NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 56/2013
ze dne 16. ledna 2013,
kterým se mění přílohy I a IV nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001 o stanovení pravidel pro prevenci, tlumení a eradikaci některých přenosných spongiformních encefalopatií
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001 ze dne 22. května 2001 o stanovení pravidel pro prevenci, tlumení a eradikaci některých přenosných spongiformních encefalopatií (1), a zejména na čl. 23 první odstavec uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (ES) č. 999/2001 stanoví pravidla prevence, tlumení a eradikace přenosné spongiformní encefalopatie (TSE) u zvířat. Vztahuje se na produkci a uvádění živých zvířat a produktů živočišného původu na trh a v některých zvláštních případech na jejich vývoz.
(2)
V čl. 7 odst. 1 nařízení (ES) č. 999/2001 se stanoví, že zkrmování živočišných bílkovin přežvýkavci je zakázáno. V čl. 7 odst. 2 uvedeného nařízení se tento zákaz rozšiřuje na jiná zvířata než přežvýkavce a omezuje se, pokud jde o krmení těchto zvířat produkty živočišného původu, podle přílohy IV uvedeného nařízení.
(3)
Příloha IV nařízení (ES) č. 999/2001 rozšiřuje zákaz podle čl. 7 odst. 1 na krmení nepřežvýkavých farmových zvířat s výjimkou krmení masožravých kožešinových zvířat mimo jiné zpracovanými živočišnými bílkovinami. Odchylně a za zvláštních podmínek příloha IV povoluje krmení nepřežvýkavých farmových zvířat některými zpracovanými živočišnými bílkovinami.
(4)
Článek 11 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1069/2009 ze dne 21. října 2009 o hygienických pravidlech pro vedlejší produkty živočišného původu a získané produkty, které nejsou určeny k lidské spotřebě, a o zrušení nařízení (ES) č. 1774/2002 (nařízení o vedlejších produktech živočišného původu) (2) zakazuje krmení suchozemských zvířat určitého druhu, jiných než kožešinových zvířat, zpracovanými živočišnými bílkovinami získanými z těl zvířat stejného druhu nebo jejich částí. Uvedený článek rovněž zakazuje krmení chovaných ryb zpracovanými živočišnými bílkovinami získanými z těl chovaných ryb stejného druhu nebo jejich částí.
(5)
Dne 16. července 2010 bylo přijato sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě nazvané Druhý plán boje proti přenosné spongiformní encefalopatii (TSE) - Strategický dokument o přenosné spongiformní encefalopatii na období 2010-2015 (3). Nastiňuje oblasti možných budoucích změn v oblasti právních předpisů EU týkajících se TSE. Zdůrazňuje rovněž, že jakýkoli přezkum pravidel týkajících se TSE by měl být založen v prvé řadě na vědeckých stanoviscích a technických postupech týkajících se tlumení nákazy a prosazování nových opatření.
(6)
Uvedené sdělení se mimo jiné zaměřuje na revizi stávajícího zákazu vztahujícího se na krmiva stanoveného v právních předpisech Unie. Na základě obsahu dvou vědeckých stanovisek vydaných vědeckou komisí pro biologická nebezpečí Evropského úřadu pro bezpečnost potravin (EFSA) dne 24. ledna 2007 (4) a dne 17. listopadu 2007 (5) uvedené sdělení uznává, že u nepřežvýkavých hospodářských zvířat v přirozených podmínkách nebyly zjištěny žádné případy TSE a že riziko přenosu bovinní spongiformní encefalopatie (BSE) z nepřežvýkavců na nepřežvýkavce je zanedbatelné, pokud se zabrání vnitrodruhové recyklaci. Sdělení tak dochází k závěru, že o zrušení zákazu používání zpracovaných živočišných bílkovin z nepřežvýkavců v krmivu pro nepřežvýkavce lze uvažovat, ale při zachování stávajícího zákazu vnitrodruhové recyklace a pouze tehdy, pokud by byl dostupný validovaný analytický způsob určování druhu zvířete, ze kterého pochází zpracované živočišné bílkoviny, a bylo by zavedeno oddělené nakládání se zpracovanými živočišnými bílkovinami různých druhů zvířat.
(7)
Dne 29. listopadu 2010 přijala Rada závěry k danému sdělení (6). Tyto závěry uznávají, že zákaz používání zpracované živočišné bílkoviny v krmivech pro hospodářská zvířata má zásadní význam pro předcházení šíření BSE prostřednictvím krmivového řetězce a hraje tudíž klíčovou úlohu v omezení výskytu této choroby u skotu. Tyto závěry navíc za předpoklad jakéhokoli možného znovuzavedení používání zpracovaných živočišných bílkovin z nepřežvýkavců v krmivech jiných druhů nepřežvýkavců považují dostupnost účinných a validovaných testů k rozlišování zpracovaných živočišných bílkovin pocházejících z různých živočišných druhů a pečlivou analýzu rizik případného zmírnění opatření, pokud jde o zdraví zvířat a veřejné zdraví.
(8)
Dne 9. prosince 2010 přijala vědecká komise pro biologická nebezpečí EFSA vědecké stanovisko k revizi kvantitativního posouzení rizika nákazy BSE ze zpracovaných živočišných bílkovin (7). Dospěla k závěru, že „na základě údajů o sledování BSE v Evropské unii za rok 2009 a za předpokladu 0,1 % kontaminace (limit detekce zpracovaných živočišných bílkovin v krmivech) zpracovanými živočišnými bílkovinami z nepřežvýkavců a podle modelu EFSA QRA PAP (kvantitativního posouzení rizika zpracovaných živočišných bílkovin) by se odhadovaná průměrná celková roční míra infekčnosti BSE v krmivech určených pro skot v Unii rovnala 0,2 násobku hodnoty 50 % orální infekční dávky pro skot“. Podle jejího odhadu „by to znamenalo, že lze v populaci skotu v Unii očekávat méně než jedno další zvíře nakažené BSE za rok v horní mezi spolehlivosti 95 %“.
(9)
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 8. března 2011 o deficitu bílkovinných plodin v EU: jak vyřešit dlouhodobý problém? (8) vyzývá Komisi, aby Parlamentu a Radě předložila legislativní návrh s povolením využívat zpracované živočišné bílkoviny z jatečních odpadů na výrobu krmiva pro monogastrická zvířata (prasata a drůbež), jestliže složky pocházejí z masa, které bylo schváleno k lidské spotřebě, a jestliže se plně uplatňuje a kontroluje zákaz vnitrodruhové recyklace a nuceného kanibalismu.
(10)
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 6. července 2011 o právních předpisech EU v oblasti přenosných spongiformních encefalopatií (TSE) a souvisejících kontrolách krmiv a potravin - provádění a výhled (9) podporuje, zejména s ohledem na stávající nedostatek bílkovin v Unii, návrh Komise na zrušení ustanovení právních předpisů Unie o zákazu krmení nepřežvýkavců zpracovanými živočišnými bílkovinami, a to pokud se tento krok bude vztahovat na nebýložravce a budou dodrženy určité podmínky.
(11)
Toto usnesení vyzývá k tomu, aby výrobní a sterilizační metody používané u zpracovaných živočišných bílkovin odpovídaly nejvyšším bezpečnostním normám a předpisům stanoveným v nařízení (ES) č. 1069/2009 a aby využívaly nejnovější a nejbezpečnější dostupné technologie. Vyzývá k tomu, aby zůstal v platnosti stávající zákaz vnitrodruhové recyklace, aby byly zcela odděleny kanály pro výrobu zpracovaných živočišných bílkovin z různých druhů a aby oddělení těchto výrobních kanálů bylo kontrolováno příslušnými orgány v členských státech a také Komisí. Navíc uvádí, že před provedením zrušení zákazu použití v krmivech budou jednotlivě pro každý druh zavedeny spolehlivé metody pro identifikaci druhového původu bílkovin v krmivech obsahujících zpracované živočišné bílkoviny, aby mohla být vyloučena vnitrodruhová recyklace a přítomnost zpracovaných živočišných bílkovin, a že bude zakázána výroba zpracovaných živočišných bílkovin z materiálů kategorie 1 či 2 a k výrobě zpracovaných živočišných bílkovin budou používány pouze materiály kategorie 3, které jsou vhodné k lidské spotřebě. Uvedené usnesení odmítá používání zpracovaných živočišných bílkovin z nepřežvýkavců i přežvýkavců v krmivech pro přežvýkavce.
(12)
Dne 9. března 2012 schválila referenční laboratoř Evropské unie pro živočišné proteiny v krmivech (EURL-AP) novou diagnostickou metodu založenou na DNA, která je schopna detekovat již velmi nízkou přítomnost materiálu z přežvýkavců v krmivech (10). Tuto metodu lze použít pro provádění pravidelných kontrol zpracovaných živočišných bílkovin a krmných směsí obsahujících zpracované živočišné bílkoviny s cílem ověřit, zda neobsahují bílkoviny pocházející z přežvýkavců.
(13)
V současné době neexistuje žádná validovaná diagnostická metoda schopná odhalit přítomnost materiálu pocházejícího z prasat nebo drůbeže v krmivech. Proto by v případě opětovného schválení používání zpracovaných živočišných bílkovin pocházejících z prasat v krmivu pro drůbež a používání zpracovaných živočišných bílkovin pocházejících z drůbeže v krmivu pro prasata nebylo možné kontrolovat správné dodržování zákazu vnitrodruhové recyklace.
(14)
Produkce akvakultury nepředstavuje z hlediska dodržování zákazu vnitrodruhové recyklace žádné riziko vzhledem k tomu, že se stávající požadavky na oddělenou manipulaci při používání rybí moučky v krmivech pro živočichy pocházející z akvakultury osvědčily.
(15)
S výjimkou rybí moučky a krmných směsí obsahujících rybí moučku, které jsou již pro krmení nepřežvýkavců povoleny, by proto měly být ke krmení živočichů pocházejících z akvakultury opětovně schváleny zpracované živočišné bílkoviny z nepřežvýkavců a krmiva obsahující tyto zpracované živočišné bílkoviny. Na odběr, přepravu a zpracování těchto výrobků by se měly vztahovat přísné požadavky, aby bylo zabráněno riziku křížové kontaminace bílkovinami z přežvýkavců. Kromě toho by měly být prováděny pravidelné odběry vzorků a zkoušení zpracovaných živočišných bílkovin a krmných směsí obsahujících tyto zpracované živočišné bílkoviny za účelem ověření nepřítomnosti křížové kontaminace bílkovinami z přežvýkavců.
(16)
Zákaz krmit živočichy pocházející z akvakultury zpracovanými živočišnými bílkovinami z nepřežvýkavců stanovený v příloze IV nařízení (ES) č. 999/2001 by proto měl být zrušen. V zájmu přehlednosti právních předpisů Unie je vhodné nahradit celou přílohu IV přílohou IV uvedenou v příloze tohoto nařízení.
(17)
Bod 1 přílohy I nařízení (ES) č. 999/2001 odkazuje na definice krmiv a vedlejších produktů živočišného původu, které nejsou určeny k lidské spotřebě, uvedené v právních aktech Unie, které byly mezitím zrušeny. V zájmu přehlednosti právních předpisů Unie by tyto odkazy měly být nahrazeny odkazy na příslušné definice obsažené v platných právních aktech. Příloha I nařízení (ES) č. 999/2001 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna v souladu s přílohou tohoto nařízení.
(18)
Jelikož členské státy a hospodářské subjekty v krmivářském odvětví potřebují dostatek času, aby přizpůsobily své kontrolní postupy novým požadavkům zavedeným tímto nařízením, nemělo by se toto nařízení použít bezprostředně po vstupu v platnost.
(19)
Nařízení (ES) č. 999/2001 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(20)
Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Přílohy I a IV nařízení (ES) č. 999/2001 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. června 2013.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 16. ledna 2013.
A BIZOTTSÁG 56/2013/EU RENDELETE
(2013. január 16.)
az egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról szóló 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet I. és IV. mellékletének módosításáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2001. május 22-i 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 23. cikke első bekezdésére,
mivel:
(1)
A 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szabályokat állapít meg az állatokban előforduló fertőző szivacsos agyvelőbántalmak (TSE-k) megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozóan. Hatálya kiterjed az élő állatok és az állati eredetű termékek előállítására és forgalomba hozatalára, valamint bizonyos különleges esetekben ezek kivitelére.
(2)
A 999/2001/EK rendelet 7. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy állati eredetű fehérjét tilos kérődzők takarmányozására használni. A rendelet 7. cikkének (2) bekezdése ezt a tilalmat kiterjeszti a kérődzőkön kívüli egyéb állatokra is, és ezen állatok állati eredetű termékekkel való takarmányozását a rendelet IV. mellékletével összhangban korlátozza.
(3)
A 999/2001/EK rendelet IV. melléklete a 7. cikk (1) bekezdésében előírt tilalmat kiterjeszti a nem kérődző haszonállatok - kivéve a húsevő prémes állatokat - feldolgozott állati fehérjével (PAP) való etetésére is. Bizonyos feltételek mellett a fenti szabálytól eltérve a IV. melléklet engedélyezi a nem kérődző haszonállatok bizonyos feldolgozott állati fehérjékkel való etetését.
(4)
A nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre és a belőlük származó termékekre vonatkozó egészségügyi szabályok megállapításáról és az 1774/2002/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (állati melléktermékekre vonatkozó rendelet) (2) 11. cikke tiltja a prémes állatok kivételével az adott fajhoz tartozó szárazföldi állatok ugyanazon fajhoz tartozó állatok testéből vagy testrészeiből származó feldolgozott állati fehérjével való takarmányozását. Ugyanez a cikk tiltja a tenyésztett halak ugyanazon fajhoz tartozó tenyésztett halak testéből vagy testrészeiből származó feldolgozott állati fehérjével való takarmányozását is.
(5)
A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak - A 2. TSE-ütemterv - Stratégiai dokumentum 2010-2015-re a fertőző szivacsos agyvelőbántalmak tekintetében (3) című dokumentumot 2010. július 16-án fogadták el. A dokumentum körvonalazza azokat a területeket, amelyeken a TSE-kkel kapcsolatos uniós jogszabályok a jövőben módosulhatnak. Azt is hangsúlyozza, hogy a TSE-szabályok esetleges felülvizsgálatát elsősorban tudományos szakvéleményeknek és az új intézkedések ellenőrzésével és érvényre juttatatásával kapcsolatos technikai szempontoknak kell vezérelniük.
(6)
A közlemény egyebek mellett az uniós jogszabályokban előírt takarmányozási tilalom felülvizsgálatával foglalkozik. Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) biológiai veszélyekkel foglalkozó tudományos testülete (BIOHAZ) által 2007. január 24-én (4) és 2007. november 17-én (5) kiadott két tudományos szakvélemény alapján a közlemény elismeri, hogy természetes körülmények között egyetlen nem kérődző haszonállatban sem azonosítottak TSE-ket, valamint hogy a szarvasmarhák szivacsos agyvelőbántalmának (BSE) nem kérődzőkről nem kérődzőkre való átviteli kockázata elhanyagolható, amennyiben nem következik be fajon belüli újrahasznosítás. A közlemény azt a végkövetkeztetést vonja le, hogy megfontolandó lehet a nem kérődzőkből származó feldolgozott állati fehérje nem kérődzők takarmányában való felhasználására vonatkozó tilalom feloldása, de csak oly módon, hogy a fajon belüli újrahasznosítás tilalma továbbra is érvényben marad, továbbá csak akkor, ha rendelkezésre állnak olyan validált analitikai eljárások, amelyekkel megállapítható, hogy a feldolgozott állati fehérje milyen fajból származik, és biztosított a különböző fajokból származó feldolgozott állati fehérjék egymástól elkülönített kezelése.
(7)
2010. november 29-én a Tanács következtetéseket fogadott el a fenti közleményről (6). Ezek a következtetések elismerik a feldolgozott állati fehérje haszonállatok takarmányában való felhasználására vonatkozó tilalomnak a BSE táplálékláncon keresztüli terjedésének megakadályozásában betöltött alapvető szerepét, és hogy az ily módon kulcsfontosságú e betegség szarvasmarhák körében való előfordulásának csökkentése szempontjából. A következtetések továbbá azt is megállapítják, hogy a nem kérődzőkből származó feldolgozott állati fehérjék más nem kérődző fajok takarmányozására való felhasználásának esetleges újbóli bevezetését ahhoz az előfeltételhez kell kötni, hogy hatékony és validált vizsgálati módszerek álljanak rendelkezésre a különböző fajokból származó feldolgozott állati fehérjék megkülönböztetésére, valamint hogy kellő alapossággal megvizsgálják az enyhítés állat- és közegészségügyi kockázatait.
(8)
2010. december 9-én az EFSA BIOHAZ testülete tudományos szakvéleményt fogadott el a feldolgozott állati fehérjék (PAP) okozta BSE-kockázat mennyiségi kockázatértékelésének (QRA) felülvizsgálatáról (7). Ennek következtetése szerint „a 2009-es uniós BSE-ellenőrzési adatok alapján a nem kérődzőkből származó feldolgozott állati fehérjékkel való 0,1 %-os fertőződést feltételezve (a takarmányban található feldolgozott állati fehérjék kimutatási határa) és az EFSA QRA PAP-modellje szerint az uniós szarvasmarha-állomány takarmányába évente potenciálisan bekerülő becsült BSE-fertőzésterhelés 0,2 szájon át terjedő szarvasmarha-fertőzési dózissal (50 %) lenne egyenértékű”. Becslések szerint „ez azt jelentené, hogy az Unió szarvasmarha-állományában évente kevesebb mint eggyel több BSE-fertőzött állat lenne várható, 95 %-os felső konfidenciahatárral”.
(9)
Az Európai Parlament 2011. március 8-i állásfoglalása az EU-ban tapasztalható fehérjehiányról: mi a megoldás erre a régóta fennálló problémára? (8) című dokumentum felszólítja a Bizottságot, hogy nyújtson be olyan jogszabályjavaslatot a Parlamenthez és a Tanácshoz, amely engedélyezi a vágóhídi belsőségekből származó feldolgozott állati fehérjéknek az együregű gyomrú állatok (sertés és baromfi) etetésére való felhasználását, amennyiben az összetevők emberi fogyasztásra jóváhagyott húsból származnak, és a fajon belüli újrahasznosításra, illetve a mesterséges kannibalizmusra vonatkozó tilalmat teljes mértékben betartják és ellenőrzik.
(10)
Az Európai Parlament 2011. július 6-i állásfoglalása a fertőző szivacsos agyvelőbántalmakról (TSE) és az azokkal kapcsolatos takarmány- és élelmiszer-ellenőrzésekről szóló uniós jogszabályokról - végrehajtás és kitekintés (9) című dokumentum, különösen az Unióban fennálló fehérjehiány fényében, támogatja a Bizottság azon szándékát, hogy megszüntesse az uniós jogszabályok által előírt, a nem kérődzők feldolgozott állati fehérjékkel való takarmányozására vonatkozó tilalmat, feltéve, hogy ez csak a nem növényevő állatokra vonatkozik, bizonyos feltételek mellett.
(11)
Ez az állásfoglalás szorgalmazza, hogy a feldolgozott állati fehérjékhez használt előállítási és sterilizálási módszerek megfeleljenek a legszigorúbb biztonsági szabványoknak, valamint az 1069/2009/EK rendeletben meghatározott szabályoknak és a rendelkezésre álló legújabb és legbiztonságosabb technológiát alkalmazzák. A dokumentum szerint a fajon belüli újrahasznosításra vonatkozó tilalomnak továbbra is hatályban kell maradnia, a különböző fajoktól származó feldolgozott állati fehérjék előállítási csatornáit teljesen el kell különíteni egymástól, az előállítási csatornák különválasztását a tagállamok illetékes hatóságainak kell felügyelnie és a Bizottságnak kell ellenőriznie. Ezenkívül úgy fogalmaz, hogy a takarmányozásra vonatkozó tilalom feloldása előtt biztosítani kell, hogy az egyes fajok vonatkozásában megbízható módszerek álljanak rendelkezésre a feldolgozott állati fehérjét tartalmazó állati takarmányban található fehérjék faji eredetének meghatározására annak érdekében, hogy kizárható legyen a fajon belüli újrahasznosítás és a feldolgozott állati fehérjék jelenléte, hogy ne legyen lehetséges a feldolgozott állati fehérjék 1. vagy 2. kategóriába tartozó anyagokból való előállítása, és hogy csak az emberi fogyasztásra alkalmas 3. kategóriába tartozó anyagokat használjanak fel feldolgozott állati fehérjék előállítására. Az állásfoglalás elutasítja mind a nem kérődző állatokból, mind pedig a kérődző állatokból származó feldolgozott állati fehérjéknek a kérődző állatoknak szánt takarmányokban való felhasználását.
(12)
2012. március 9-én a takarmányokban előforduló állati fehérjéket vizsgáló uniós referencialaboratórium (EURL-AP) validált egy új DNS-alapú diagnosztikai módszert, amely képes a takarmányban esetlegesen jelen lévő rendkívül kis mennyiségű, kérődzőkből származó anyag kimutatására is (10). Ezzel a módszerrel elvégezhetők a feldolgozott állati fehérjékre és a feldolgozott állati fehérjéket tartalmazó összetett takarmányokra irányuló rutinellenőrzések a kérődzőkből származó fehérjék hiányának igazolására.
(13)
Jelenleg nincs olyan validált diagnosztikai módszer, amellyel kimutathatók lennének a sertésből és baromfiból származó anyagok a takarmányban. Ezért a fajon belüli újrahasznosítás tilalmának megfelelő érvényre juttatásának ellenőrzése nem lenne lehetséges abban az esetben, ha a sertésből származó feldolgozott állati fehérjék baromfitakarmányban történő használatát, illetve a baromfiból származó feldolgozott állati fehérjék sertéstakarmányban történő használatát újra engedélyeznék.
(14)
A víziállat-tenyésztés nem vet fel semmiféle aggodalmat a fajon belüli újrahasznosítás tilalma kapcsán, mert a halliszt víziállatok etetésében való felhasználására vonatkozó ellenőrzött továbbítási követelmények hatékonynak bizonyultak.
(15)
Ezért a halliszt és a hallisztet tartalmazó összetett takarmányok kivételével, amelyek eddig is engedélyezve voltak nem kérődző állatok takarmányozására, a nem kérődző állatokból származó feldolgozott állati fehérjéket és az ilyen feldolgozott állati fehérjéket tartalmazó takarmányokat újra kellene engedélyezni a víziállatok etetésére. E termékek begyűjtésére, szállítására és feldolgozására vonatkozóan szigorú követelményeket kell bevezetni a kérődzőkből származó fehérjékkel való keresztszennyeződés kockázatának kizárása érdekében. Ezenkívül a feldolgozott állati fehérjéket és a feldolgozott állati fehérjéket tartalmazó összetett takarmányokat rendszeres mintavételnek és elemzésnek kell alávetni, hogy kizárható legyen a kérődzőkből származó fehérjékkel való keresztszennyeződés.
(16)
Ezért a 999/2001/EK rendelet IV. mellékletéből törölni kell a víziállatok nem kérődző állatokból származó feldolgozott állati fehérjékkel való etetésének tilalmát. Az uniós jogszabályok egyértelműsége érdekében indokolt, hogy a teljes IV. melléklet szövegének helyébe az e rendelet mellékletében található IV. melléklet szövege lépjen.
(17)
A 999/2001/EK rendelet I. mellékletének 1. pontja időközben hatályon kívül helyezett uniós jogi aktusokban meghatározott takarmányok és nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékek definícióira hivatkozik. Az uniós jogszabályok egyértelműsége érdekében e hivatkozások helyébe olyan hivatkozásoknak kell lépniük, amelyek hatályban lévő jogi aktusok megfelelő definícióira utalnak. Ezért a 999/2001/EK rendelet I. mellékletét e rendelet mellékletének megfelelően módosítani kell.
(18)
Mivel a tagállamoknak és a takarmányágazat gazdasági szereplőinek elegendő időre van szükségük ahhoz, hogy ellenőrzési eljárásaikat hozzáigazítsák e rendelet követelményeihez, e rendelet a hatálybalépését követően nem alkalmazandó azonnal.
(19)
A 999/2001/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.
(20)
Az e rendeletben meghatározott intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A 999/2001/EK rendelet I. és IV. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet 2013. június 1-jétől alkalmazandó.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2013. január 16-án.