 odst. 3 uvedeného nařízení.
(27)
Výzvy k podávání návrhů sdružením AAL by měly být rovněž zveřejněny na jednotném portálu pro účastníky a dále i prostřednictvím jiných elektronických prostředků programu Horizont 2020 pro šíření informací, spravovaných Komisí.
(28)
Jsou nezbytné zvláštní odchylky od nařízení (EU) č. 1290/2013, protože program AAL má sloužit jako výzkumný a inovační program zaměřený na trh, v němž se spojuje mnoho různých vnitrostátních zdrojů financování (například programy financování výzkumu a inovací, zdraví a průmyslu). Z povahy uvedených vnitrostátních programů vyplývá, že mají různá pravidla pro účast a nelze očekávat, že budou plně v souladu s nařízením (EU) č. 1290/2013. Kromě toho se program AAL zaměřuje zejména na malé a střední podniky a organizace uživatelů, které se obvykle činností Unie v oblasti výzkumu a inovací neúčastní. S cílem usnadnit účast těchto podniků a organizací se finanční příspěvek Unie poskytuje v souladu s dobře známými pravidly jejich vnitrostátních programů financování a provádí se prostřednictvím jediného grantu, který v sobě slučuje financování z prostředků Unie s odpovídajícím vnitrostátním financováním.
(29)
Finanční zájmy Unie by měly být chráněny prostřednictvím přiměřených opatření v celém výdajovém cyklu, včetně prevence, odhalování a vyšetřování nesrovnalostí, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých prostředků a případně správních a finančních sankcí v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012.
(30)
Komise by měla za pomoci nezávislých odborníků provést průběžné hodnocení posuzující zejména kvalitu a účinnost programu AAL a pokrok dosažený při plnění stanovených cílů; měla by rovněž provést závěrečné hodnocení a připravit o těchto hodnoceních zprávu.
(31)
Hodnocení by mělo vycházet z přesných a aktuálních informací. Na žádost Komise by proto sdružení AAL a zúčastněné státy měly předložit veškeré informace, které Komise do zpráv o hodnocení programu AAL potřebuje zahrnout.
(32)
Akce plánované v rámci programu AAL by měly napomoci evropským systémům zdravotní péče, neboť jsou hlavními prostředky pro udržení sociální péče a snížení rozdílů v této oblasti mezi regiony a skupinami obyvatel, které se kvůli současné hospodářské a sociální krizi znepokojujícím způsobem zvětšují.
(33)
Program AAL by měl zajistit účinné prosazování rovnosti žen a mužů, jak je stanoveno v Horizontu 2020. Program AAL by měl prosazovat rovnost žen a mužů a zahrnutí genderového hlediska do kontextu výzkumu a inovací. Zvláštní pozornost je třeba věnovat vyváženému zastoupení žen a mužů podle situace v konkrétní oblasti, v hodnotících panelech a v orgánech, jako jsou např. poradní skupiny a odborné skupiny. Genderové hledisko by mělo být odpovídajícím způsobem začleněno do obsahu výzkumu a inovací ve strategiích, programech a projektech a uplatňováno ve všech fázích výzkumného cyklu.
(34)
Program AAL by měl dodržovat etické zásady stanovené v Horizontu 2020. Zvláštní pozornost by se měla věnovat zásadě proporcionality, právu na soukromí, právu na ochranu osobních údajů, právu na fyzickou a duševní integritu osoby, právu na nediskriminaci a potřebě zajistit vysokou úroveň ochrany lidského zdraví.
(35)
Jelikož se zúčastněné státy rozhodly v programu AAL i nadále pokračovat a jelikož cílů tohoto rozhodnutí, totiž přímo podporovat a doplňovat politiky Unie v oblasti aktivního a zdravého stárnutí, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich z důvodu rozsahu tohoto rozhodnutí může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto rozhodnutí rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů,
PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Účast na programu AAL
1. Unie se účastní programu výzkumu a vývoje v oblasti aktivního a asistovaného žití (dále jen „program AAL“) prováděného společně Belgií, Dánskem, Francií, Irskem, Kyprem, Lucemburskem, Maďarskem, Nizozemskem, Polskem, Portugalskem, Rakouskem, Rumunskem, Slovinskem, Spojeným královstvím, Španělskem, Švédskem a Švýcarskem (dále jen „zúčastněné státy“) v souladu s podmínkami stanovenými v tomto rozhodnutí.
2. Jakýkoli členský stát jiný než členský stát uvedený v odstavci 1 a jakákoli jiná země přidružená k Horizontu 2020 může kdykoli požádat o připojení k programu AAL, pokud splňuje podmínku stanovenou v čl. 3 odst. 1 písm. c). Splňuje-li podmínku stanovenou v čl. 3 odst. 1 písm. c), považuje se pro účely tohoto rozhodnutí za zúčastněný stát.
Článek 2
Finanční příspěvek Unie
1. Finanční příspěvek Unie na program AAL pokrývající správní a provozní náklady činí až 175 000 000 EUR. Finanční příspěvek Unie je hrazen z prostředků souhrnného rozpočtu Unie přidělených na příslušné části zvláštního programu, kterým se provádí Horizont 2020, zřízeného rozhodnutím Rady 2013/743/EU (9) v souladu s čl. 58 odst. 1 písm. c) bodem vi) a s články 60 a 61 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
2. Roční finanční závazek Unie v rámci programu AAL nesmí překročit roční finanční závazek zúčastněných států v rámci programu AAL.
3. Jako příspěvek na správní náklady programu AAL se využije částka ve výši nejvýše 6 % finančního příspěvku Unie uvedeného v odstavci 1.
Článek 3
Podmínky pro poskytnutí finančního příspěvku Unie
1. Finanční příspěvek Unie je podmíněn tím, že:
a)
zúčastněné státy prokáží, že program AAL je vytvořen v souladu s přílohami I a II;
b)
zúčastněné státy nebo organizace určené zúčastněnými státy určí sdružení AAL jako strukturu odpovědnou za provádění programu AAL a za přidělování a monitorování finančního příspěvku Unie;
c)
každý zúčastněný stát se zaváže přispívat na financování programu AAL;
d)
sdružení AAL prokáže schopnost provádět program AAL, včetně přidělování a monitorování příspěvku Unie v rámci nepřímého řízení rozpočtu Unie v souladu s články 58, 60 a 61 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a
e)
je vytvořen model řízení programu AAL v souladu s přílohou III.
2. Během provádění programu AAL je finanční příspěvek Unie rovněž podmíněn tím, že:
a)
sdružení AAL plní cíle programu AAL stanovené v příloze I a vykonává činnosti stanovené v příloze II tohoto rozhodnutí v souladu s nařízením (EU) č. 1290/2013, s výhradou článku 5 tohoto rozhodnutí;
b)
je udržován vhodný a účinný model řízení v souladu s přílohou III tohoto rozhodnutí;
c)
sdružení AAL dodržuje požadavky na podávání zpráv stanovené v čl. 60 odst. 5 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a
d)
každý zúčastněný stát plní své závazky uvedené v odst. 1 písm. c) tohoto článku a jsou plněny roční závazky na podporu financování programu AAL.
Článek 4
Příspěvky zúčastněných států
Příspěvky zúčastněných států sestávají z:
a)
finančních příspěvků na nepřímé akce podporované v rámci programu AAL v souladu s přílohou II;
b)
příspěvků ve formě věcného plnění odpovídajících správním nákladům vnitrostátních správních orgánů na účinné provádění programu AAL v souladu s přílohou II.
Článek 5
Pravidla pro účast a šíření výsledků
1. Pro účely nařízení (EU) č. 1290/2013 se sdružení AAL považuje za financující subjekt a poskytuje finanční podporu pro nepřímé akce v souladu s přílohou II tohoto rozhodnutí.
2. Odchylně od čl. 15 odst. 9 nařízení (EU) č. 1290/2013 ověřuje finanční způsobilost žadatelů určená organizace odpovědná za řízení vnitrostátních programů v souladu s pravidly účasti v určených vnitrostátních programech.
3. Odchylně od čl. 18 odst. 2 nařízení (EU) č. 1290/2013 podepisuje dohody o grantech s účastníky určená agentura odpovědná za řízení vnitrostátních programů.
4. Odchylně od čl. 23 odst. 1 a 5 až 7 a článků 25 až 35 nařízení (EU) č. 1290/2013 se na granty spravované určenými agenturami odpovědnými za řízení vnitrostátních programů vztahují pravidla financování určených vnitrostátních programů.
5. Odchylně od článků 41 až 49 nařízení (EU) č. 1290/2013 se použijí pravidla určených vnitrostátních programů, kterými se řídí výsledky a přístupová práva ke stávajícím znalostem a k výsledkům, aniž je dotčena zásada otevřeného přístupu k vědeckým publikacím stanovená v článku 18 nařízení (EU) č. 1291/2013.
Článek 6
Provádění programu AAL
Program AAL je prováděn na základě strategie prováděné prostřednictvím ročních pracovních plánů v souladu s přílohou II.
Článek 7
Dohody mezi Unií a sdružením AAL
1. Je-li výsledek hodnocení ex ante týkající se sdružení AAL v souladu s čl. 61 odst. 1 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 příznivý, uzavře Komise jménem Unie se sdružením AAL pověřovací dohodu a dohody o ročních převodech finančních prostředků.
2. Pověřovací dohoda uvedená v odstavci 1 tohoto článku musí být uzavřena v souladu s čl. 58 odst. 3 a články 60 a 61 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a s článkem 40 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012. Pověřovací dohoda stanoví rovněž:
a)
požadavky týkající se příspěvku sdružení AAL k příslušným ukazatelům z výkonnostních ukazatelů uvedených v příloze II rozhodnutí 2013/743/EU;
b)
požadavky týkající se příspěvku sdružení AAL k monitorování uvedenému v rozhodnutí 2013/743/EU;
c)
zvláštní výkonnostní ukazatele nezbytné k monitorování fungování sdružení AAL v souladu s čl. 3 odst. 2;
d)
ujednání o poskytování údajů a informací potřebných k zajištění toho, aby byla Komise schopna plnit své povinnosti v oblasti šíření výsledků a podávání zpráv;
e)
ustanovení o zveřejňování výzev k podávání návrhů sdružením AAL, zejména na jednotném portálu pro účastníky, i jinými elektronickými prostředky Horizontu 2020 pro šíření informací spravovanými Komisí.
Článek 8
Ukončení či pozastavení poskytování finančního příspěvku Unie nebo jeho snížení
1. Není-li společný program AAL prováděn v souladu s podmínkami stanovenými v článku 3, může Komise ukončit nebo pozastavit poskytování finančního příspěvku Unie nebo tento příspěvek úměrně snížit v závislosti na skutečném provádění společného programu AAL.
2. Pokud zúčastněné státy své příspěvky na financování programu AAL neposkytnou nebo je poskytnou částečně či opožděně, může Komise ukončit nebo pozastavit poskytování finančního příspěvku Unie nebo tento finanční příspěvek úměrně snížit s přihlédnutím k výši finančních prostředků, kterou na provedení programu AAL vyčlenily zúčastněné státy.
Článek 9
Následné audity
1. Následné audity výdajů na nepřímé akce provádějí určené agentury odpovědné za řízení vnitrostátních programů v souladu s článkem 29 nařízení (EU) č. 1291/2013.
2. Komise může rozhodnout, že audity uvedené v odstavci 1 provede sama. V těchto případech při tom postupuje v souladu s platnými pravidly, zejména s ustanoveními nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, (EU) č. 1290/2013 a (EU) č. 1291/2013.
Článek 10
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Komise přijme vhodná opatření k zajištění toho, aby při provádění akcí financovaných podle tohoto rozhodnutí byly finanční zájmy Unie chráněny uplatňováním preventivních opatření proti podvodům, korupci a jinému protiprávnímu jednání, účinnými kontrolami, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek a případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími správními a finančními sankcemi.
2. Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) může provádět šetření, včetně kontrol a inspekcí na místě, a to v souladu s předpisy a postupy stanovenými nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (10) a nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (11) s cílem stanovit, zda v souvislosti s grantovými dohodami nebo rozhodnutími o udělení grantu nebo smlouvami financovanými v souladu s tímto rozhodnutím došlo k podvodu, korupci nebo jakémukoli jinému protiprávnímu jednání poškozujícímu finanční zájmy Unie.
3. Smlouvy, grantové dohody a rozhodnutí o udělení grantu plynoucí z provádění tohoto rozhodnutí musí obsahovat ustanovení, která Komisi, sdružení AAL, Účetní dvůr a OLAF výslovně zmocňují k provádění těchto auditů a šetření v souladu s jejich příslušnými pravomocemi.
4. Sdružení AAL umožní zaměstnancům Komise a jiným osobám zmocněným Komisí či Účetním dvorem přístup do svých míst a prostor a ke všem informacím, včetně informací v elektronické podobě, nezbytným k provedení auditů uvedených v odstavci 3.
5. Při provádění programu AAL přijmou zúčastněné státy právní a správní předpisy nebo jiná opatření nezbytné pro ochranu finančních zájmů Unie, zejména k zajištění úplného zpětného získání veškerých částek splatných Unii v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012 a s nařízením v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012.
Článek 11
Sdělování informací
1. Na žádost Komise předloží sdružení AAL Komisi veškeré informace nezbytné k vypracování zpráv uvedených v článku 12.
2. Zúčastněné státy předloží prostřednictvím sdružení AAL veškeré relevantní informace o finančním řízení programu AAL, které si vyžádají Evropský parlament nebo Rada.
3. Komise sdělí informace uvedené v odstavci 2 tohoto článku ve zprávách stanovených v článku 12.
Článek 12
Hodnocení
1. Komise do 30. června 2017 provede za pomoci nezávislých odborníků průběžné hodnocení programu AAL. O tomto hodnocení Komise vyhotoví zprávu, která bude obsahovat závěry hodnocení a připomínky Komise. Tuto zprávu zašle Komise Evropskému parlamentu a Radě do 31. prosince 2017. Výsledky průběžného hodnocení programu AAL se zohlední v průběžném hodnocení Horizontu 2020.
2. Na konci účasti Unie na programu AAL, nejpozději však 31. prosince 2022, provede Komise závěrečné hodnocení programu AAL. O tomto hodnocení vyhotoví Komise zprávu, ve které má uvést jeho výsledky. Tuto zprávu zašle Komise Evropskému parlamentu a Radě.
Článek 13
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 14
Určení
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
V Bruselu dne 15. května 2014.
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 554/2014/EU HATÁROZATA
(2014. május 15.)
az Uniónak a tevékeny és önálló életvitel segítését szolgáló, több tagállam által indított közös kutatási-fejlesztési programban való részvételéről
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 185. cikkére, valamint 188. cikke második bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
rendes jogalkotási eljárás keretében (2),
mivel:
(1)
Az „Európa 2020 - Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című 2010. március 3-i közleményében („Európa 2020 stratégia”) a Bizottság hangsúlyozta, hogy az Unión belüli intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés megvalósítása érdekében kedvező feltételeket kell teremteni a tudásra és innovációra irányuló beruházások számára. Az Európai Parlament és a Tanács egyaránt jóváhagyta ezt a stratégiát.
(2)
Az 1291/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) létrehozta „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogramot (2014-2020) („Horizont 2020”). A Horizont 2020 célja, hogy a közszektoron belüli társulások megerősítése révén - többek között az Uniónak a több tagállam által indított programokban való, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 185. cikke szerinti részvételével - fokozza a kutatás és az innováció hatását.
(3)
A közszektoron belüli társulásoknak a szorosabb szinergiák kialakítását, a koordináció elmélyítését, valamint az uniós, a nemzetközi, a nemzeti és a regionális kutatási programokkal való felesleges átfedések elkerülését kell célozniuk, és maradéktalanul tiszteletben kell tartaniuk a Horizont 2020-ban megfogalmazott általános elveket, különösen a nyitottság és az átláthatóság vonatkozásában. Ezen túlmenően biztosítani kell a tudományos publikációkhoz való nyílt hozzáférést is.
(4)
A 742/2008/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (4) a saját lakókörnyezetben való életvitel segítését szolgáló közös kutatási-fejlesztési programhoz (a továbbiakban: AAL közös program) nyújtott közösségi pénzügyi hozzájárulásról rendelkezik, amelynek összege megegyezik a tagállami támogatás összegével, de az 1982/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (5) létrehozott, az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007-2013) időtartama alatt nem haladhatja meg a 150 000 000 EUR-t.
(5)
2012 decemberében a Bizottság jelentést nyújtott be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az AAL közös program időközi értékeléséről Ezt az értékelést szakértői testület készítette. A szakértői testület átfogó véleménye szerint az AAL közös program megfelelően haladt célkitűzései megvalósítása felé, figyelemre méltó eredményeket ért el, és azt a jelenlegi finanszírozási időszakot követően is folytatni kell. A szakértői testület ugyanakkor felhívta a figyelmet néhány hiányosságra, így különösen a felhasználóknak a projektekbe a lehető legkorábbi szakaszban történő fokozott bevonásának, valamint a működési teljesítmény szerződéskötési és kifizetési idők tekintetében történő javításának szükségességére.
(6)
A 2010-es időközi értékelés és a 2012-es konzultációs folyamat rávilágítottak a pénzügyi eszközök, a támogathatósági szabályok és a visszatérítési rendszerek sokféleségére. Célszerű, hogy a részt vevő államok - az lakókörnyezetben való életvitellel foglalkozó közgyűlést használva ennek fórumaként - foglalkozzanak ezzel a kérdéssel és segítsék elő a bevált gyakorlatok cseréjét.
(7)
A Bizottság „Európa demográfiai jövője: kovácsoljunk lehetőséget a kihívásból!” című, 2006. október 12-i közleményében hangsúlyozta, hogy a népesség elöregedése az egyik legjelentősebb kihívás, amellyel valamennyi tagállam szembesül, és hogy az új technológiák fokozottabb használata hozzájárulhat a költségek csökkentéséhez, az idős emberek jólétéhez és aktív társadalmi részvételük előmozdításához, és egyúttal növeli az uniós gazdaság versenyképességét is.
(8)
Az Európa 2020 stratégia Innovatív Unió elnevezésű kiemelt kezdeményezésben a Bizottság a népesség elöregedését azon társadalmi kihívások egyikeként nevezte meg, amelyek esetében az innovációs áttörések fontos szerepet játszhatnak és növelhetik a versenyképességet, hozzájárulhatnak ahhoz, hogy az európai vállalkozások az élre kerüljenek az új technológiák kifejlesztésében, és az új növekvő piacokon világszerte vezető szerepet betöltő vállalkozásokká fejlődjenek, emellett pedig javíthatják a közszolgáltatások minőségét és hatékonyságát, miáltal számos új, minőségi munkahely jöhet létre.
(9)
Az egészségügyi és a szociális szolgáltatási ágazatban Unió-szerte mintegy 20 millió ember végez „fehérköpenyes” munkát. A népesség elöregedésének következtében ez a szám az elkövetkező években várhatóan emelkedni fog. Ebben az érzékeny ágazatban a képzést és az egész életen át tartó tanulást kiemelt területként kell kezelni. Ezért pontosabban fel kell mérni a „fehérköpenyes” munkahelyek, valamint a modern készségekbe - például az információs technológiák alkalmazásába - történő beruházások iránti szükségletet.
(10)
„Az európai digitális menetrend” című, 2010. május 19-i közleményében a Bizottság a népesség elöregedése által felvetett problémák orvoslásának elősegítése érdekében javaslatot tett az AAL közös program megerősítésére.
(11)
„Az aktív és egészséges időskor témájával kapcsolatos európai innovációs partnerség stratégiai végrehajtási tervének előreviteléről” című, 2012. február 29-i közleményében a Bizottság előirányozta, hogy a „Horizont 2020” részét képező soron következő kutatási és innovációs munkaprogramokhoz és eszközökhöz figyelembe fogja venni a stratégiai végrehajtási terv idevágó prioritásait. A Bizottság továbbá előirányozta, hogy figyelembe fogja venni az AAL közös program esetleges hozzájárulását a tevékeny és egészséges időskor témájával kapcsolatos európai innovációs partnerséghez.
(12)
Az Innovatív Unió keretében létrejött, a tevékeny és egészséges időskor témájával kapcsolatos európai innovációs partnerség égisze alatt az innovatív, információs és kommunikációs technológiák (ikt) alapú megoldások várhatóan fontos szerepet játszanak majd azoknak a célkitűzéseknek az elérésében, hogy 2020-ig kettővel növekedjen az egészségben töltött életévek száma és javuljon a polgárok életminősége, valamint az uniós gondozási rendszerek hatékonysága. A partnerség stratégiai végrehajtási terve meghatározza a tevékeny és egészséges időskorral kapcsolatos innováció Európa-szerte történő felgyorsítását és széles körű bevezetését szolgáló prioritásokat a következő három területen: betegségmegelőzés és egészségfejlesztés, gondozás és gyógyítás, valamint önálló életvitel és társadalmi befogadás.
(13)
Mivel az ikt-rendszerek nagy mennyiségű személyes adat és profil kezelését végzik és valós idejű kommunikációval működnek - ezért nagy az adatbiztonság megsértésének a kockázata -, figyelembe kell venni az adatvédelmi szempontokat. Ezen felül tiszteletben kell tartani a magánélethez való jogot is.
(14)
A tevékeny és önálló életvitel segítését szolgáló kutatási-fejlesztési programnak (a továbbiakban: az AAL program) fel kell használnia az előző program eredményeit, és az AAL program határozottabb végrehajtásának biztosítása, valamint a projektekben való kielégítő felhasználói részvétel kezdetektől történő ösztönzése révén orvosolnia kell annak hiányosságait annak érdekében, hogy a kifejlesztett megoldások elfogadhatóak legyenek és konkrét felhasználói igényeket elégítsenek ki.
(15)
Az AAL program végrehajtása során az innováció fogalmát célszerű tágabb értelemben meghatározni, a szervezeti, üzleti, technológiai, társadalmi és környezeti szempontokat egyaránt figyelembe véve. Az AAL programban biztosítani kell a multidiszciplináris megközelítést, valamint azt, hogy a társadalomtudományok és a bölcsészettudomány is annak részét képezzék.
(16)
Az AAL program keretében folytatott tevékenységeknek összhangban kell lenniük a „Horizont 2020”-ban megállapított célkitűzésekkel, kutatási és innovációs prioritásokkal, valamint az 1291/2013/EU rendelet 26. cikkében rögzített általános elvekkel és feltételekkel.
(17)
A Horizont 2020 időtartamára vonatkozóan meg kell állapítani az AAL programban való uniós pénzügyi közreműködés maximális mértékét. Az AAL programban való uniós pénzügyi közreműködés mértéke nem haladhatja meg a részt vevő államok által a „Horizont 2020” időtartama során nyújtott pénzügyi hozzájárulás összegét annak érdekében, hogy ezzel komoly multiplikátorhatást lehessen elérni, és biztosítani lehessen a részt vevő államok aktív közreműködését az AAL program célkitűzéseinek elérésében.
(18)
A „Horizont 2020” időtartamának figyelembe vétele érdekében az AAL programhoz kapcsolódó pályázati felhívásokat legkésőbb 2020. december 31-ig közzé kell tenni. Megfelelően indokolt esetekben lehetőség van arra, hogy 2021. december 31-ig indítsanak el pályázati felhívásokat.
(19)
Az 1291/2013/EU rendelet célkitűzéseinek megfelelően bármely tagállam és a Horizont 2020-hoz társult bármely ország számára bármilyen megfelelő időpontban lehetőséget kell biztosítani az AAL programban való részvételre.
(20)
Annak biztosítása érdekében, hogy a részt vevő államok pénzügyi kötelezettségvállalása megegyezzen az Unió hozzájárulásával, az uniós pénzügyi hozzájárulás feltételéül kell szabni, hogy a részt vevő államok az AAL program elindítását megelőzően hivatalos kötelezettségvállalásokat tegyenek, majd azokat teljesítsék. A részt vevő államok AAL programhoz való hozzájárulásának magában kell foglalnia az AAL program tényleges működtetése során nemzeti szinten felmerült igazgatási költségeket.
(21)
Az AAL program közös végrehajtásához végrehajtó struktúrára van szükség. A részt vevő államok megállapodtak az AAL programot kezelő végrehajtó struktúráról, majd 2007-ben létrehozták a belga jog szerint megalakult, jogi személyiséggel rendelkező nemzetközi nonprofit szervezetet, az "Ambient Assisted Living" aisbl-t (a saját lakókörnyezetben való életvitel segítéséért felelős szövetség - a továbbiakban: AALA). Tekintettel arra, hogy az időközi értékelésről szóló jelentés szerint az AAL közös program jelenlegi irányítási struktúrája hatékonynak és színvonalasnak bizonyult, célszerű az AALA-t végrehajtó struktúraként alkalmazni, és annak az AAL program forráselosztásért és monitoringért felelős szerveként kell eljárnia. Az AALA feladata kell, hogy legyen az uniós pénzügyi hozzájárulás kezelése és az AAL program hatékony végrehajtásának a biztosítása.
(22)
Az AAL program célkitűzéseinek elérése érdekében az AALA-nak - elsősorban támogatások formájában - pénzügyi segítséget kell nyújtania az általa kiválasztott tevékenységekben résztvevők számára. Ezeket a tevékenységeket a független külső szakértők által segített AALA ellenőrzése alatt álló pályázati felhívások útján kell kiválasztani. A rangsornak a pályázatok kiválasztása, valamint az AAL program projektjeire elkülönített uniós pénzügyi hozzájárulásból és nemzeti költségvetésekből nyújtott források elosztása tekintetében kötelező erejűnek kell lennie.
(23)
Az Unió által biztosított pénzügyi hozzájárulást a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének megfelelően, valamint a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletben (6) és az 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletben (7) a közvetett irányításra vonatkozóan megállapított szabályoknak megfelelően kell kezelni.
(24)
Amennyiben az AAL programot nem megfelelően, csak részben vagy késedelmesen hajtják végre, illetve a részt vevő állam nem, vagy csak részben vagy késedelmesen nyújt hozzájárulást az AAL programhoz, az Unió pénzügyi érdekeinek védelme érdekében a Bizottságot fel kell jogosítani az uniós pénzügyi hozzájárulás arányos intézkedések révén történő csökkentésére, visszatartására vagy megszüntetésére. Ezekről a jogokról az Unió és az AALA között megkötendő hatáskör-átruházási megállapodásban kell rendelkezni.
(25)
Az egyszerűsítés érdekében az összes felet érintően csökkenteni kell az adminisztratív terheket. El kell kerülni az ellenőrzési átfedéseket, valamint az aránytalan dokumentációt és jelentéstételt. Az ellenőrzések során megfelelő módon figyelembe kell venni a nemzeti programok sajátosságait.
(26)
Az AAL program által finanszírozott közvetett tevékenységekben való részvétel szabályait az 1290/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) határozza meg. Az AAL program sajátos működési szükségleteire tekintettel azonban rendelkezni kell az említett rendelet 1. cikkének (3) bekezdése szerint a fenti rendelettől való eltérésekről.
(27)
Az AALA pályázati felhívásait a résztvevők számára fenntartott egységes portálon, valamint a „Horizont 2020” keretprogrammal kapcsolatos információk terjesztésére szolgáló, a Bizottság által kezelt egyéb elektronikus eszközök igénybevételével is közzé kell tenni.
(28)
Az 1290/2013/EU rendelettől való egyedi eltérések szükségesek, mivel az AAL program a tervek szerint piacorientált kutatási és innovációs program lenne, amely számos különböző nemzeti finanszírozási forrást (például kutatási és innovációs, egészségügyi és ipari finanszírozási programokat) fog össze. Ezek a nemzeti programok természetükből eredően eltérő részvételi szabályokat írnak elő, és nem várható, hogy azok teljes körűen megfeleljenek az 1290/2013/EU rendeletnek. Mindemellett az AAL program célcsoportját a kis- és középvállalkozások és a felhasználói szervezetek alkotják, amelyek rendszerint nem vesznek részt az uniós kutatási és innovációs tevékenységekben. Az említett vállalkozások és szervezetek részvételének elősegítése érdekében az uniós pénzügyi hozzájárulást azok saját nemzeti finanszírozási programjainak jól ismert szabályai szerint nyújtják, és annak végrehajtása az uniós finanszírozást és a megfelelő nemzeti állami támogatást magában foglaló egyetlen támogatás formájában történik.
(29)
Az Unió pénzügyi érdekeit a teljes kiadási ciklusban arányos intézkedésekkel kell védeni, beleértve a szabálytalanságok megelőzését, feltárását és kivizsgálását, az elveszített, jogtalanul kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált pénzösszegek visszafizettetését, valamint adott esetben közigazgatási és pénzügyi szankciók alkalmazását, a 966/2012/EU, Euratom rendelettel összhangban.
(30)
A Bizottságnak - független szakértők bevonásával - különösen az AAL program minőségét és hatékonyságát, valamint a kitűzött célok elérése tekintetében történt előrehaladást vizsgáló időközi értékelést, továbbá záró értékelést kell végeznie, és ezekről jelentést kell készítenie.
(31)
Az értékelésnek pontos és naprakész információkon kell alapulnia. Ennélfogva a Bizottság kérésére az AALA-nak és a részt vevő államoknak be kell nyújtaniuk minden olyan információt, amelyeket a Bizottságnak fel kell használnia az AAL program értékeléséről szóló jelentésekben.
(32)
Az AAL programban vázolt intézkedéseknek elő kell segíteniük az európai közegészségügyi és ellátási rendszerek megerősítését, mivel ezek kulcsfontosságú szerepet játszanak a társadalmi jólét fenntartásában, valamint a régiók és az egyes társadalmi rétegek közötti, a jelenlegi gazdasági és szociális válság miatt aggasztóan növekvő egyenlőtlenségek csökkentésében.
(33)
Az AAL programnak biztosítania kell a nemek közötti egyenlőség hatékony előmozdítását, a „Horizont 2020” -ban rögzített elvvel összhangban. Az AAL programnak hozzá kell járulnia a nemek közötti egyenlőség megvalósulásához, valamint ahhoz, hogy a nemek közötti egyenlőség szempontja érvényesüljön a kutatási és innovációs tartalmakban. Különös figyelmet kell szentelni a nemek közötti egyensúlynak - az adott területen uralkodó körülményeknek megfelelően - a bíráló bizottságokban, valamint az olyan testületekben, mint a tanácsadó és szakértői csoportok. A nemek közötti egyenlőség dimenzióját megfelelően be kell építeni a kutatás és az innováció tartalmába a stratégiákban, a programokban és a projektekben, és megvalósulását a kutatási ciklus valamennyi szakaszában nyomon kell követni.
(34)
Az AAL programnak összhangban kell állnia a „Horizont 2020” -ban rögzített etikai elvekkel. Különös figyelmet kell fordítani az arányosság elvére, a magánélet tiszteletben tartásához való jogra, a személyes adatok védelméhez való jogra, a testi és szellemi sérthetetlenséghez való jogra, a megkülönböztetésmentességhez való jogra és arra, hogy biztosítani kell az emberi egészségvédelem magas szintjét.
(35)
Mivel a részt vevő államok az AAL program folytatása mellett döntöttek, valamint tekintettel arra, hogy e határozat célkitűzéseit, nevezetesen a tevékeny és egészséges időskorral kapcsolatos uniós szakpolitikák közvetlenül támogatását és kiegészítését a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban az intézkedések léptéke miatt e célok uniós szinten jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a határozat nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
Részvétel az AAL programban
(1) Az Unió az e határozatban foglalt feltételeknek megfelelően részt vesz az Ausztria, Belgium, Ciprus, Dánia, az Egyesült Királyság, Franciaország, Hollandia, Írország, Lengyelország, Luxemburg, Magyarország, Portugália, Románia, Spanyolország, Svájc, Svédország és Szlovénia (a továbbiakban: a részt vevő államok) által közösen indított, a tevékeny és önálló életvitel segítését szolgáló kutatási-fejlesztési programban (a továbbiakban: az AAL program).
(2) Az (1) bekezdésben felsoroltaktól eltérő bármely más tagállam, valamint „Horizont 2020” hoz társult bármely más ország bármikor kérelmezheti csatlakozását az AAL programhoz, feltéve, hogy eleget tesz az e határozat 3. cikke (1) bekezdésének c) pontjában foglalt feltételnek. Ha eleget tesz a 3. cikk (1) bekezdése c) pontjában foglalt feltételnek, e határozat alkalmazásában részt vevő államnak minősül.
2. cikk
Az Unió pénzügyi hozzájárulása
(1) Az AAL programhoz az igazgatási és működési költségek fedezésére nyújtott uniós pénzügyi hozzájárulás összege legfeljebb 175 000 000 EUR. Az Unió pénzügyi hozzájárulását - a 966/2012/EU, Euratom rendelet 58. cikke (1) bekezdése c) pontjának vi. alpontjával, valamint 60. és 61. cikkével összhangban - az Unió általános költségvetésének a „Horizont 2020” végrehajtását szolgáló, a 2013/743/EU tanácsi határozattal (9) létrehozott egyedi program vonatkozó részeihez rendelt előirányzatai terhére kell kifizetni.
(2) Az Uniónak az AAL programra fordított éves pénzügyi kötelezettségvállalása nem haladhatja meg a részt vevő államok e programra fordított éves pénzügyi kötelezettségvállalásának összegét.
(3) Az (1) bekezdés szerinti uniós pénzügyi hozzájárulásnak legfeljebb 6 %-át lehet az AAL program igazgatási költségeihez történő hozzájárulásként felhasználni.
3. cikk
Az uniós pénzügyi hozzájárulás feltételei
(1) Az uniós pénzügyi hozzájárulás feltételei az alábbiak:
a)
a részt vevő államoknak igazolniuk kell, hogy az AAL programot az I. és II. mellékletnek megfelelően hozták létre;
b)
a részt vevő államoknak vagy a részt vevő államok által kijelölt szervezeteknek ki kell jelölniük az AALA-t, mint az AAL program végrehajtásáért, valamint az uniós pénzügyi hozzájárulás elosztásáért és monitoringjáért felelős struktúrát;
c)
az egyes részt vevő államoknak kötelezettséget kell vállalniuk az AAL program finanszírozásához történő hozzájárulásra;
d)
az AALA-nak igazolnia kell, hogy képes végrehajtani az AAL programot, ideértve az uniós hozzájárulásnak az uniós költségvetés közvetett irányítása keretében történő elosztását és nyomon követését is, a 966/2012/EU, Euratom rendelet 58., 60. és 61. cikkének megfelelően; és
e)
a III. mellékletnek megfelelően el kell fogadni az AAL programra vonatkozó irányítási modellt.
(2) Az AAL program végrehajtása során az uniós pénzügyi hozzájárulás az alábbiaktól is függ:
a)
az AAL program I. mellékletben meghatározott célkitűzéseinek és az e határozat II. mellékletében felsorolt tevékenységeinek az AALA általi végrehajtása az 1290/2013/EU rendeletnek megfelelően, e határozat 5. cikkére is figyelemmel;
b)
a III. mellékletnek megfelelő alkalmas és hatékony irányítási modell fenntartása;
c)
a 966/2012/EU, Euratom rendelet 60. cikkének (5) bekezdésében foglalt jelentéstételi követelmények AALA általi teljesítése; és
d)
az (1) bekezdés c) pontjában említett kötelezettségvállalások az egyes részt vevő államok általi teljesítése, valamint az AAL program finanszírozásához történő hozzájárulásra vonatkozó éves kötelezettségvállalások teljesítése.
4. cikk
A részt vevő államok által biztosított hozzájárulás
A részt vevő államok hozzájárulása a következőkből áll:
a)
az AAL program keretében támogatott közvetett tevékenységekhez való pénzügyi hozzájárulás, a II. mellékletnek megfelelően;
b)
az AAL program tényleges végrehajtása során a nemzeti közigazgatási szerveknél felmerült igazgatási költségek összegének megfelelő természetbeni hozzájárulás, a II. mellékletnek megfelelően.
5. cikk
Részvételi és terjesztési szabályok
(1) Az 1290/2013/EU rendelet alkalmazásában az AALA finanszírozó szervnek minősül, és e határozat II. mellékletének megfelelően pénzügyi támogatást nyújt a közvetett tevékenységekhez.
(2) Az 1290/2013/EU rendelet 15. cikkének (9) bekezdésétől eltérve a pályázók pénzügyi képességét a kijelölt nemzeti programokban való részvétel szabályaival összhangban a kijelölt nemzeti programirányítási szervezet ellenőrzi.
(3) Az 1290/2013/EU rendelet 18. cikkének (2) bekezdésétől eltérve a résztvevőkkel a kijelölt nemzeti programirányítási ügynökség köt támogatási megállapodást.
(4) Az 1290/2013/EU rendelet 23. cikkének (1) és (5)-(7) bekezdésétől, valamint 25-35. cikkétől eltérve a kijelölt nemzeti programirányítási ügynökségek által kezelt támogatásokra a kijelölt nemzeti programok finanszírozási szabályait kell alkalmazni.
(5) Az 1290/2013/EU rendelet 41-49. cikkétől eltérve a kijelölt nemzeti programoknak az eredményekre, valamint a háttér-információkba és az eredményekbe való betekintési jogokra vonatkozó szabályai alkalmazandók, a tudományos publikációkhoz való szabad hozzáférés az 1291/2013/EU rendelet 18. cikkében rögzített elvének a sérelme nélkül.
6. cikk
Az AAL program végrehajtása
Az AAL programot a II. mellékletnek megfelelően, éves munkaterveken keresztül megvalósított stratégia alapján hajtják végre.
7. cikk
Az Unió és az AALA közötti megállapodások
(1) Az AALA-nak a 966/2012/EU, Euratom rendelet 61. cikke (1) bekezdése szerinti kedvező előzetes értékelése esetén a Bizottság az Unió nevében hatáskör-átruházási megállapodást és a források évente történő átutalásáról szóló megállapodásokat köt az AALA-val.
(2) Az (1) bekezdésben említett hatáskör-átruházási megállapodást a 966/2012/EU, Euratom rendelet 58. cikkének (3) bekezdésével, valamint 60. és 61. cikkével, továbbá az 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 40. cikkének megfelelően kötik meg. A megállapodás továbbá meghatározza a következőket:
a)
az AALA-nak a 2013/743/EU határozat II. mellékletében meghatározott teljesítménymutatók közül a vonatkozó mutatókat érintő hozzájárulásával kapcsolatos követelmények;
b)
az AALA által a2013/743/EU határozatban említett nyomon követéshez nyújtandó hozzájárulásra vonatkozó követelmények;
c)
az AALA működésének nyomon követéséhez szükséges egyedi teljesítménymutatók a 3. cikk (2) bekezdésének megfelelően;
d)
az annak biztosításához szükséges adatok és információk szolgáltatásával kapcsolatos előírások, hogy a Bizottság teljesíteni tudja a terjesztésre vonatkozó és jelentéstételi kötelezettségeit;
e)
az AALA pályázati felhívásainak különösen a résztvevők számára fenntartott egységes portálon, valamint a „Horizont 2020”-szal kapcsolatos információk terjesztésére szolgáló, a Bizottság által kezelt egyéb elektronikus eszközök segítségével történő közzétételével kapcsolatos rendelkezés.
8. cikk
Az uniós pénzügyi hozzájárulás megszüntetése, csökkentése és felfüggesztése
(1) Amennyiben az AAL program végrehajtása nem felel meg a 3. cikkben foglalt feltételeknek, a Bizottság az AAL program tényleges végrehajtási állapotának megfelelően megszüntetheti, arányosan csökkentheti vagy felfüggesztheti az uniós pénzügyi hozzájárulást.
(2) Amennyiben a részt vevő államok nem, vagy csak részben vagy késedelmesen nyújtanak pénzügyi hozzájárulást az AAL programhoz, a Bizottság a részt vevő államok által az AAL program végrehajtására megítélt támogatás összegét figyelembe véve megszüntetheti, arányosan csökkentheti vagy felfüggesztheti az uniós pénzügyi hozzájárulást.
9. cikk
Utólagos ellenőrzések
(1) A közvetett tevékenységekre fordított kiadások utólagos ellenőrzését az 1291/2013/EU rendelet 29. cikkének megfelelően a kijelölt nemzeti programirányítási ügynökségek végzik.
(2) A Bizottság dönthet úgy, hogy maga végzi el az (1) bekezdésben említett ellenőrzéseket. Ebben az esetben be kell tartania a vonatkozó, különösen a 966/2012/EU, Euratom rendelet, az 1290/2013/EU rendelet és az 1291/2013/EU rendelet rendelkezéseit.
10. cikk
Az Unió pénzügyi érdekeinek védelme
(1) A Bizottság megfelelő intézkedéseket tesz, amelyek csalás, korrupció és egyéb jogellenes tevékenységek ellen megelőző fellépések, hatékony ellenőrzések, illetve szabálytalanságok észlelése esetén a jogtalanul kifizetett összegek visszafizettetése, valamint - adott esetben - hatékony, arányos és visszatartó erejű közigazgatási szankciók és pénzbüntetések révén biztosítják az e határozat alapján finanszírozott tevékenységek végrehajtása során az Unió pénzügyi érdekeinek a védelmét.
(2) A 2185/96/EK, Euratom tanácsi rendeletben (10) és a 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletben (11) megállapított rendelkezéseknek és eljárásoknak megfelelően az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) vizsgálatokat, köztük helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat végezhet annak megállapítása érdekében, hogy az e határozattal összhangban finanszírozott támogatási megállapodással, támogatási határozattal vagy szerződéssel kapcsolatban csalás, korrupció vagy bármely egyéb jogellenes tevékenység révén sérültek-e az Unió pénzügyi érdekei.
(3) Az e határozat alapján létrejött szerződésekben, támogatási megállapodásokban és támogatási határozatokban a Bizottságot, az AALA-t, a Számvevőszéket és az OLAF-ot külön rendelkezés útján kifejezetten fel kell hatalmazni arra, hogy saját hatáskörüknek megfelelően ellenőrzéseket és vizsgálatokat végezzenek.
(4) Az AALA a Bizottság alkalmazottai, valamint a Bizottság, illetve a Számvevőszék által felhatalmazott más személyek részére hozzáférést biztosít telephelyeihez és helyiségeihez, valamint a (3) bekezdésben említett ellenőrzések elvégzéséhez szükséges valamennyi információhoz, az elektronikus információkat is ideértve.
(5) Az AAL program végrehajtása során a részt vevő államok elfogadják azokat a törvényi, rendeleti, közigazgatási rendelkezéseket, illetve megteszik azokat az egyéb intézkedéseket, amelyek az Unió pénzügyi érdekeinek védelmében, különösen a 966/2012/EU, Euratom rendeletnek és az 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendeletnek megfelelően az Unió számára esedékes összegek maradéktalan megfizetésének biztosításához szükségesek.
11. cikk
Információszolgáltatás
(1) A Bizottság kérésére az AALA benyújtja a Bizottságnak a 12. cikkben említett jelentések elkészítéséhez szükséges információkat.
(2) A részt vevő államok az AALA-n keresztül benyújtják az Európai Parlament vagy a Tanács által az AAL program pénzügyi irányításához kapcsolódóan kért releváns információkat.
(3) A Bizottság az e cikk (2) bekezdésében említett információkat belefoglalja a 12. cikkben említett jelentésekbe.
12. cikk
Értékelés
(1) A Bizottság 2017. június 30-ig - független szakértők segítségével - elvégzi az AAL program időközi értékelését. A Bizottság jelentést készít erről az értékelésről, amelyben feltünteti annak megállapításait és a Bizottság észrevételeit. A Bizottság legkésőbb 2017. december 31-ig megküldi a jelentést az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. Az AAL program időközi értékelésének eredményét figyelembe kell venni a „Horizont 2020” keretprogram időközi értékelése során.
(2) Az AAL programban való uniós részvétel végén, de legkésőbb 2022. december 31-ig a Bizottság elvégzi az AAL program záró értékelését. A Bizottság jelentést készít erről az értékelésről, amelyben feltünteti az értékelés eredményeit. A Bizottság ezt a jelentést megküldi az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.
13 cikk
Hatálybalépés
Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
14. cikk
Címzettek
Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.
Kelt Brüsszelben, 2014. május 15-én.