NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1304/2013
ze dne 17. prosince 2013
o Evropském sociálním fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1081/2006
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 164 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (3) vymezuje rámec pro činnost Evropského sociálního fondu (ESF), Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR), Fondu soudržnosti, Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova a Evropského námořního a rybářského fondu a stanoví zejména tematické cíle, zásady a pravidla pro programování, monitorování a hodnocení, řízení a kontrolu. Proto je nutné upřesnit úlohu a působnost ESF a také investiční priority související s uvedenými tematickými cíli a přijmout zvláštní ustanovení ohledně typu činností, které mohou být z ESF financovány.
(2)
ESF by měl v rámci úkolů, které mu byly svěřeny článkem 162 Smlouvy o fungování EU zlepšovat možnosti zaměstnávání pracovníků, posilovat sociální začleňování, bojovat proti chudobě, podporovat vzdělávání, dovednosti a celoživotní učení a vytvářet komplexní a udržitelné politiky aktivního začleňování, a tím by měl v souladu s článkem 174 Smlouvy o fungování EU přispívat k hospodářské, sociální a územní soudržnosti. V souladu s článkem 9 Smlouvy o fungování EU by měl ESF přihlížet k požadavkům spojeným s podporou vysoké úrovně zaměstnanosti, zárukou přiměřené sociální ochrany, bojem proti sociálnímu vyloučení a vysokou úrovní všeobecného a odborného vzdělávání a ochrany lidského zdraví.
(3)
Evropská rada na svém zasedání dne 17. června 2010 vyzvala k tomu, aby všechny společné politiky, včetně politiky soudržnosti, podpořily strategii Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění, (dále jen „strategie Evropa 2020“). Aby se zajistilo plné sladění ESF s cíli této strategie, zejména pokud jde o zaměstnanost, vzdělávání, odborné vzdělávání a boj proti sociálnímu vyloučení, chudobě a diskriminaci, měl by ESF podporovat členské státy s přihlédnutím k příslušným integrovaným hlavním směrům a příslušnými doporučeními pro jednotlivé země přijímanými podle čl. 121 odst. 2 nebo čl. 148 odst. 4 Smlouvy o fungování EU a případně, na vnitrostátní úrovni k národním programům reforem podloženým národními strategiemi zaměstnanosti, zprávám o vnitrostátní sociální situaci, národním strategiím pro integraci Romů a národním strategiím týkajícím se osob se zdravotním postižením. ESF by měl rovněž přispět k příslušným aspektům provádění stěžejních iniciativ, zejména pokud jde o „Agendu pro nové dovednosti a pracovní místa“, „Mládež v pohybu“ a „Evropskou platformu pro boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení“. Měl by rovněž podpořit příslušné činnosti v rámci iniciativy „Digitální agenda“ a iniciativy „Unie inovací“.
(4)
Unie se nyní potýká se strukturálními problémy vyplývajícími z hospodářské globalizace, z technologických změn a stárnutí pracovní síly a se stále častějšími nedostatky, pokud jde o dovednosti a pracovní síly v některých odvětvích a regionech. Tyto problémy se ještě zhoršily kvůli současné hospodářské a finanční krizi, jejímž důsledkem je zvýšená míra nezaměstnanosti zasahující zejména mladé lidi a jiné znevýhodněné skupiny, například migranty a menšiny.
(5)
Cílem ESF by měla být podpora zaměstnanosti, zlepšování přístupu na trh práce, přičemž musí být věnována zvláštní pozornost osobám nejvíce vzdáleným trhu práce a podpora dobrovolné mobility pracovníků. ESF by měl rovněž podporovat aktivní a zdravé stárnutí, a to i prostřednictvím inovativních forem organizace práce, kladením důrazu na zdraví a bezpečnost na pracovišti a zvyšováním zaměstnatelnosti. ESF by měl přispívat k lepšímu fungování trhů práce tím, že zlepší nadnárodní geografickou mobilitu pracovníků, a zejména by měl podporovat činnosti sítě EURES (činnosti Evropské služby zaměstnanosti), pokud jde o přijímání zaměstnanců a související informace, poradenské a konzultační služby na vnitrostátní i přeshraniční úrovni. Operace financované ESF by měly být v souladu s čl. 5 odst. 2 Listiny základních práv Evropské unie, který stanoví, že se od nikoho nesmí vyžadovat, aby vykonával nucené nebo povinné práce.
(6)
ESF by měl rovněž podporovat sociální začlenění a předcházet chudobě a bojovat s ní s cílem přerušit koloběh znevýhodnění napříč generacemi, což znamená, že je třeba mobilizovat široký rejstřík politik zaměřených na nejvíce znevýhodněné osoby bez ohledu na jejich věk, včetně dětí, chudých pracujících a starších žen. Je třeba věnovat pozornost zapojení osob žádajících o azyl a uprchlíků. ESF lze využít k posílení přístupu k dostupným, udržitelným a vysoce kvalitním službám obecného zájmu, zejména v oblasti zdravotní péče, služeb v oblasti zaměstnanosti a odborné přípravy, služeb pro osoby bez domova, mimoškolní péče, služeb v oblasti péče o děti a dlouhodobé péče. Služby, kterým je poskytována podpora, mohou být veřejného, soukromého nebo komunitního charakteru a mohou je poskytovat různé druhy poskytovatelů, tedy veřejná správa, soukromé společnosti, sociální podniky či nevládní organizace.
(7)
ESF by se měl zaměřit na řešení problematiky předčasného ukončení školní docházky, podporu rovného přístupu ke kvalitnímu vzdělání, investování do odborného vzdělávání a přípravy, zlepšení relevantnosti systémů vzdělávání a odborné přípravy na trhu práce a podporu celoživotního učení, včetně formálního a neformálního způsobu učení.
(8)
Za účelem posílení hospodářského růstu a zvýšení počtu pracovních příležitostí by se kromě těchto priorit v méně rozvinutých regionech a členských státech měla zlepšit efektivnost veřejné správy na celostátní i regionální úrovni a rovněž její schopnost fungovat na bázi spoluúčasti. Měla by se posílit institucionální kapacita zúčastněných stran, včetně nevládních organizací, které provádějí politiky zaměstnanosti, vzdělávání, odborné přípravy a sociální politiky, a to včetně oblasti boje proti diskriminaci.
(9)
Podpora v rámci investic do „komunitně vedeného místního rozvoje“ může přispět k plnění všech tematických cílů stanovených v tomto nařízení. Strategie komunitně vedeného místního rozvoje podporované z ESF by měly být inkluzivní ve vztahu ke znevýhodněným osobám žijícím na daném území, a to jak pokud jde o správu místních akčních skupin, tak pokud jde o obsah těchto strategií.
(10)
Zároveň je nezbytné podpořit rozvoj a konkurenceschopnost unijních mikropodniků a malých a středních podniků a zajistit, aby se lidé s pomocí vhodných dovedností získaných díky celoživotnímu učení dokázali přizpůsobit novým podmínkám, jako je přechod na znalostní ekonomiku, digitální agenda a přechod na nízkouhlíkové hospodářství účinněji využívající energie. Tím, že se ESF bude snažit dosáhnout svých hlavních tematických cílů, by měl přispět k řešení těchto problémů. V této souvislosti by měl ESF podporovat přechod pracovních sil z oblasti vzdělávání do zaměstnání, na ekologičtější dovednosti a pracovní místa a měl by řešit nedostatek dovedností, a to i v odvětvích účinného využívání energie, obnovitelných zdrojů energie a udržitelné dopravy. ESF by měl rovněž přispívat ke kulturním a tvůrčím dovednostem. Sociokulturní, tvůrčí a kulturní odvětví mají nepřímý význam pro plnění cílů ESF; jejich potenciál by měl být proto lépe začleněn do projektů a programování ESF.
(11)
Vzhledem k přetrvávající potřebě bojovat proti nezaměstnanosti mladých v celé Unii by v jejích nejvíce postižených regionech měla být zahájena Iniciativa na podporu zaměstnanosti mladých lidí. Tato iniciativa by měla v těchto regionech podporovat mladé lidi, kteří nejsou v zaměstnání, ve vzdělávání ani v profesní přípravě, kteří jsou nezaměstnaní či neaktivní tím, že podpoří a urychlí provádění opatření finančně podporovaných z ESF. Navíc by v nejvíce postižených regionech k investicím z ESF měly být přiděleny dodatečné prostředky právě pro Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí. Iniciativa by tím, že se zaměřuje spíše na jednotlivé osoby než na struktury, měla doplňovat další opatření ESF a vnitrostátní opatření ve prospěch mladých lidí, kteří nejsou ve vzdělávání, v zaměstnání ani v profesní přípravě, a to i prostřednictvím provádění záruky pro mladé lidi v souladu s doporučením Rady ze dne 22. dubna 2013 o zavedení záruky pro mladé lidi (4), která stanoví, že by mladí lidé do čtyř měsíců od okamžiku, kdy se stali nezaměstnanými nebo ukončili formální vzdělání, měli obdržet kvalitní nabídku zaměstnání, dalšího vzdělávání, učňovské přípravy nebo výcviku. Iniciativa na podporu zaměstnanosti mladých lidí může rovněž podporovat opatření na potírání předčasného ukončení školní docházky. Přístup k sociálním dávkám pro mladou osobu nebo její rodinu či závislé osoby by neměl být podmíněn zapojením této mladé osoby do Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí.
(12)
Iniciativa na podporu zaměstnanosti mladých lidí by měla být plně začleněna do programování ESF, avšak ve vhodných případech by měla být stanovena zvláštní ustanovení týkající se iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí s cílem dosáhnout jejích cílů. Je nutné zjednodušit a usnadnit provádění této iniciativy, zejména pokud jde o ustanovení týkající se finančního řízení a opatření související s tematickým zaměřením. S cílem zajistit, aby výsledky uvedené iniciativy byly jednoznačně viditelné a došlo k jejich sdělení, je třeba, aby byla stanovena konkrétní opatření týkající se monitorování, hodnocení, informování a zveřejňování. Do diskusí monitorovacích výborů týkajících se přípravy a provádění iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí včetně jejího hodnocení by měly být zapojeny mládežnické organizace.
(13)
ESF by měl přispět ke strategii Evropa 2020 tím, že více soustředí svou podporu na priority Unie. Minimální podíl financování kohezní politiky pro ESF je stanoven v souladu s čl. 92 odst. 4 nařízení (EU) č. 1303/2013. ESF by zejména měl více podporovat boj proti sociálnímu vyloučení a chudobě, a to prostřednictvím minimálních účelově vyčleněných přídělů ve výši 20 % celkových zdrojů ESF pro jednotlivé členské státy. Volba a počet investičních priorit pro podporu z ESF by se měly rovněž omezit v závislosti na úrovni rozvoje podporovaných regionů.
(14)
Aby se zajistilo důkladnější monitorování a hodnocení výsledků dosažených na úrovni Unie prostřednictvím opatření podporovaných z ESF, měl by být v tomto nařízení stanoven společný soubor ukazatelů výstupů a výsledků. Tyto ukazatele by měly odpovídat investičním prioritám a druhu podporovaného opatření v souladu s tímto nařízením a příslušnými ustanoveními nařízení (EU) č. 1303/2013. Tyto ukazatele by měly být případně doplněny ukazateli výsledků nebo výstupů specifickými pro jednotlivé programy.
(15)
Členské státy jsou povzbuzovány, aby podávaly zprávy o vlivu investic ESF na rovné příležitosti, rovný přístup a integraci marginalizovaných skupin v operačních programech.
(16)
S ohledem na požadavky, které se týkají ochrany údajů, spojených se sběrem a uchováváním citlivých údajů o účastnících by členské státy a Komise měly provádět pravidelné hodnocení účinnosti a dopadu podpory ESF, pokud jde o podporu sociálního začleňování a boj proti chudobě, zejména v souvislosti se znevýhodněnými osobami, jako jsou Romové. Členské státy jsou povzbuzovány k tomu, aby o iniciativách financovaných z ESF podávaly informace ve svých zprávách o vnitrostátní sociální situaci přiložených k národním programům reforem, zejména pokud jde o marginalizované komunity, jako jsou Romové a migranti.
(17)
Účinné a účelné provádění činností podporovaných z ESF závisí na řádné správě věcí veřejných a na partnerství mezi všemi příslušnými územními a socioekonomickými činiteli, přičemž je třeba zohlednit subjekty působící na regionální a místní úrovni, zejména zastřešující sdružení zastupující místní a regionální orgány, organizované občanské společnosti a hospodářské a zejména sociální partnery a nevládní organizace. Proto je nutné, aby členské státy zajistily účast sociálních partnerů a nevládních organizací na strategickém řízení ESF, a to od fáze formulování operačních programů až po fázi provádění a hodnocení výsledků ESF.
(18)
Členské státy a Komise by měly zajistit, aby provádění priorit financovaných z ESF přispělo k podpoře rovnosti žen a mužů v souladu s článkem 8 Smlouvy o fungování EU. Z hodnocení vyplynulo, že včasné a důsledné zohlednění cílů týkajících se rovnosti mužů a žen ve všech dimenzích a ve všech fázích přípravy, monitorování, provádění a hodnocení operačních programů je velmi důležité a že je zároveň třeba zajistit, aby byla přijata konkrétní opatření na podporu rovnosti žen a mužů, ekonomické nezávislosti žen, zlepšování vzdělání a dovedností a znovuzačlenění žen, které se staly obětí násilí, na trh práce a do společnosti.
(19)
V souladu s článkem 10 Smlouvy o fungování EU by provádění priorit financovaných z ESF mělo přispět k boji proti diskriminaci na základě pohlaví, rasy nebo etnického původu, náboženského vyznání nebo přesvědčení, zdravotního postižení, věku nebo sexuální orientace, a to tím, že osobám čelícím vícero formám diskriminace bude věnována zvláštní pozornost. Diskriminace na základě pohlaví by měla být chápána v širším slova smyslu, aby zahrnovala i jiné aspekty související s genderem v souladu s judikaturou Soudního dvora Evropské unie. Prováděním priorit financovaných z ESF by se mělo přispět k podpoře rovných příležitostí. ESF by měl podporovat plnění povinností Unie vyplývajících z Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením, mimo jiné pokud jde o vzdělání, zaměstnání a přístupnost. ESF by měl také napomoci přechodu z péče v institucionálním prostředí na komunitní péči. ESF by neměl podporovat žádnou činnost, která přispívá k segregaci nebo sociálnímu vyloučení.
(20)
Podpora sociálních inovací přispívá k tvorbě politik, které budou lépe reagovat na sociální změny. ESF by měl podporovat inovativní sociální podniky a podnikatele, jakož i inovativní projekty nevládních organizací a dalších subjektů v rámci sociálního hospodářství. Pro účinnost takových politik má zásadní význam zejména zkoušení a hodnocení inovativních řešení před jejich rozšířením, a proto si zaslouží zvláštní podporu z ESF. Inovativní řešení by mohla zahrnovat rozvoj sociálních měřítek, jako je například sociální označování, prokáží-li svoji účinnost.
(21)
Významnou přidanou hodnotu představuje nadnárodní spolupráce a proto by měla být podporována všemi členskými státy s výjimkou řádně odůvodněných případů, kdy je třeba zohlednit zásadu proporcionality. Je rovněž nezbytné posílit úlohu Komise při usnadňování výměny zkušeností a koordinaci provádění příslušných iniciativ.
(22)
S cílem posilovat integrovaný a celostní přístup k zaměstnanosti a sociálnímu začleňování by měl ESF podporovat partnerství fungující napříč odvětvími a na územním základě.
(23)
K provádění strategie Evropa 2020 a dosažení jejích hlavních cílů by měla přispět mobilizace zúčastněných stran na regionální a místní úrovni. Lze použít a podporovat územní pakty, místní iniciativy pro zaměstnanost a sociální začleňování, udržitelné a inkluzivní strategie komunitně vedeného místního rozvoje v městských a venkovských oblastech a strategie udržitelného rozvoje měst, aby se do přípravy a provádění operačních programů aktivněji zapojily regionální a místní orgány, města, sociální partneři a nevládní organizace.
(24)
Nařízení (EU) č. 1303/2013 stanoví, že pravidla pro způsobilost výdajů mají být stanovena na vnitrostátní úrovni s některými výjimkami, pro něž je nutné určit specifická ustanovení, pokud jde o ESF.
(25)
Aby se zjednodušilo používání ESF a snížilo riziko chybovosti, a s ohledem na zvláštní charakteristiky operací podporovaných z ESF je vhodné přijmout ustanovení, která doplní nařízení (EU) č. 1303/2013 pokud jde o způsobilost výdajů.
(26)
Využívání standardních stupnic jednotkových nákladů, paušálních částek a paušálních sazeb by mělo vést ke zjednodušení pro příjemce a mělo by snížit administrativní zátěž všech projektových partnerů ESF.
(27)
Je důležité zajistit řádnou finanční správu každého operačního programu a jeho provádění co nejefektivnějším a uživatelsky nejvstřícnějším způsobem. Členské státy by měly upustit od zavádění dalších pravidel, která příjemcům znesnadňují využívání prostředků.
(28)
Členské státy a regiony by měly být motivovány k využívání ESF prostřednictvím finančních nástrojů, aby podporovaly například studenty, tvorbu pracovních míst, mobilitu pracovníků, sociální začleňování a sociální podnikání.
(29)
ESF by měl doplňovat jiné programy Unie a mezi ESF a jinými finančními nástroji Unie by se měla vytvářet úzká součinnost.
(30)
Investice do lidského kapitálu představují základní prostředek pro zajištění mezinárodní konkurenceschopnosti Unie a trvalého rozmachu jejího hospodářství. Žádný druh investice nemůže vést ke strukturálním reformám, aniž by byl doprovázen soudržnou strategií zaměřenou na rozvoj lidského kapitálu, která zabezpečí růst. Z tohoto důvodu je zapotřebí dbát na to, aby po programové období 2014-2020 finanční zdroje, které jsou určeny na zlepšování dovedností a zvyšování zaměstnanosti, umožňovaly provádět činnosti v odpovídajícím rozsahu.
(31)
Komisi by měla být svěřena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, aby mohla vymezit standardní stupnici jednotkových nákladů a paušální částky a jejich maximální výši podle různých typů operací. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(32)
Komisi by měl být při správě ESF nápomocen výbor uvedený v článku 163 Smlouvy o fungování EU.
(33)
Jelikož se tímto nařízením nahrazuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1081/2006 (5), mělo by být uvedené nařízení zrušeno. Tímto nařízením by však nemělo být dotčeno pokračování ani změny pomoci schválené Komisí na základě nařízení (ES) č. 1081/2006 nebo jiného právního předpisu, který se na takovou pomoc vztahuje ke dni 31. prosince 2013. V důsledku toho by se uvedené nařízení nebo zmíněný jiný právní předpis měly na takovou pomoc nebo dotyčné operace vztahovat i po 31. prosinci 2013 až do jejich ukončení. Žádosti o pomoc podané nebo schválené podle nařízení (ES) č. 1081/2006 by měly zůstat v platnosti,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví úlohu Evropského sociálního fondu (ESF), včetně iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí, rozsah jeho podpory, zvláštní ustanovení a druhy výdajů způsobilých pro poskytnutí pomoci.
Článek 2
Úloha
1. ESF podporuje vysokou úroveň zaměstnanosti a kvalitu pracovních míst, zlepšuje přístup na trh práce, podporuje geografickou a profesní mobilitu pracovníků a usnadňuje jejich přizpůsobování se průmyslovým změnám a změnám ve výrobním systému nutným z hlediska udržitelného rozvoje, přispívá k vysoké úrovni vzdělávání a odborné přípravy pro všechny a usnadňuje mladým lidem přechod od vzdělávání k zaměstnání, bojuje proti chudobě, zlepšuje sociální začleňování a podporuje rovnost mužů a žen, nediskriminaci a rovné příležitosti, a tím přispívá k plnění priorit Unie, pokud jde o posilování hospodářské, sociální a územní soudržnosti.
2. ESF plní úlohu stanovenou v odstavci 1 tím, že podporuje členské státy při dosahování priorit a hlavních cílů strategie Unie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění (dále jen „strategie Evropa 2020“) a poskytuje jim dostatečnou flexibilitu k řešení jejich specifických problémů s ohledem na dosažení cílů strategie Evropa 2020. ESF podporuje tvorbu a provádění politik a činností souvisejících s jeho úlohou s přihlédnutím k příslušným integrovaným hlavním směrům a příslušnými doporučeními pro jednotlivé země přijatými podle čl. 121 odst. 2 nebo čl. 148 odst. 4 Smlouvy o fungování EU a případně, na vnitrostátní úrovni, k národním programům reforem a k dalším relevantním vnitrostátním strategiím a zprávám.
3. Z ESF by měli mít prospěch lidé, včetně znevýhodněných osob, jako jsou dlouhodobě nezaměstnaní, lidé se zdravotním postižením, migranti, národnostní menšiny, marginalizované komunity a lidé všech věkových skupin, kteří čelí chudobě a sociálnímu vyloučení. ESF rovněž podporuje pracovníky, podniky, včetně subjektů sociální ekonomiky, a podnikatele a také systémy a struktury, aby se snáze přizpůsobily novým problémům, aby se mimo jiné zmírnila nerovnováha v nabídce a poptávce po dovednostech a aby se podpořila řádná správa, sociální pokrok, a provádění reforem, zejména v oblasti zaměstnanosti, vzdělávání, odborné přípravy a sociálních politik.
Článek 3
Rozsah pomoci
1. Podle tematických cílů stanovených v čl. 9 prvním pododstavci bodech 8, 9, 10, 11 nařízení (EU) č. 1303/2013, které odpovídají písmenům a), b), c) a d) tohoto odstavce, a v souladu se svou úlohou podporuje ESF tyto investiční priority:
a)
v rámci tematického cíle „podpora udržitelné a kvalitní zaměstnanosti a mobility pracovníků“:
i)
přístup k zaměstnání pro osoby hledající zaměstnání a neaktivní osoby, včetně dlouhodobě nezaměstnaných a osob vzdálených trhu práce, také prostřednictvím místních iniciativ na podporu zaměstnanosti a mobility pracovníků;
ii)
trvalé začlenění mladých lidí na trh práce, mimo jiné pomocí „záruky pro mladé lidi”, a to zejména těch, kteří nejsou ve vzdělávání, v zaměstnání nebo v profesní přípravě, včetně těch mladých lidí, kterým hrozí sociální vyloučení, a mladých lidí z marginalizovaných komunit;
iii)
samostatná výdělečná činnost, podnikání a zakládání firem včetně inovativních mikropodniků a malých a středních podniků;
iv)
rovnost žen a mužů ve všech oblastech, a to i pokud jde o přístup k zaměstnání a kariérní postup, sladění pracovního a soukromého života a podpora stejné odměny za stejnou práci;
v)
pomoc pracovníkům, podnikům a podnikatelům přizpůsobovat se změnám;
vi)
aktivní a zdravé stárnutí;
vii)
modernizace institucí trhu práce, jako jsou veřejné a soukromé služby zaměstnanosti a přispívání k adaptaci na potřeby trhu práce, včetně prostřednictvím opatření pro zlepšení nadnárodní mobility pracovníků a programů mobility a lepší spolupráce mezi institucemi a příslušnými zúčastněnými stranami;
b)
v rámci tematické cíle Podpora sociálního začleňování a boj proti chudobě a jakékoli diskriminaci:
i)
aktivní začleňování, včetně začleňování s ohledem na podporu rovných příležitostí a aktivní účast a zlepšení zaměstnatelnosti;
ii)
socioekonomická integrace marginalizovaných komunit, jako jsou Romové;
iii)
boj proti všem formám diskriminace a prosazování rovných příležitostí;
iv)
zlepšování přístupu k dostupným, udržitelným a vysoce kvalitním službám, včetně zdravotnictví a sociálních služeb obecného zájmu;
v)
podpora sociálního podnikání a profesního začlenění do sociálních podniků a sociální a solidární ekonomiky, s cílem usnadnit přístup k zaměstnání;
vi)
strategie komunitně vedeného místního rozvoje;
c)
v rámci tematického cíle „investice do vzdělávání, školení, odborné přípravy, dovedností a celoživotního učení“:
i)
omezování a prevence předčasného ukončování školní docházky a podpora rovného přístupu ke kvalitním programům předškolního rozvoje, k primárnímu a sekundárnímu vzdělávání, možnostem formálního a neformálního vzdělávání, které umožňuje zpětné začlenění do procesu vzdělávání a odborné přípravy;
ii)
zlepšování kvality a účinnosti a přístupu k terciárnímu a rovnocennému vzdělávání, zejména v případě znevýhodněných skupin, aby se zvýšila účast a úrovně dosaženého vzdělání;
iii)
zajišťování rovného přístupu k celoživotnímu učení pro všechny věkové skupiny ve formální i neformální podobě, zdokonalování znalostí, dovedností a schopností pracovníků a prosazování flexibilních metod učení, a to i prostřednictvím kariérního poradenství a validace získaných dovedností;
iv)
zvyšování významu systémů vzdělávání a odborné přípravy pro trh práce, usnadňování přechodu od vzdělávání k zaměstnání, upevňování systémů odborné přípravy a vzdělávání, zvyšování jejich kvality, a to i prostřednictvím mechanismů pro rozpoznávání schopností, uzpůsobení osnov a vytvoření a rozvoje učebních systémů zaměřených na praxi, a to i v rámci duálního vzdělávání a učňovské přípravy;
d)
v rámci tematického cíle „posilování institucionální kapacity veřejných orgánů a zúčastněných stran a efektivní veřejné správy“:
i)
investice do institucionální kapacity a efektivnosti veřejné správy a veřejných služeb na celostátní, regionální a místní úrovni za účelem reforem, zlepšování právní úpravy a řádné správy.
Tato investiční priorita je použitelná pouze v členských státech způsobilých pro podporu z Fondu soudržnosti nebo v členských státech, které mají jeden nebo více regionů úrovně NUTS 2 uvedených v čl. 90 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013;
ii)
vytváření kapacit v případě všech zúčastněných stran, které provádějí politiky vzdělávání, celoživotního učení, odborné přípravy a zaměstnanosti a sociální politiky, a to i prostřednictvím odvětvových a územních paktů za účelem podnícení reforem na celostátní, regionální a místní úrovni.
2. Prostřednictvím investičních priorit uvedených v odstavci 1 přispěje ESF rovněž k tematickým cílům uvedeným v čl. 9 prvním pododstavci nařízení (EU) č. 1303/2013, a to zejména prostřednictvím:
a)
podpory přechodu na nízkouhlíkové hospodářství, které bude odolné vůči změně klimatu, bude účinně využívat zdroje a bude udržitelné z hlediska životního prostředí, prostřednictvím zlepšení systémů vzdělávání a odborné přípravy nezbytných k přizpůsobení dovedností a kvalifikací, zvyšování kvalifikace pracovníků a vytváření nových pracovních míst v odvětvích souvisejících se životním prostředím a energií;
b)
zlepšení dostupnosti, využití a kvality informačních a komunikačních technologií prostřednictvím rozvíjení počítačové gramotnosti a elektronického učení a investic do začleňování občanů do informační společnosti (e-inclusion), elektronických dovedností a souvisejících podnikatelských dovedností;
c)
posílení výzkumu, technologického rozvoje a inovací prostřednictvím postgraduálního studia a podnikatelských dovedností, odborné přípravy výzkumných pracovníků, vytváření sítí a partnerství mezi vysokoškolskými institucemi, výzkumnými a technologickými středisky a podniky;
d)
zvyšování konkurenceschopnosti a dlouhodobé udržitelnosti malých a středních podniků tím, že se podpoří přizpůsobivost podniků, řídících a ostatních pracovníků, zvýší se investice do lidského kapitálu a podpoří prakticky zaměřené instituce odborného vzdělávání.
Článek 4
Provázanost a tematické zaměření
1. Členské státy zajistí, aby strategie a činnosti vymezené v operačních programech byly provázány a řešily problémy vymezené v jejich národních programech reforem a případně i v dalších vnitrostátních strategiích zaměřených na boj proti nezaměstnanosti, chudobě a sociálnímu vyloučení, a rovněž v příslušných doporučeních Rady přijatých podle čl. 148 odst. 4 Smlouvy o fungování EU, aby přispěly k dosažení hlavních cílů strategie Evropa 2020 týkajících se zaměstnanosti, vzdělávání a zmírňování chudoby.
2. Nejméně 20 % celkových zdrojů ESF v každém členském státě je přiděleno na tematický cíl „podpora sociálního začleňování a boj proti chudobě a jakékoli diskriminaci“ stanovený v čl. 9 prvním pododstavci bodu 9 nařízení (EU) č. 1303/2013.
3. Členské státy usilují o tematické zaměření na základě těchto podmínek:
a)
u více rozvinutých regionů členské státy soustředí nejméně 80 % přídělů ESF pro každý operační program až na pět investičních priorit stanovených v čl. 3 odst. 1;
b)
u přechodných regionů členské státy soustředí nejméně 70 % přídělů ESF pro každý operační program až na pět investičních priorit stanovených v čl. 3 odst. 1;
c)
u méně rozvinutých regionů členské státy soustředí nejméně 60 % přídělů ESF pro každý operační program až na pět investičních priorit stanovených v čl. 3 odst. 1.
4. Prioritní osy uvedené v čl. 11 odst. 1 jsou z výpočtu procentních podílů uvedených v odstavcích 2 a 3 tohoto článku vyjmuty.
Článek 5
Ukazatele
1. Společné ukazatele výstupů a výsledků stanovené v příloze I tohoto nařízení a případně i specifické ukazatele pro jednotlivé programy se použijí v souladu s čl. 27 odst. 4 a čl. 96 odst. 2 písm. b) body ii) a iv) nařízení (EU) č. 1303/2013. Všechny společné ukazatele výstupů a výsledků se uvádějí u všech investičních priorit. Ukazatele výsledků stanovené v příloze II tohoto nařízení se vykazují v souladu s odstavcem 2 tohoto článku. Je-li to možné, uvádějí se údaje odděleně pro muže a ženy.
U společných ukazatelů výstupů a ukazatelů výstupů specifických pro jednotlivé programy se ukazatele výchozí hodnoty nastaví na nulu. Pokud je to z hlediska povahy podporovaných operací relevantní, nastaví se souhrnné kvantifikované cílové hodnoty těchto ukazatelů pro rok 2023. Ukazatele výstupů jsou vyjádřeny v absolutních číslech.
U společných ukazatelů výsledků a ukazatelů výsledků specifických pro jednotlivé programy, u nichž byla souhrnná kvantifikované cílová hodnota nastavena pro rok 2023, se ukazatele výchozí hodnoty stanoví na základě nejnovějších dostupných údajů nebo jiných relevantních zdrojů informací. Ukazatele výsledků specifické pro jednotlivé programy a související cíle lze vyjádřit kvantitativně nebo kvalitativně.
2 Kromě ukazatelů zmiňovaných v odstavci 1 se ukazatele výsledků uvedené v příloze II tohoto nařízení použijí na všechny operace podporované v rámci investiční priority podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) pro účely provádění iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí. Všechny ukazatele stanovené v příloze II tohoto nařízení jsou spojeny se souhrnnou kvantifikovanou cílovou hodnotou pro rok 2023 a s výchozí hodnotou.
3. Spolu s výroční zprávou o provádění předloží řídicí orgán elektronicky strukturované údaje pro každou prioritní osu, roztříděné podle investičních priorit. Tyto údaje se předkládají pro kategorie intervencí uvedených v čl. 96 odst. 2 písm. b) bodu vi) nařízení (EU) č. 1303/2013 a ukazatelů výstupů a výsledků. Odchylně od čl. 50 odst. 2 nařízení (EU) č. 1303/2013 se údaje předkládané pro ukazatele výstupů a výsledků týkají hodnot u částečně nebo plně provedených operací.
KAPITOLA II
ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ PRO PROGRAMOVÁNÍ A PROVÁDĚNÍ OPERAČNÍCH PROGRAMŮ
Článek 6
Zapojení partnerů
1. Účast partnerů na provádění operačních programů, jak je uvedena v článku 5 nařízení (EU) č. 1303/2013, může mít formu globálních grantů podle definice v čl. 123 odst. 7 nařízení (EU) č. 1303/2013. V takovém případě je v operačním programu označena ta část programu, které se globální grant týká, včetně příslušného orientačního finančního přídělu z každé prioritní osy.
2. Aby se podpořila přiměřená účast sociálních partnerů na činnostech podporovaných ESF, řídicí orgány operačního programu v regionu ve smyslu čl. 90 odst. 2 písm. a) nebo b) nařízení (EU) č. 1303/2013 nebo v členském státě způsobilém pro podporu z Fondu soudržnosti zajistí, aby byla ze zdrojů ESF podle potřeby přidělena odpovídající částka na činnosti spočívající ve vytváření kapacit, a sice formou odborné přípravy, opatření na vytváření sítí a posílení sociálního dialogu, a na činnosti prováděné sociálními partnery společně.
3. Aby se podpořila přiměřená účast nevládních organizací na činnostech podporovaných ESF a jejich přístup k nim, zejména v oblastech sociálního začleňování, rovnosti žen a mužů a rovných příležitostí, řídicí orgány operačního programu v regionu ve smyslu čl. 82 odst. 2 písm. a) nebo b) nařízení (EU) č. 1303/2013 nebo v členském státě způsobilém pro podporu z Fondu soudržnosti zajistí, aby byla ze zdrojů ESF přidělena odpovídající částka na činnosti spočívající ve vytváření kapacit pro nevládní organizace.
Článek 7
Podpora rovnosti žen a mužů
Členské státy a Komise podporují rovnost žen a mužů prostřednictvím zohledňování rovnosti pohlaví podle článku 7 nařízení (EU) č. 1303/2013, a to v průběhu přípravy, provádění, monitorování a vyhodnocování operačních programů. Prostřednictvím ESF členské státy a Komise rovněž podporují zvláštní cílená opatření v rámci jakýchkoli investičních priorit uvedených v článku 3, a zejména v čl. 3 odst. 1 písm. a) bodě iv) tohoto nařízení, za účelem zvýšení udržitelné zaměstnanosti žen a udržitelného postupu žen v zaměstnání, a tím i za účelem boje proti feminizaci chudoby, snížení segregace podle pohlaví a boje proti genderovým stereotypům na trhu práce a v oblasti vzdělávání a odborné přípravy, za účelem podpory sladění pracovního a soukromého života jako možnosti pro všechny, jakož i za účelem rovného rozdělení odpovědnosti za péči mezi ženy a muže.
Článek 8
Podpora rovných příležitostí a nediskriminace
Členské státy a Komise podporují rovné příležitosti pro všechny, bez diskriminace na základě pohlaví, rasy nebo etnického původu, náboženského vyznání nebo přesvědčení, zdravotního postižení, věku nebo sexuální orientace, prostřednictvím prosazování zásady nediskriminace podle článku 7 nařízení (EU) č. 1303/2013. Prostřednictvím ESF členské státy a Komise rovněž podporují zvláštní opatření v rámci jakýchkoli investičních priorit uvedených v článku 3, a zejména v čl. 3 odst. 1 písm. b) bodě iii) tohoto nařízení. Taková opatření jsou zaměřena na boj proti všem formám diskriminace a na zajištění lepšího přístupu pro osoby se zdravotním postižením, aby se lépe integrovaly v oblasti zaměstnání, vzdělávání a odborné přípravy, a tím se zlepšilo jejich sociální začlenění, snížily nerovnosti, pokud jde o úroveň dosaženého vzdělání a zdravotní stav, a zjednodušil přechod z péče v institucionálním prostředí na komunitní péči, a to zejména pokud jde o osoby, které se potýkají s vícero formami diskriminace.
Článek 9
Sociální inovace
1. ESF podporuje sociální inovace ve všech oblastech spadajících do jeho působnosti podle definice v článku 3 tohoto nařízení, zejména s cílem zkoušet a vyhodnocovat na místní či regionální úrovni inovativní řešení, která vyžadují sociální potřeby, a rozšiřovat je, a to ve spolupráci s příslušnými partnery a zejména se sociálními partnery.
2. Členské státy určí ve svých operačních programech oblasti pro sociální inovace, které odpovídají konkrétním potřebám těchto členských států, nebo tak učiní v pozdější fázi provádění.
3. Komise usnadňuje vytváření kapacit pro sociální inovace, zejména podporou vzájemného učení, zřizováním sítí a šířením a prosazováním osvědčených postupů a metodologií.
Článek 10
Nadnárodní spolupráce
1. Členské státy podporují nadnárodní spolupráci s cílem propagovat vzájemné učení, a tím zvyšují účinnost politik podporovaných z ESF. Nadnárodní spolupráce zahrnuje partnery alespoň ze dvou členských států.
2. Odchylně od odstavce 1 se mohou členské státy s jedním operačním programem podporovaným z ESF nebo s jedním operačním programem financovaným z několika fondů v řádně odůvodněných případech a s přihlédnutím k zásadě proporcionality, výjimečně rozhodnout, že nebudou nadnárodní spolupráci podporovat.
3. Členské státy ve spolupráci s příslušnými partnery si mohou samy zvolit téma nadnárodní spolupráce ze seznamu společných témat navrženého Komisí a přijatého výborem uvedeným v článku 25 nebo zvolit jiné téma odpovídající jejich konkrétním potřebám.
4. Komise usnadňuje nadnárodní spolupráci v případě seznamu společných témat uvedeného v odstavci 3 a, je-li to vhodné, i v případě jiných témat zvolených členskými státy prostřednictvím vzájemného učení a koordinovaných nebo společných činností. Komise jedná zejména na úrovni platformy EU, aby zjednodušila zakládání nadnárodních partnerství, výměnu informací, vytváření kapacit a sítí a rovněž využívání příslušných výstupů a jejich šíření. Kromě toho Komise vytvoří koordinovaný rámec provádění, včetně společných kritérií způsobilosti, typů a načasování činností a společných metodologických přístupů k monitorování a hodnocení, aby se nadnárodní spolupráce zjednodušila.
Článek 11
Zvláštní ustanovení fondu týkající se operačních programů
1. Odchylně od čl. 96 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013, mohou operační programy stanovit prioritní osy pro provádění sociálních inovací a nadnárodní spolupráce uvedených v článcích 9 a 10 tohoto nařízení.
2. Odchylně od čl. 120 odst. 3 nařízení (EU) č. 1303/2013 se maximální míra spolufinancování pro určitou prioritní osu zvýší o deset procentních bodů, ale nepřesáhne 100 %, pokud je celá prioritní osa zaměřena na sociální inovace nebo nadnárodní spolupráci nebo jejich kombinaci.
3. Kromě ustanovení čl. 96 odst. 3 nařízení (EU) č. 1303/2013 stanoví operační programy i příspěvek plánovaných činností podporovaných z ESF na:
a)
tematické cíle uvedené v čl. 9 prvním pododstavci bodech. 1 až 7 nařízení (EU) č. 1303/2013, případně podle prioritních os;
b)
sociální inovace a nadnárodní spolupráci uvedené v článcích 9 a 10 tohoto nařízení, pokud se na ně nevztahuje specifická prioritní osa.
Článek 12
Zvláštní ustanovení pro území se zvláštní charakteristikou
1. ESF může podporovat strategie komunitně vedeného místního rozvoje v městských a venkovských oblastech podle článků 32, 33 a 34 nařízení (EU) č. 1303/2013, územní pakty a místní iniciativy na podporu zaměstnanosti, včetně zaměstnanosti mladých lidí, vzdělávání a sociálního začleňování a rovněž integrované územní investice podle článku 36 nařízení (EU) č. 1303/2013.
2. Coby doplněk intervencí EFRR podle článku 7 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1301/2013 (6) může ESF podporovat udržitelný rozvoj měst prostřednictvím strategií vymezujících integrované činnosti pro řešení ekonomických a sociálních problémů, které postihují městská prostředí, a problémů souvisejících s životním prostředím, které určily členské státy na základě zásad stanovených v příslušných dohodách o partnerství.
KAPITOLA III
ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ PRO FINANČNÍ ŘÍZENÍ
Článek 13
Způsobilost výdajů
1. Evropský sociální fond poskytuje podporu pro způsobilé výdaje, které mohou podle čl. 120 odst. 2 písm. b) nařízení (EU) č. 1303/2013, zahrnovat jakékoli finanční zdroje, jimiž kolektivně přispívají zaměstnavatelé a pracovníci.
2. ESF může poskytovat podporu pro výdaje vynaložené na operace, které se provádějí mimo programovou oblast, ale v rámci Unie, pokud jsou splněny tyto dvě podmínky:
a)
operace je prospěšná pro programovou oblast;
b)
povinnosti orgánů odpovědných za operační program, pokud jde o řízení, kontrolu a audit operace, jsou plněny orgány odpovědnými za operační program, v rámci nějž je operace podporována, nebo uzavřou smlouvu s orgány v členském státě, ve kterém se operace provádí, pokud jsou v tomto členském státě splněny povinnosti související s řízením, kontrolou a auditem operace.
3. Až do 3 % rozpočtu operačního programu ESF nebo části ESF, z níž je financován operační program využívající několika fondů, jsou výdaje vynaložené mimo Unii, způsobilé pro příspěvek z ESF, pokud se týkají tematických cílů stanovených v čl. 3 odst. 1 písm. a) a c), a pokud příslušný monitorovací výbor tyto operace nebo příslušný typ operací schválil.
4. Kromě výdajů uvedených v čl. 59 odst. 3 nařízení (EU) č. 1303/2013 není způsobilý pro příspěvek z ESF ani nákup infrastruktury, pozemků a nemovitostí.
5. Věcné příspěvky ve formě dávek nebo platů vyplacené třetí stranou ve prospěch účastníků operace mohou být způsobilé pro příspěvek z ESF, pokud tyto věcné příspěvky byly vynaloženy v souladu s vnitrostátními pravidly, včetně účetních pravidel, a jejich výše nepřesahuje náklady vynaložené třetí stranou.
Článek 14
Zjednodušené vykazování nákladů
1. Kromě možností uvedených v článku 67 nařízení (EU) č. 1303/2013, může Komise uhradit náklady zaplacené členskými státy na základě standardních stupnic jednotkových nákladů a paušálních částek podle definice Komise. Částky vypočítané na tomto základě se považují za veřejnou podporu zaplacenou příjemci a za způsobilé výdaje pro účely použití nařízení (EU) č. 1303/2013.
Pro účely prvního pododstavce se Komisi svěřuje pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 24, pokud jde o druh zahrnutých operací, definice standardních stupnic jednotkových nákladů a paušálních částek a jejich maximální výše, které mohou být přizpůsobeny podle platných společně dohodnutých metod, s náležitým ohledem na zkušenosti získané v předchozím programovém období.
Cílem finančních auditů je výlučně ověření toho, že byly splněny podmínky pro úhrady ze strany Komise na základě standardních stupnic jednotkových nákladů a paušálních částek.
Pokud se použije financování na základě standardních stupnic jednotkových nákladů a paušálních částek v souladu s prvním pododstavcem, mohou členské státy uplatnit své vlastní účetní postupy na podporu operací. Pro účely tohoto nařízení a nařízení (EU) č. 1303/2013 nepodléhají tyto účetní postupy a výsledné částky auditu ze strany auditního orgánu ani Komise.
2. V souladu s čl. 67 odst. 1 písm. d) a odst. 5 písm. d) nařízení (EU) č. 1303/2013 lze použít paušální sazbu až do výše 40 % způsobilých přímých nákladů na zaměstnance za účelem pokrytí zbývajících nákladů na operaci, aniž by se na členském státu požadovalo, aby provedl výpočty ke stanovení použitelné sazby.
3. Kromě metod stanovených v čl. 67 odst. 5 nařízení (EU) č. 1303/2013, u nichž podpora z veřejných zdrojů na granty a návratnou pomoc nepřesahuje 100 000 EUR, lze částky podle čl. 67 odst. 1 písm. b), c) a d) nařízení (EU) č. 1303/2013 stanovit v jednotlivých případech odkazem na návrh rozpočtu předem schválený řídicím orgánem.
4. Aniž je dotčen čl. 57 odst. 3 nařízení (EU) č. 1303/2013, mají granty a vratná pomoc, u nichž podpora z veřejných zdrojů nepřesahuje 50 000 EUR, formu standardních stupnic jednotkových nákladů nebo paušálních částek v souladu s odstavcem 1 tohoto článku nebo s článkem 67 nařízení (EU) č. 1303/2013 nebo formu paušálních sazeb v souladu s článkem 67 nařízení (EU) č. 1303/2013, s výjimkou operací, které jsou podporovány v rámci režimu státní podpory. Pokud se použije financování paušální sazbou, mohou být kategorie nákladů použitých na výpočet sazby proplaceny v souladu s čl. 67 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013.
Článek 15
Finanční nástroje
Podle článku 37 nařízení (EU) č. 1303/2013 může ESF podporovat činnosti a politiky spadající do jeho působnosti prostřednictvím finančních nástrojů, včetně mikroúvěrů a záručních fondů.
KAPITOLA IV
INICIATIVA NA PODPORU ZAMĚSTNANOSTI MLADÝCH LIDÍ
Článek 16
Iniciativa na podporu zaměstnanosti mladých lidí
Iniciativou na podporu zaměstnanosti mladých lidí se podpoří boj proti nezaměstnanosti mladých lidí ve způsobilých regionech Unie prostřednictvím podpory opatření podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) tohoto nařízení. Cílovou skupinou iniciativy jsou mladí lidé mladší 25 let, kteří nejsou v zaměstnání, ve vzdělávání nebo v profesní přípravě, žijící ve způsobilých regionech, kteří jsou nezaměstnaní nebo neaktivní (včetně dlouhodobě nezaměstnaných) nezávisle na tom, zda jsou hlášeni na úřadu práce jako žadatelé o práci či nikoli. Členské státy mohou dobrovolně rozhodnout, že tuto cílovou skupinu rozšíří na mladé lidi do 30 let.
Pro účely Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí na období 2014-2015 se „způsobilými regiony“ rozumí ty regiony úrovně NUTS 2, v nichž byla nezaměstnanost mladých lidí ve věku 15 až 24 let v roce 2012 vyšší než 25 %, a v případě členských států, v nichž nezaměstnanost mladých lidí v roce 2012 vzrostla o více než 30 %, se jimi rozumí regiony úrovně NUTS 2, v nichž nezaměstnanost mladých lidí v roce 2012 přesahovala 20 %.
Zdroje určené na iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí mohou být na období let 2016 až 2020 v rámci rozpočtového procesu navýšeny v souladu s článkem 14 nařízení (EU) č. 1311/2013 K určení regionů, které jsou způsobilé pro využití Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí v období let 2016-2020, se odkaz na údaje z roku 2012 uvedené v druhém pododstavci považuje za odkaz na poslední dostupné roční údaje. Při rozčleňování dodatečných zdrojů podle jednotlivých členských států se postupuje stejně jako při původním přidělení zdrojů v souladu s přílohou VIII nařízení (EU) č. 1303/2013.
Členský stát se po dohodě s Komisí může rozhodnout přidělit omezenou částku, jež nepřesahuje 10 % finančních prostředků v rámci Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí, těm mladým lidem, kteří žijí v subregionech s vysokou mírou nezaměstnanosti mladých, jež nespadají do způsobilých regionů NUTS 2.
Článek 17
Tématické zaměření
Zvláštní příděl pro Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí se při výpočtu tematického zaměření podle článku 4 nezohlední.
Článek 18
Programování
Iniciativa na podporu zaměstnanosti mladých lidí je zahrnuta do programování ESF podle článku 96 nařízení (EU) č. 1303/2013. Členské státy v případě potřeby stanoví opatření ohledně programování pro tuto iniciativu v jejich dohodě o partnerství a v jejich operačním programu.
Programová opatření mohou mít jednu nebo více z těchto forem:
a)
specifický operační program;
b)
specifická prioritní osa v rámci operačního programu;
c)
část jedné nebo více prioritních os.
Články 9 a 10 tohoto nařízení se použijí také na Iniciativu pro podporu zaměstnanosti mladých lidí.
Článek 19
Monitorování a hodnocení
1. Kromě úkolů monitorovacího výboru stanovených v článku 110 nařízení (EU) č. 1303/2013 alespoň jednou ročně monitorovací výbor přezkoumá provádění Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí, pokud jde o operační program a pokrok při plnění jejích cílů.
2. Výroční zprávy o provádění a závěrečná zpráva podle čl. 50 odst. 1 a 2 nařízení (EU) č. 1303/2013 obsahují dodatečné informace o provádění Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí. Komise předloží Evropskému parlamentu souhrn těchto zpráv, jak je uvedeno v čl. 53 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013.
Komise se zúčastní výroční rozpravy Evropského parlamentu o těchto zprávách.
3. Každý rok od dubna roku 2015 předloží řídicí orgán Komisi zároveň s výroční zprávou o provádění podle čl. 50 odst. 1 a 2 nařízení (EU) č. 1303/2013, elektronicky strukturované údaje pro každou prioritní osu nebo její část ve prospěch Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí. Předkládané údaje o ukazatelích se vztahují k hodnotám pro ukazatele stanovené v přílohách 1 a 2 tohoto nařízení a případně k ukazatelům specifickým pro jednotlivé programy. Týkají se částečně nebo plně provedených operací.
4. Výroční zpráva o provádění podle čl. 50 odst. 4 nařízení (EU) č. 1303/2013 nebo případně zpráva o pokroku uvedená v čl. 111 odst. 4 nařízení (EU) č. 1303/2013 a výroční zpráva o provádění, jež bude předložena do 31. května 2016, obsahují hlavní zjištění vyplývající z hodnocení podle odstavce 6 tohoto článku: Tyto zprávy rovněž uvádí a hodnotí kvalitu nabídek zaměstnání, které dostávají účastníci této inciativy, včetně znevýhodněných osob, marginalizovaných komunit nebo těch, kteří opustili vzdělávací systém před dosažením kvalifikace. Tyto zprávy rovněž uvádí a posuzují jejich pokrok v dalším vzdělávání, při hledání udržitelného a důstojného pracovního místa nebo při nástupu do učňovské či odborné přípravy.
5. Zpráva o pokroku uvedená v článku 52 nařízení (EU) č. 1303/2013 obsahuje dodatečné informace o provádění Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí a toto provádění hodnotí. Komise předloží Evropskému parlamentu souhrn těchto zpráv, jak je uvedeno v čl. 53 odst. 2 uvedeného nařízení a zúčastní se rozpravy Evropského parlamentu o těchto zprávách.
6. Nejméně dvakrát během programového období se provádí hodnocení účinnosti, účelnosti a dopadu kombinované podpory z ESF a zvláštních přídělů pro Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí a provádění Záruky pro mladé lidi.
První hodnocení bude provedeno do 31. prosince 2015 a druhé hodnocení do 31. prosince 2018.
Článek 20
Informační a komunikační opatření
1. Příjemci zajistí, aby subjekty, které se na operaci podílí, byly o podpoře v rámci Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí prostřednictvím ESF a zvláštních přídělů pro Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí výslovně informovány.
2. Jakýkoli doklad týkající se provádění operace, vydaný pro veřejnost nebo pro účastníky, včetně potvrzení o účasti, nebo jakékoli jiné potvrzení týkající se takové operace obsahuje prohlášení o tom, že operace byla podporována v rámci Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí.
Článek 21
Technická pomoc
Členské státy mohou zvláštní příděl pro Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí zohlednit ve výpočtu limitu celkové částky finančních prostředků přidělených na technickou pomoc každého členského státu.
Článek 22
Finanční podpora
1. V rozhodnutí Komise o přijetí operačního programu se stanoví maximální výše podpory ze zvláštního přídělu pro Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí a příslušné celkové podpory z ESF jako celkové částky a rovněž podle kategorie regionů na každou prioritní osu. Příslušná částka z ESF je nejméně stejně vysoká jako podpora ze zvláštního přídělu pro Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí na každou prioritní osu.
2. Na základě částek uvedených v odstavci 1 se v rozhodnutí Komise podle odstavce 1 rovněž stanoví poměr mezi kategoriemi regionů s ohledem na podporu z ESF pro účely každé prioritní osy.
3. Pokud je Iniciativa na podporu zaměstnanosti mladých lidí prováděna podle zvláštní prioritní osy, která se vztahuje na způsobilé regiony více než jedné kategorie, použije se s ohledem na příděl ESF nejvyšší míra spolufinancování.
Na zvláštní příděl pro Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí se nevztahuje požadavek vnitrostátního spolufinancování.
Celková míra spolufinancování prioritní osy stanovená v rozhodnutí Komise uvedeném v odstavci 1 se vypočítá při zohlednění míry spolufinancování přídělu ESF spolu se zvláštním přídělem pro Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí.
Článek 23
Finanční řízení
Kromě článku 130 nařízení (EU) č. 1303/2013, Komise při proplácení průběžných plateb a placení konečného zůstatku pro Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí podle prioritní osy rozdělí prostředky z rozpočtu Unie rovným dílem mezi ESF a zvláštní příděl pro tuto iniciativu. Poté, co budou všechny prostředky ze zvláštních přídělů na Iniciativu pro podporu zaměstnanosti mladých lidí vyplaceny, přidělí Komise zbývající prostředky z rozpočtu Unie do ESF.
Komise rozdělí prostředky z ESF mezi kategorie regionů podle poměru stanoveného v čl. 22 odst. 2.
KAPITOLA V
PŘENESENÍ PRAVOMOCI A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 24
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 14 odst. 1 je svěřena Komisi ode dne 21. prosince 2013 do 31. prosince 2020.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 14 odst. 1 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění rozhodnutí v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 14 odst. 1 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada Komisi před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 25
Výbor podle článku 163 Smlouvy o fungování EU
1. Komisi je nápomocen výbor (dále jen „výbor ESF“) zřízený podle článku 163 Smlouvy o fungování EU.
2. Člen Komise pověřený předsednictvím výboru ESF může pověřit výkonem této funkce vyššího úředníka Komise. Sekretariát výboru ESF zajišťuje Komise.
3. Každý členský stát jmenuje jednoho zástupce vlády, jednoho zástupce odborových organizací, jednoho zástupce organizací zaměstnavatelů a jednoho náhradníka v každé kategorii na období nejvýše sedmi let. V případě nepřítomnosti člena má náhradník automaticky právo účastnit se jednání.
4. Výbor EFS zahrnuje jednoho zástupce z každé organizace zastupující odborové organizace a organizace zaměstnavatelů na úrovni Unie.
5. Výbor ESF může pozvat zástupce Evropské investiční banky a Evropského investičního fondu bez hlasovacího práva, jakož i zástupce příslušných organizací občanské společnosti bez hlasovacího práva na své zasedání, pokud pořad jednání jejich přítomnost vyžaduje.
6. Výbor ESF:
a)
je konzultován ohledně návrhů rozhodnutí Komise týkajících se operačních programů a programování v případě poskytnutí podpory z ESF;
b)
je konzultován ohledně plánovaného využití technické podpory v případě poskytnutí podpory z ESF a dalších otázek t, které mají dopad na provádění strategií týkajících se ESF na úrovni Unie;
c)
schvaluje seznam společných témat nadnárodní spolupráce podle čl. 10 odst. 3.
7. Výbor ESF může vydat stanoviska:
a)
k otázkám souvisejícím s příspěvkem ESF při provádění strategie Evropa 2020;
b)
k otázkám týkajícím se nařízení (EU) č. 1303/2013 pro ESF;
c)
k otázkám týkajícím se ESF, které mu předala Komise a které nejsou uvedeny v odstavci 6.
8. Stanoviska výboru ESF se přijímají absolutní většinou platně odevzdaných hlasů a jsou pro informaci sdělována Evropskému parlamentu. Komise uvědomí výbor ESF, jakým způsobem jeho stanovisko zohlednila.
Článek 26
Přechodná ustanovení
1. Tímto nařízením není dotčeno pokračování ani změna, včetně úplného nebo částečného zrušení, pomoci schválené Komisí na základě nařízení (ES) č. 1081/2006 či jiného právního předpisu, který se použije na uvedenou pomoc ke dni 31. prosince 2013. Uvedené nařízení nebo zmíněný jiný právní předpis se tudíž na uvedenou pomoc nebo dotčené operace použijí i po 31. prosinci 2013, a to až do jejich ukončení.
2. Žádosti o pomoc podané nebo schválené podle nařízení (ES) č. 1081/2006 před 1. lednem 2014 zůstávají v platnosti.
Článek 27
Zrušení
Aniž je dotčen článek 26 tohoto nařízení, nařízení (ES) č. 1081/2006 se zrušuje s účinkem ode dne 1. ledna 2014.
Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze III.
Článek 28
Přezkum
Evropský parlament a Rada přezkoumají do 31. prosince 2020 toto nařízení v souladu s článkem164 Smlouvy o fungování EU.
Článek 29
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. prosince 2013
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 1304/2013/EU RENDELETE
(2013. december 17-én)
az Európai Szociális Alapról és az 1081/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 164. cikkére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményeire (1),
tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),
rendes jogalkotási eljárás keretében,
mivel:
(1)
A(z) 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) meghatározza az Európai Szociális Alap (ESZA), az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA), a Kohéziós Alap, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap és az Európai Tengerügyi és Halászati Alap működésének keretét, és megállapítja különösen a programozásra, monitoringra, értékelésre, irányításra és kontrollra vonatkozó tematikus célkitűzéseket, elveket és szabályokat. Ezért meg kell határozni az ESZA célját és hatályát, valamint a megfelelő, tematikus célkitűzésekre összpontosító beruházási prioritásokat, és meg kell állapítani az ESZA által finanszírozható tevékenységtípusokra vonatkozó egyedi rendelkezéseket.
(2)
Az ESZA célja, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 162. cikke által ráruházott feladatoknak megfelelően javítsa a foglalkoztatási lehetőségeket, erősítse a társadalmi kohéziót, küzdjön a szegénység ellen, ösztönözze az oktatást, a készségeket és az egész életen át tartó tanulást, továbbá aktív, átfogó és fenntartható befogadási politikákat alakítson ki, és ezzel - az EUMSZ 174. cikkének megfelelően - hozzájáruljon a gazdasági, társadalmi és területi kohézió megvalósulásához. Az EUMSZ 9. cikkének megfelelően az ESZA-nak figyelembe kell vennie a foglalkoztatás magas szintjének előmozdítására, a megfelelő szociális biztonság biztosítására, a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemre, valamint az oktatás, a képzés és az emberi egészség védelmének magas szintjére vonatkozó követelményeket.
(3)
2010. június 17-én az Európai Tanács arra szólított fel, hogy valamennyi közös politika, így a kohéziós politika is támogassa az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésre irányuló Európa 2020 stratégiát (a továbbiakban: Európa 2020 stratégia). Annak biztosítására, hogy az ESZA teljes összhangban álljon az említett stratégia célkitűzéseivel, különös tekintettel a foglalkoztatás, az oktatás, a képzés és a társadalmi kirekesztés, a szegénység és a hátrányos megkülönböztetés elleni küzdelem terén meghatározott célkitűzésekre, az ESZA-nak támogatnia kell a tagállamokat, figyelembe véve az EUMSZ 121. cikke (2) bekezdésének és 148. cikke (4) bekezdésének megfelelően elfogadott, vonatkozó Európa 2020 integrált iránymutatásokat és vonatkozó országspecifikus ajánlásokat, valamint - adott esetben - nemzeti szinten a nemzeti foglalkoztatási stratégiákkal, a nemzeti szociális jelentésekkel, a nemzeti romaintegrációs stratégiákkal és a fogyatékosságal élőkre vonatkozó nemzeti stratégiákkal alátámasztott nemzeti reformprogramokat. Az ESZA-nak a kiemelt kezdeményezések - különösen az „Új készségek és munkahelyek menetrendje”, a„Mozgásban az ifjúság” és „A szegénység és társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai platformja” - végrehajtásának releváns részeihez is hozzá kell járulnia. Az ESZA-nak támogatnia kell a „Digitális menetrend” kezdeményezésben és az „Innovatív Unió” kezdeményezésben szereplő releváns tevékenységeket is.
(4)
A gazdasági globalizáció, a technológiai változások, a munkaerő fokozatos elöregedése és néhány ágazatban és régióban a szakképzett és más munkaerő egyre növekvő hiánya következtében az Unió strukturális kihívásokkal szembesül. E kihívásokat csak tetézte a közelmúltban kezdődött gazdasági és pénzügyi válság, amelynek - különösen a fiatalok és más hátrányos helyzetű személyek, például a bevándorlók és a kisebbségek körében - nagyfokú munkanélküliség volt a következménye.
(5)
Az ESZA feladata a foglalkoztatás ösztönzése, a munkaerőpiacra való belépés javítása - különös tekintettel a munkaerőpiactól legtávolabb állókra -, és az önkéntes munkavállalói mobilitás támogatása. Az ESZA-nak támogatnia kell az aktív és egészséges idősödést, többek között innovatív munkaszervezeti formák révén, ösztönözve a munkahelyi egészségvédelmet és biztonságot, valamint növelve a foglalkoztathatóságot. A munkaerőpiacok jobb működését az ESZA-nak a munkavállalók határokon átnyúló földrajzi mobilitásának ösztönzése révén kell elősegítenie, e célból az ESZA-nak támogatnia kell különösen az EURES tevékenységeit (az európai foglalkoztatási szolgáltatási hálózat tevékenységeit) a munkaközvetítéssel és a megfelelő tájékoztatási, tanácsadási és útmutatási szolgáltatásokkal kapcsolatban, nemzeti és határokon átívelő szinten. Az ESZA által finanszírozott műveleteknek meg kell felelniük az Európai Unió Alapjogi Chartája 5. cikke (2) bekezdésének, amely kimondja, hogy senkit sem lehet kényszermunkára vagy kötelező munkára igénybe venni.
(6)
Az ESZA-nak támogatnia kell a társadalmi befogadást, valamint meg kell előznie és küzdenie kell a szegénység ellen a generációkon átívelő hátrányos helyzetből való kitörés érdekében, amely magában foglalja a leghátrányosabb helyzetben lévő, bármilyen korú személyeket, többek között a gyermekeket, a dolgozó szegényeket és az idősebb nőket célzó szakpolitikák mobilizálását. Figyelmet kell fordítani a menedékjogot kérők és a menekültek bevonására. Az ESZA felhasználható a megfizethető, fenntartható és minőségi közérdekű szolgáltatásokhoz való jobb hozzáférés biztosítására, különösen az egészségügyi ellátás, a foglalkoztatási és képzési szolgáltatások, a hajléktalanoknak nyújtott szolgáltatások, az iskolán kívüli ellátás, a gyermekgondozás és a hosszú távú gondozási szolgáltatások terén. A támogatott szolgáltatások lehetnek államiak, magán és/vagy közösségi alapúak, és azokat különböző típusú szolgáltatók - nevezetesen közigazgatási szervek, magánvállalkozások, társadalmi vállalkozások, nem kormányzati szervezetek - nyújthatják.
(7)
Az ESZA-nak kezelnie kell a korai iskolaelhagyás problémáját és elő kell segítenie a jó minőségű oktatáshoz való egyenlő hozzáférést, be kell fektetnie a szakoktatásba és szakképzésbe, javítania kell az oktatási és képzési rendszereknek a munkaerőpiaci igényekhez való igazodását, és támogatnia kell az egész életen át tartó tanulást, ideértve a formális, nem formális és informális tanulási formákat.
(8)
A gazdasági növekedés és a foglalkoztatási lehetőségek ösztönzése érdekében e prioritások mellett a kevésbé fejlett régiókban és tagállamokban fokozni kell a nemzeti és regionális szintű közigazgatás hatékonyságát, valamint a közigazgatás arra való képességét, hogy proaktív módon lépjen fel. Növelni kell a foglalkoztatás-, oktatás-, képzés- és szociálpolitika kidolgozásában - beleértve a hátrányos megkülönböztetés elleni küzdelem terén - érintettek, többek között a nem kormányzati szervezetek intézményi kapacitását.
(9)
A „közösségvezérelt helyi fejlesztés” beruházási prioritás alapján nyújtott támogatás az e rendeletben meghatározott valamennyi tematikus célkitűzéshez hozzájárulhat. Az ESZA által támogatott közösségvezérelt helyi fejlesztési stratégiáknak befogadóknak kell lenniük a területen élő hátrányos helyzetű személyek tekintetében, mind a helyi akciócsoportok irányítása, mind a stratégia tartalmát illetően.
(10)
Ugyanakkor elengedhetetlen az uniós mikro-, kis- és középvállalkozások fejlődésének és versenyképességének támogatása, és annak biztosítása, hogy az emberek - a megfelelő készségek elsajátítása és az egész életen át tartó tanulás lehetőségei révén - alkalmazkodni tudjanak az olyan új kihívásokhoz, mint a tudásalapú társadalom előtérbe kerülése, a digitális menetrend, valamint az alacsony szén-dioxid-kibocsátású és nagyobb energiahatékonyságú gazdaság felé történő elmozdulás. Az elsődleges tematikus célkitűzések megvalósításával az ESZA-nak hozzá kell járulnia e kihívások megoldásához. Ebben az összefüggésben az ESZA-nak támogatnia kell a munkaerő képzésből foglalkoztatásba történő elmozdulását a környezetbarátabb készségek és munkahelyek irányába, valamint a készségek terén - többek között az energiahatékonyság, a megújuló energia és a fenntartható közlekedés terén - fennálló hiányosságok kezelését. Az ESZA-nak a kulturális és kreatív készségekhez is hozzá kell járulnia. A szocio-kulturális, kreatív és kulturális ágazatok fontosak az ESZA céljainak közvetett módon történő elérésében; ezért az ezekben rejlő lehetőségek jobb integrálását kell megvalósítani az ESZA-projektekben és programokban.
(11)
Tekintettel arra, hogy az Unió egészében a fiatalok munkanélküliségének megoldása érdekében további erőfeszítésekre van szükség, a leginkább érintett régiók számára létre kell hozni az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezést. A kezdeményezés keretében e régiókban támogatni kell a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatalokat (a továbbiakban: NEET-fiatalok), akik munkanélküliek vagy inaktívak, így támogatva az ESZA-finanszírozás útján támogatott tevékenységek végzését. Az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés számára további külön támogatást kell biztosítani, amelyet ESZA-támogatással kell kiegészíteni a leginkább érintett régiókban. Azáltal, hogy inkább egyéneket, mint struktúrákat céloz meg, az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés célja, hogy az ifjúsági garancia megvalósítása révén kiegészítse azon, az ESZA által finanszírozott egyéb műveleteket és azon nemzeti intézkedéseket, amelyek a NEET-fiatalokat célozzák meg, az ifjúsági garancia létrehozásáról szóló, 2013. április 22-i tanácsi ajánlással (4) összhangban,amely szerint a fiataloknak a munkahelyük elvesztését vagy a formális tanulás befejezését követő négy hónapos időszakon belül színvonalas állásajánlatot kell kapniuk, illetve további oktatásban, tanulószerződéses gyakorlati képzésben vagy gyakornoki képzésben kell részesülniük. Az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés támogathat a korai iskolaelhagyás elleni küzdelemre irányuló intézkedéseket is. A fiatal és családja vagy eltartottjai számára nyújtott jóléti juttatásokhoz való hozzáférést nem lehet a fiatalok ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésben való részvételéhez kötni.
(12)
Az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezést teljes mértékben be kell vonni az ESZA programozásába, de adott esetben célkitűzései elérése érdekében elő kell irányozni az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezéssel kapcsolatos egyedi rendelkezéseket. Az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés végrehajtásának egyszerűsítésére és elősegítésére van szükség, különösen a pénzügyi irányításra vonatkozó rendelkezések és a tematikus koncentrációra vonatkozó intézkedések tekintetében. Az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés eredményei világos kimutatásának és közzétételének biztosítása érdekében egyedi monitoring és értékelési, valamint tájékoztatási és közzétételi intézkedéseket kell előirányozni. Az ifjúsági szervezeteket be kell vonni a monitoringbizottságnak az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés előkészítéséről, végrehajtásáról és értékeléséről szóló megbeszéléseibe.
(13)
Az uniós prioritásokra irányuló támogatások nagyobb fokú koncentrációjával az ESZA-nak hozzá kell járulnia az Európa 2020 stratégiához Az ESZA kohéziós politika keretében történő támogatásának minimális részarányát az 1303/2013/EU rendelet 92. cikkének (4) bekezdésével összhangban határozzák meg. Az ESZA-nak - egy külön erre a célra elkülönített minimumösszeg révén, amely az egyes tagállamokat megillető összes ESZA-forrás 20 %-a - mindenekelőtt a társadalmi kirekesztés és a szegénység elleni küzdelmet kell fokozottabban támogatnia. Emellett korlátozni kell az ESZA-támogatás beruházási prioritásainak skáláját és számát, a támogatott régiók fejlettségi szintjétől függően.
(14)
Az ESZA által támogatott intézkedésekkel elért uniós szintű eredmények pontosabb monitoringja és jobb értékelése érdekében e rendeletben közös kimeneti- és eredménymutatókat kell meghatározni. E mutatóknak meg kell felelniük az e rendelettel és a(z) 1303/2013/EU rendelet vonatkozó rendelkezéseivel összhangban támogatott beruházási prioritásnak és intézkedéstípusnak. E mutatókat, amennyiben szükséges, ki kell egészíteni programspecifikus eredmény- és/vagy kimeneti mutatókkal.
(15)
A tagállamok ösztönzést kapnak arra, hogy jelentést tegyenek az ESZA beruházásainak a marginalizálódott csoportok esélyegyenlőségére, egyenlő hozzáférésére és integrációjára gyakorolt hatásairól valamennyi operatív program tekintetében.
(16)
A résztvevők érzékeny adatainak gyűjtésével és tárolásával kapcsolatos adatvédelmi követelményeket figyelembe véve a tagállamok és a Bizottság rendszeresen értékelik az ESZA-támogatás hatékonyságát, eredményességét és hatását a társadalmi kirekesztés és a szegénység elleni küzdelem tekintetében, különösen az olyan hátrányos helyzetű személyek vonatkozásában, mint a romák. A tagállamok ösztönzést kapnak arra, hogy a nemzeti reformprogramjaikhoz csatolt nemzeti szociális jelentésekben jelentsék be az ESZA által finanszírozott kezdeményezéseket, különösen a marginalizálódott közösségek - mint például a romák és a bevándorlók - vonatkozásában.
(17)
Az ESZA által támogatott intézkedések hatékony és eredményes végrehajtása a jó kormányzáson, továbbá valamennyi érintett területi és társadalmi-gazdasági szereplő partnerségén múlik, figyelembe véve a regionális és helyi szintű szereplőket, különösen a helyi és regionális hatóságokat képviselő ernyőszervezeteket, a szervezett civil társadalmat, a gazdasági és különösen a szociális partnereket és a nem kormányzati szervezeteket. Ennek érdekében a tagállamoknak biztosítaniuk kell a szociális partnerek és a nem kormányzati szervezetek részvételét az ESZA stratégiai irányításában, az operatív programok prioritásainak meghatározásától a végrehajtásig és az ESZA eredményeinek értékeléséig.
(18)
A tagállamoknak és a Bizottságnak biztosítaniuk kell, hogy az ESZA által finanszírozott prioritások végrehajtása az EUMSZ 8. cikkének megfelelően hozzájáruljon a férfiak és nők közötti egyenlőség előmozdításához. Értékelések mutattak rá arra, hogy az operatív programok valamennyi szintjén, valamint e programok időben és következetesen végzett előkészítése, monitoringja, végrehajtása és értékelése valamennyi szakaszában fontos figyelembe venni a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos célkitűzéseket, egyúttal biztosítva, hogy egyedi intézkedéseket tesznek a nemek közötti egyenlőségnek, a nők gazdasági függetlenségének, az oktatásnak és a továbbképzésnek, illetve az erőszak áldozatául esett nők munkaerő-piaci és társadalmi visszailleszkedésének előmozdítására is.
(19)
Az EUMSZ 10. cikkének megfelelően az ESZA által finanszírozott prioritások végrehajtásának hozzá kell járulnia a nemen, faji vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, életkoron vagy szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetés elleni küzdelemhez, különös figyelmet fordítva a többszörös megkülönböztetéssel szembesülőkre. A nemi alapon történő megkülönböztetést széles körűen kell értelmezni, oly módon, hogy az - az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatával összhangban - magában foglalja a nemre vonatkozó egyéb szempontokat. Az ESZA által finanszírozott prioritások végrehajtásának szintén hozzá kell járulnia az esélyegyenlőség előmozdításához. Az ESZA-nak támogatnia kell a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény szerinti uniós - többek között az oktatással, munkával, foglalkoztatással és hozzáférhetőséggel kapcsolatos - kötelezettségek teljesítését. Az ESZA-nak ezenkívül támogatnia kell az intézményi ellátásról a közösségi alapú ellátási szolgáltatásokra való áttérést is. Az ESZA nem támogathat olyan intézkedéseket, amelyek hozzájárulnak a szegregációhoz vagy a társadalmi kirekesztéshez.
(20)
A társadalmi innováció támogatása hozzájárul ahhoz, hogy a szakpolitikák erőteljesebben figyelembe vehessék a társadalmi változásokat. Az ESZA-nak ösztönöznie és támogatnia kell az innovatív társadalmi vállalkozásokat és vállalkozókat, valamint a nem kormányzati szervezetek és a szociális gazdaság más szereplői által indított innovatív projekteket. Különösen az innovatív megoldásoknak a további terjesztésüket megelőző tesztelése és értékelése bizonyul hasznos eszköznek a szakpolitikák hatékonyságának javításában, ami indokolja az ESZA által nyújtott célzott támogatások szükségességét. Az innovatív megoldások közé tartozhat - feltéve, ha hatékonynak bizonyul - a társadalmi hatás mérőszámainak, így például a társadalmi felelősségvállalásra utaló jelöléseknek („social labelling”) a kidolgozása.
(21)
A transznacionális együttműködés jelentős hozzáadott értékkel bír, ezért azt - kivéve azon kellően indokolt esetekben, amelyekben az arányosság elvének figyelembevételére sor kerül - valamennyi tagállamnak támogatnia kell. Erősíteni kell a Bizottságnak a tapasztalatcsere elősegítésében és a releváns kezdeményezések végrehajtásának összehangolásában betöltött szerepét is.
(22)
A foglalkoztatás és a társadalmi befogadás terén való integrált és holisztikus megközelítés előmozdítása érdekében az ESZA-nak támogatnia kell az ágazatok közötti és a területi alapú partnerségeket.
(23)
A regionális és a helyi érdekeltek mobilizálásának elő kell segítenie az Európa 2020 stratégia és az abban foglalt kiemelt célok megvalósítását. A regionális és helyi hatóságoknak, városoknak, szociális partnereknek és nem kormányzati szervezeteknek az operatív programok előkészítésében és végrehajtásában történő aktívabb részvétele érdekében területi paktumok, a foglalkoztatást és a társadalmi befogadást segítő helyi kezdeményezések, a városi és vidéki területeken a közösségvezérelt, fenntartható és befogadó helyi fejlesztési stratégiák és fenntartható városfejlesztési stratégiák is alkalmazhatók és támogathatók.
(24)
A(z) 1303/2013/EU rendelet előírja, hogy a kiadások elszámolhatóságának szabályait - bizonyos kivételektől eltekintve, amelyek esetében az ESZA-ra vonatkozó egyedi rendelkezéseket kell megállapítani - nemzeti szinten kell meghatározni.
(25)
Az ESZA igénybevételének egyszerűsítése és a hibalehetőségek csökkentése érdekében, tekintettel az ESZA által támogatott műveletek sajátos jellegére, helyénvaló a(z) 1303/2013/EU rendeletet a kiadások elszámolhatósága tekintetében kiegészítő rendelkezéseket bevezetni.
(26)
Az átalány alapú egységköltségek, egyösszegű átalányok és a százalékban meghatározott általány alapú finanszírozás alkalmazásának a kedvezményezettek számára az egyszerűsítést, és valamennyi ESZA-projektpartner számára a rájuk háruló adminisztratív terhek csökkenését kell maga után vonnia.
(27)
Fontos biztosítani valamennyi operatív program hatékony és eredményes pénzgazdálkodását és a lehető leghatékonyabb és legfelhasználóbarátabb végrehajtását. A tagállamoknak tartózkodniuk kell olyan szabályok bevezetésétől, amelyek a kedvezményezett számára bonyolulttá teszik a pénzeszközök felhasználását.
(28)
A tagállamokat és a régiókat az ESZA további pénzügyi eszközökkel való kiegészítésére kell ösztönözni többek között a diákok támogatása, a munkahelyteremtés, a munkavállalói mobilitás, a társadalmi befogadás és a társadalmi vállalkozások támogatása céljából.
(29)
Az ESZA-nak ki kell egészítenie az egyéb uniós programokat és erős szinergiákat kell teremteni az ESZA és más uniós pénzügyi eszközök között.
(30)
A humántőkébe történő beruházás az a fő eszköz, amelyre az Unió a nemzetközi versenyképességének és fenntartható gazdasági fellendülésének biztosítása céljából támaszkodhat. Semmilyen beruházási forma nem hozhat strukturális reformokat, ha azt nem kíséri koherens és növekedésorientált humántőke-fejlesztési stratégia. Ezért biztosítani kell, hogy a 2014 és 2020 közötti programozási időszakban a készségek fejlesztésére és a foglalkoztatottság növelésére szánt források lehetővé tegyék megfelelő szintű intézkedések megtételét.
(31)
A Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az átalány alapú egységköltségeknek és egyösszegű átalányoknak, valamint azok maximális összegének a művelet típusától függő meghatározása érdekében. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról.
(32)
A Bizottságot az ESZA igazgatásában az EUMSZ 163. cikkében előírt bizottságnak kell segítenie.
(33)
Mivel e rendelet az 1081/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) helyébe lép, utóbbit hatályon kívül kell helyezni. Mindazonáltal e rendelet nem érintheti az 1081/2006/EK rendelet alapján vagy bármely egyéb, az adott támogatásra 2013. december 31-én alkalmazandó jogszabály alapján a Bizottság által jóváhagyott támogatás folytatását vagy módosítását. Következésképpen e rendeletnek vagy az ilyen egyéb alkalmazandó jogszabálynak 2013. december 31-ét követően is alkalmazandónak kell maradnia az adott támogatásra vagy az érintett műveletekre azok lezárásáig. Az 1081/2006/EK rendelet alapján benyújtott vagy jóváhagyott, támogatás iránti kérelmeknek érvényesnek kell maradniuk.
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
1. cikk
Tárgy
Ez a rendelet meghatározza az Európai Szociális Alap (ESZA) - többek között az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés - feladatait, az ESZA által nyújtott támogatások körét, az egyedi rendelkezéseket és az elszámolható kiadások típusait.
2. cikk
Feladatok
(1) Az ESZA célja a magas szintű foglalkoztatás és a minőségi munkahelyek előmozdítása, a munkaerőpiachoz való hozzáférés javítása, a munkavállalók földrajzi és foglalkoztatási célú mobilitásának támogatása és az ipari változáshoz, valamint a fenntartható fejlődéshez szükséges termelési rendszerek változásaihoz való alkalmazkodásuk megkönnyítése, a mindenkit megillető, magas színvonalú oktatás és képzés ösztönzése és a fiatalok számára az oktatás és a munkavállalás közötti átmenet megkönnyítése, a szegénység leküzdése, a társadalmi befogadás megerősítése és a nemek közötti egyenlőség, az esélyegyenlőség és a hátrányos megkülönböztetés tilalmának előmozdítása, ezáltal hozzájárulva a gazdasági, társadalmi és területi kohézió erősítésével kapcsolatos uniós prioritások megvalósításához.
(2) Az ESZA az (1) bekezdésben meghatározott feladatait azáltal látja el, hogy támogatja a tagállamokat az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésre irányuló Európa 2020 stratégiát (a továbbiakban: Európa 2020 stratégia) prioritásainak és kiemelt céljainak megvalósításában, és lehetővé teszi számukra az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek elérése tekintetében előttük álló sajátos kihívások kezelését. Az ESZA támogatja a feladataival összefüggésben álló szakpolitikák és intézkedések kidolgozását és végrehajtását, figyelembe véve az EUMSZ 121. cikke (2) bekezdésének és 148. cikke (4) bekezdésének megfelelően elfogadott, vonatkozó Európa 2020 integrált iránymutatásokat és vonatkozó országspecifikus ajánlásokat, és adott esetben nemzeti szinten a nemzeti reformprogramokat, valamint egyéb vonatkozó nemzeti stratégiákat és jelentéseket.
(3) Az ESZA az emberek javát szolgálja, ideértve a hátrányos helyzetű személyeket is, például a tartós munkanélkülieket, a fogyatékossággal élőket, a migránsokat, az etnikai kisebbségeket, a marginalizálódott közösségeket és a szegénység és társadalmi kirekesztés kockázatának kitett bármilyen korú személyeket. Emellett az ESZA a munkavállalóknak és a vállalkozásoknak, többek között a szociális gazdaságok szereplőinek és a vállalkozóknak, valamint a különféle rendszereknek és struktúráknak is támogatást nyújt, hogy megkönnyítse az új kihívásokhoz történő alkalmazkodásukat - többek között a készségkereslet és -kínálat közötti eltérés csökkentését -, és hogy ösztönözze a jó kormányzást, a társadalmi haladást és a reformok végrehajtását, különösen a foglalkoztatás-, az oktatás-, a képzés- és a szociálpolitika területén.
3. cikk
A támogatások köre
(1) A(z) 1303/2013/EU rendelet 9. cikke első bekezdésének - az e bekezdés a), b), c) és d) pontjával megegyező - 8., 9., 10. és 11. pontjában meghatározott tematikus célkitűzések keretében, valamint feladatainak megfelelően az ESZA a következő beruházási prioritásokat támogatja:
a)
„A fenntartható és minőségi foglalkoztatás, valamint a munkavállalói mobilitás támogatása” tematikus célkitűzés tekintetében:
i.
az álláskeresők és az inaktív személyek - többek között a tartós munkanélküliek és a munkaerőpiactól távol esők - foglalkoztatáshoz való hozzáférése, többek között a helyi foglalkoztatási kezdeményezések és a munkavállalói mobilitás ösztönzése révén is;
ii.
a fiatalok, különösen a nem foglalkoztatottak, oktatásban és képzésben nem részesülők, közöttük a társadalmi kirekesztés kockázatának kitett és a marginalizálódott közösségekből jövő fiatalok fenntartható munkaerő-piaci integrációja, többek között az ifjúsági garancia végrehajtása révén;
iii.
önfoglalkoztatás, vállalkozói készség és vállalkozások, közöttük innovatív mikro-, kis- és középvállalkozások létrehozása;
iv.
a nemek közötti egyenlőség minden területen, többek között a foglalkoztatáshoz való hozzáférés és a munkahelyi előmenetel terén, a munka és a magánélet összeegyeztetése és az „azonos munkáért azonos bér” elvének előmozdítása;
v.
a munkavállalók, vállalkozások és vállalkozók alkalmazkodása a megváltozott körülményekhez;
vi.
aktív és egészséges idősödés;
vii.
a munkaerő-piaci intézmények, például az állami és magán foglalkoztatási szolgáltatások modernizálása, és a munkaerő-piaci igényekhez való igazodás javítása, többek között a munkavállalók transznacionális mobilitását ösztönző intézkedések, valamint a mobilitási programok és az intézmények és az érdekeltek közötti együttműködés javítása révén;
b)
„A társadalmi befogadás előmozdítása és a szegénység, valamint a hátrányos megkülönböztetés elleni küzdelem” tematikus célkitűzés:
i.
az aktív befogadás, többek között az esélyegyenlőség és az aktív részvétel előmozdítása, valamint a foglalkoztathatóság javítása érdekében;
ii.
a marginalizálódott közösségek - például a romák - társadalmi-gazdasági integrációja;
iii.
a hátrányos megkülönböztetés valamennyi formája elleni küzdelem és az esélyegyenlőség előmozdítása;
iv.
a megfizethető, fenntartható és minőségi szolgáltatásokhoz való jobb hozzáférés biztosítása, beleértve az egészségügyi szolgáltatásokat és a közérdekű szociális szolgáltatásokat;
v.
a foglalkoztatáshoz való hozzáférés megkönnyítése érdekében a társadalmi vállalkozói szellem, a társadalmi vállalkozásokba történő szakmai integráció és a szociális és szolidáris gazdaság előmozdítása;
vi.
közösségvezérelt helyi fejlesztési stratégiák;
c)
„Az oktatásba, és a képzésbe, többek között a szakképzésbe történő beruházás a készségek fejlesztése és az egész életen át tartó tanulás érdekében” tematikus célkitűzés tekintetében a következők révén:
i.
a korai iskolaelhagyók számának csökkentése és a korai iskolaelhagyás megelőzése, valamint a minőségi oktatáshoz való egyenlő hozzáférés előmozdítása a koragyermekkori nevelésben, az alap- és középfokú oktatásban, ideértve az oktatásba való visszatérést ösztönző formális, informális és nem formális tanulási formákat is;
ii.
a felsőfokú vagy annak megfelelő szintű oktatás minőségének, hatékonyságának és hozzáférhetőségének javítása az oktatásban való részvétel növelése érdekében, különösen a hátrányos helyzetű csoportok számára;
iii.
az egész életen át tartó tanulás lehetőségeihez való egyenlő hozzáférés javítása minden korcsoport számára formális, informális és nem formális módon egyaránt, a munkavállalók ismereteinek, készségeinek és kompetenciáinak naprakésszé tétele, valamint a rugalmas tanulási formák előmozdítása, többek között a pályaorientáció és a megszerzett kompetenciák elismerése révén;
iv.
az oktatási és képzési rendszerek munkaerő-piaci igényekhez való igazodásának javítása, a tanulásból a munkába történő átmenet megkönnyítése, a szakmai oktatás és a képzési rendszerek megerősítése és minőségének javítása többek között a készségek iránti igény előrejelzésén alapuló mechanizmusok, a tananyagok kiigazítása, a munkaalapú tanulási rendszerek - beleértve a duális tanulási rendszereket és a tanulószerződéses gyakorlati képzéseket - létrehozása és továbbfejlesztése;
d)
„A hatóságok és az érdekelt felek intézményi kapacitásának javítása és hatékony közigazgatáshoz történő hozzájárulás” tematikus célkitűzés tekintetében:
i.
azon közigazgatási szervek és közszolgálatok intézményi kapacitásának és hatékonyságának növelésébe történő beruházások nemzeti, regionális és helyi szinten, amelyek célja a reformok, a jobb szabályozás és a jó kormányzás megvalósítása.
Ez a beruházási prioritás csak a Kohéziós Alap keretében való támogatásra jogosult tagállamokban alkalmazandó, vagy azokban a tagállamokban, amelyek egy vagy több, a(z) 1303/2013/EU rendelet 90. cikke (2) bekezdésének a) pontjában említett NUTS 2 szintű régióval rendelkeznek.
ii.
az oktatással, az egész életen át tartó tanulással és a képzéssel foglalkozó politikák, valamint a foglalkoztatási és szociálpolitika kidolgozásában érintett valamennyi érdekelt kapacitásának kiépítése többek között a nemzeti, regionális és helyi szintű reformok ösztönzését célzó ágazati és területi paktumok révén,.
(2) Az (1) bekezdésben felsorolt beruházási prioritásokkal az ESZA hozzájárul a(z) 1303/2013/EU rendelet 9. cikkének első bekezdésében felsorolt egyéb tematikus célkitűzések megvalósításához is, különösen a következők által:
a)
az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, az éghajlatváltozás hatásaival szemben ellenállóképes, erőforrás-hatékony és környezeti szempontból fenntartható gazdaság felé történő elmozdulás támogatása a készségek és képesítéseknek a munkaerő-piaci igényekhez való igazításához szükséges oktatási és képzési rendszerek javítása, a munkavállalók képzési szintjének emelése, valamint a környezettel és energiával foglalkozó ágazatokban történő munkahelyteremtés révén;
b)
az információs és kommunikációs technológiákhoz való hozzáférésnek és azok használatának és minőségének javítása a digitális jártasság és az e-tanulás fejlesztése, valamint a digitális társadalmi befogadással, a digitális készségekkel és a megfelelő vállalkozói készséggel kapcsolatos beruházások révén;
c)
a kutatás, a technológiai fejlesztés és az innováció erősítése posztgraduális képzések és a vállalkozói képességek fejlesztése, kutatói képzési programok, valamint a felsőoktatási intézmények, kutató- és technológiai központok és vállalkozások közötti hálózatépítő tevékenységek és partnerségek révén;
d)
a kis- és középvállalkozások versenyképességének és hosszú távú fenntarthatóságának javítása a vállalkozások, a vezetők és a munkavállalók alkalmazkodóképességének elősegítése, a humántőke-beruházások növelése és a gyakorlatorientált szakmai oktatási és szakképzési intézmények támogatása révén.
4. cikk
Összhang és tematikus koncentráció
(1) A tagállamok biztosítják, hogy az operatív programok keretében meghatározott stratégia és intézkedések összhangban legyenek és megfeleljenek a nemzeti reformprogramjaikban, valamint adott esetben a munkanélküliség, a szegénység és a társadalmi kirekesztés leküzdésére irányuló nemzeti stratégiáikban és a vonatkozó, az EUMSZ 148. cikke (4) bekezdésének megfelelően elfogadott tanácsi ajánlásokban azonosított kihívásoknak, hogy hozzájáruljanak az Európa 2020 stratégia foglalkoztatással, oktatással és szegénységgel kapcsolatos kiemelt céljainak megvalósításához.
(2) Minden egyes tagállamban az összes ESZA-forrás legalább 20 %-át 1303/2013/EU rendelet 9. cikke első bekezdésének 9. pontjában meghatározott „a társadalmi befogadás előmozdítása és a szegénység, valamint a hátrányos megkülönböztetés elleni küzdelem” tematikus célkitűzés megvalósítására kell elkülöníteni.
(3) A tagállamok a tematikus koncentráció érdekében a következők szerint járnak el:
a)
A fejlettebb régiók esetében a tagállamok az egyes operatív programokra vonatkozó ESZA-allokáció legalább 80 %-át legfeljebb öt, a 3. cikk (1) bekezdésében meghatározott beruházási prioritásra összpontosítják.
b)
Az átmeneti régiók esetében a tagállamok az egyes operatív programokra vonatkozó ESZA-allokáció legalább 70 %-át legfeljebb öt, a 3. cikk (1) bekezdésében meghatározott beruházási prioritásra összpontosítják.
c)
A kevésbé fejlett régiók esetében a tagállamok az egyes operatív programokra vonatkozó ESZA-allokáció legalább 60 %-át legfeljebb öt, a 3. cikk (1) bekezdésében meghatározott beruházási prioritásra összpontosítják.
(4) A 11. cikk (1) bekezdésében említett prioritási tengelyek nem vehetők figyelembe az e cikk (2) és (3) bekezdésében meghatározott százalékok kiszámításakor.
5. cikk
Mutatók
(1) Az e rendelet I. mellékletében szereplő közös kimeneti- és eredménymutatókat és adott esetben a programspecifikus mutatókat a(z) 1303/2013/EU rendelet 27. cikke (4) bekezdésének és 96. cikke (2) bekezdése b) pontja ii. és iv. alpontjának megfelelően kell alkalmazni. Valamennyi kimeneti- és eredménymutatót minden beruházási prioritás tekintetében be kell jelenteni. Az e rendelet II. mellékletében meghatározott eredménymutatókat e cikk (2) bekezdésével összhangban kell bejelenteni. Az adatokat adott esetben nemek szerinti bontásban kell közölni.
A közös és a programspecifikus kimeneti mutatók esetében a bázisértéket nullára kell beállítani. Amennyiben a támogatott műveletek jellegéből adódóan indokolt, a 2023. évre számszerűsített kumulatív célértékeket kell meghatározni e mutatók tekintetében. A kimeneti mutatókat abszolút értékben kell kifejezni.
Azon közös és programspecifikus eredménymutatók esetében, amelyek tekintetében a 2023. évre vonatkozóan számszerűsített kumulatív célértéket tűztek ki, a bázisértéket a legfrissebb rendelkezésre álló adatok, vagy egyéb vonatkozó információforrás segítségével kell megállapítani. A programspecifikus eredménymutatók és a kapcsolódó célok tekintetében mennyiségi és minőségi célok egyaránt meghatározhatók.
(2) Az (1) bekezdésen túlmenően az e rendelet II. mellékletében meghatározott eredménymutatókat kell alkalmazni a 3. cikk. (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontjában említett, az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés végrehajtására irányuló beruházási prioritás keretében támogatott minden művelet esetében. Az e rendelet II. mellékletében meghatározott valamennyi mutatóhoz a 2023. évre vonatkozó számszerűsített kumulatív célértéket és bázisértéket kell kapcsolni.
(3) Az éves végrehajtási jelentésekkel egyidejűleg az irányító hatóságok a prioritási tengelyekre vonatkozóan elektronikus úton beruházási prioritásokra lebontott strukturált adatokat továbbítanak. Az adatokat a(z) 1303/2013/EU rendelet 96. cikke (2) bekezdése b) pontjának vi. alpontjában említett beavatkozási kategóriák, valamint a kimeneti- és eredménymutatók tekintetében kell benyújtani. A(z) 1303/2013/EU rendelet 50. cikkének (2) bekezdésétől eltérve, a kimeneti- és eredménymutatók tekintetében továbbított adatoknak a részlegesen vagy teljesen végrehajtott műveletek értékeire kell vonatkozniuk.
II. FEJEZET
A PROGRAMOZÁSRA ÉS VÉGREHAJTÁSRA VONATKOZÓ EGYEDI RENDELKEZÉSEK
6. cikk
Partnerek bevonása
(1) A(z) 1303/2013/EU rendelet 5. cikkében említett partnerek részvétele az operatív programok végrehajtásában a(z) 1303/2013/EU rendelet 123. cikkének (7) bekezdésében meghatározott globális támogatások formájában történhet. Ebben az esetben az operatív program keretében megjelölik az operatív program globális támogatás által érintett részét, beleértve a különböző prioritási tengelyek keretében juttatott pénzügyi támogatások indikatív allokációját.
(2) A szociális partnereknek az ESZA által támogatott intézkedésekben való megfelelő szintű részvételének ösztönzése érdekében a(z) 1303/2013/EU rendelet 90. cikke (2) bekezdésének a), illetve b) pontjában meghatározott régióban vagy valamely, a Kohéziós Alap támogatására jogosult tagállamban működő operatív program irányító hatóságai biztosítják, hogy az ESZA forrásaiból az igényeknek megfelelő összeg kerüljön elkülönítésre a kapacitásépítő tevékenységek számára és azokon belül a képzésekre, a hálózatépítési intézkedésekre, a szociális párbeszéd erősítésére, valamint a szociális partnerek közös tevékenységeire.
(3) A nem kormányzati szervezeteknek az ESZA által, különösen a társadalmi befogadás, a nemek közötti egyenlőség és az esélyegyenlőség területén támogatott intézkedésekben való megfelelő szintű részvételének ösztönzése és az azokhoz való hozzáférés megkönnyítése érdekében a(z) 1303/2013/EU rendelet 90. cikke (2) bekezdésének a) illetve b) pontjában meghatározott régióban vagy valamely, a Kohéziós Alap támogatására jogosult tagállamban működő operatív program irányító hatóságai biztosítják, hogy az ESZA forrásaiból megfelelő összeg kerüljön elkülönítésre a nem kormányzati szervezetek kapacitásépítési tevékenységei számára.
7. cikk
A férfiak és a nők közötti egyenlőség előmozdítása
A tagállamok és a Bizottság a(z) 1303/2013/EU rendelet 7. cikkében említett általános érvényesítés eszközével előmozdítják a férfiak és nők közötti egyenlőséget az operatív programok előkészítése, végrehajtása, monitoringja és értékelése tekintetében. Az ESZA-n keresztül a tagállamok és a Bizottság támogatják az e rendelet 3. cikkében és különösen 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának iv. alpontjában említett beruházási prioritásokon belüli konkrét célzott intézkedéseket azzal a céllal, hogy fokozzák a nők foglalkoztatásban való fenntartható részvételét és érvényesülési lehetőségeit, így küzdve a női szegénység ellen, csökkentve a nemi alapú munkaerő-piaci szegregációt, küzdve a nemekhez kötődő sztereotípiák ellen a munkaerő-piacon, az oktatásban és a képzésben, elősegítve a munka és a magánélet összeegyeztethetőségét mindenki számára, továbbá ösztönözve a gondozási feladatok férfiak és nők közötti egyenlő megosztását.
8. cikk
Az esélyegyenlőségnek és a hátrányos megkülönböztetés tilalmának az előmozdítása
A tagállamok és a Bizottság a hátrányos megkülönböztetés tilalmának a(z) 1303/2013/EU rendelet 7. cikkében említett elve általános érvényesítésével előmozdítják a mindenki számára biztosítandó, a nemen, fajon vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, életkoron vagy szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetés nélküli esélyegyenlőséget. Az ESZA-n keresztül emellett a tagállamok és a Bizottság támogatják az e rendelet 3. cikkében, és különösen 3. cikke (1) bekezdése b) pontjának iii. alpontjában említett bármely beruházási prioritáson belüli konkrét intézkedéseket is. Ezen intézkedések a hátrányos megkülönböztetés valamennyi formája elleni fellépésre és a fogyatékosságal élő személyeket segítő akadálymentesítésre irányulnak, céljuk e személyek bevonása a foglalkoztatásba, az oktatásba és a képzésbe, és ezáltal a társadalmi integráció elősegítése, az iskolázottság és az egészségi állapot terén tapasztalható egyenlőtlenségek csökkentése, valamint az intézményi ellátásról a közösségi alapú ellátási szolgáltatásokra való áttérés támogatása, különös figyelmet fordítva a többszörösen hátrányos megkülönböztetéssel szembesülőkre.
9. cikk
Társadalmi innováció
(1) Az ESZA az e rendelet 3. cikkében meghatározott alkalmazási köréhez tartozó valamennyi területen ösztönzi a társadalmi innovációt, különösen a társadalmi igényekre választ adó innovatív megoldások tesztelése, értékelése és széles körben való, többek között a helyi vagy regionális szintű, az érintett partnerekkel és különösen a szociális partnerekkel együttműködésben történő megvalósítása céljából.
(2) A tagállamok vagy az operatív programok keretében vagy a végrehajtás során egy későbbi időpontban meghatározzák a konkrét igényeiknek megfelelő, társadalmi innovációval kapcsolatos területeket.
(3) A Bizottság - mindenekelőtt az egymástól való tanulás támogatása, hálózatok létrehozása és a bevált gyakorlatok és módszerek terjesztése és támogatása által - elősegíti a társadalmi innováció terén folytatott kapacitásépítést.
10. cikk
Transznacionális együttműködés
(1) A tagállamok - az egymástól való tanulás elősegítése céljából, és ezáltal növelve az ESZA által támogatott politikák eredményességét - támogatják a transznacionális együttműködést. A transznacionális együttműködésben részt vevő partnerek legalább két tagállamból származnak.
(2) Az (1) bekezdéstől eltérve, az ESZA által támogatott egyetlen operatív programot vagy egyetlen, több alapból finanszírozott operatív programot működtető tagállamok kellően indokolt esetben és az arányosság elvének figyelembevételével kivételesen dönthetnek úgy, hogy nem támogatják a transznacionális együttműködésre irányuló intézkedéseket.
(3) A Bizottság által javasolt, a 25. cikkben említett bizottság által jóváhagyott, közös témaköröket tartalmazó listáról a tagállamok az érintett partnerekkel együttműködésben kiválaszthatják a transznacionális együttműködés témaköreit, vagy egyéb, a konkrét igényeiknek megfelelő témaköröket választhatnak.
(4) A Bizottság az egymástól való tanulás támogatásával, valamint összehangolt vagy együttes intézkedésekkel előmozdítja a (3) bekezdésben említett lista közös témaköreire és adott esetben a tagállamok által kiválasztott egyéb témakörökre irányuló transznacionális együttműködést. A Bizottság a transznacionális partnerségek kiépítésének megkönnyítése, a tapasztalatcsere ösztönzése, a kapacitás- és hálózatépítés elősegítése, valamint a releváns eredmények kiaknázása és terjesztése céljából uniós szintű platformot működtet. Ezenkívül a Bizottság a transznacionális együttműködés megkönnyítése céljából összehangolt végrehajtási keretet dolgoz ki, amely közös elszámolhatósági kritériumokat, az intézkedések típusát és ütemtervét, valamint a monitoring és értékelés közös módszertani megközelítéseit is magában foglalja.
11. cikk
Az alappal kapcsolatos egyedi rendelkezések az operatív programok tekintetében
(1) A(z) 1303/2013/EU rendelet 96. cikkének (1) bekezdésétől eltérően az operatív programok prioritási tengelyeket határozhatnak meg ez e rendelet 9. és 10. cikkében említett társadalmi innováció és transznacionális együttműködés megvalósítása tekintetében.
(2) A(z) 1303/2013/EU rendelet 120. cikkének (3) bekezdésétől eltérően a prioritási tengelyek számára nyújtott társfinanszírozás maximális arányát 10 százalékponttal - de 100 %-ot nem meghaladóan - növelik, amennyiben a prioritási tengely egésze társadalmi innovációra vagy transznacionális együttműködésre, illetve ezek együttesére irányul.
(3) A(z) 1303/2013/EU rendelet+ 96. cikkének (3) bekezdésében foglalt rendelkezések mellett az operatív programok meghatározzák az ESZA által támogatott tervezett intézkedések hozzájárulását a következőkhöz:
a)
a(z) 1303/2013/EU rendelet 9. cikke első bekezdésének 1.-7. pontjában felsorolt tematikus célkitűzések megvalósítása az egyes prioritási tengelyek keretében;
b)
az e rendelet 9. és 10. cikkében említett társadalmi innováció és transznacionális együttműködés, amennyiben ezekre nincs elkülönítve prioritási tengely.
12. cikk
Bizonyos területi jellemzők kezelését szabályozó egyedi rendelkezések
(1) Az ESZA támogathatja a(z) 1303/2013/EU rendelet 32., 33. és 34. cikkében említett, közösségvezérelt helyi fejlesztési stratégiákat városi és vidéki területeken, a területi paktumokat és a foglalkoztatást - többek között a fiatalok foglalkoztatását -, az oktatást és a társadalmi befogadást segítő helyi kezdeményezéseket, valamint a(z) 1303/2013/EU rendelet+ 36. cikkében említett integrált területi beruházásokat (ITB).
(2) A(z) 1301/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) 7. cikkében említett ERFA-beavatkozások kiegészítéseként az ESZA támogathatja a fenntartható városfejlesztést olyan stratégiák révén, amelyek integrált intézkedéseket határoznak meg a partnerségi megállapodásukban meghatározott elvek alapján a tagállamok által meghatározott városi területeket érintő gazdasági, környezeti és társadalmi kihívások kezelésére.
III. FEJEZET
A PÉNZÜGYI IRÁNYÍTÁSRA VONATKOZÓ EGYEDI RENDELKEZÉSEK
13. cikk
A kiadások elszámolhatósága
(1) Az ESZA azon elszámolható kiadásokhoz nyújt támogatást, amelyek a(z) 1303/2013/EU rendelet 120. cikke (2) bekezdése b) pontjában említetteknek megfelelően kiterjedhetnek a munkaadók és a munkavállalók által közösen létrehozott pénzügyi forrásokra.
(2) Az ESZA támogatást nyújthat a programterületen kívül, de az Unió területén belül megvalósuló műveletek tekintetében felmerülő kiadásokhoz, amennyiben teljesül az alábbi két feltétel:
a)
a művelet előnyös a programterületre nézve;
b)
az operatív programért felelős hatóságokra a művelet irányításával, kontrolljával és auditjával kapcsolatosan háruló kötelezettségeket az azon operatív programért felelős hatóságok teljesítik, amelynek keretében az adott művelet támogatásra kerül, vagy ezek a hatóságok megállapodást kötnek a művelet végrehajtásának helyszínéül szolgáló tagállam hatóságaival, feltéve hogy az említett tagállamban teljesülnek a művelet irányítására, kontrolljára és auditjára irányuló kötelezettségek.
(3) Az ESZA operatív program, vagy egy több alapból finanszírozott operatív program ESZA-hányada költségvetésének 3 %-áig az Unión kívül felmerülő kiadások támogathatók az ESZA-ból, amennyiben azok a 3. cikk (1) bekezdésének a) vagy c) pontjában meghatározott tematikus célkitűzésekre vonatkoznak, és ha az illetékes monitoringbizottság jóváhagyta az érintett műveletet vagy az érintett műveletek típusait.
(4) A(z) 1303/2013/EU rendelet 69. cikkének (3) bekezdésében említett kiadások mellett az infrastrukturális javak, ingatlan és föld vásárlása sem támogatható az ESZA forrásaiból.
(5) Az egy műveletben részt vevők javára kifizetett juttatások vagy illetmények formájában harmadik fél által nyújtott természetbeni hozzájárulások részesülhetnek ESZA-támogatásban, amennyiben e természetbeni hozzájárulások a nemzeti szabályoknak - ideértve a számviteli szabályokat is - megfelelően merültek fel, és nem haladják meg a harmadik fél által viselt költségeket.
14. cikk
Egyszerűsített költségelszámolási rendszerek
(1) A(z) 1303/2013/EU rendelet 67. cikkében említett lehetőségek mellett a Bizottság az általa meghatározott átalány alapú egységköltségek vagy egyösszegű átalányok alapján is térítheti a tagállamok által kifizetett összegeket. Az így kiszámított összegek a kedvezményezettek részére közpénzekből nyújtott támogatásnak és a(z) 1303/2013/EU rendelet alkalmazásában elszámolható kiadásnak minősül.
Az első albekezdés alkalmazásában a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy a 24. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a támogatandó műveletek típusára, valamint az átalány alapú egységköltségek és egyösszegű átalányok, továbbá azok maximális összegének meghatározására vonatkozóan, amelyek az alkalmazandó közösen megállapított módszereknek megfelelően kiigazíthatók, kellően figyelembe véve a korábbi programozási időszak során szerzett tapasztalatokat.
A pénzügyi audit kizárólagos célja annak ellenőrzése, hogy teljesülnek-e azok a feltételek, amelyek a Bizottság által átalány alapú egységköltségek vagy egyösszegű átalányok alapján teljesített visszatérítésekre vonatkoznak.
Amennyiben az első albekezdésnek megfelelően átalány alapú egységköltségeken vagy egyösszegű átalányokon alapuló finanszírozásra kerül sor, az érintett tagállam saját számviteli gyakorlatát alkalmazhatja a műveletek támogatására. E rendelet és a(z) 1303/2013/EU rendelet alkalmazásában e számviteli gyakorlatot és az azokon alapuló összegeket nem vetik alá az audithatóság vagy a Bizottság által végzett auditnak.
(2) A(z) 1303/2013/EU rendelet 67. cikke (1) bekezdése d) pontjának és (5) bekezdése d) pontjának megfelelően egy művelet elszámolható közvetlen személyzeti költségei legfeljebb 40 %-ának megfelelő, százalékban meghatározott átalány használható fel az adott művelet elszámolható költségei fennmaradó részének finanszírozására, anélkül hogy a tagállamnak számításokat kellene végeznie az alkalmazandó átalány megállapítására.
(3) A(z) 1303/2013/EU rendelet 67. cikkének (5) bekezdésében foglalt módszereken túlmenően, amennyiben a közpénzekből nyújtott vissza nem térítendő és visszatérítendő támogatás összege nem haladja meg a 100 000 EUR-t, a(z) 1303/2013/EU rendelet 67. cikke (1) bekezdésének b), c) és d) pontjában említett összegek megállapítására az előzetesen az irányító hatóság által jóváhagyott költségvetés-tervezet alapján eseti alapon is sor kerülhet.
(4) A(z) 1303/2013/EU rendelet 67. cikke (4) bekezdésének sérelme nélkül, azon vissza nem térítendő és visszatérítendő támogatások, amelyek esetében a közpénzekből nyújtott támogatás összege nem haladja meg az 50 000 EUR-t, az e cikk (1) bekezdésének vagy a(z) 1303/2013/EU rendelet 67. cikkének megfelelően átalány alapú egységköltség vagy egyösszegű átalány, vagy a(z) 1303/2013/EU rendelet 67. cikkének megfelelően százalékban meghatározott átalány formájában nyújtandók, kivéve azon műveletek esetében, amelyek egy állami támogatási rendszer keretében részesülnek támogatásban. Amennyiben százalékban meghatározott átalány alapú finanszírozásra kerül sor, az átalány kiszámításához használt költségkategóriák térítése a(z) 1303/2013/EU rendelet 67. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban történik.
15. cikk
Pénzügyi eszközök
A(z) 1303/2013/EU rendelet 37. cikke értelmében az ESZA a hatálya alá tartozó intézkedéseket és szakpolitikákat pénzügyi eszközökkel, többek között mikrohitelekkel és garanciaalapokkal támogathatja.
IV. FEJEZET
AZ IFJÚSÁGI FOGLALKOZTATÁSI KEZDEMÉNYEZÉS
16. cikk
Az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés
Az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés az Unió támogatásra jogosult régióiban az e rendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontjában meghatározott intézkedések támogatásával segíti a fiatalok munkanélkülisége elleni küzdelmet. Minden olyan, a támogatható régiókban lakó, 25 év alatti nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatalt megcéloz, akik inaktívak vagy munkanélküliek (beleértve a tartósan munkanélkülieket), akár regisztrált, akár nem regisztrált álláskeresők. A tagállamok önkéntes alapon dönthetnek úgy, hogy a célcsoportot kiterjesztik a 30 év alatti fiatalokra is.
A 2014-2015-ös időszakra szóló ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés alkalmazásában a támogatható régiók azok a NUTS 2 szintű régiók, amelyekben a 15 és 24 év közötti fiatalok munkanélküliségi aránya 2012-ben 25 %-nál magasabb volt, azon tagállamokban pedig, amelyekben a fiatalok munkanélküliségi aránya 2012-ben több mint 30 %-kal emelkedett, azok a NUTS 2 szintű régiók, amelyekben a fiatalok munkanélküliségi aránya 2012-ben 20 %-nál magasabb volt.
Az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés forrásait a 1311/2013/EU rendelet 14. cikkének megfelelően a költségvetési eljárás keretében a 2016-tól 2020-ig terjedő időszak tekintetében növelni lehet. A 2016-tól 2020-ig terjedő időszak tekintetében az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés támogatására jogosult régiók meghatározásakor a második albekezdésben említett, 2012-es adatokra való utalás a legutolsó rendelkezésre álló éves adatokra való utalásnak értelmezendő. A kiegészítő források tagállamok közötti elosztásakor a(z) 1303/2013/EU rendelet VIII. melléklete szerinti kezdeti allokáció megállapításakor alkalmazott lépéseket követik.
A tagállamok a Bizottsággal egyetértésben határozhatnak úgy, hogy egy korlátozott, az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés támogatási összegének 10 %-át meg nem haladó összeget az olyan alrégiókban lakó fiatalok számára különítenek el, amelyekben magas a munkanélküli fiatalok aránya, és amelyek kívül esnek a támogatható NUTS 2 szintű régiókon.
17. cikk
Tematikus koncentráció
Az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés számára elkülönített támogatást nem veszik figyelembe a 4. cikkben említett tematikus koncentráció kiszámítása céljából.
18. cikk
Programozás
A(z) 1303/2013/EU rendelet 96. cikke értelmében az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés az ESZA programozásának részét képezi. A tagállamok - adott esetben - a partnerségi megállapodásukban és az operatív programban meghatározzák az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés programozási intézkedéseit.
A programozási intézkedések az alábbiak közül egy vagy több módon történhetnek:
a)
célzott operatív program;
b)
célzott prioritási tengely az operatív programon belül;
c)
egy vagy több prioritási tengely egy része.
E rendelet 9. és 10. cikke az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésre is alkalmazandó.
19. cikk
Monitoring és értékelés
(1) A(z) 1303/2013/EU rendelet 110. cikkében foglalt feladatai mellett a monitoringbizottság évente legalább egyszer megvizsgálja az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésnek az operatív programmal összefüggésben történő megvalósítását és céljai elérésének előrehaladását.
(2) A(z) 1303/2013/EU rendelet 50. cikkének (1) és (2) bekezdésében említett éves végrehajtási jelentések és a záró jelentés további információkat tartalmaz az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés megvalósítására vonatkozóan. A Bizottság az 1303/2013/EU rendelet 53. cikke (1) bekezdésének megfelelően az említett jelentésekről összefoglalót továbbít az Európai Parlament számára.
A Bizottság részt vesz az említett jelentésekről szóló, az Európai Parlament által évente megrendezett vitán.
(3) 2015. áprilistól és az azt következő években a 1303/2013/EU rendelet 50. cikkének (1) és (2) bekezdésében említett éves végrehajtási jelentéssel egyidejűleg az irányító hatóságok elektronikus úton minden egyes, az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezést támogató prioritási tengelyre vagy annak egy részére vonatkozóan strukturált adatokat továbbítanak a Bizottságnak. A továbbított adatok az e rendelet I. és II. mellékletében meghatározott mutatók értékeire és adott esetben a programspecifikus mutatókra vonatkoznak. Ezek részben vagy teljesen végrehajtott műveletekre vonatkoznak.
(4) A 1303/2013/EU rendelet 50. cikkének (4) bekezdésében említett éves végrehajtási jelentések vagy adott esetben a 1303/2013/EU rendelet 111. cikkének (4) bekezdésében említett előrehaladási jelentés és a 2016. május 31-ig benyújtott éves végrehajtási jelentés az e cikk (6) bekezdésében említett értékelések legfontosabb eredményeit tartalmazza. A jelentések ismertetik és értékelik az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés résztvevői - ideértve a hátrányos helyzetű személyeket, a marginalizálódott közösségek tagjait és az oktatási rendszerből szakképzettség nélkül kilépőket - számára felajánlott munkalehetőségek minőségét is. A jelentések ezenkívül ismertetik és értékelik előrehaladásukat az oktatás terén, azt, hogy találnak-e fenntartható és tisztességes munkaalkalmakat, illetve lehetőségük van-e tanulószerződéses gyakorlati képzésben vagy gyakornoki képzésben részt venni.
(5) A 1303/2013/EU rendelet 52. cikkében említett előrehaladási jelentések további információkat tartalmaznak az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésről és értékelik annak végrehajtását. A Bizottság az említett rendelet 53. cikke (2) bekezdésének megfelelően továbbítja az Európai Parlamentnek e jelentések összefoglalóját, és részt vesz az e jelentésekről szóló, az Európai Parlament által rendezett vitán.
(6) A programozási időszak során legalább két alkalommal értékelik a közös - egyrészt az ESZA-ból származó, másrészt az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés és az ifjúsági garancia megvalósítása számára elkülönített - támogatás eredményességét, hatékonyságát és hatását.
Az első értékelést 2015. december 31-ig készítik el, a másodikat 2018. december 31-ig.
20. cikk
Tájékoztatás és közzétételi intézkedések
(1) A kedvezményezettek biztosítják, hogy a műveletben részt vevő személyek megfelelő tájékoztatást kapjanak az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés keretében, az ESZA-ból és a kezdeményezés számára elkülönített forrásokból nyújtott támogatásról.
(2) Minden, ilyen művelet végrehajtásával kapcsolatos, a nyilvánosság vagy a résztvevők számára kiadott dokumentumnak, beleértve a részvételi vagy egyéb igazolást, tartalmaznia kell egy arra vonatkozó nyilatkozatot, hogy a művelet végrehajtása az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés keretében támogatásban részesült.
21. cikk
Technikai segítségnyújtás
Az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés számára elkülönített támogatást a tagállamok figyelembe vehetik a tagállamnak nyújtott támogatásból technikai segítségnyújtásra fordítható összeg felső határának kiszámítása során.
22. cikk
Pénzügyi támogatás
(1) Az operatív programot elfogadó bizottsági határozat minden egyes prioritási tengely vonatkozásában meghatározza az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés számára elkülönített forrásokból nyújtott támogatás, valamint az ennek megfelelő ESZA-támogatás maximális összegét, mint globális összeget, valamint annak régiókategóriák szerinti lebontását. Az ESZA minden egyes prioritási tengely vonatkozásában legalább az ifjúsági foglalkozatási kezdeményezés számára elkülönített forrásoknak megfelelő mértékű támogatást biztosít.
(2) Az (1) bekezdésben említett összegek alapján az (1) bekezdésben említett bizottsági határozat minden egyes prioritási tengely vonatkozásában meghatározza az ESZA-támogatás arányát is régiókategóriák szerint.
(3) Abban az esetben, ha az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezést egy olyan prioritási tengely által valósítják meg, amely több kategóriába tartozó támogatható régiókra vonatkozik, az ESZA-támogatást illetően a legmagasabb társfinanszírozási rátát alkalmazzák.
Az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés számára elkülönített forrásokra nem vonatkozik a nemzeti társfinanszírozási követelmény.
A prioritási tengelyre vonatkozó, az (1) bekezdésben említett bizottsági határozatban meghatározott teljes társfinanszírozási rátát az ESZA-támogatás társfinanszírozási rátáját és az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés számára elkülönített forrásokat együttesen figyelembe véve kell kiszámítani.
23. cikk
Pénzügyi irányítás
A(z) 1303/2013/EU rendelet 130. cikkén túl, amikor a Bizottság időközi kifizetéseket térít meg és az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés egyenlegét prioritási tengelyenként kifizeti, az Unió költségvetéséből származó térítéseket egyenlően osztja fel az ESZA és az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés számára elkülönített források között. Miután az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés számára elkülönített támogatásból származó valamennyi forrás térítésre került, a Bizottság az Unió költségvetéséből származó fennmaradó térítéseket az ESZA-hoz irányítja.
Az ESZA-juttatásokat a Bizottság a 22. cikk (2) bekezdésében meghatározott arány szerint felosztja a régiókategóriák között.
V. FEJEZET
FELHATALMAZÁS ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
24. cikk
A felhatalmazás gyakorlása
(1) A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek mellett felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására.
(2) A Bizottságnak a 14. cikk (1) bekezdésében említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása 2013. december 21-tól2020. december 31-ig tartó időszakra szól.
(3) Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 14. cikk (1) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.
(4) A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot e jogi aktus elfogadásáról.
(5) A 14. cikk (1) bekezdésének alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.
25. cikk
Az EUMSZ 163. cikke szerinti bizottság
(1) A Bizottságot az EUMSZ 163. cikke alapján létrehozott bizottság (a továbbiakban: ESZA-bizottság) segíti.
(2) A Bizottságnak az ESZA-bizottság elnöki feladatainak ellátásáért felelős tagja ezt a hatáskört átruházhatja a Bizottság egy magas rangú tisztviselőjére. Az ESZA-bizottság titkársági feladatainak ellátását a Bizottság biztosítja.
(3) Minden tagállam kinevezi a bizottságba egy legfeljebb hétéves időtartamra a kormány egy képviselőjét, a munkavállalói szervezetek egy képviselőjét, a munkáltatói szervezetek egy képviselőjét, továbbá minden tag esetében kinevez egy póttagot is. A tag távolléte esetén a póttag automatikusan jogosult az eljárásban való részvételre.
(4) Az ESZA-bizottságnak tagja a munkavállalói és a munkáltatói szervezeteket uniós szinten képviselő minden szervezet egy-egy képviselője.
(5) Az ESZA-bizottság meghívhatja üléseire az Európai Beruházási Bank és az Európai Beruházási Alap, valamint az érintett civil társadalmi szervezetek szavazásra nem jogosult képviselőit, ha részvételüket az ülés napirendje szükségessé teszi.
(6) Az ESZA-bizottsággal
a)
konzultációt folytatnak az ESZA által nyújtott támogatás esetén az operatív programokról és programozásról szóló bizottsági határozatok tervezetéről;
b)
konzultációt folytatnak a technikai segítségnyújtás tervezett alkalmazásáról az ESZA által nyújtott támogatás esetén, illetve egyéb olyan, az ESZA-val kapcsolatos kérdésekről, amelyek hatást gyakorolnak az ESZA szempontjából releváns stratégiák uniós szintű végrehajtására;
c)
jóváhagyatják a 10. cikk (3) bekezdése szerinti transznacionális együttműködés közös témáinak listáját.
(7) Az ESZA-bizottság véleményt nyilváníthat a következőkről:
a)
az ESZA-nak az Európa 2020 stratégia végrehajtásához való hozzájárulásával kapcsolatos kérdések;
b)
az 1303/2013/EU rendelettel kapcsolatos, az ESZA szempontjából releváns kérdések;
c)
az ESZA-val kapcsolatos, a Bizottság által hozzá utalt, a (6) bekezdésben említettektől eltérő kérdések.
(8) Az ESZA-bizottság az érvényesen leadott szavazatok abszolút többségével fogadja el véleményét, és azt tájékoztatásul továbbítják az Európai Parlamentnek. A Bizottság tájékoztatja az ESZA-bizottságot arról, hogy milyen módon vette figyelembe véleményeit.
26. cikk
Átmeneti rendelkezések
(1) Ez a rendelet nem érinti a Bizottság által az 1081/2006/EK rendelet alapján, vagy bármely egyéb, az adott támogatásra 2013. december 31-én alkalmazandó jogszabály alapján jóváhagyott támogatás folytatását vagy módosítását, beleértve annak teljes vagy részleges megszüntetését is. Következésképpen az említett rendelet vagy az ilyen egyéb alkalmazandó jogszabály 2013. december 31-t követően is alkalmazandó marad az említett támogatásra vagy az érintett műveletekre azok lezárásáig.
(2) A támogatás iránti, a 2014. január 1-jét megelőzően az 1081/2006/EK rendelet alapján benyújtott vagy jóváhagyott kérelmek továbbra is érvényesek.
27. cikk
Hatályon kívül helyezés
Az e rendelet 26. cikkében megállapított rendelkezések sérelme nélkül az 1081/2006/EK rendelet 2014. január 1-jével hatályát veszti.
A hatályon kívül helyezett rendeletre való hivatkozásokat erre a rendeletre történő hivatkozásnak kell tekinteni, és a III. mellékletben foglalt megfelelési táblázattal összhangban kell értelmezni.
28. cikk
Felülvizsgálat
Az Európai Parlament és a Tanács 2020. december 31-ig felülvizsgálja e rendeletet az EUMSZ 164. cikkével összhangban.
29. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2013. december 17-én