NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 508/2014
ze dne 15. května 2014
o Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 2328/2003, (ES) č. 861/2006, (ES) č. 1198/2006 a (ES) č. 791/2007 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1255/2011
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 42, čl. 43 odst. 2, čl. 91 odst. 1, čl. 100 odst. 2, čl. 173 odst. 3, články 175 a 188, čl. 192 odst. 1, čl. 194 odst. 2, čl. 195 odst. 2 a článek 349 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanoviska Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů ze dne 13. července 2011 nazvané „Reforma společné rybářské politiky“ uvádí možné problémy, cíle a směry společné rybářské politiky po roce 2013. S ohledem na rozpravu následující po zveřejnění tohoto sdělení byla společná rybářská politika reformována nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 (4). Reforma společné rybářské politiky zahrnuje všechny hlavní prvky společné rybářské politiky včetně finančních aspektů. Aby mohly být dosaženy cíle uvedené reformy, je vhodné zrušit nařízení Rady (ES) č. 2328/2003 (5), nařízení Rady (ES) č. 861/2006 (6), nařízení Rady (ES) č. 1198/2006 (7) a nařízení Rady (ES) č. 791/2007 (8) a nahradit je tímto nařízením.
Uznávajíce, že všechny záležitosti týkající se evropských oceánů a moří jsou vzájemně propojené, by toto nařízení mělo rovněž podporovat další rozvoj integrované námořní politiky podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1255/2011 (9).
(2)
Oblast působnosti Evropského námořního a rybářského fondu (ENRF) by měla zahrnovat podporu společné rybářské politiky pro zachování biologických mořských zdrojů, řízení rybolovu a loďstev využívajících těchto zdrojů a biologických sladkovodních zdrojů a akvakultury, jakož i na zpracování a uvádění produktů rybolovu a akvakultury na trh, pokud takové činnosti probíhají na území členských států nebo je provádí rybářská plavidla Unie nebo státní příslušníci členských států, aniž je dotčena prvořadá odpovědnost státu vlajky, vzhledem k ustanovením článku 117 Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu ze dne 10. prosince 1982 (10) (UNCLOS).
(3)
Úspěch společné rybářské politiky závisí na účinném systému pro kontrolu, inspekce a vynucování, jakož i na dostupnosti spolehlivých kompletních údajích, a to jak pro účely vědeckého poradenství, tak pro účely provádění a kontroly. ENRF by proto měl tyto politiky podporovat.
(4)
Oblast působnosti ENRF by měla zahrnovat podporu integrované námořní politiky, včetně rozvoje a provádění koordinovaných operací a rozhodování v souvislosti s oceány, moři, pobřežními regiony a námořními odvětvími jakožto doplňkem různých politik EU, které se jich dotýkají, zejména v rámci společné rybářské politiky a dopravy, průmyslu, územní soudržnosti, životního prostředí, energetiky a cestovního ruchu. Je nutné zajistit soudržnost a integraci v řízení různých odvětvových politik v rámci Baltského moře, Severního moře, Keltského moře, Biskajského zálivu, pobřeží Iberského poloostrova a povodí Středozemního a Černého moře.
(5)
Příjemci ENRF ve smyslu čl. 2 bodu 10 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (11) mohou být hospodářské subjekty podle definice uvedené v čl. 4 bodu 30 nařízení (EU) č. 1380/2013, rybáři nebo organizace rybářů, není-li v tomto nařízení stanoveno jinak.
(6)
V souladu se závěry Evropské rady ze dne 17. června 2010, jimiž byla přijata nová strategie Unie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění, vycházející ze sdělení Komise ze dne 3. března 2010 nazvaného „Evropa 2020 - Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ (dále jen „strategie Evropa 2020“), by se Unie a členské státy měly snažit o provádění inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění a současně přispívat k harmonickému rozvoji Unie. Prostředky by měly být soustředěny na splnění cílů strategie Evropa 2020, a to především cílů souvisejících se zaměstnaností, změnou klimatu a energetickou udržitelností, bojem proti chudobě a sociálním začleněním, a měla by být zlepšena účinnost větším zaměřením na výsledky. Zahrnutí integrované námořní politiky do ENRF také přispívá k hlavním cílům politik stanoveným ve strategii Evropa 2020 a je v souladu s obecnými cíli zvýšení hospodářské, územní a sociální soudržnosti stanovenými ve Smlouvě o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“) a Smlouvě o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“).
(7)
Aby bylo zajištěno, že ENRF bude přispívat k dosažení cílů společné rybářské politiky, integrované námořní politiky a strategie Evropa 2020, je zapotřebí se zaměřit na omezený počet hlavních priorit vztahujících se k podpoře rybolovu a akvakultury, jež jsou udržitelné z hlediska životního prostředí, účinně využívají zdroje, jsou inovativní, konkurenceschopné a založené na znalostech, k podpoře provádění společné rybářské politiky, zvyšování zaměstnanosti a územní soudržnosti, k podpoře uvádění na trh a zpracování, jakož i k podpoře provádění integrované námořní politiky.
(8)
Unie by měla ve všech fázích provádění ENRF usilovat o odstranění nerovností a podporu rovnosti žen a mužů, jakož i bojovat proti diskriminaci na základě pohlaví, rasového nebo etnického původu, náboženského vyznání nebo víry, zdravotního postižení, věku nebo sexuální orientace.
(9)
Hlavním cílem společné rybářské politiky je zajistit, aby činnosti v oblasti rybolovu a akvakultury přispívaly k vytvoření dlouhodobě udržitelných ekologických podmínek, které jsou nezbytné pro hospodářský a sociální rozvoj. Společná rybářská politika by kromě toho měla přispívat ke zvýšení produktivity, přiměřené životní úrovni odvětví rybolovu a stabilním trhům a měla by zajišťovat dostupnost zdrojů a dodávky potravin spotřebitelům za rozumné ceny.
(10)
Je nanejvýš důležité lépe integrovat environmentální hlediska do společné rybářské politiky, která by měla plnit cíle environmentální politiky Unie a strategie Evropa 2020. Cílem společné rybářské politiky je dosažení využívání živých mořských biologických zdrojů, které pokud možno do roku 2015 a v každém případě do roku 2020 obnoví a udrží rybí populace na úrovních zajišťujících maximální udržitelný výnos. Společná rybářská politika by měla zavést přístup předběžné opatrnosti a ekosystémový přístup v oblasti řízení rybolovu. ENRF by tudíž měl přispívat k ochraně mořského prostředí, jak je stanoveno ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2008/56/ES (12).
(11)
Financování výdajů společné rybářské politiky a integrované námořní politiky prostřednictvím jediného fondu, ENRF, by se mělo zaměřit na potřebu zjednodušení a mělo by posílit integraci obou politik. Rozšíření sdíleného řízení společných organizací trhu včetně vyrovnávacích plateb pro nejvzdálenější regiony, kontrolních činností a činností při shromažďování údajů by mělo dále přispět ke zjednodušení a snížení administrativní zátěže pro Komisi i členské státy a k dosažení větší soudržnosti a účinnosti poskytované podpory.
(12)
Rozpočet Unie by měl financovat výdaje společné rybářské politiky a integrované námořní politiky prostřednictvím jediného fondu, ENRF, a to buď přímo, nebo v rámci sdíleného řízení s členskými státy. Sdílené řízení s členskými státy by se nemělo vztahovat pouze na opatření na podporu rozvoje odvětví rybolovu, akvakultury a místního rozvoje se zapojením místních komunit, nýbrž také na zpracování a uvádění na trh a vyrovnávací platby pro nejvzdálenější regiony, kontrolní činnosti a činnosti při shromažďování údajů, jakož i na integrovanou námořní politiku. Přímé řízení by se mělo vztahovat na vědecká doporučení, konkrétní opatření v oblasti kontroly a vynucování, dobrovolné příspěvky na regionální organizace pro řízení rybolovu, poradní sbory, informace o trhu, operace při provádění integrované námořní politiky a komunikační činnosti. Měly by být upřesněny druhy operací, které jsou způsobilé pro financování z ENRF.
(13)
Je nutné rozlišovat mezi kategoriemi opatření v oblasti kontroly a vynucování, která jsou spolufinancována v rámci sdíleného řízení, a opatření spolufinancovaná v rámci přímého řízení. Je zásadně důležité vyčlenit zdroje, které mají být přiděleny na kontrolu a shromažďování údajů v rámci sdíleného řízení, a zároveň umožnit pružnost mezi těmito dvěma kategoriemi opatření.
(14)
Podle nařízení (EU) č. 1380/2013 má být finanční podpora Unie v rámci ENRF podmíněna dodržováním pravidel společné rybářské politiky členskými státy i hospodářskými subjekty. Tento požadavek má odrážet odpovědnost Unie zajišťovat ve veřejném zájmu zachování biologických mořských zdrojů v rámci společné rybářské politiky podle článku 3 Smlouvy o fungování EU.
(15)
Dosahování cílů společné rybářské politiky by bylo podrýváno, pokud by se finanční podpora Unie v rámci ENRF vyplácela hospodářským subjektům, které ex-ante nesplňují požadavky související s veřejným zájmem na zachování biologických mořských zdrojů. Proto by žádosti hospodářských subjektů měly být přípustné pro financování v rámci ENRF pouze za podmínky, že během určité doby před podáním žádosti o podporu se hospodářské subjekty nedopustily závažného porušení předpisů, trestného činu nebo podvodu a že nebyly zapojeny do provozu, řízení nebo vlastnictví rybářských plavidel zařazených na unijní seznam plavidel provádějících nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov nebo plavidel plujících pod vlajkou zemí, které jsou určeny jako nespolupracující země podle tohoto.
(16)
Příjemci by navíc po podání žádosti o podporu měli nadále splňovat tyto požadavky na přípustnost, a to po celou dobu provádění činnosti a po dobu pěti let po uskutečnění poslední platby.
(17)
Pokud příjemce nesplní podmínky týkající se způsobilosti a trvanlivosti, měly by se uplatnit finanční důsledky a opravy. Pro určení výše takové finanční opravy, je třeba vzít v úvahu povahu, závažnost, délku trvání a opakování porušení předpisů, trestného činu nebo podvodu ze strany příjemce a význam příspěvku ENRF pro hospodářskou činnost příjemce.
(18)
Dosahování cílů společné rybářské politiky by bylo rovněž podrýváno, pokud by byla finanční podpora Unie v rámci ENRF vyplacena členským státům, které neplní své povinnosti vyplývající z pravidel společné rybářské politiky týkajících se veřejného zájmu zachování biologických mořských zdrojů, například povinností shromažďování údajů a provádění kontroly. Pokud tyto povinnosti nejsou plněny, existuje riziko, že by členské státy nezjistily nepřípustné žádosti nebo nezpůsobilé operace.
(19)
Za účelem zabránění nezpůsobilým platbám a poskytnutí stimulace členskému státu k dodržování pravidel společné rybářské politiky by mělo být upraveno přerušení platební lhůty a pozastavení plateb, coby preventivní opatření, která jsou dočasná a mají omezenou oblast působnosti. Finanční opravy, které mají konečné a neodvolatelné následky, by se měly použít pouze na výdaje, které jsou postiženy případy nedodržování.
(20)
Aby se zlepšila koordinace a harmonizované provádění fondů poskytujících podporu v rámci politiky soudržnosti, což je Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR), Evropský sociální fond (ESF) a Fond soudržnosti, s fondy pro rozvoj venkova a námořní a rybolovné odvětví, což je Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV) a ENRF, byla pro všechny tyto fondy (dále jen „fondy ESI“) přijata společná ustanovení v nařízení (EU) č. 1303/2013. Vzhledem ke zvláštnostem odvětví, na něž se vztahuje společná rybářská politika a integrovaná námořní politika, obsahuje toto nařízení navíc k nařízení (EU) č. 1303/2013 některá zvláštní doplňující ustanovení.
(21)
Na operační program a na celý programový cyklus by se s přihlédnutím k rozsahu státní správy členských států a celkové výši veřejných výdajů vyčleněných na daný operační program měla vztahovat zásada proporcionality.
(22)
Komise by na základě transparentních a objektivních kritérií měla vypracovat roční rozpis dostupných položek závazků pro jednotlivé členské státy Tato kritéria by měla zahrnovat ukazatele vyjadřující velikost odvětví rybolovu a akvakultury, rozsah odpovědností, které jsou předmětem kontroly a shromažďování údajů, historické přidělené prostředky podle nařízení (ES) č. 1198/2006 a historickou spotřebu podle nařízení (ES) č. 861/2006.
(23)
Splnění některých zvláštních předběžných podmínek je v kontextu společné rybářské politiky nanejvýš důležité, zejména pokud jde o předkládání zprávy o rybolovné kapacitě a víceletého vnitrostátního strategického plánu pro akvakulturu a prokázanou správní kapacitu, umožňující dosáhnout souladu s požadavky na údaje pro řízení rybolovu a prosadit provádění systému Unie pro kontrolu, inspekce a vynucování.
(24)
Ve shodě s cílem zjednodušení by měly všechny činnosti ENRF, které spadají do působnosti sdíleného řízení, včetně řízení a shromažďování údajů, probíhat formou jediného operačního programu pro každý členský stát, v souladu s vnitrostátním uspořádáním tohoto členského státu. Programové období by mělo zahrnovat dobu od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020. Členské státy by při přípravě jediného operačního programu měly zajistit, aby obsah a velikost jejich operačních programů odrážely záměr docílit zjednodušení. Každý program by měl určit strategii pro splnění cílů v souvislosti s prioritami Unie pro ENRF a výběr příslušných opatření. Je třeba, aby programování bylo v souladu s těmito prioritami Unie a zároveň přizpůsobeno podle vnitrostátního kontextu, přičemž by mělo doplňovat jiné politiky Unie, zejména politiku rozvoje venkova a politiku soudržnosti.
(25)
V zájmu podpory drobného pobřežního rybolovu by členské státy, u nichž drobný pobřežní rybolov představuje významnou složku, měly ke svým operačním programům připojit akční plán pro rozvoj, konkurenceschopnost a udržitelnost drobného pobřežního rybolovu.
(26)
Aby členské státy při provádění ENRF přispěly k cíli docílit zjednodušení a snížit náklady na kontrolu, jakož i a míru chyb, měly by co nejvíce využívat možností spočívajících v uplatňování zjednodušených forem grantů podle nařízení (EU) č. 1303/2013.
(27)
Za účelem vynucení povinnosti kontroly v rámci společné rybářské politiky by členské státy měly vypracovat oddíl o kontrole operačního programu v souladu s prioritami Unie přijatými Komisí pro tuto oblast politiky. S cílem přizpůsobit operační program vyvíjejícím se potřebám v oblasti kontroly a vynucování by měl být kontrolní oddíl operačních programů pravidelně revidován na základě změn priorit Unie v politice kontroly a vynucování v rámci společné rybářské politiky. Tyto změny by měla schvalovat Komise. V zájmu zachování pružnosti při programování činností v oblasti kontroly by revize kontrolního oddílu operačního programu měla být předmětem zjednodušeného postupu.
(28)
Členské státy by měly vypracovat oddíl operačního programu o shromažďování údajů, v souladu s víceletým programem Unie podle nařízení Rady (ES) č. 199/2008 (13). Členské státy by se rovněž měly přizpůsobit specifickým potřebám činností při shromažďování údajů tím, že v souladu s uvedeným nařízením vypracují pracovní plán, který by podléhal schválení Komisí.
(29)
Finanční prostředky podléhající přímému řízení s výjimkou technické pomoci Komise by měly být předběžně definovány na základě cílů s 5 % pružností a řízeny prostřednictvím ročních pracovních programů.
(30)
Za účelem zvýšení konkurenceschopnosti a ekonomické výkonnosti rybolovu je nezbytné stimulovat investice do inovací a poskytovat jim podporu. V zájmu dosažení vyšší úrovně účasti by měl být zjednodušen postup podávání žádostí o podporu pro inovace.
(31)
Pro zvýšení konkurenceschopnosti a ekonomické výkonnosti rybolovu a námořních činností je rovněž rozhodující investice do lidského kapitálu. ENRF by proto měl podporovat poradenské služby, spolupráci mezi vědci a rybáři, odbornou přípravu, celoživotní učení, povzbuzovat šíření znalostí přispívat ke zlepšování celkové výkonnosti a konkurenceschopnosti hospodářských subjektů a podporovat sociální dialog. Manželům, manželkám a životním partnerům samostatně výdělečně činných rybářů by jako uznání jejich úlohy v rybářských komunitách měla za určitých podmínek být rovněž být poskytnuta podpora pro odbornou přípravu, celoživotní učení, šíření znalostí a navazování kontaktů, přispívající k jejich odbornému rozvoji.
(32)
Ve snaze pomoci mladým lidem, kteří se setkávají s nesnázemi v přístupu na trh práce v odvětví rybolovu v době přetrvávající finanční krize, by ENRF měl podpořit program odborné přípravy a kurzy o udržitelných rybolovných postupech a zachování mořských biologických zdrojů.
(33)
S vědomím potenciálu, který rybářům věnujícím se drobnému pobřežnímu rybolovu nabízí diverzifikace a jejich zásadní role v pobřežních komunitách, by měl ENRF poskytovat podporu investicím přispívajícím k diverzifikaci příjmů rybářů rozvojem doplňkových činností, včetně investic do lodí, cestovního ruchu s nabídkou rybaření, restaurací, environmentálních služeb v oblasti rybolovu a výchovných činností v oblasti rybolovu.
(34)
Vytvoření a rozvoj nové hospodářské činnosti v odvětví rybolovu mladými rybáři jsou finančně náročné a představují prvek, který by měl být zohledněn při přidělování a směřování finančních prostředků v rámci ENRF. Tento vývoj má zásadní význam pro konkurenceschopnost odvětví rybolovu v Unii. Proto by měla být zavedena podpora pro mladé rybáře zahajující rybolovnou činnost, s cílem usnadnit jim zakládání podniků. Aby se zajistila životaschopnost nových hospodářských činností podporovaných ENRF, podpora by měla být podmíněna získáním nutných dovedností a schopností. Podpora zahájení podnikání by měla pouze přispět k pořízení prvního rybářského plavidla.
(35)
V zájmu splnění zdravotních a bezpečnostních požadavků na plavidlech je žádoucí, aby ENRF podporoval investice vztahující se k bezpečnosti, pracovním podmínkám, zdraví a hygieně na plavidlech, jestliže podporované investice přesahují rámec požadavků podle unijních a vnitrostátních právních předpisů.
(36)
Měla by být stanovena pravidla pro přidělování příspěvků a finančních náhrad pro rybáře a majitele rybářských plavidel v případě dočasného přerušení rybolovných činností, jestliže k tomuto přerušení došlo přímým důsledkem některých opatření pro zachování zdrojů, s výjimkou stanovení a přidělování rybolovných práv, jestliže je stanoveno v některých plánech řízení rybolovu Unie nebo jednotlivých států, nebo je důsledkem neobnovení dohod o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu nebo protokolů k těmto dohodám. Tato pravidla by měla být stanovena rovněž v případech trvalého ukončení rybolovných činností.
(37)
Za určitých podmínek by mělo být možné přispívat z ENRF do vzájemných fondů, které rybářům poskytují náhrady za hospodářské ztráty způsobené nepříznivými klimatickými jevy, ekologickou katastrofou a náklady na záchrannou akci.
(38)
Za účelem přizpůsobení rybolovných činností rybolovným právům by mělo být možné podporovat z ENRF navržení, vývoj, sledování, hodnocení a řízení systémů pro přidělování rybolovných práv.
(39)
Je nanejvýš důležité do ENRF integrovat environmentální hlediska a podporovat provádění ochranných opatření v rámci společné rybářské politiky, je však nutné brát při tom ohled na různé podmínky ve vodách celé Unie. Pro tento účel je nezbytné přijmout regionalizovaný přístup k ochranným opatřením.
(40)
Podobně by měl ENRF podporovat snížení dopadu rybolovu na mořské prostředí, zejména podporou ekologických inovací, selektivnějších zařízení a vybavení, jakož i prostřednictvím opatření na ochranu a obnovu biologické rozmanitosti a ekosystémů a poskytovaných služeb, v souladu se strategií EU pro biologickou rozmanitost do roku 2020.
(41)
V souladu s hlavním cílem strategie Evropa 2020 souvisejícím se zmírňováním změny klimatu a energetickou účinností by mělo být možné podporovat z ENRF investice do lodí a energetických auditů.
(42)
S cílem zmírňování dopadů změny klimatu a zvyšování energetické účinnosti rybářských plavidel by mělo být možné poskytovat podporu na modernizaci hlavních nebo pomocných motorů a jejich nahrazení, pokud jsou při výběru upřednostněny hospodářské subjekty zabývající se drobným pobřežním rybolovem, aby se usnadnil jejich přístup k financování, a pokud větší vozidla přispívají ke snížení výkonu motoru.
(43)
Aby nedošlo k ohrožení cíle udržitelnosti reformy společné rybářské politiky, měl by být omezen objem finanční podpory, kterou lze věnovat na opatření týkající se loďstva, jako je dočasné nebo trvalé ukončení rybolovných činností, jakož i výměna motorů, a měla by být stanovena lhůta, během které lze udělit tuto finanční podporu v případě trvalého ukončení rybolovných činností.
(44)
V souladu se zákazem výmětů, který je součástí společné rybářské politiky, by měl ENRF podporovat investice do plavidel zaměřené na co nejlepší využití nežádoucích úlovků ryb a zhodnocení nedostatečně využívaných složek úlovků. S ohledem na nedostatek zdrojů je nutné maximalizovat hodnotu ulovených ryb, proto by měl ENRF podporovat rovněž investice do plavidel s cílem zvýšit obchodní hodnotu ulovených ryb.
(45)
S vědomím důležitosti rybářských přístavů, míst vykládky a přístřešků by měl ENRF podporovat příslušné investice, zejména zaměřené na zvýšení energetické účinnosti, ochrany životního prostředí, kvality vyložených produktů, a na zvýšení bezpečnosti a zlepšení pracovních podmínek.
(46)
Pro Unii je životně důležité, aby byla dosažena udržitelná rovnováha mezi zdroji pitné vody a jejich využíváním. Proto je třeba přijmout vhodná opatření pro podporu vnitrozemského rybolovu, při současném udržení ekonomické životaschopnosti těchto odvětví.
(47)
V souladu se sdělením Komise Radě a Evropskému parlamentu ze dne 19. září 2002 nazvaným „Strategie pro udržitelný rozvoj evropské akvakultury“ a sdělením Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů ze dne 29. dubna 2013 nazvaným „Strategické zásady udržitelného rozvoje akvakultury v EU“, cíli společné rybářské politiky a strategií Evropa 2020 by měl ENRF podporovat ekologicky, ekonomicky a sociálně udržitelný rozvoj odvětví akvakultury.
(48)
S ohledem na možný dopad úniku hospodářských zvířat z oblastí akvakultury na divoké mořské populace by ENRF neměla poskytovat pobídky k chovu geneticky modifikovaných organismů.
(49)
Akvakultura přispívá k růstu a zaměstnanosti v pobřežních a venkovských oblastech. Proto je zásadně důležité, aby byl ENRF přístupný zejména pro malé a střední podniky v odvětví akvakultury a podílel se na uvádění nových chovatelů v oblasti akvakultury do podnikání. Za účelem zvýšení konkurenceschopnosti a ekonomické výkonnosti akvakultury je nezbytné stimulovat inovace a podnikání. Proto by mělo být možné podporovat z ENRF inovativní operace, obchodní rozvoj podniků v oblasti akvakultury obecně, včetně nepotravinářské akvakultury a akvakultury na moři, a doplňkové činnosti, jako například cestovní ruch s nabídkou rybaření, environmentální služby týkající se oblasti akvakultury nebo vzdělávací činnosti.
(50)
Pro zvýšení konkurenceschopnosti a ekonomické výkonnosti činností v oblasti akvakultury je rovněž rozhodující investice do lidského kapitálu. Proto by mělo být možné podporovat z ENRF celoživotní učení a vytváření sítí povzbuzující šíření znalostí, jakož i poradenské služby napomáhající zlepšování celkové výkonnosti a konkurenceschopnosti subjektů.
(51)
S cílem přispět k rozvoji zařízení a infrastruktury pro akvakulturu by mělo být možné podporovat z ENRF strategická rozhodnutí celostátních a regionálních orgánů, především pokud jde o vymezování a mapování zón, jež mohou být pro rozvoj akvakultury považovány za nejvhodnější.
(52)
S cílem podporovat ekologicky, sociálně a hospodářsky udržitelnou akvakulturu by mělo být možné podporovat z ENRF činnosti v odvětví akvakultury, které jsou vysoce šetrné k životnímu prostředí, přechod podniků v odvětví akvakultury na environmentální řízení, využití systémů auditu, jakož i přechod na ekologickou akvakulturu. Ve stejném duchu by měl ENRF mít rovněž možnost podporovat akvakulturu poskytující zvláštní environmentální služby.
(53)
S vědomím důležitosti ochrany spotřebitele by mělo být možné z ENRF odpovídajícím způsobem podporovat chovatele s cílem vyloučit či zmírňovat rizika pro zdraví lidí a zvířat, která může chov v oblasti akvakultury vytvářet.
(54)
S poznáním rizik investic do činností akvakultury by ENRF měl mít možnost povzbuzovat bezpečnost podnikání příspěvky k pojištění populací akvakultury, a tím i zajištění příjmů producentů v případě mimořádných výrobních ztrát, zejména v důsledku přírodních katastrof, nepříznivých klimatických jevů, náhlých změn kvality vody, chorob nebo škůdců rostlin a zničení výrobních zařízení.
(55)
Vzhledem k tomu, že přístup k místnímu rozvoji se zapojením místních komunit po řadu let prokazuje svou užitečnost pro podporu rozvoje rybolovu a akvakultury, jakož i venkovských oblastí tím, že bere v potaz potřeby mnoha odvětví pro domácí rozvoj, je nutné poskytovat podporu i nadále a do budoucna ji posilovat.
(56)
V odvětví rybolovu a akvakultury by měl místní rozvoj se zapojením místních komunit podpořit inovační přístupy k vytváření růstu a pracovních míst, zejména poskytnutím přidané hodnoty k produktům rybolovu a diverzifikací místního hospodářství směrem k novým hospodářským činnostem, včetně činností nabízených „modrým růstem“ a širšími námořními odvětvími.
(57)
Udržitelný rozvoj odvětví rybolovu a akvakultury by měl přispívat k dosažení cílů strategie Evropa 2020 souvisejícím s podporou sociálního začleňování a snižování chudoby, s vytvářením pracovních míst a také s povzbuzováním inovací na místní úrovni. Mělo by to rovněž přispět k dosažení cíle posilování územní soudržnosti, který je hlavní prioritou zakotvenou ve Smlouvě o fungování EU.
(58)
Komunitně vedený místní rozvoj by měl být založen na přístupu zdola nahoru s využitím místních partnerství, která jsou složena ze zástupců veřejného, soukromého i občanského sektoru a odrážejí přesně složení místní společnosti. Tito místní aktéři mají nejlepší možnosti k tomu, aby vypracovali a prováděli integrované víceodvětvové strategie komunitně vedeného místního rozvoje, které budou plnit potřeby jejich místní rybolovné oblasti. Je důležité zajistit, aby žádná jednotlivá zájmová skupina neměla v rozhodovacích orgánech místních akčních skupin v oblasti rybolovu (dále jen „skupiny FLAG“) více než 49 % hlasovacích práv.
(59)
Základním rysem tohoto přístupu je vytváření sítí mezi místními partnerstvími. Spolupráce mezi místními partnerstvími je tedy důležitým rozvojovým nástrojem, který by měl být z ENRF podporován.
(60)
Podpora ENRF rybolovným oblastem by měla být koordinována s podporou místního rozvoje, kterou nabízejí další fondy Unie, a měla by zahrnovat všechny aspekty přípravy a provádění strategií komunitně vedeného místního rozvoje a činnosti skupin FLAG, jakož i náklady na oživení místní oblasti a provoz místního partnerství.
(61)
V zájmu zajištění životaschopnosti odvětví rybolovu a akvakultury na vysoce konkurenčním trhu je nezbytné přijmout ustanovení o poskytnutí podpory na provádění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1379/2013 (14), a na činnosti zpracování a uvádění na trh prováděné hospodářskými subjekty ve snaze maximalizovat hodnotu produktů rybolovu a akvakultury. Zvláštní pozornost je třeba věnovat podpoře činností, které začleňují činnosti dodavatelského řetězce v oblasti produkce, zpracování a uvádění na trh nebo představují inovativní procesy nebo metody. Při udělování podpory by měly být upřednostňovány organizace producentů a sdružení organizací producentů. Pokud jde o plány produkce a uvádění produktů na trh, měly by pro podporu být způsobilé pouze tyto organizace a sdružení. Ve snaze přizpůsobit se nové politice zákazu výmětů by měl ENRF podporovat také zpracování nežádoucích úlovků.
(62)
Nařízení (EU) č. 1379/2013 stanoví mechanismus skladování produktů rybolovu určených k lidské spotřebě na podporu větší stability trhu. V zájmu zajištění přechodu z mechanizmů tržní intervence na nové zaměření na plánování a řízení činností produkce a uvádění na trh by do 31. prosince 2018 měla být ukončena veškerá podpora poskytovaná ze strany ENRF.
(63)
S uvědoměním rostoucí konkurence, které jsou vystaveni rybáři věnující se drobnému pobřežnímu rybolovu, by mělo být možné podporovat z ENRF podnikatelské iniciativy, kterými rybáři věnující se drobnému pobřežnímu rybolovu dodávají přidanou hodnotu uloveným rybám, a to zejména zpracováním a přímým prodejem svého úlovku.
(64)
Vzhledem k tomu, že se rybolovné činnosti v nejvzdálenějších regionech Unie potýkají s problémy způsobenými zejména jejich odlehlostí a specifickými klimatickými podmínkami, mělo by být možné zohlednit v rámci ENRF zvláštní obtíže těchto regionů, uznané v článku 349 Smlouvy o fungování EU.
(65)
Aby bylo možné udržet konkurenceschopnost určitých produktů rybolovu a akvakultury z nejvzdálenějších regionů Unie vůči podobným produktům z jiných regionů Unie, Unie zavedla v roce 1992 opatření k vyrovnání souvisejících dodatečných nákladů v odvětví rybolovu. Opatření vztahující se na období 2007-2013 jsou stanovena v nařízení (ES) č. 791/2007. Je nezbytné i nadále od 1. ledna 2014 poskytovat podporu na vyrovnání dodatečných nákladů lovu, chovu, výroby a pro uvádění některých produktů rybolovu a akvakultury z nejvzdálenějších regionů Unie na trh, tak aby toto vyrovnání přispělo k zachování hospodářské životaschopnosti hospodářských subjektů z těchto regionů.
(66)
S ohledem na rozdílné podmínky uvádění na trh v nejvzdálenějších regionech, na výkyvy v odlovu a populacích a na tržní poptávku je třeba ponechat na jednotlivých členských státech, aby stanovily nárok na vyrovnání pro produkty rybolovu, jejich příslušná maximální množství a částku vyrovnání v rámci celkových prostředků přidělených dotčeným členským státům.
(67)
Členské státy by měly být oprávněny určit seznam a množství dotčených produktů rybolovu a výši vyrovnání v rámci celkových prostředků přidělených příslušnému členskému státu. Je rovněž třeba, aby byly oprávněny upravit své plány vyrovnání, pokud to lze odůvodnit měnícími se podmínkami.
(68)
Členské státy by měly stanovit částku vyrovnání ve výši umožňující vhodné vyrovnání dodatečných nákladů vyplývajících ze zvláštních znevýhodnění nejvzdálenějších regionů. Aby se zabránilo nadměrnému vyrovnání, částka by měla být úměrná dodatečným nákladům, které podpora vyrovnává. Za tímto účelem je také třeba, aby se vzaly v potaz další typy veřejné intervence, které mají dopad na úroveň dodatečných nákladů.
(69)
Je nanejvýš důležité, aby členské státy a hospodářské subjekty měly nezbytné prostředky pro provádění kontrol na vysoké úrovni, a tak zaručit dodržování pravidel společné rybářské politiky a zároveň zabezpečit udržitelné využívání živých vodních zdrojů. Mělo by proto být možné podporovat z ENRF členské státy a provozovatele v souladu s nařízením Rady (ES) č. 1224/2009 (15). Vytvořením kultury dodržování pravidel by tato podpora měla přispívat k udržitelnému rozvoji.
(70)
V duchu logiky jediného fondu by se v rámci ENRF měla zvýšit podpora poskytovaná na základě nařízení (ES) č. 861/2006 členským státům s ohledem na výdaje vynaložené v souvislosti s prováděním systému Unie pro kontrolu ENRF.
(71)
V souladu s cíli politiky Unie pro kontrolu a vynucování se jako vhodné jeví při používání hlídkových plavidel, letadel a vrtulníků ke kontrole rybolovu přesně určit minimální dobu, která by poskytovala základ pro podporu v rámci ENRF.
(72)
S ohledem na význam spolupráce mezi členskými státy v oblasti kontroly by mělo být možné poskytovat z ENRF pro tento účel podporu.
(73)
Je třeba přijmout opatření na podporu shromažďování, správy a využívání údajů o rybolovu podle víceletého programu Unie, a to zejména na podporu vnitrostátních programů, správy a využívání údajů pro vědeckou analýzu a provádění společné rybářské politiky. V duchu logiky jediného fondu by měla v rámci ENRF pokračovat podpora poskytovaná členským státům podle nařízení (ES) č. 861/2006 na výdaje vynaložené v souvislosti se shromažďováním, správou a využíváním údajů o rybolovu v rámci ENRF.
(74)
Řádná a účinná rozhodnutí v oblasti řízení rybolovu v rámci společné rybářské politiky by měla být podpořena činnostmi v oblasti výzkumu a spolupráce a poskytováním vědeckých a socioekonomických stanovisek a doporučení potřebných pro provádění a rozvoj společné rybářské politiky, včetně biogeograficky citlivých oblastí.
(75)
Rovněž je nutné podporovat spolupráci mezi členskými státy, případně se třetími zeměmi, při shromažďování údajů v rámci stejného moře, jakož i s příslušnými mezinárodními vědeckými subjekty.
(76)
Cílem integrované námořní politiky je podpora udržitelného využívání moří a oceánů a rozvoj koordinovaného, soudržného a transparentního rozhodování ve vztahu k politikám týkajícím se oceánů, moří, ostrovů, pobřežních a nejvzdálenějších regionů a námořních odvětví, jak uvádí sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů ze dne 10. října 2007 nazvané „Integrovaná námořní politika pro Evropskou unii“.
(77)
Jak je uvedeno v nařízení (EU) č. 1255/2011, v závěrech Rady, v usneseních Evropského parlamentu a ve stanoviscích Výboru regionů, pro provádění a další rozvoj integrované námořní politiky Unie je potřebné trvalé financování. Očekává se, že rozvoj námořních záležitostí prostřednictvím finanční podpory opatření v rámci integrované námořní politiky bude mít významný dopad, pokud jde o ekonomickou, sociální a územní soudržnost.
(78)
ENRF by měl přispět k podpoře všech úrovní integrované námořní správy, zejména prostřednictvím výměny osvědčených postupů a dalšího rozvoje a provádění strategií pro oblasti jednotlivých moří. Tyto strategie jsou zaměřeny na vytvoření integrovaného rámce pro řešení společných problémů v oblastech jednotlivých evropských moří a na posílení spolupráce mezi zúčastněnými stranami s cílem maximalizovat využití finančních nástrojů a fondů Unie a přispívat k hospodářské, sociální a územní soudržnosti Unie. V této souvislosti mohou opatření a mechanismy zaměřené na lepší spolupráci mezi členskými státy zahrnovat přeshraniční a meziodvětvovou spolupráci mezi námořními službami, např. činnosti v rámci Evropského fóra pro služby pobřežní ochrany, s cílem podporovat výměnu zkušeností a osvědčených postupů v zájmu dosažení efektivnosti a soudržnosti, a to v rámci stávajících příslušných právních předpisů Unie.
(79)
Je třeba, aby měl ENRF možnost rovněž podporoval další rozvoj nástrojů pro vytváření synergií mezi iniciativami v různých odvětvích s dopadem na moře, oceány a pobřeží. To je případ integrovaného námořního dohledu, jehož cílem je zlepšit námořní situační uvědomování prostřednictvím posílené a bezpečné výměny informací mezi jednotlivými odvětvími. Z ENRF by však neměly být financovány operace související s námořním dohledem spadající do oblasti působnosti části třetí hlavy V Smlouvy o fungování EU.
(80)
Propojení informačních systémů řízených těmito odvětvími může vyžadovat mobilizaci vlastních mechanismů financování těchto systémů, a to soudržným způsobem a v souladu se Smlouvou o fungování EU. Územní plánování námořních prostor a integrovaná správa pobřežních oblastí zásadním způsobem přispívají k udržitelnému rozvoji mořských a pobřežních oblastí a k dosažení cílů ekosystémového řízení a rozvoje propojení země a moře. Tyto nástroje jsou také důležité pro řízení různých využití našich pobřeží, moří a oceánů s cílem umožnit jejich udržitelný hospodářský rozvoj a podpořit přeshraniční investice, zatímco provádění směrnice 2008/56/ES bude blíže vymezovat hranice udržitelnosti lidských činností majících dopad na mořské prostředí. Dále je nutné zlepšit znalosti mořského světa a povzbuzovat inovace usnadněním shromažďování, svobodného sdílení, šíření a opakovaného využití údajů o stavu oceánů a moří.
(81)
ENRF by měl rovněž podporovat udržitelný hospodářský růst, zaměstnanost, inovace a konkurenceschopnost v rámci námořních odvětví a pobřežních regionů. Je zvláště důležité rozpoznat regulativní překážky a nedostatky dovedností, které brání růstu v rozvíjejících se a perspektivních námořních odvětvích, jakož i operace zaměřené na podporu investic do technologických inovací nezbytných pro zlepšení podnikatelského potenciálu mořských a námořních aplikací.
(82)
ENRF by se měl doplňovat a zachovávat soulad s existujícími i budoucími finančními nástroji, které dávají k dispozici Unie a členské státy na celostátní a nižší úrovni, k podpoře udržitelného hospodářského, sociálního a územního rozvoje, ochrany a udržitelného využívání oceánů, moří a pobřeží, k posílení účinnosti spolupráce mezi členskými státy a jejich pobřežními, ostrovními a nejvzdálenějšími regiony, s přihlédnutím ke stanovení pořadí důležitosti a pokroku vnitrostátních a místních projektů. ERNF by měl navazovat na jiné politiky Unie, které mohou zahrnovat námořní prvek, zejména na EFRR, Fond soudržnosti a ESF, jakož i program Horizont 2020 zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1291/2013 (16).
(83)
V úsilí o dosažení cílů společné rybářské politiky na globální úrovni se Unie aktivně podílí na činnosti mezinárodních organizací. Proto je nezbytné, aby Unie přispívala na činnost organizací, které pomáhají zajistit zachování a udržitelné využívání rybolovných zdrojů na volném moři a ve vodách třetích zemí. V duchu logiky jediného fondu by měla v rámci ENRF pokračovat podpora poskytnutá mezinárodním organizacím na základě nařízení (ES) č. 861/2006.
(84)
Pro zlepšení správy v rámci společné rybářské politiky a zajištění účinného fungování poradních sborů je nezbytné, aby poradním sborům bylo poskytnuto dostatečné a trvalé financování, které by jim umožnilo účinně vykonávat jejich poradní roli v rámci společné rybářské politiky. V duchu logiky jediného fondu by měla podpora poskytnutá poradním sborům v rámci ENRF nahradit podporu poskytovanou regionálním poradním sborům na základě nařízení (ES) č. 861/2006.
(85)
Je potřeba, aby ENRF formou technické pomoci usnadnil provádění operačního programu a mimo jiné podporoval inovativní přístupy a postupy umožňující jednoduché a transparentní provádění. Technická pomoc by měla zahrnovat také vytvoření evropské sítě skupin FLAG se zaměřením na budování kapacit, šíření informací, výměnu zkušeností a podporu spolupráce mezi místními partnerstvími.
(86)
V zájmu dobrého pracovního partnerství a náležité podpory ze strany Unie je třeba zajistit co nejširší informovanost o podpoře Unie a její publicitu. Orgány odpovědné za řízení pomoci by měly být rovněž odpovědné za tato hlediska informovanosti a publicity i za průběžné informování Komise o příslušných přijatých opatřeních.
(87)
V souvislosti se všemi operacemi financovanými na základě tohoto nařízení, a to jak v rámci sdíleného, tak přímého řízení, je nezbytné zajistit ochranu finančních zájmů Unie řádným uplatňováním příslušných právních předpisů týkajících se ochrany těchto zájmů a náležitou kontrolou prováděnou členskými státy a Komisí.
(88)
Aby bylo možné řešit specifické podmínky společné rybářské politiky uvedené v nařízení (EU) č. 1380/2013 a přispívat k dodržování pravidel společné rybářské politiky, měla by být stanovena další ustanovení k pravidlům o přerušení platební lhůty stanoveným v nařízení (EU) č. 1303/2013. Pokud členský stát nebo subjekt nedodržel své povinnosti v rámci společné rybářské politiky nebo má-li Komise důkazy naznačující toto nedodržení, Komise by měla mít možnost v rámci preventivního opatření přerušit platby.
(89)
Aby se zabránilo zjevnému riziku vyplácení nezpůsobilých výdajů, Komise by měla mít kromě možnosti přerušení platební lhůty také možnost pozastavit platby v případě závažného nedodržení pravidel společné rybářské politiky členským státem.
(90)
Operační programy by měl být předmětem monitorování a hodnocení s cílem zlepšit jejich kvalitu a prokázat jejich splnění. Komise by měla vytvořit rámec pro společný systém monitorování a hodnocení, mimo jiné zajišťující, že příslušné údaje budou k dispozici včas. V této souvislosti je třeba, aby byl určen seznam ukazatelů a aby Komise vypracovala posouzení dopadů politiky ENRF ve vztahu ke specifickým cílům.
(91)
Odpovědnost za monitorování provádění operačního programu by měl společně nést řídící orgán a monitorovací výbor zřízený pro tento účel. K tomu by měly být určeny příslušné pravomoci řídícího orgánu a monitorovacího výboru. Monitorování operačního programu by mělo zahrnovat vypracování výroční zprávy o provádění, která se zasílá Komisi.
(92)
Aby se zlepšila dostupnost a transparentnost informací o možnostech financování a příjemcích podpory, měly by být v každém členském státě zpřístupněny jediné internetové stránky nebo internetový portál poskytující informace o operačním programu, včetně seznamu operací podporovaných v rámci každého operačního programu. Příslušné internetové stránky všech členských států by měly být přístupné rovněž z jediné oficiální webové stránky Unie, aby byl občanům z různých členských států usnadněn přístup k informacím zveřejňovaným členskými státy. Tyto informace by měly široké veřejnosti a zejména daňovým poplatníkům Unie poskytovat pochopitelnou, jasnou a konkrétní představu o tom, jak se vynakládají finanční prostředky Unie v rámci ENRF. Kromě tohoto cíle by mělo zveřejnění příslušných údajů sloužit k účelu další propagace možnosti žádat o finanční prostředky Unie. Aniž je dotčeno používání směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES (17), může toto zveřejnění v souladu s vnitrostátními právními předpisy zahrnovat jména fyzických osob.
(93)
Za účelem doplnění a změn některých jiných než podstatných prvků tohoto nařízení by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o určení doby trvání a příslušných počátečních nebo koncových dat doby ve vztahu ke kritériím přípustnosti žádostí, upravení procentuálních podílů týkajících se orientačního rozdělení finančních prostředků mezi cíle v rámci přímého řízení, vymezení způsobilých operací a nákladů pro investice do rybářských plavidel nebo jednotlivých zařízení, týkající se hygienických, zdravotních, bezpečnostních nebo pracovních podmínek, definice způsobilých nákladů podle opatření na ochranu a obnovu mořské biologické rozmanitosti a ekosystémů v rámci udržitelného provozování rybolovných činností, vymezení nákladů způsobilých pro podporu investic do zařízení nebo rybářských plavidel zaměřených na snížení emisí znečišťujících látek nebo skleníkových plynů a zvýšení energetické účinnosti rybářských plavidel, vymezení kritérií pro výpočet dodatečných nákladů vyplývajících ze zvláštních obtíží nejvzdálenějších regionů, vymezení případů nedodržení ze strany členských států, jež mohou způsobit přerušení platební lhůty nebo pozastavení plateb, vymezení kritérií pro určení úrovně finanční opravy, která má být použita, jakož i kritérií pro používání finančních oprav na základě paušálních sazeb nebo extrapolace a vymezení obsahu a vytvoření rámce společného systému monitorování a hodnocení.
(94)
Pro usnadnění hladkého přechodu ze systému zavedeného nařízením (ES) č. 1198/2006 na systém zavedený tímto nařízením by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU v souvislosti se stanovením přechodných ustanovení.
(95)
Při přijímání aktů v přenesené pravomoci podle tohoto nařízení je obzvláště důležité, aby Komise vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(96)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o stanovení ročního rozpisu celkových zdrojů, které jsou k dispozici pro závazky v rámci sdíleného řízení, v členění podle členských států, schválení operačních programů a jejich změn, schválení pracovních plánů pro shromažďování údajů, schválení ročních pracovních programů týkajících se technické pomoci z podnětu Komise, konstatování toho, že existují důkazy poukazující na nedodržení povinností v rámci společné rybářské politiky, konstatování toho, že členský stát nesplnil své povinnosti v rámci společné rybářské politiky, úplné nebo částečné pozastavení vyplácení průběžných plateb týkajících se operačního programu a provedení finanční opravy zrušením celé podpory Unie na operační program nebo její části. Komise by měla přijímat tyto prováděcí akty bez použití nařízení (EU) č. 182/2011.
(97)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by Komisi měly být rovněž svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o předkládání jednotlivých částí operačního programu, jednací řád, formát a časové rozvrhy týkající se schvalování a předkládání operačního programu a jeho změn, roční pracovní program podle kapitol I a II hlavy VI, podobu plánu vyrovnání pro nejvzdálenější regiony, použití různých procentních bodů míry veřejné podpory, vzor, který má být členskými státy použit při předkládání finančních údajů Komisi, stanovení zvláštních ukazatelů pro priority Unie, pravidla pro informace zasílané členskými státy a údaje a synergie mezi možnými zdroji údajů, formu a předkládání výroční zprávy o provádění a jednotlivé části, které mají být zahrnuty do předběžných hodnocení. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením (EU) č. 182/2011 a měl by být použit přezkumný postup.
(98)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by Komisi měly být dále svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o přijetí skutečných priorit Unie pro vynucování a kontrolu, zahrnující podrobnosti o případných změnách těchto priorit, stanovení pravidel pro předkládání údajů poskytovaných řídícími orgány, technické vlastnosti informací a propagační opatření pro danou operaci a pokyny pro vytvoření znaku a určení standardních barev. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením (EU) č. 182/2011. V zájmu zajištění jednoduššího a rychlejšího postupu by měl být použit poradní postup.
(99)
Jelikož cílů tohoto nařízení nemůže být s ohledem strukturální obtíže, s nimiž se členské státy potýkají při rozvoji odvětví rybolovu, akvakultury a námořního odvětví, jakož i z důvodu omezených finančních prostředků členských států, dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich z důvodu rozsahu a dopadu operací, které mají být financovány v rámci operačních programů, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o EU. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.
(100)
Režim podpory uvedený v tomto nařízení nahrazuje režimy podpory zřízené nařízením (ES) č. 2328/2003, nařízením (ES) č. 861/2006, nařízením (ES) č. 1198/2006, nařízením (ES) č. 791/2007, nařízením (EU) č. 1255/2011 a článkem 103 nařízení (ES) č. 1224/2009. Uvedená nařízení a ustanovení by proto měla být zrušena s účinkem od 1. ledna 2014. Tímto nařízením by však nemělo být dotčeno pokračování ani změny pomoci schválené Komisí na základě nařízení (ES) č. 1198/2006 nebo jiného právního předpisu, který se na takovou pomoc vztahuje ke dni 31. prosince 2013.
(101)
Je vhodné uvést do souladu dobu použitelnosti tohoto nařízení s dobou použitelnosti nařízení (EU) č. 1303/2013. Toto nařízení by se proto mělo použít od 1. ledna 2014,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
HLAVA I
PŘEDMĚT, OBLAST PŮSOBNOSTI A DEFINICE
Článek 1
Předmět
Toto nařízení vymezuje finanční opatření Unie pro provádění:
a)
společné rybářské politiky;
b)
příslušných opatření týkajících se mořského práva;
c)
udržitelného rozvoje rybolovných a akvakulturních oblast a vnitrozemského rybolovu; a
d)
integrované námořní politiky.
Článek 2
Územní působnost
Toto nařízení se vztahuje na operace prováděné na území Unie, není-li v tomto nařízení stanoveno jinak.
Článek 3
Definice
1. Pro účely tohoto nařízení, a aniž je dotčen odstavec 2 tohoto článku, se použijí definice uvedené v článku 4 nařízení (EU) č. 1380/2013, článku 5 nařízení (EU) č. 1379/13, článku 4 nařízení (ES) č. 1224/2009 a článku 2 nařízení (EU) č. 1303/2013.
2. Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„společným prostředím pro sdílení informací“ síť systémů s decentralizovanou strukturou, vyvinutá pro účely výměny informací mezi jednotlivými uživateli za účelem zlepšení situační informovanosti o činnostech na moři;
2)
„meziodvětvovými operacemi“ ty iniciativy, které jsou vzájemně výhodné pro různá odvětví nebo odvětvové politiky, jak jsou uvedeny ve Smlouvě o fungování EU, a kterých není možné zcela dosáhnout prostřednictvím opatření zahrnutých v příslušných oblastech politiky;
3)
„systémem pro elektronické zaznamenávání a hlášení“ systém pro elektronické zaznamenávání a předávání údajů podle nařízení (ES) č. 1224/2009;
4)
„Evropskou námořní sítí pro pozorování a sběr dat“ síť, která začleňuje příslušné vnitrostátní námořní programy pro pozorování a shromažďování údajů do společného a přístupného evropského zdroje;
5)
„rybolovnou a akvakulturní oblastí“ oblast, která zahrnuje pobřeží moře, břehy řeky či jezera nebo rybníky či povodí, s významnou úrovní zaměstnanosti v odvětví rybolovu nebo akvakultury, která je ze zeměpisného, hospodářského a sociálního hlediska funkčně stejnorodá a jež byla jako taková označena členským státem;
6)
„rybářem“ každá osoba, která provozuje komerční rybolov, jak je chápán členským státem;
7)
„vnitrozemským rybolovem“ rybolovné činnosti provozované pro obchodní účely ve vnitrozemských vodách prostřednictvím plavidel nebo jiných zařízení včetně zařízení používaných pro rybolov pod ledem;
8)
„integrovaným řízením pobřežních zón“ strategie a opatření, jaké jsou například uvedeny v doporučení Evropského parlamentu a Rady 2002/413/ES (18);
9)
„integrovanou námořní správou“ se rozumí koordinované řízení všech odvětvových politik na úrovni Unie týkajících se oceánů, moří a pobřežních regionů;
10)
„integrovanou námořní politikou“ politika Unie, jejímž cílem je podpořit koordinované a soudržné rozhodování za účelem maximalizace udržitelného rozvoje, hospodářského růstu a sociální soudržnosti členských států a zejména pobřežních, ostrovních a nejvzdálenějších regionů v Unii, jakož i námořních odvětví, a to prostřednictvím soudržných politik v námořní oblasti a příslušné mezinárodní spolupráce;
11)
„integrovaným námořním dohledem“ iniciativa Unie, jejímž cílem je zvýšit efektivitu a účelnost činností dohledu v evropských mořích prostřednictvím výměny informací a spolupráce napříč odvětvími a hranicemi;
12)
„územním plánováním námořních prostor“ proces, kterým příslušné orgány členských států analyzují a organizují lidské činnosti v mořských oblastech za účelem dosažení ekologických, ekonomických a sociálních cílů;
13)
„opatřením“ se rozumí soubor operací;
14)
„drobným pobřežním rybolovem“ rybolov prováděný rybářskými plavidly o celkové délce menší než 12 metrů, která nepoužívají vlečná rybolovná zařízení uvedená v tabulce 3 v příloze I nařízení Komise (ES) č. 26/2004 (19);
15)
„plavidly provozovanými výlučně ve vnitrozemských vodách“ se rozumí plavidla zabývající se obchodním rybolovem ve vnitrozemských vodách, která nejsou zahrnuta do rejstříku rybářského loďstva Unie.
HLAVA II
OBECNÝ RÁMEC
KAPITOLA I
Zřízení Evropského námořního a rybářského fondu a jeho cíle
Článek 4
Zřízení
Zřizuje se Evropský námořní a rybářský fond (ENRF).
Článek 5
Cíle
ENRF přispívá k dosahování těchto cílů:
a)
podpora rybolovu a akvakultury, jež jsou konkurenceschopné, ekologicky udržitelné, hospodářsky životaschopné a sociálně odpovědné;
b)
podpora provádění společné rybářské politiky;
c)
podpora vyváženého a komplexního územního rozvoje rybolovných a akvakulturních oblastí;
d)
posilováním rozvoje a provádění integrované námořní politiky Unie, a to způsobem doplňujícím politiku soudržnosti a společnou rybářskou politiku;
Sledování těchto cílů nesmí vést ke zvyšování rybolovné kapacity.
Článek 6
Priority Unie
ENRF přispívá ke strategii Evropa 2020 a k provádění společné rybářské politiky. Naplňuje níže uvedené priority Unie v oblasti udržitelného rozvoje rybolovu a akvakultury a souvisejících činností, které odrážejí příslušné tematické cíle uvedené v nařízení (EU) č. 1303/2013:
1)
Podpora environmentálně udržitelného, inovativního a konkurenceschopného rybolovu založeného na znalostech a účinně využívajícího zdroje sledováním těchto specifických cílů:
a)
snížení dopadu rybolovu na mořské prostředí včetně předcházení nežádoucím úlovkům a jejich co nejvýraznějšího možného omezení;
b)
ochrana a obnova vodní biologické rozmanitosti a ekosystémů;
c)
zajištění rovnováhy mezi rybolovnou kapacitou a dostupnými rybolovnými právy;
d)
zvyšování konkurenceschopnosti a životaschopnosti podniků zabývajících se rybolovem včetně drobného pobřežního loďstva a zlepšení bezpečnosti nebo pracovních podmínek;
e)
poskytování podpory pro posilování technologického rozvoje, inovací včetně zvyšování energetické účinnosti a předávání znalostí;
f)
rozvoj odborné přípravy, nových profesních dovedností a celoživotního učení;
2)
Podpora environmentálně udržitelné, inovativní a konkurenceschopné akvakultury založené na znalostech a účinně využívající zdroje sledováním těchto specifických cílů:
a)
poskytování podpory pro posilování technologického rozvoje, inovací a předávání znalostí;
b)
zlepšování konkurenceschopnosti a životaschopnosti podniků akvakultury včetně zlepšení bezpečnosti nebo pracovních podmínek, zejména v případě malých a středních podniků;
c)
ochrana a obnova vodní biologické rozmanitosti a posílení ekosystémů souvisejících s akvakulturou a podpora akvakultury účinně využívající zdroje;
d)
podpora akvakultury s vysokou úrovní ochrany životního prostředí, zdraví a dobrých životních podmínek zvířat a veřejného zdraví a bezpečnosti;
e)
rozvoj odborné přípravy, nových profesních dovedností a celoživotního učení;
3)
Podpora provádění společné rybářské politiky sledováním těchto specifických cílů:
a)
zdokonalení a poskytování vědeckých poznatků, jakož i zlepšení shromažďování údajů a jejich správy;
b)
poskytnutí podpory pro monitorování, kontroly a vynucování, posílení institucionální kapacity a efektivní veřejné správy, aniž by se zvýšila administrativní zátěž;
4)
Zvyšování zaměstnanosti a územní soudržnosti sledováním tohoto specifického cíle: podpora hospodářského růstu, sociálního začleňování a vytváření pracovních míst a podpora uplatnitelnosti na trhu práce a mobility pracovních sil v pobřežních a vnitrozemských komunitách závislých na rybolovu a akvakultuře, včetně diverzifikace činností v rámci odvětví rybolovu a do dalších odvětví námořního hospodářství.
5)
Podpora uvádění na trh a zpracování sledováním těchto specifických cílů:
a)
zlepšování organizace trhu s produkty rybolovu a akvakultury;
b)
podpora investic do odvětví zpracování a uvádění na trh.
6)
Podpora provádění integrované námořní politiky.
KAPITOLA II
Sdílené a přímé řízení
Článek 7
Sdílené a přímé řízení
1. Opatření, na něž se vztahuje hlava V, jsou financována z ENRF v souladu se zásadou sdíleného řízení mezi Unií a členskými státy a společná pravidla stanovená v nařízení (EU) č. 1303/2013.
2. Opatření, na něž se vztahuje hlava VI, jsou financována z ENRF v souladu se zásadou přímého řízení.
KAPITOLA III
Obecné zásady pomoci v rámci sdíleného řízení
Článek 8
Státní podpora
1. Aniž je dotčen odstavec 2 tohoto článku, použijí se pro podporu poskytovanou členskými státy podnikům v odvětví rybolovu a akvakultury články 107, 108 a 109 Smlouvy o fungování EU.
2. Články 107, 108 a 109 Smlouvy o fungování EU se však nepoužijí na platby uskutečněné členskými státy podle tohoto nařízení a v souladu s ním, které spadají do působnosti článku 42 Smlouvy o fungování EU.
3. Vnitrostátní předpisy zavádějící financování z veřejných prostředků, které přesahuje ustanovení tohoto nařízení týkající se plateb uvedených v odstavci 2, se posuzují jako celek na základě odstavce 1.
4. U produktů rybolovu a akvakultury uvedených v příloze I Smlouvy o fungování EU, na něž se vztahují její články 107, 108 a 109, může Komise v souladu s článkem 108 Smlouvy o fungování EU schválit v nejvzdálenějších regionech uvedených v článku 349 Smlouvy o fungování EU provozní podporu v odvětví produkce, zpracování a uvádění těchto produktů na trh, aby se tím zmírnily zvláštní obtíže zemědělské produkce v uvedených regionech způsobené odlehlostí, ostrovní povahou a vzdálenou polohou.
Článek 9
Zvláštní předběžné podmínky
Pro ENRF se použijí zvláštní předběžné podmínky uvedené v příloze IV.
KAPITOLA IV
Přípustnost žádostí a nezpůsobilé operace
Článek 10
Přípustnost žádostí
1. Žádosti podané provozovatelem nejsou přípustné pro podporu z ENRF v určeném časovém období stanoveném podle odstavce 4 tohoto článku, pokud bylo příslušným orgánem zjištěno, že se dotčený provozovatel:
a)
dopustil závažného porušení předpisů podle článku 42 nařízení Rady (ES) č. 1005/2008 (20) nebo čl. 90 odst. 1 nařízení (ES) č. 1224/2009;
b)
podílel na provozu, řízení nebo vlastnictví rybářských plavidel uvedených na unijním seznamu plavidel provádějících nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov podle čl. 40 odst. 3 nařízení (ES) č. 1005/2008 nebo plavidel plujících pod vlajkou zemí určených jako nespolupracující třetí země podle článku 33 uvedeného nařízení;
c)
dopustil závažných porušení pravidel společné rybářské politiky určených takto v jiných právních aktech přijatých Evropským parlamentem a Radou; nebo
d)
dopustil kteréhokoli z trestných činů uvedených v článcích 3 a 4 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/99/ES (21), pokud je podána žádost o podporu podle hlavy V kapitoly II tohoto nařízení.
2. Příjemce po podání žádosti musí nadále splňovat podmínky uvedené v odst. 1 písm. a) až d) po celou dobu provádění operace a po dobu pěti let po uskutečnění poslední platby tomuto příjemci.
3. Žádosti podané provozovatelem nejsou přípustné v určeném časovém období stanoveném podle odstavce 4 tohoto článku, pokud bylo příslušným orgánem zjištěno, že se dotčený provozovatel dopustil podvodu podle definice v článku 1 Úmluvy o ochraně finančních zájmů Evropských společenství (22) v rámci Evropského rybářského fondu nebo ENRF.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 126, pokud jde o:
a)
určení doby uvedené v odstavcích 1 a 3 tohoto článku, která musí být přiměřená povaze, závažnosti, době trvání a opakování závažného porušení předpisů, trestného činu nebo podvodu a která nesmí být kratší než jeden rok;
b)
určení příslušných počátečních nebo koncových dat doby uvedené v odstavcích 1 a 3 tohoto článku.
5. Členské státy požadují, aby provozovatelé podávající žádost v rámci ENRF poskytli řídícímu orgánu podepsané prohlášení potvrzující, že splňují kritéria uvedená v odstavci 1 tohoto článku a že se v rámci Evropského námořního fondu nebo ENRF nedopustili podvodu, jak uvádí odstavec 3 tohoto článku. Členské státy před schválením operace ověří pravdivost tohoto prohlášení na základě informací dostupných podle vnitrostátního rejstříku porušení předpisů uvedeného v článku 93 nařízení (ES) č. 1224/2009 nebo na základě jiných dostupných údajů.
Pro účely prvního pododstavce členský stát poskytne na žádost jiného členského státu informace obsažené ve svém vnitrostátním rejstříku porušení předpisů, jak je uvedeno v článku 93 nařízení (ES) č. 1224/2009.
Článek 11
Nezpůsobilé operace
V rámci ENRF nejsou způsobilé tyto operace:
a)
operace zvyšující rybolovnou kapacitu plavidla nebo zařízení zvyšující schopnost plavidla vyhledat ryby;
b)
stavba nových rybářských plavidel nebo dovoz rybářských plavidel;
c)
dočasné nebo trvalé zastavení rybolovných činností, není-li v tomto nařízení stanoveno jinak;
d)
průzkumný rybolov;
e)
převod vlastnictví podniku;
f)
přímé vysazování ryb, pokud není výslovně stanoveno jako opatření na ochranu v právním předpisu Unie, nebo v případě experimentálního vysazování ryb.
HLAVA III
FINANČNÍ RÁMEC
Článek 12
Plnění rozpočtu
1. Rozpočet Unie přidělený ENRF podle hlavy V tohoto nařízení se plní v rámci sdíleného řízení v souladu s článkem 4 nařízení (EU) č. 1303/2013.
2. Rozpočet Unie přidělený ENRF podle hlavy VI tohoto nařízení plní přímo Komise v souladu s čl. 58 odst. 1 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (23).
3. Jakékoliv zrušení celého rozpočtového závazku v rámci přímého řízení nebo jeho části Komisí musí být v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012 a případně s článkem 123 tohoto nařízení.
4. V souladu s články 30 a 53 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 se použije zásada řádného finančního řízení.
Článek 13
Rozpočtové prostředky v rámci sdíleného řízení
1. Prostředky, které jsou k dispozici na závazky z ENRF pro období 2014 až 2020 v rámci sdíleného řízení, činí 5 749 331 600 EUR v běžných cenách v souladu s ročním rozpisem stanoveným v příloze II.
2. Částka 4 340 800 000 EUR z rozpočtových prostředků uvedených v odstavci 1 se přidělí na udržitelný rozvoj rybolovu, akvakultury a rybolovných oblastí, na uvádění na trh a zpracování a na technickou pomoc z podnětu členských států podle kapitol I, II, III, IV a VII hlavy V, s výjimkou článku 67.
3. Částka 580 000 000 EUR z rozpočtových prostředků uvedených v odstavci 1 se přidělí na kontrolní a vynucovací opatření podle článku 76.
4. Částka 520 000 000 EUR z rozpočtových prostředků uvedených v odstavci 1 se přidělí na shromažďování údajů podle článku 77.
5. Částka 192 500 000 EUR z rozpočtových prostředků uvedených v odstavci 1 se přidělí na vyrovnání pro nejvzdálenější regiony podle kapitoly V hlavy V. Toto vyrovnání nepřekročí za rok:
a)
6 450 000 EUR pro Azory a Madeiru,
b)
8 700 000 EUR pro Kanárské ostrovy,
c)
12 350 000 EUR pro francouzské nejvzdálenější regiony uvedené v článku 349 Smlouvy o fungování EU.
6. Částka 44 976 000 EUR z rozpočtových prostředků uvedených v odstavci 1 se přidělí na podporu skladování podle článku 67.
7. Částka 71 055 600 EUR z rozpočtových prostředků uvedených v odstavci 1 se přidělí na opatření týkající se integrované námořní politiky podle kapitoly VIII hlavy V.
8. Členské státy mají možnost využívat zaměnitelně finanční prostředky dostupné podle odstavců 3 a 4.
Článek 14
Rozpočtové prostředky v rámci přímého řízení
1. Prostředky, které jsou k dispozici na závazky z ENRF pro období 2014 až 2020 v rámci sdíleného řízení podle kapitoly I a III hlavy VI, činí 647 275 400 EUR v běžných cenách.
2. Pro účely hlavy VI kapitol I a II je orientační rozdělení finančních prostředků mezi cíle uvedené v článcích 82 a 85 stanoveno v příloze III.
3. Komise se může od orientačních procentuálních podílů uvedených v odstavci 2 v jednotlivých případech odchýlit maximálně o 5 % hodnoty finančního krytí.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 126, pokud jde o úpravy procentuálních podílů stanovených v příloze III.
Článek 15
Přezkum v polovině období
Komise přezkoumá provádění hlavu VI kapitoly I a II včetně potřeby úprav orientačního rozdělení finančních prostředků stanoveného v příloze III a do 30. června 2017 předloží Evropskému parlamentu a Radě průběžnou hodnotící zprávu o dosažených výsledcích a kvalitativních a kvantitativních aspektech ERNF.
Článek 16
Finanční rozdělení pro sdílené řízení
1. Prostředky dostupné pro závazky členských států uvedené v čl. 13 odst. 2 až 7 pro období 2014 až 2020 v souladu s tabulkou v příloze II jsou stanoveny na základě těchto objektivních kritérií:
a)
pokud jde o hlavu V, s výjimkou článků 76 a 77:
i)
úroveň zaměstnanosti v odvětvích rybolovu a mořské a sladkovodní akvakultury včetně zaměstnanosti v oblasti souvisejícího zpracování,
ii)
úroveň produkce v odvětvích rybolovu a mořské a sladkovodní akvakultury včetně souvisejícího zpracování, a
iii)
podíl drobného pobřežního rybářského loďstva v rámci rybářského loďstva;
b)
pokud jde o články 76 a 77:
i)
rozsah kontrolních úkolů dotčeného členského státu, s přihlédnutím k velikosti rybářského loďstva členského státu a velikosti mořské oblasti, která má být kontrolována, objemu vykládek a hodnoty dovozu ze třetích zemí;
ii)
dostupné prostředky pro kontrolu vzhledem k rozsahu kontrolních úkolů členského státu, kdy jsou dostupné prostředky určeny s přihlédnutím k počtu kontrol provedených na moři a inspekcí vykládek;
iii)
rozsah úkolů dotčeného členského státu týkajících se shromažďování údajů, s přihlédnutím k velikosti rybářského loďstva členského státu, objemu vykládek a velikosti produkce akvakultury, rozsahu činností vědeckého sledování na moři a počtu průzkumů, jichž se členský stát účastní, a
iv)
dostupné zdroje pro sběr údajů ve srovnání s rozsahem úkolů členského státu týkajících se shromažďování údajů, kdy jsou dostupné prostředky určeny s přihlédnutím k lidským zdrojům a technickým prostředkům potřebným k provádění vnitrostátního programu odběru vzorků pro shromažďování údajů.
c)
pokud jde o všechna opatření, historická rozdělení finančních prostředků podle nařízení (ES) č. 1198/2006 a historická spotřeba podle nařízení (ES) č. 861/2006.
2. Komise přijme prostřednictvím prováděcího aktu rozhodnutí, kterým se stanoví roční rozpis celkových zdrojů v členění podle členských států.
HLAVA IV
PROGRAMOVÁNÍ
KAPITOLA I
Programování opatření financovaných v rámci sdíleného řízení
Článek 17
Příprava operačních programů
1. Každý členský stát vypracuje jediný operační program pro provádění priorit Unie stanovených v článku 6, které mají být spolufinancovány z ENRF.
2. Členský stát stanoví operační program v úzké spolupráci s partnery uvedenými v článku 5 nařízení (EU) č. 1303/2013.
3. Pro část operačního programu uvedeného v čl. 18 odst. 1 písm. o) Komise prostřednictvím prováděcích aktů přijme do 31. května 2014 konkrétní priority Unie pro politiku vynucování a kontroly. Tyto prováděcí akty se přijímají poradním postupem podle čl. 127 odst. 2.
Článek 18
Obsah operačního programu
1. Kromě prvků uvedených v článku 27 nařízení (EU) č. 1303/2013 operační program obsahuje:
a)
analýzu situace z hlediska silných a slabých stránek, příležitostí a hrozeb a určení potřeb, které je nutno řešit v dané zeměpisné oblasti, případně i včetně přímoří, na niž se program vztahuje.
Analýza se soustředí na příslušné priority Unie stanovené v článku 6 tohoto nařízení, a případně musí být v souladu s víceletým národním strategickým plánem pro akvakulturu uvedeným v článku 34 nařízení (EU) č. 1380/2013, a na pokrok v dosahování dobrého stavu prostředí vypracováním a prováděním strategie pro mořské prostředí podle článku 5 směrnice 2008/56/ES. Specifické potřeby týkající se pracovních míst, životního prostředí, zmírňování změny klimatu a přizpůsobení se této změně a podpory inovací jsou posuzovány ve vztahu k prioritám Unie, s cílem nalézt nejvhodnější odpovědi na úrovni jednotlivých priorit týkajících se příslušných oblastí;
b)
popis strategie ve smyslu článku 27 nařízení (EU) č. 1303/2013 dokládající, že:
i)
pro jednotlivé priority Unie zahrnuté v programu jsou stanoveny vhodné cíle na základě společných ukazatelů uvedených v článku 109 tohoto nařízení;
ii)
výběr příslušných opatření vyplývá logicky z jednotlivých priorit Unie zvolených v příslušném programu, přičemž se zohlední závěry předběžného hodnocení a analýzy podle písmene a) tohoto odstavce. V případě opatření za účelem trvalého zastavení rybolovných činností podle článku 34 tohoto nařízení popis strategie zahrnuje cíle a opatření, jež mají být přijata, v zájmu snížení rybolovné kapacity v souladu s článkem 22 nařízení (EU) č. 1380/2013. Rovněž se uvede popis metody pro výpočet prémie udělované podle článků 33 a 34 tohoto nařízení;
iii)
přidělení finančních prostředků na priority Unie zahrnuté v programu je odůvodnitelné a dostačuje k dosažení stanovených cílů;
c)
případně konkrétní potřeby oblastí Natura 2000, zavedených směrnicí Rady 92/43/EHS (24) a příspěvek programu ke zřízení ucelené sítě oblastí obnovy rybích populací podle článku 8 nařízení (EU) č. 1380/2013;
d)
posouzení konkrétních předběžných podmínek uvedených v článku 9 a příloze IV tohoto nařízení a v případě potřeby opatření uvedená v čl. 19 odst. 2 nařízení (EU) č. 1303/2013;
e)
popis výkonnostního rámce ve smyslu článku 22 a přílohy II nařízení (EU) č. 1303/2013;
f)
seznam vybraných opatření, uspořádaných podle priorit Unie;
g)
seznam kritérií používaných pro výběr rybolovných a akvakulturních oblastí podle hlavy V kapitoly III;
h)
seznam výběrových kritérií pro komunitně vedené strategie místního rozvoje podle hlavy V kapitoly III;
i)
v členských státech, kde lze více než 1 000 plavidel považovat za plavidla pro drobný pobřežní rybolov, akční plán pro rozvoj, konkurenceschopnost a udržitelnost drobného pobřežního rybolovu;
j)
požadavky na hodnocení a plán hodnocení podle článku 56 nařízení (EU) č. 1303/2013 a opatření, která mají být přijata pro řešení zjištěných potřeb;
k)
finanční plán, který má být navržen s ohledem na článek 20 nařízení (EU) č. 1303/2013 a v souladu s prováděcím aktem Komise podle čl. 16 odst. 2 tohoto nařízení a který zahrnuje:
i)
tabulku uvádějící celkový příspěvek ENRF plánovaný na každý rok,
ii)
tabulku uvádějící použitelné prostředky ENRF a míru spolufinancování v rámci priorit Unie stanovených v článku 6 tohoto nařízení, jakož i technickou pomoc; odchylně od obecného pravidla stanoveného v čl. 94 odst. 2 tohoto nařízení tato tabulka případně uvádí samostatně prostředky ENRF a míry spolufinancování, které se použijí pro podporu uvedenou v článcích 33 a 34, čl. 41 odst. 2, článcích 67 a 70, čl. 76 odst. 2 písm. a) až d) a f) až l), čl. 76 odst. 2 písm. e) a článku 77 tohoto nařízení.
l)
informace o doplňkovosti a koordinaci s fondy ESI a jinými příslušnými finančními nástroji Unie a členských států;
m)
prováděcí opatření k operačnímu programu včetně:
i)
určení orgánů uvedených v článku 123 nařízení (EU) č. 1303/2013 a pro informaci stručný popis systému řízení a kontroly;
ii)
popisu příslušných úloh místních akčních skupin v oblasti rybolovu (FLAG), řídícího orgánu nebo určeného subjektu pro veškeré úkoly v oblasti provádění komunitně vedené strategie místního rozvoje;
iii)
popisu postupů monitorování a hodnocení, jakož i obecného složení monitorovacího výboru uvedeného v článku 48 nařízení (EU) č. 1303/2013;
iv)
ustanovení k zajištění propagace programu v souladu s článkem 119 tohoto nařízení;
n)
seznam partnerů podle článku 5 nařízení (EU) č. 1303/2013 a výsledky konzultace s partnery;
o)
pro cíl zajištění zvýšené úrovně dodržování pravidel prostřednictvím kontroly uvedené v čl. 6 bodu 3 písm. b) a v souladu se skutečnými prioritami přijatými Komisí podle čl. 17 odst. 3:
i)
seznam subjektů, které provádějí systém kontroly, inspekce a vynucování, a stručný popis jejich dostupných lidských a finančních zdrojů pro kontrolu, inspekci a vynucování v oblasti rybolovu a jejich hlavní dostupné vybavení pro kontrolu, inspekci a vynucování v oblasti rybolovu, zejména počet lodí, letadel a vrtulníků,
ii)
hlavní cíle kontrolních opatření, která se mají provádět, s využitím ukazatelů dopadu, které budou stanoveny v souladu s článkem 109,
iii)
specifické cíle, kterých má být dosaženo v souladu s prioritami Unie podle článku 6, a podrobný popis podle kategorie po celé programové období;
p)
za účelem shromažďování údajů pro udržitelné řízení rybolovu podle čl. 6 bodu 3 písm. a) a v souladu s víceletým programem Unie uvedeným v článku 3 nařízení (ES) č. 199/2008:
i)
popis činností shromažďování údajů v souladu s čl. 25 odst. 1 nařízení (EU) č. 1380/2013;
ii)
popis postupů pro ukládání údajů, správy a využívání údajů;
iii)
popis způsobilosti pro dosahování řádného finančního a administrativního řízení shromážděných údajů;
Část operačního programu uvedená v písmenu p) je doplněna v souladu s článkem 21 tohoto nařízení.
2. Operační program zahrnuje metody pro výpočet zjednodušených nákladů podle čl. 67 odst. 1 písm. b), c) a d) nařízení (EU) č. 1303/2013 a dodatečných nákladů nebo ztráty příjmů v souladu s článkem 96 tohoto nařízení a metodu pro výpočet vyrovnání podle příslušných kritérií stanovených pro každou z využitých činností podle čl. 40 odst. 1 a článků 53, 54 a 55, čl. 56 odst. 1 písm. f) a článku 67 tohoto nařízení. V případě potřeby jsou zahrnuty rovněž informace o předběžných platbách pro skupiny FLAG podle článku 62 tohoto nařízení.
3. Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů pravidla pro prezentaci jednotlivých částí popsaných v odstavcích 1 a 2 tohoto článku. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 127 odst. 3.
Článek 19
Schválení operačního programu
1. S výhradou článku 29 nařízení (EU) č. 1303/2013 Komise přijímá prováděcí akty, jimiž schválí operační program.
2. Pro účely přijetí prováděcích aktů uvedených v odstavci 1 tohoto článku Komise přezkoumá, zda opatření uvedená v čl. 18 odst. 1 písm. b) bodu ii) mohou skutečně odstranit zjištěnou nadměrnou kapacitu.
Článek 20
Změna operačního programu
1. Komise přijímá prováděcí akty, jimiž schválí změnu operačního programu.
2. V zájmu přizpůsobení se vyvíjejícím se potřebám v oblasti kontroly může Komise přijmout každé dva roky prováděcí akty, jimž upřesní veškeré změny priorit Unie v oblasti politiky vynucování a kontroly uvedené v čl. 17 odst. 3 a odpovídajících způsobilých operací, které je třeba upřednostnit. Tyto prováděcí akty se přijímají s poradním postupem podle čl. 127 odst. 2.
3. Členské státy mohou předložit změnu svých operačních programů s ohledem na nové priority stanovené v prováděcích aktech uvedených v odstavci 2 tohoto článku. V souladu se zásadou proporcionality se pro tyto změny operačních programů použije zjednodušený postup přijatý v souladu s čl. 22 odst. 2.
Článek 21
Pracovní plány pro shromažďování údajů
1. Pro účely použití čl. 18 odst. 1 písm. p) tohoto nařízení předloží členské státy elektronicky Komisi pracovní plány shromažďování údajů podle čl. 4 odst. 4 nařízení (ES) č. 199/2008, a to do 31. října roku předcházejícího roku zahájení uplatňování pracovního plánu, ledaže dosud platí stávající plán, v kterémžto případě o tom uvědomí Komisi. Obsah těchto plánů musí být v souladu s čl. 4 odst. 2 uvedeného nařízení.
2. Komise přijme prováděcí akty, jimiž schválí pracovní plány uvedené v odstavci 1, do 31. prosince roku předcházejícího roku zahájení uplatňování pracovního plánu.
Článek 22
Pravidla týkající se postupů a harmonogramů
1. Komise může přijmout prostřednictvím prováděcích aktů pravidla pro postupy, formu a časové plány pro:
a)
schvalování operačních programů,
b)
předkládání a schvalování návrhů změn operačních programů včetně jejich vstupu v platnost a četnosti předkládání během programového období,
c)
předkládání a schvalování návrhů změn podle čl. 20 odst. 3,
d)
předkládání pracovních plánů pro shromažďování údajů.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 127 odst. 3.
2. Postupy a časové plány budou zjednodušeny v případě:
a)
změny operačních programů týkající se převodu finančních prostředků mezi prioritami Unie za podmínky, že nepřekračují 10 % částky přidělené na příslušnou prioritu Unie;
b)
změny operačních programů týkající se zavedení nebo zrušení opatření nebo typů příslušných operací a souvisejících informací a ukazatelů;
c)
změny operačních programů týkající se změn v popisu opatření včetně změn podmínek způsobilosti;
d)
změn uvedených v čl. 20 odst. 3, jakož i v případě dalších změn části operačního programu uvedené v čl. 18 odst. 1 písm. n).
3. Odstavec 2 se nepoužije na opatření uvedená v článcích 33, 34 a v čl. 41 odst. 2.
KAPITOLA II
Programování opatření financovaných v rámci přímého řízení
Článek 23
Roční pracovní program
1. Pro účely provádění hlavy VI přijme Komise prostřednictvím prováděcích aktů roční pracovní programy v souladu s cíli stanovenými v těchto kapitolách. V případě kapitol I a II hlavy VI se tyto prováděcí akty přijímají přezkumným postupem podle čl. 127 odst. 3.
2. Roční pracovní programy zahrnují:
a)
popis financovaných činností a cíle, jež jednotlivé činnosti sledují, které musí být v souladu s cíli stanovenými v článcích 82 a 85. Obsahuje také určení částky přidělené na každou činnost, orientační harmonogram provádění, jakož i informace o provádění těchto činností;
b)
pro granty a související opatření základní hodnotící kritéria, která se stanoví tak, aby bylo možno co nejlépe dosáhnout cílů sledovaných operačním programem, a maximální míru spolufinancování;
HLAVA V
OPATŘENÍ FINANCOVANÁ V RÁMCI SDÍLENÉHO ŘÍZENÍ
KAPITOLA I
Udržitelný rozvoj rybolovu
Článek 24
Specifické cíle
Podpora v rámci této kapitoly přispívá k plnění specifických cílů v rámci priority Unie stanovené v čl. 6 bodu 1.
Článek 25
Obecné podmínky
1. Majitel rybářského plavidla, který obdržel podporu podle této kapitoly, nepřevede toto plavidlo mimo Unii po dobu nejméně pěti let ode dne, kdy byla tato podpora příjemci skutečně vyplacena. Pokud by bylo plavidlo v průběhu tohoto období převedeno, vybere členský stát neoprávněně vyplacené částky určené na provoz zpět, a to v poměrné výši odpovídající období, během něhož nebyla podmínka stanovená v první větě tohoto odstavce splněna.
2. Provozní náklady nejsou způsobilé, pokud v této kapitole není výslovně stanoveno jinak.
3. Celkový finanční příspěvek z ENRF na opatření uvedená v článcích 33 a 34 a výměnu nebo modernizaci hlavních nebo pomocných motorů podle článku 41 nepřekročí vyšší z těchto prahových hodnot:
a)
6 000 000 EUR, nebo
b)
15 % finanční podpory Unie přidělené příslušným členským státem na priority Unie stanovené v čl. 6 bodech 1, 2 a 5.
4. Celkový finanční příspěvek z ENRF na opatření uvedená v čl. 29 odst. 4 nepřekročí 5 % finanční podpory Unie přidělené jednotlivým členským státům.
5. Podpora majitelům plavidel udělená podle článku 33 se odečte od podpory udělené majitelům plavidel podle článku 34 na totéž plavidlo.
Článek 26
Inovace
1. Za účelem povzbuzení inovací v oblasti rybolovu může ENRF podporovat projekty zaměřené na vývoj nebo zavádění nových nebo podstatně zdokonalených produktů a vybavení, nových nebo zdokonalených postupů a technik, nových nebo zdokonalených řídicích a organizačních systémů, a to i na úrovni zpracování a uvádění na trh.
2. Operace financované podle tohoto článku se provádějí ve spolupráci s vědeckým nebo technickým subjektem uznaným členským státem nebo Unií. Tento vědecký nebo technický subjekt ověřuje výsledky těchto operací, nebo prostřednictvím takového subjektu.
3. Výsledky operací financovaných v rámci tohoto článku jsou členským státem vhodně zveřejňovány v souladu s článkem 119.
Článek 27
Poradenské služby
1. V zájmu zlepšení celkové výkonnosti a konkurenceschopnosti provozovatelů a s cílem podpořit udržitelný rybolov může ENRF podporovat:
a)
studie proveditelnosti a poradenské služby posuzující životaschopnost projektů potenciálně způsobilých pro podporu podle této kapitoly;
b)
poskytování odborných doporučení v oblasti environmentální udržitelnosti, se zaměřením na omezení a pokud možno odstranění negativních dopadů rybolovných činností na mořské, suchozemské a sladkovodní ekosystémy;
c)
poskytování odborného poradenství v oblasti obchodních a marketingových strategií.
2. Studie proveditelnosti, poradenské služby a poradenství podle odstavce 1 jsou poskytovány vědeckými, akademickými, odbornými nebo technickými subjekty nebo subjekty poskytujícími ekonomické poradenství s požadovanými pravomocemi.
3. Podpora uvedená v odstavci 1 se poskytuje provozovatelům, organizacím rybářů, včetně organizací producentů nebo veřejnoprávních subjektů.
4. Pokud podpora podle odstavce 1 nepřekročí částku 4 000 EUR, může být příjemce vybrán prostřednictvím zrychleného řízení.
Článek 28
Partnerství mezi vědci a rybáři
1. S cílem podpořit předávání znalostí mezi vědci a rybáři může ENRF podporovat:
a)
vytváření sítí, dohod o partnerství či sdružení mezi jedním nebo více nezávislými vědeckými subjekty a rybáři nebo jednou nebo více organizacemi rybářů, a to s případnou účastí technických subjektů;
b)
činnosti prováděné v rámci sítí, dohod o partnerství či sdružení vytvořených v souladu s písmenem a).
2. Činnosti uvedené v odst. 1 písm. b) mohou zahrnovat činnosti v oblasti shromažďování a správy údajů, studie, pilotní projekty, šíření znalostí a výsledků výzkumu, semináře a osvědčené postupy.
3. Podpora uvedená v odstavci 1 může být poskytnuta veřejnoprávním subjektům, rybářům, organizacím rybářů, skupinám FLAG a nevládním organizacím.
Článek 29
Podpora lidského kapitálu, tvorby pracovních míst a sociálního dialogu
1. S cílem podpořit lidský kapitál, tvorbu pracovních míst a sociální dialog může ENRF podporovat:
a)
odbornou přípravu, celoživotní učení, společné projekty, šíření poznatků ekonomické, technické, regulační nebo vědecké povahy a inovačních postupů a osvojování nových odborných dovedností, zejména spojených s udržitelným řízením mořských ekosystémů, hygienou, zdravím, bezpečností, činnostmi v námořním odvětví, inovacemi a podnikáním;
b)
vytváření sítí a výměnu zkušeností a osvědčených postupů mezi zúčastněnými stranami, včetně organizací prosazujících rovné příležitosti mezi muži a ženami, podporu úlohy žen v rybářských komunitách a prosazování nedostatečně zastoupených skupin zapojených do drobného pobřežního rybolovu nebo rybolovu uskutečňovaného z břehu;
c)
sociální dialog na unijní, vnitrostátní, regionální nebo místní úrovni za účasti rybářů, sociálních partnerů a jiných příslušných zúčastněných stran.
2. Podpora uvedená v odstavci 1 může být rovněž poskytnuta manželkám nebo manželům samostatně výdělečně činných rybářů nebo - v míře odpovídající rozsahu jejich uznání vnitrostátními právními předpisy - životním partnerům samostatně výdělečně činných rybářů, za podmínek uvedených v čl. 2 písm. b) směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/41/EU (25).
3. Podporu podle odst. 1 písm. a) lze poskytnout pro účely odborné přípravy osob mladších 30 let, které jsou v daném členském státě uznány jako nezaměstnané (dále jen „stážisté“), a to po dobu nepřesahující dva roky. Tato podpora je omezena na stáže na palubě rybářské lodi provozující drobný pobřežní rybolov, která je ve vlastnictví profesionálního rybáře ve věku alespoň 50 let, kdy je stáž formalizována smlouvou mezi stážistou a vlastníkem plavidla, která je uznána dotčeným členským státem, včetně kurzů o udržitelných rybolovných postupech a zachování mořských biologických zdrojů v souladu s definicí obsaženou v nařízení (EU) č. 1380/2013. Stážisté musí být na palubě v doprovodu profesionálního rybáře ve věku alespoň 50 let.
4. Podpora podle odstavce 3 se poskytuje profesionálním rybářům na pokrytí platu stážisty a související poplatky a vypočítá se na základě čl. 65 odst. 4 nařízení (EU) č. 1303/2013 s přihlédnutím k hospodářské situaci a životní úrovni daného členského státu. Tato podpora nepřekročí maximální výši 40 000 EUR pro každého příjemce během programového období.
Článek 30
Diverzifikace a nové formy příjmů
1. ENRF může poskytovat podporu investicím přispívajícím k diverzifikaci příjmů rybářů rozvojem doplňkových činností, včetně investic do lodí, cestovního ruchu s nabídkou rybaření, restaurací, environmentálních služeb v oblasti rybolovu a výchovných činností v oblasti rybolovu.
2. Podpora podle odstavce 1 se poskytuje rybářům, kteří:
a)
předloží podnikatelský plán na rozvoj svých nových aktivit a
b)
mají odpovídající profesní dovednosti, které mohou být získány prostřednictvím operací financovaných podle čl. 29 odst. 1 písm. a).
3. Podpora podle odstavce 1 se poskytuje, pouze pokud se k hlavním činnostem rybáře váží doplňkové činnosti.
4. Částka podpory poskytnuté podle odstavce 1 nepřesáhne 50 % rozpočtu předpokládaného v podnikatelském plánu pro každou operaci a v případě žádného příjemce nepřekročí maximální výši 75 000 EUR.
Článek 31
Podpora zahájení podnikání mladých rybářů
1. ENRF může poskytovat podporu mladým rybářům na zahájení podnikání.
2. Podpora podle tohoto článku může být poskytnuta pouze na první pořízení rybářského plavidla:
a)
jehož celková délka je menší než 24 metrů,
b)
které je vybaveno pro rybolov na moři,
c)
jehož stáří je mezi 5 a 30 lety, a
d)
jež patří do skupiny loďstva, u které zpráva o rybolovné kapacitě podle čl. 22 odst. 2 nařízení (EU) č. 1380/2013 prokázala vyváženost s rybolovnými právy dostupnými pro tuto skupinu.
3. Pro účely tohoto článku se „mladými rybáři“ rozumí fyzické osoby, které si chtějí poprvé pořídit rybářské plavidlo a které jsou v okamžiku podání žádosti mladší než 40 let a odpracovaly nejméně pět let jako rybáři nebo získaly rovnocenný odborný výcvik. Členské státy mohou vymezit další objektivní kritéria pro mladé rybáře, aby byli způsobilí pro podporu podle tohoto článku.
4. Podpora podle tohoto článku nepřekročí 25 % nákladů na pořízení rybolovného plavidla a v žádném případě nesmí být vyšší než 75 000 EUR na jednoho mladého rybáře.
Článek 32
Zdraví a bezpečnost
1. S cílem zlepšit rybářům hygienické, zdravotní, bezpečnostní a pracovní podmínky může ENRF podporovat investice do rybářských plavidel nebo do jednotlivých zařízení za předpokladu, že tyto investice přesahují požadavky práva Unie nebo vnitrostátního práva.
2. Podpora podle tohoto článku se poskytuje rybářům nebo majitelům rybářských plavidel.
3. Pokud operace spočívá v investici do plavidla, podpora pro totéž rybářské plavidlo není poskytnuta více než jednou pro stejný druh investice během programového období. Pokud operace spočívá v investici do vybavení jednotlivců, podpora pro téhož příjemce není poskytnuta více než jednou pro stejný druh vybavení během programového období.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 126, pokud jde o určení druhů operací způsobilých podle odstavce 1 tohoto článku.
Článek 33
Dočasné zastavení rybolovných činností
1. ENRF může podporovat opatření pro dočasné zastavení rybolovných činností v případech:
a)
provádění opatření Komise či mimořádných opatření členských států, jak jsou uvedeny v článcích 12 a 13 nařízení (EU) č. 1380/2013, nebo opatření pro zachování zdrojů podle článku 7 uvedeného nařízení, včetně období biologického klidu;
b)
neobnovení dohody o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu nebo jejích protokolů;
c)
dočasného zastavení rybolovných činností podle plánu řízení přijatého v souladu s nařízením Rady (ES) č. 1967/2006 (26) nebo podle víceletého plánu přijatého podle článků 9 a 10 nařízení (EU) č. 1380/2013, pokud je na základě vědeckého poradenství nutné omezení intenzitu rybolovu v zájmu dosažení cílů uvedených v čl. 2 odst. 2 a čl. 2 odst. 5 písm. a) nařízení (EU) č. 1380/2013.
2. Podporu uvedenou v odstavci 1 lze v období 2014-2020 poskytnout na dobu nejvýše šesti měsíců na plavidlo.
3. Podpora uvedená v odstavci 1 se poskytuje pouze:
a)
majitelům rybářských plavidel Unie, jejichž plavidla jsou registrována jako aktivní plavidla a kteří prováděli rybolovnou činnost na moři po dobu nejméně 120 dnů během dvou kalendářních let předcházejících datu podání žádosti o podporu, nebo
b)
rybářům, kteří pracovali na moři na palubě rybářského plavidla Unie, kterého se týká dočasné zastavení, nejméně 120 dnů během dvou kalendářních let předcházejících datu podání žádosti o podporu.
4. Veškeré rybářské činnosti prováděné daným rybářským plavidlem nebo danými rybáři se reálně pozastavují. Příslušný orgán se ujistí, že dané rybářské plavidlo zastavilo veškeré rybolovné činnosti v daném období dočasného zastavení.
Článek 34
Trvalé zastavení rybolovných činností
1. ENRF může podporovat opatření pro trvalé zastavení rybolovných činností pouze prostřednictvím vrakování rybářských pravidel za předpokladu, že:
a)
toto vrakování je uvedeno v operačním programu uvedeném v článku 18; a
b)
trvalé zastavení je plánováno jako nástroj akčního plánu podle čl. 22 odst. 4 nařízení (EU) č. 1380/2013, který uvádí, že kapacita příslušné skupiny loďstva není efektivně vyvážena s rybolovnými právy dostupnými pro tuto skupinu.
2. Podpora podle odstavce 1 se poskytuje:
a)
majitelům rybářských plavidel Unie, jejichž plavidla jsou registrována jako aktivní plavidla a kteří prováděli rybolovnou činnost na moři po dobu nejméně 90 dnů za rok během dvou kalendářních let předcházejících datu podání žádosti o podporu, nebo
b)
rybářům, kteří pracovali na moři na palubě rybářského plavidla Unie, kterého se týká trvalé zastavení, nejméně 90 dnů za rok během dvou kalendářních let předcházejících datu podání žádosti o podporu.
3. Daní rybáři reálně zastaví veškeré rybářské činnosti. Důkaz skutečného zastavení rybářských činností předloží příjemci příslušnému orgánu. Vyrovnávací platba se vrací poměrně podle uplynulé doby, začne-li rybář znovu vykonávat rybářskou činnost v době kratší než dva roky ode dne podání žádosti o podporu.
4. Podpora podle tohoto článku se poskytuje do 31. prosince 2017.
5. Podpora podle tohoto článku se vyplatí pouze po trvalém odstranění rovnocenné kapacity z rejstříku rybářského loďstva Unie a po trvalém odejmutí licencí a povolení k rybolovu. Příjemce nemůže zaregistrovat nové rybářské plavidlo po dobu pěti let po obdržení této podpory. Snížení kapacity v důsledku trvalého zastavení rybolovné činnosti s přispěním veřejné podpory vede k trvalému rovnocennému snížení mezních hodnot rybolovných kapacit uvedených v příloze II nařízení (EU) č. 1380/2013.
6. Odchylně od odstavce 1 lze udělit pro podporu pro trvalé zastavení rybolovné činnosti, aniž by byla plavidla vrakována, a to za podmínky, že jsou přestavěna pro účely jiných činností než komerční rybolov.
Mimoto lze v zájmu zachování námořního dědictví udělit podporu pro trvalé zastavení rybolovné činnosti, aniž by byla plavidla vrakována, v případě tradičních dřevěných plavidel, a to za podmínky, že nadále plní funkci kulturního dědictví na souši.
Článek 35
Vzájemné fondy pro případy nepříznivých klimatických jevů a ekologických katastrof
1. ENRF může přispívat do vzájemných fondů pro účely platby finančních kompenzací rybářům za hospodářské ztráty způsobené nepříznivými klimatickými jevy, ekologickou nehodou a za náklady na záchrannou akci v případě rybářů či rybářských plavidel v případech nehody na moři během rybolovné činnosti.
2. Pro účely odstavce 1 se „vzájemným fondem“ rozumí systém akreditovaný členským státem v souladu s vnitrostátními právními předpisy, v jehož rámci se přidružení rybáři mohou pojistit a jsou jim vypláceny kompenzace za hospodářské ztráty způsobené okolnostmi stanovenými v odstavci 1.
3. Členské státy zajistí, aby se zabránilo nadměrné kompenzaci v důsledku kombinace podpory podle tohoto článku s jinými unijními nebo vnitrostátními nástroji nebo se systémy soukromého pojištění.
4. Aby byl vzájemný fond způsobilý pro podporu podle tohoto článku, musí:
a)
být akreditován příslušným orgánem členského státu v souladu s vnitrostátními právními předpisy;
b)
mít transparentní politiku, pokud jde o platby do fondu a výběry z fondu a
c)
mít jednoznačná pravidla pro přidělení odpovědnosti za vzniklé dluhy.
5. Členské státy stanoví pravidla pro zřízení a správu vzájemných fondů, zejména pokud jde o poskytování kompenzace a způsobilost rybářů pro tuto kompenzaci v případě nepříznivých klimatických jevů, ekologických nehod či nehod na moři podle odstavce 1, jakož i pro dohled nad dodržováním těchto pravidel. Členské státy zajistí, že se v podmínkách fondu stanoví sankce pro případy nedbalosti ze strany rybáře.
6. Nepříznivé klimatické jevy, ekologické nehody nebo nehody na moři podle odstavce 1 musí být příslušným orgánem dotčeného členského státu formálně uznány.
7. Finanční příspěvky uvedené v odstavci 1 se vztahují pouze na částky vyplacené vzájemným fondem jako finanční kompenzace rybářům. Správní náklady spojené se zřízením vzájemných fondů nejsou pro podporu způsobilé. Členské státy mohou náklady způsobilé pro podporu omezit uplatněním stropů pro každý jednotlivý vzájemný fond.
8. Příspěvky uvedené v odstavcie1 se poskytují pouze na pokrytí ztrát způsobených nepříznivými klimatickými jevy, ekologickými nehodami nebo nehodami na moři, které přesahují hodnotu 30 % ročního obratu dotčeného podniku, přičemž roční obrat je stanoven na základě průměrného obratu podniku během předešlých tří kalendářních let.
9. Z ENRF nelze přispět do počátečního základního kapitálu.
10. Pokud se členské státy rozhodnou omezit náklady způsobilé pro podporu uplatněním stropů pro jednotlivé vzájemné fondy, poskytnou ve svých operačních programech podrobné údaje a odůvodnění ohledně těchto stropů.
Článek 36
Podpora systémů pro přidělování rybolovných práv
1. Za účelem přizpůsobení rybolovných činností rybolovným právům může ENRF podpořit navržení, vývoj, sledování, hodnocení a řízení systémů pro přidělování rybolovných práv.
2. Podpora podle tohoto článku se poskytuje orgánům veřejné moci, právnickým nebo fyzickým osobám nebo organizacím rybářů uznaným příslušným členským státem, včetně uznaných organizací producentů zapojených do kolektivního řízení systémů uvedených v odstavci 1.
Článek 37
Podpora přípravy a provádění opatření pro zachování zdrojů a regionální spolupráce
1. V zájmu zajištění účinné přípravy a provádění opatření pro zachování zdrojů podle článků 7, 8 a 11 nařízení (EU) č. 1380/2013 a regionální spolupráce podle článku 18 uvedeného nařízení může ENRF podporovat:
a)
přípravu, vývoj a monitorování technických a administrativních prostředků nutných k vypracování a provádění opatření pro zachování zdrojů a regionalizaci;
b)
zapojení zúčastněných stran a spolupráci mezi členskými státy, pokud jde o přípravu a provádění opatření pro zachování zdrojů a regionalizaci.
2. ENRF může podporovat přímé obnovení populací podle odstavce 1 pouze v případě, že je toto obnovení plánováno coby opatření pro zachování zdrojů podle právního aktu Unie.
Článek 38
Omezení dopadu rybolovu na mořské prostředí a přizpůsobení rybolovu ochraně druhů
1. Za účelem snížení dopadu rybolovu na mořské prostředí, podpory postupného odstranění výmětů a usnadnění přechodu na udržitelné využívání živých mořských biologických zdrojů v souladu s čl. 2 odst. 2 nařízení (EU) č. 1380/2013 může ENRF podporovat investice do:
a)
vybavení zvyšujícího velikostní nebo druhovou selektivitu lovných zařízení;
b)
plavidel nebo vybavení odstraňujících výměty tím, že předcházejí nežádoucím úlovkům komerčních populací a omezují je, nebo nakládajících s nežádoucími úlovky, které mají být vyloženy v souladu s článkem 15 nařízení (EU) č. 1380/2013;
c)
vybavení omezujícího, a pokud možno eliminujícího fyzikální a biologické dopady rybolovu na ekosystém nebo mořské dno;
d)
vybavení chránícího lovná zařízení a úlovky proti savcům a ptákům chráněným směrnicí Rady 92/43/ES nebo směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2009/147/ES (27), za předpokladu, že tím není narušena selektivita rybolovných zařízení a že jsou zavedena všechna odpovídající opatření s cílem zabránit způsobení fyzické újmy predátorům.
2. Odchylně od čl. 11 písm. a) může být podpora uvedená v odstavci 1 poskytnuta v nejvzdálenějších regionech na ukotvená lovná zařízení s uzavíracím mechanismem pouze tehdy, pokud tato zařízení přispívají k udržitelnému a selektivnímu rybolovu.
3. Podpora se pro totéž rybářské plavidlo Unie a pro stejný typ zařízení neposkytne více než jednou během programového období.
4. Podpora je udělena pouze v případě, že zařízení nebo jiné vybavení uvedené v odstavci 1 má prokazatelně lepší výběr velikosti nebo prokazatelně nižší dopad na ekosystém a necílové druhy než standardní zařízení nebo jiné vybavení povolené podle práva Unie nebo příslušného vnitrostátního právního předpisu přijatého v rámci regionalizace podle nařízení (EU) č. 1380/2013.
5. Podpora se poskytuje:
a)
majitelům rybářských plavidel Unie, která jsou registrována jako aktivní plavidla a která prováděla rybolovnou činnost na moři po dobu nejméně 60 dnů během dvou kalendářních let předcházejících datu podání žádosti o podporu;
b)
rybářům, kteří vlastní zařízení, které má být vyměněno, a kteří pracovali na palubě rybářského plavidla Unie po dobu nejméně 60 dnů během dvou kalendářních let předcházejících datu podání žádosti o podporu;
c)
organizacím rybářů uznaným členským státem.
Článek 39
Inovace související se zachováním mořských biologických zdrojů
1. S cílem přispět k postupnému odstranění výmětů a vedlejších úlovků a usnadnit přechod na využívání živých mořských biologických zdrojů v souladu s čl. 2 odst. 2 nařízení (EU) č. 1380/2013, a za účelem snížení dopadu rybolovu na mořské prostředí, jakož i dopadu chráněných predátorů, může ENRF podporovat operace, jejichž cílem je vyvíjet nebo zavádět nové technické či organizační znalosti snižující dopady rybolovných činností na životní prostředí, včetně dokonalejších rybolovných technik a lepší selektivity lovných zařízení, nebo dosáhnout udržitelnějšího využívání mořských biologických zdrojů a koexistence s chráněnými predátory.
2. Operace financované podle tohoto článku se provádějí ve spolupráci s vědeckým nebo technickým subjektem uznaným členským státem, který ověřuje výsledky těchto operací, nebo prostřednictvím takového subjektu.
3. Výsledky operací financovaných v rámci tohoto článku jsou členským státem vhodně zveřejňovány v souladu s článkem 119.
4. Podíl rybářských plavidel zapojených do projektů financovaných v rámci tohoto článku nepřekročí 5 % počtu plavidel vnitrostátního loďstva nebo 5 % prostornosti vnitrostátního loďstva v hrubé prostornosti vypočtené v době podání žádosti. Na žádost členského státu za řádně zdůvodněných okolností a na základě doporučení Vědeckotechnického a hospodářského výboru pro rybářství (VTHVR) zřízeného rozhodnutím Komise 2005/629/ES (28) může Komise schválit projekty, které limity stanovené v tomto odstavci, překračují.
5. Operace, které nelze kvalifikovat jako rybolov pro vědecké účely v souladu s článkem 33 nařízení (ES) č. 1224/2009 a které spočívají v testování nových rybolovných zařízení nebo metod, se provádějí v mezích rybolovných práv přidělených dotčenému členskému státu.
6. Čisté příjmy vzniklé účastí rybářského plavidla na operaci se odečítají od způsobilých výdajů na operaci v souladu s čl. 68 odst. 6 nařízení (EU) č. 1303/2013.
7. Pro účely odstavce 6 se pojmem „čisté příjmy“ rozumí příjmy rybářů z prvního prodeje ryb nebo korýšů ulovených během zavádění a testování nových technických nebo organizačních poznatků po odečtení prodejních nákladů, jako jsou poplatky účtované aukčními síněmi.
Článek 40
Ochrana a obnova mořské biologické rozmanitosti a ekosystémů a režimy vyrovnání v rámci udržitelného provozování rybolovných činností
1. V zájmu ochrany a obnovy mořské biologické rozmanitosti a ekosystémů v rámci udržitelného provozování rybolovných činností a v příslušných případech za účasti rybářů může ENRF podporovat tyto operace:
a)
sběr odpadu z moře prováděný rybáři, jako například odstraňování ztracených rybolovných zařízení a znečišťujících předmětů;
b)
výstavba, instalace nebo modernizace statických nebo mobilních zařízení určených k ochraně a rozvoji mořských živočichů a rostlin, včetně jejich vědecké přípravy a hodnocení;
c)
přispívání k lepšímu řízení nebo zachování mořských biologických zdrojů;
d)
příprava včetně studií, vypracování, monitorování a aktualizace plánů pro ochranu a řízení pro činností souvisejících s rybolovem, týkajících se lokalit soustavy NATURA 2000 a územně chráněných oblastí uvedených ve směrnici 2008/56/ES a dalších zvláštních stanovišť;
e)
řízení, obnova a monitorování lokalit NATURA 2000 v souladu se směrnicemi 92/43/EHS a 2009/147/ES, v souladu s akčními rámci stanovujícími prioritní opatření podle směrnice 92/43/EHS;
f)
řízení, obnova a monitorování chráněných mořských oblastí s ohledem na provádění opatření územní ochrany uvedených v čl. 13 odst. 4 směrnice 2008/56/ES;
g)
zvýšení environmentálního povědomí se zapojením rybářů v oblasti ochrany a obnovy mořské biologické rozmanitosti;
h)
systémy pro náhradu škod na úlovcích způsobených savci a ptáky chráněnými směrnicemi 92/43/EHS a 2009/147/ES;
i)
účast na dalších opatřeních zaměřených na zachování a posílení biologické rozmanitosti a ekosystémových služeb, například obnovení specifických mořských a pobřežních stanovišť na podporu udržitelných rybích populací, včetně jejich vědecké přípravy a hodnocení;
2. Podpora podle odst. 1 písm. h) podléhá formálnímu uznání těchto systémů ze strany příslušných orgánů členských států. Členské státy dále zajistí, aby se zabránilo nadměrné kompenzaci škod v důsledku kombinace unijních, vnitrostátních a soukromých systémů náhrady škod.
3. Operace uvedené v tomto článku mohou provádět vědecké či technické veřejnoprávní subjekty, poradní sbory, rybáři nebo organizace rybářů uznané členským státem nebo nevládní organizace v partnerství s organizacemi rybářů nebo se skupinami FLAG.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 126, pokud jde o vymezení nákladů způsobilých pro podporu podle odstavce 1 tohoto článku.
Článek 41
Energetická účinnost a zmírňování změny klimatu
1. Za účelem zmírnění účinků změny klimatu a zlepšení energetické účinnosti rybářských plavidel může ENRF podporovat:
a)
investice do vybavení nebo plavidel zaměřené na snížení emisí znečišťujících látek nebo skleníkových plynů a zvýšení energetické účinnosti rybářských plavidel. Investice do rybolovných zařízení jsou rovněž způsobilé za předpokladu, že nenarušují selektivitu daného rybolovného zařízení;
b)
audity a programy energetické účinnosti;
c)
studie, jejichž cílem je posoudit přispění alternativních pohonných systémů a konstrukcí trupu k energetické účinnosti rybářských plavidel.
2. Podpora na výměnu nebo modernizaci hlavních nebo pomocných motorů může být poskytnuta pouze:
a)
pro plavidla o celkové délce nepřesahující 12 metrů, má-li nový nebo modernizovaný motor nejvýše stejný výkon v kW jako motor stávající;
b)
pro plavidla o celkové délce mezi 12 a 18 metry, má-li nový nebo modernizovaný motor výkon v kW alespoň o 20 % nižší než motor stávající;
c)
pro plavidla o celkové délce mezi 18 a 24 metry, má-li nový nebo modernizovaný motor výkon v kW alespoň o 30 % nižší než motor stávající.
3. Podpora podle odstavce 2 určená na výměnu nebo modernizaci hlavních nebo pomocných motorů může být poskytnuta pouze pro plavidla patřící do skupiny loďstva, u které byla ve zprávě o rybolovné kapacitě podle čl. 22 odst. 2 nařízení (EU) č. 1380/2013 prokázána vyváženost s rybolovnými právy dostupnými pro tuto skupinu.
4. Podpora podle odstavce 2 tohoto článku se poskytuje pouze na výměnu nebo modernizaci hlavních nebo pomocných motorů, které byly úředně ověřeny v souladu s čl. 40 odst. 2 nařízení (ES) č. 1224/2009. Tato podpora se vyplatí až poté, co je požadované snížení kapacity vyjádřené v kW trvale odstraněno z rejstříku rybářského loďstva Unie.
5. Pro rybářská plavidla, na která se nevztahuje ověření výkonu motoru, se podpora podle odstavce 2 tohoto článku poskytuje pouze při výměně nebo modernizaci hlavního nebo pomocného motoru, pro které byla shoda výkonu motoru ověřena v souladu s článkem 41 nařízení (ES) č. 1224/2009 a které byly fyzicky zkontrolovány s cílem zajistit, aby výkon motoru nepřekračoval výkon stanovený v licencích k rybolovu.
6. Snížení výkonu motoru podle odst. 2 písm. b) a c) může být dosaženo u skupiny plavidel v každé kategorii plavidel uvedených v těchto písmenech.
7. Aniž je dotčen čl. 25 odst. 3, podpora z ENRF podle odstavce 2 tohoto článku nepřekročí vyšší z těchto prahových hodnot:
a)
1 500 000 EUR, nebo
b)
3 % finanční podpory Unie přidělené příslušným členským státem na priority Unie stanovené v čl. 6 bodech 1, 2 a 5.
8. Prioritně se řeší žádosti hospodářských subjektů činných v odvětví drobného pobřežního rybolovu, a to až do výše 60 % celkové podpory poskytnuté za účelem výměny nebo modernizace hlavních či pomocných motorů podle odstavce 2 za celé programové období.
9. Podpora podle odstavců 1 a 2 se poskytuje pouze majitelům rybářských plavidel a během programového období nesmí být pro totéž rybářské plavidlo poskytnuta víckrát než jednou pro stejný druh investice.
10. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 126, pokud jde o vymezení nákladů způsobilých pro podporu podle odst. 1 písm. a) tohoto článku.
Článek 42
Přidaná hodnota, kvalita produktů a využívání nežádoucích úlovků
1. V zájmu zlepšení přidané hodnoty nebo jakosti ulovených ryb může ENRF podporovat:
a)
investice poskytující produktům rybolovu přidanou hodnotu, a to zejména tím, že umožňují rybářům provádět zpracování, uvádění na trh a přímý prodej vlastních úlovků;
b)
inovativní investice do plavidel zlepšující jakost produktů rybolovu.
2. Podpora uvedená v odst. 1 písm. b) je podmíněna používáním selektivních lovných zařízení, která mají minimalizovat nežádoucí úlovky, a poskytuje se pouze majitelům rybářských plavidel Unie, která prováděla rybolovnou činnost na moři po dobu nejméně 60 dnů během dvou kalendářních let předcházejících datu podání žádosti o podporu.
Článek 43
Rybářské přístavy, místa vykládky, aukční síně a přístřešky
1. Za účelem posilování kvality, kontroly a sledovatelnosti vyložených produktů, zvyšování energetické účinnosti, přispívání k ochraně životního prostředí nebo zlepšování bezpečnosti a pracovních podmínek může ENRF podporovat investice vylepšující infrastrukturu rybářských přístavů, aukčních síní nebo míst vykládky a přístřešků, včetně investicí do zařízení na vybírání odpadu a znečišťujících předmětů z moře.
2. Za účelem usnadnění plnění povinnosti vykládky všech úlovků v souladu s článkem 15 nařízení (EU) č. 1380/2013 a čl. 8 odst. 2 písm. b) nařízení (EU) č. 1379/2013, jakož i dodání přidané hodnoty nedostatečně využívaným složkám úlovků může ENRF podporovat investice do rybářských přístavů, aukčních síní, míst vykládky a přístřešků.
3. Za účelem zlepšení bezpečnosti rybářů může ENRF podporovat investice do výstavby nebo modernizace přístřešků.
4. Podpora se nevztahuje na výstavbu nových přístavů, nových míst vykládky nebo nových aukčních síní.
Článek 44
Vnitrozemský rybolov a vnitrozemští vodní živočichové a rostliny
1. Za účelem snížení dopadu vnitrozemského rybolovu na životní prostředí, zvýšení energetické účinnosti, zvýšení hodnoty nebo jakosti vyložených ryb nebo zlepšení zdravotních, bezpečnostních a pracovních podmínek, lidského kapitálu a odborné přípravy může ENRF podporovat investice:
a)
do podpory lidského kapitálu, vytváření pracovních míst a sociálního dialogu podle článku 29, za podmínek stanovených v uvedeném článku;
b)
do plavidel nebo do jednotlivých zařízení podle článku 32, za podmínek stanovených v uvedeném článku;
c)
do zařízení a typů operací podle článků 38 a 39, za podmínek stanovených v uvedených článcích;
d)
do zlepšování energetické účinnosti a zmírňování účinků změny klimatu podle článku 41, za podmínek stanovených v uvedeném článku;
e)
do zvýšení hodnoty nebo jakosti ulovených ryb podle článku 42, za podmínek stanovených v uvedeném článku;
f)
do rybářských přístavů, přístřešků a míst vykládky podle článku 43, za podmínek stanovených v uvedeném článku.
2. ENRF může poskytovat podporu na investice související se zahájením podnikání pro mladé rybáře podle článku 31 a za stejných podmínek stanovených v uvedeném článku, s výjimkou požadavku podle odst. 2 písm. b) uvedeného článku.
3. ENRF může podporovat rozvoj a usnadňování inovací v souladu s článkem 26, poradenské služby v souladu s článkem 27 a partnerství mezi vědci a rybáři v souladu s článkem 28.
4. S cílem podpořit diverzifikaci uskutečňovanou vnitrozemskými rybáři může ENRF podporovat diverzifikaci vnitrozemských rybolovných činností na doplňkové činnosti za podmínek stanovených v článku 30.
5. Pro účely odstavce 1 se rozumí:
a)
odkazy na rybářská plavidla v článcích 30, 32, 38, 39, 41 a 42 odkazy na plavidla působící výhradně ve vnitrozemských vodách;
b)
odkazy na mořské prostředí v článku 38 odkazy na prostředí, ve kterém působí vnitrozemské rybářské plavidlo.
6. Za účelem ochrany a rozvoje vodních živočichů a rostlin může ENRF podporovat:
a)
řízení, obnovu a monitorování lokalit soustavy NATURA 2000, na něž mají vliv rybolovné činnosti, a obnovu vnitrozemských vod v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES (29), včetně míst pro tření ryb a migračních tras pro stěhovavé druhy ryb, aniž je dotčen čl. 40 odst. 1 písm. e) tohoto nařízení a případně za účasti vnitrozemských rybářů;
b)
výstavbu, modernizaci nebo instalaci statických nebo mobilních zařízení určených k ochraně a rozvoji vodních živočichů a rostlin, včetně jejich vědecké přípravy, monitorování a hodnocení.
7. Členské státy zajistí, aby plavidla, která obdrží podporu podle tohoto článku, i nadále působila výhradně ve vnitrozemských vodách.
KAPITOLA II
Udržitelný rozvoj akvakultury
Článek 45
Specifické cíle
Podpora podle této kapitoly přispívá k plnění specifických cílů Unie stanovených v čl. 6 bodu 2.
Článek 46
Obecné podmínky
1. Podpora v rámci této kapitoly je omezena na podniky akvakultury, pokud není v tomto nařízení výslovně uvedeno jinak.
2. Pro účely tohoto článku předloží podnikatelé vstupující do tohoto odvětví podnikatelský plán, a pokud je výše investic vyšší než 50 000 EUR, studii proveditelnosti zahrnující hodnocení dopadů operací na životní prostředí. Podpora podle této kapitoly se poskytne pouze v případě, že se na základě nezávislé marketingové zprávy jasně prokáže, že daný produkt má slibné a udržitelné vyhlídky na trhu.
3. Pokud operace spočívají v investicích do zařízení nebo infrastruktury pro zajištění souladu s budoucími požadavky na životní prostředí, zdraví lidí a zvířat, hygienu nebo dobré životní podmínky zvířat podle právních předpisů Unie, může být podpora poskytována až do dne, kterým se tyto požadavky stanou pro podniky závaznými.
4. Nepodporují se činnosti v oblasti chovu geneticky upravených organismů.
5. Nepodporují se operace v oblasti akvakultury prováděné v chráněných mořských oblastech, dospěl-li na základě hodnocení dopadu na životní prostředí příslušný orgán členského státu k závěru, že by daná operace měla výrazné negativní dopady na životní prostředí, které nelze patřičně zmírnit.
Článek 47
Inovace
1. S cílem stimulovat inovace v oblasti akvakultury může ENRF podporovat operace, jejichž cílem je:
a)
rozvíjet v akvakulturních hospodářstvích technické, vědecké nebo organizační znalosti, které zejména snižují dopad na životní prostředí, snižují závislost na rybím mase a oleji, podporují udržitelné využívání zdrojů v akvakultuře, zlepšují životní podmínky zvířat nebo usnadňují nové udržitelné metody produkce;
b)
vyvíjet nebo uvádět na trh nové akvakulturní druhy s dobrým tržním potenciálem, nové nebo podstatně zdokonalené produkty, nové nebo zdokonalené postupy a nové nebo zdokonalené řídicí a organizační systémy;
c)
zkoumat technickou nebo ekonomickou proveditelnost inovativních produktů nebo procesů.
2. Operace podle tohoto článku se provádějí prostřednictvím veřejných nebo soukromých vědeckých nebo technických subjektů, které jsou uznány každým členským státem a které ověřují výsledky těchto operací, nebo ve spolupráci s takovými subjekty.
3. Výsledky operací, které získaly podporu, jsou členským státem vhodně zveřejňovány v souladu s článkem 119.
Článek 48
Produktivní investice do akvakultury
1. ENRF může podporovat:
a)
produktivní investice do akvakultury;
b)
diverzifikaci produkce akvakultury a chovaných druhů;
c)
modernizaci akvakulturních jednotek včetně zlepšování pracovních a bezpečnostních podmínek pracovníků v odvětví akvakultury;
d)
zlepšování a modernizaci související se zdravím a dobrými životními podmínkami zvířat včetně nákupu zařízení zaměřeného na ochranu hospodářství před volně žijícími predátory;
e)
investice snižující negativní dopad nebo posilující pozitivní účinky na životní prostředí a zvyšující účinnost využívání zdrojů;
f)
investice do zvyšování jakosti produktů akvakultury nebo do dodávání přidané hodnoty těmto produktům;
g)
obnovu stávajících rybníků nebo lagun využívaných pro akvakulturu prostřednictvím odbahnění nebo investice s cílem zabránit usazování bahna;
h)
diverzifikaci příjmů pocházejících z podniků akvakultury prostřednictvím rozvoje doplňkových aktivit.
i)
investice umožňující podstatné omezení dopadu podniků akvakultury na využívání a kvalitu vody, zejména díky snížení množství použité vody nebo použitých chemikálií, antibiotik a dalších léčiv nebo zlepšení kvality vody na výstupu, a to včetně nasazení multi-trofických systémů akvakultury;
j)
prosazování uzavřených systémů akvakultury, v nichž jsou produkty akvakultury chovány v uzavřených systémech s recirkulací, a tím je minimalizováno použití vody;
k)
investice zvyšující energetickou účinnost a podporující přechod podniků akvakultury na obnovitelné zdroje energie.
2. Podpora podle odst. 1 písm. h) se poskytuje pouze podnikům akvakultury, a to za předpokladu, že doplňkové činnosti souvisí s hlavní činností podniku akvakultury, včetně cestovního ruchu s nabídkou rybaření, environmentálních služeb v oblasti akvakultury nebo vzdělávacích činností týkajících se oblasti akvakultury.
3. Podpora podle odstavce 1 může být poskytována na zvýšení produkce nebo modernizaci existujících podniků akvakultury nebo výstavbu nových za předpokladu, že takový rozvoj je v souladu s víceletým vnitrostátním strategickým plánem rozvoje akvakultury uvedeným v článku 34 nařízení (EU) č. 1380/2013.
Článek 49
Řídicí, pomocné a poradenské služby pro akvakulturní hospodářství
1. V zájmu zlepšení celkové výkonnosti a konkurenceschopnosti akvakulturních hospodářství a snížení negativního dopadu jejich provozu na životní prostředí může ENRF podporovat:
a)
zavedení řídicích, pomocných a poradenských služeb pro akvakulturní hospodářství;
b)
nákup poradenských služeb technické, vědecké, právní, ekologické a ekonomické povahy pro hospodářství.
2. Poradenské služby uvedené v odst. 1 písm. b) se vztahují na:
a)
potřeby v oblasti řízení za účelem zajištění souladu akvakulturních hospodářství s právními předpisy Unie a členských států v oblasti životního prostředí, jakož i s požadavky územního plánování námořních prostor;
b)
posuzování vlivů na životní prostředí podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/42/ES (30) a směrnice 92/43/EHS;
c)
potřeby v oblasti řízení akvakultury za účelem zajištění souladu akvakulturních hospodářství s právními předpisy jednotlivých států a Unie a s právními předpisy v oblasti zdraví a dobrých životních podmínek vodních živočichů nebo veřejného zdraví;
d)
zdravotní a bezpečnostní normy vycházející z právních předpisů Unie a vnitrostátních právních předpisů;
e)
obchodní a marketingové strategie.
3. Poradenské služby uvedené v odst. 1 písm. b) poskytují vědecké nebo technické subjekty i subjekty poskytující právnické nebo ekonomické poradenství a mající požadované pravomoci, které jsou uznávané členskými státy.
4. Podpora podle odst. 1 písm. a) se poskytuje pouze veřejnoprávním nebo jiným subjektům vybraným příslušným členským státem za účelem zřízení poradenských služeb pro hospodářství. Podpora podle odst. 1 písm. b) se poskytuje pouze malým a středním podnikům činným v oblasti akvakultury nebo organizacím činným v oblasti akvakultury včetně organizací producentů v této oblasti a včetně sdružení takových organizací producentů.
5. Pokud podpora nepřekročí částku 4 000 EUR, může být příjemce vybrán prostřednictvím zrychleného řízení.
6. Příjemci neobdrží podporu více než jednou za rok pro každou z kategorií poradenských služeb uvedených v odstavci 2.
Článek 50
Podpora lidského kapitálu a vytváření sítí
1. S cílem podpořit lidský kapitál a vytváření sítí v akvakultuře může ENRF podporovat:
a)
odbornou přípravu, celoživotní učení, šíření poznatků vědecké a technické povahy a inovačních postupů, osvojování nových odborných dovedností v oblasti akvakultury a s ohledem na snižování dopadu operací v oblasti akvakultury na životní prostředí;
b)
zlepšování pracovních podmínek a prosazování bezpečnosti při práci;
c)
vytváření sítí a výměnu zkušeností a osvědčených postupů mezi podniky akvakultury nebo profesními organizacemi a dalšími zúčastněnými stranami, včetně vědeckých a technických subjektů a subjektů podporujících rovné příležitosti mezi muži a ženami.
2. Podpora uvedená v odst. 1 písm. a) se neuděluje velkým podnikům činným v oblasti akvakultury, ledaže se účastní sdílení znalostí s malými a středními podniky.
3. Odchylně od článku 46 se podpora podle tohoto článku poskytuje rovněž veřejným nebo poloveřejným organizacím a jiným organizacím uznaným příslušným členským státem.
4. Podpora podle tohoto článku se rovněž poskytuje manželkám nebo manželům samostatně výdělečně činných chovatelů v oblasti akvakultury nebo - v míře odpovídající rozsahu jejich uznání vnitrostátními právními předpisy - životním partnerům samostatně výdělečně činných chovatelů v oblasti akvakultury, za podmínek uvedených v čl. 2 písm. b) směrnice 2010/41/EU.
Článek 51
Zvyšování potenciálu zařízení pro akvakulturu
1. S cílem přispět k rozvoji zařízení a infrastruktury pro akvakulturu a snížit negativní dopad jejich provozu na životní prostředí může ENRF podporovat:
a)
určení a mapování nejvhodnějších oblastí pro rozvoj akvakultury, s případným přihlédnutím k procesům územního plánování, a určení a mapování oblastí, kde by akvakultura měla být v zájmu zachování úlohy těchto oblastí ve fungování ekosystémů vyloučena;
b)
zlepšování a rozvoj podpůrných zařízení a infrastruktur nezbytných pro zvýšení potenciálu zařízení pro akvakulturu a snížení negativních dopadů akvakultury na životní prostředí, včetně investic do pozemkových úprav, dodávek energie či správy vodních zdrojů;
c)
opatření přijatá a provedená příslušnými orgány v souladu s čl. 9 odst. 1 směrnice 2009/147/ES nebo čl. 16 odst. 1 směrnice 92/43/EHS s cílem předcházet závažným škodám na akvakultuře;
d)
opatření přijatá a provedená příslušnými orgány v návaznosti na zjištění zvýšeného úhynu nebo nákaz podle článku 10 směrnice Rady 2006/88/ES (31). Tato opatření mohou zahrnovat přijetí akčních plánů týkajících se korýšů, jejichž účelem je ochrana, obnovení a řízení, včetně podpory producentů korýšů za účelem ochrany přírodních výskytišť a oblastí lovu korýšů.
2. Příjemci podpory podle tohoto článku jsou pouze veřejnoprávní subjekty nebo soukromé subjekty, kterým příslušný členský stát svěřil plnění úkolů uvedených v odstavci 1.
Článek 52
Podpora nových chovatelů uskutečňujících udržitelnou akvakulturu
1. S cílem podpořit podnikání v oblasti akvakultury může ENRF podporovat zřizování podniků udržitelné akvakultury nově začínajícími chovateli.
2. Podpora podle odstavce 1 se poskytuje chovatelům v oblasti akvakultury zahajujícím podnikání v odvětví za předpokladu, že:
a)
mají odpovídající odborné schopnosti a způsobilost;
b)
zřizují poprvé mikropodniky nebo malé podniky akvakultury jakožto vedoucí tohoto podniku; a
c)
předloží podnikatelský plán pro rozvoj svých aktivit v oblasti akvakultury.
3. Při získávání odpovídajících odborných schopností mohou chovatelé v oblasti akvakultury zahajující podnikání v odvětví využívat podporu podle čl. 50 odst. 1 písm. a).
Článek 53
Přechod na systémy řízení podniků a auditu z hlediska ochrany životního prostředí a na ekologickou akvakulturu
1. S cílem podpořit rozvoj ekologické nebo energeticky účinné akvakultury může ENRF podporovat:
a)
přechod produkce akvakultury z konvenčních metod na ekologickou akvakulturu ve smyslu nařízení Rady (ES) č. 834/2007 (32) a v souladu s nařízením Komise (ES) č. 710/2009 (33);
b)
účast v systémech Unie pro environmentální řízení podniků a audit (EMAS) zavedených nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 761/2001 (34).
2. Podpora se poskytuje pouze příjemcům, kteří se zaváží k účasti v systému EMAS na dobu nejméně tří let nebo k dodržování požadavků ekologické produkce na dobu minimálně pěti let.
3. Podpora se poskytuje ve formě finančního vyrovnání nejvýše za dobu tří let během období přechodu podniku na ekologickou produkci nebo během přípravy na účast v systému EMAS. Členské státy vycházejí při výpočtu vyrovnání ze:
a)
ztráty příjmů nebo dodatečných nákladů vynaložených v období přechodu z konvenční na ekologickou produkci pro operace způsobilé podle odst. 1 písm. a); nebo
b)
dodatečných nákladů vyplývajících z přihlášení k účasti a přípravy na účast v systému EMAS v případě operací způsobilých podle odst. 1 písm. b).
Článek 54
Akvakultura poskytující environmentální služby
1. S cílem podpořit rozvoj akvakultury poskytující environmentální služby může ENRF podporovat:
a)
metody akvakultury slučitelné s určitými environmentálními potřebami a podmíněné určitými požadavky na řízení vyplývajícími z vymezení oblastí NATURA 2000 v souladu se směrnicemi 92/43/EHS a 2009/147/ES;
b)
náklady přímo spojené s účastí na zachovávání a rozmnožování vodních živočichů ex-situ v rámci programů pro ochranu a obnovu biologické rozmanitosti vypracovaných veřejnými orgány nebo pod jejich dohledem;
c)
operace v oblasti akvakultury zahrnující ochranu a zlepšování životního prostředí, biologické rozmanitosti a udržování krajiny a tradičních charakteristik akvakulturních oblastí.
2. Podpora podle odst. 1 písm. a) má formu ročního vyrovnání za vynaložené dodatečné náklady nebo ušlé příjmy v důsledku požadavků na řízení v dotčených oblastech souvisejících s prováděním směrnic 92/43/EHS nebo 2009/147/ES.
3. Podpora podle odst. 1 písm. c) se poskytuje pouze v případě, že se příjemci zaváží plnit po dobu nejméně pěti let požadavky na ochranu vodního prostředí, které přesahují pouhé uplatňování právních předpisů Unie a vnitrostátních právních předpisů. Environmentální přínosy operace se prokazují předchozím posouzením dopadu prováděným příslušnými subjekty určenými členským státem, nejsou-li environmentální přínosy dané operace již uznané.
4. Podpora podle odst. 1 písm. c) má formu ročního vyrovnání za vynaložené dodatečné náklady nebo ušlé příjmy.
5. Výsledky operací, které získaly podporu, jsou členským státem vhodně zveřejňovány v souladu s článkem 119.
Článek 55
Opatření na ochranu veřejného zdraví
1. ENRF může podporovat finanční vyrovnání chovatelům měkkýšů za dočasné přerušení sběru chovaných měkkýšů, pokud k tomuto omezení dojde výhradně z důvodů ochrany veřejného zdraví.
2. Podpora může být přiznána pouze v případě, že přerušení sběru v důsledku kontaminace měkkýšů vyplývá z šíření planktonu produkujícího toxiny nebo přítomnosti planktonu obsahujícího biotoxiny a pokud:
a)
kontaminace trvá po dobu více než čtyř po sobě jdoucích měsíců; nebo
b)
ztráta vyplývající z přerušení sběru přesahuje hodnotu 25 % ročního obratu dotčeného podniku, vypočteného na základě průměrného obratu podniku během tří kalendářních let, které předcházejí roku, kdy došlo k přerušení sběru.
Pro účely prvního pododstavce písm. b) mohou členské státy pro společnosti s kratší dobou činnosti, než jsou tři roky, stanovit zvláštní pravidla výpočtu.
3. Maximální doba, za kterou může být vyrovnání poskytnuto, je 12 měsíců v celém programovém období. V řádně opodstatněných případech lze tuto dobu jednou prodloužit nejvýše o dalších 12 měsíců na maximální spojenou délku 24 měsíců.
Článek 56
Opatření pro zajištění zdraví a dobrých životních podmínek zvířat
1. Za účelem podpory zdraví a dobrých životních podmínek zvířat v podnicích akvakultury, mimo jiné pokud jde o prevenci a biologickou bezpečnost, může ENRF podporovat:
a)
náklady na tlumení a eradikaci chorob v akvakultuře v souladu s rozhodnutím Rady 2009/470/ES (35) o některých výdajích ve veterinární oblasti, včetně provozních nákladů nezbytných k plnění povinností v rámci eradikačního plánu;
b)
rozvoj osvědčených postupů a kodexů chování, obecných i specifických pro určité druhy, v oblasti biologické bezpečnosti nebo zdraví a dobrých životních podmínek zvířat v akvakultuře;
c)
iniciativy zaměřené na snižování závislosti akvakultury na veterinárních léčivých přípravcích;
d)
veterinární nebo farmaceutické studie a šíření a výměna informací a osvědčených postupů v oblasti veterinárních chorob v akvakultuře s cílem prosazovat správné používání veterinárních léčivých přípravků;
e)
zřizování a provozování sdružení na ochranu zdraví v odvětví akvakultury, uznaných členskými státy;
f)
finanční vyrovnání chovatelům měkkýšů za dočasné přerušení činnosti z důvodu výjimečné masové úmrtnosti, pokud úmrtnost přesáhne hodnotu 20 % nebo pokud ztráta vyplývající z přerušení činnosti přesahuje hodnotu 35 % ročního obratu dotčeného podniku, přičemž roční obrat je stanoven na základě průměrného obratu tohoto podniku během tří let, které předcházejí roku, kdy došlo k pozastavení aktivit.
2. Podpora podle odst. 1 písm. d) se nevztahuje na nákup veterinárních léčivých přípravků.
3. Výsledky studií financovaných podle odst. 1 písm. d) jsou členským státem vhodně zveřejňovány v souladu s článkem 119.
4. Podpora může být poskytnuta také veřejnoprávním subjektům.
Článek 57
Pojištění populace akvakultury
1. V zájmu zajištění příjmů producentů akvakultury může ENRF přispívat na pojištění populací akvakultury, které kryje hospodářské ztráty způsobené alespoň jedním z těchto faktorů:
a)
přírodními katastrofami;
b)
nepříznivými klimatickými jevy;
c)
náhlými změnami kvality a kvantity vody, za něž není příslušný provozovatel odpovědný;
d)
chorobami postihujícími akvakulturu nebo závadami nebo zničením produkčních zařízení, za něž není příslušný provozovatel odpovědný.
2. Výskyt okolností uvedených v odstavci 1 formálně uznává příslušný orgán dotčeného členského státu.
3. Členské státy mohou případně předem stanovit kritéria, na jejichž základě je formální uznání uvedené v odstavci 2 považováno za udělené.
4. Podpora se poskytuje pouze na smlouvy o pojištění populací akvakultury, které kryjí hospodářské ztráty podle odstavce 1 přesahující 30 % průměrného ročního obratu chovatele v oblasti akvakultury, vypočtené na základě průměrného obratu chovatele v oblasti akvakultury během tří kalendářních let předcházejících roku, v němž k hospodářským ztrátám došlo.
KAPITOLA III
Trvale udržitelný rozvoj rybolovných a akvakulturních oblastí
Oddíl 1
Oblast působnosti a cíle
Článek 58
Oblast působnosti
ENRF podporuje udržitelný rozvoj rybolovných oblastí a akvakultury s využitím přístupu k místnímu rozvoji se zapojením místních komunit podle článku 32 nařízení (EU) č. 1303/2013.
Článek 59
Specifické cíle
Podpora podle této kapitoly přispívá k plnění specifických cílů Unie stanovených v čl. 6 bodu 4.
Oddíl 2
Strategie komunitně vedeného místního rozvoje a místní akční skupiny v oblasti rybolovu
Článek 60
Strategie komunitně vedeného místního rozvoje
1. Ve snaze přispět k dosažení cílů uvedených v článku 59 strategie komunitně vedeného místního rozvoje:
a)
maximalizuje účast odvětví rybolovu a akvakultury na udržitelném rozvoji pobřežních a vnitrozemských oblastí rybolovu a akvakultury;
b)
zajišťuje, aby místní komunity plně ke svému prospěchu využívaly příležitostí, které nabízí námořní a pobřežní rozvoj a rozvoj vnitrozemských vod, a zejména napomáhá malým a upadajícím rybářským přístavům využít co nejvíce svůj námořní potenciál rozvíjením rozmanitých druhů infrastruktury.
2. Strategie musí být v souladu s možnostmi a potřebami zjištěnými v této oblasti a prioritami Unie stanovenými v článku 6. Rozsah strategií může sahat od strategií, které se zaměřují na rybolov, až po širší strategie zaměřené na diverzifikaci rybolovných oblastí. Strategie musí jít nad rámec pouhé sbírky operací nebo srovnání odvětvových opatření.
Článek 61
Místní akční skupiny v oblasti rybolovu
1. Pro účely ENRF se místní akční skupiny uvedené v čl. 32 odst. 2 písm. b) nařízení (EU) č. 1303/2013 označují jako místní akční skupiny v oblasti rybolovu (dále jen „skupiny FLAG“).
2. Skupiny FLAG navrhnou strategii komunitně vedeného místního rozvoje založenou alespoň na prvcích stanovených v článku 60 tohoto nařízení, a jsou zodpovědné za její realizaci.
3. Skupiny FLAG:
a)
do značné míry odrážejí hlavní zaměření své strategie a socioekonomické složení oblasti prostřednictvím vyváženého zastoupení hlavních zúčastněných stran včetně soukromého sektoru, veřejného sektoru a občanské společnosti;
b)
zajišťují významné zastoupení odvětví rybolovu nebo akvakultury.
4. Pokud je strategie komunitně vedeného místního rozvoje podporována i z jiných fondů než ENRF, výběrová komise skupin FLAG pro projekty podporované ENRF musí rovněž splňovat požadavky uvedené v odstavci 3.
5. Skupiny FLAG mohou provádět i další úkoly, které jdou nad rámec minimálních úkolů uvedených v čl. 34 odst. 3 nařízení (EU) č. 1303/2013, pokud jsou jim tyto úkoly svěřeny řídícím orgánem.
Oddíl 3
Způsobilé operace
Článek 62
Podpora z ENRF na komunitně vedený místní rozvoj
1. Níže uvedené operace jsou způsobilé pro podporu podle tohoto oddílu v souladu s článkem 35 nařízení (EU) č. 1303/2013:
a)
předběžná podpora;
b)
provádění strategií komunitně vedeného místního rozvoje;
c)
spolupráce;
d)
provozní náklady a náklady na oživení.
2. Skupiny FLAG mohou požádat o zaplacení zálohy řídící orgán, pokud je tato možnost ustanovena v operačním programu. Výše záloh nesmí překročit 50 % veřejné podpory na provozní náklady a oživení.
Článek 63
Provádění strategií komunitně vedeného místního rozvoje
1. Podpora pro provádění strategií komunitně vedeného místního rozvoje může být poskytnuta na tyto cíle:
a)
přidávání hodnoty, vytváření pracovních míst, přilákání mladých lidí a podpora inovací ve všech článcích dodavatelského řetězce produktů rybolovu a akvakultury;
b)
podpora diverzifikace v rámci komerčního rybolovu i mimo něj, celoživotní učení a podpora diverzifikace a vytváření pracovních míst v rybolovných a akvakulturních oblastech;
c)
znásobení přírodního bohatství rybolovných oblastí a oblastí akvakultury a jeho zužitkování, včetně operací pro zmírnění změny klimatu;
d)
podpora sociálního blahobytu a kulturního dědictví v rybolovných oblastech a v oblastech akvakultury, včetně kulturního dědictví v oblasti rybolovu a akvakultury a námořního kulturního dědictví;
e)
posílení zapojení rybářských komunit do místního rozvoje a řízení místních rybolovných zdrojů a námořních činností.
2. Do podpory podle odstavce 1 mohou patřit opatření uvedená v kapitolách I, II a IV této hlavy, s výjimkou článků 66 a 67, pokud existují jednoznačné důvody pro jejich řízení na místní úrovni. Pokud je podpora poskytována na operace odpovídající těmto opatřením, použijí se příslušné podmínky a výše příspěvku na jednotlivé operace uvedené v kapitolách I, II a IV této hlavy.
Článek 64
Spolupráce
1. Podpora uvedená v čl. 35 odst. 1 písm. c) nařízení (EU) č. 1303/2013 může být poskytnuta:
a)
na projekty spolupráce mezi územími nebo nadnárodní spolupráce;
b)
na přípravnou technickou podporu pro projekty spolupráce mezi územími a nadnárodní spolupráce za podmínky, že skupiny FLAG mohou prokázat, že připravují provádění projektu.
Pro účely tohoto článku se „spoluprací mezi územími“ rozumí spolupráce v rámci členského státu a „nadnárodní spoluprací“ se rozumí spolupráce mezi územími v několika členských státech nebo spolupráce mezi alespoň jedním územím členského státu a jedním či více územími ve třetích zemích.
2. Pro účely tohoto článku mohou kromě jiných skupin FLAG mezi partnery skupiny FLAG v rámci ENRF patřit místní partnerství veřejného a soukromého sektoru, která provádějí strategii komunitně vedeného místního rozvoje v rámci Unie nebo mimo ni.
3. V případech, kdy se skupiny FLAG pro projekty spolupráce nerozhodnou, členské státy zavedou vhodný systém pro účely podpory projektů spolupráce. Nejpozději do dvou let ode dne schválení svého operačního programu zveřejní členské státy vnitrostátní nebo regionální správní řízení o výběru projektů nadnárodní spolupráce a seznam způsobilých nákladů.
4. Správní rozhodnutí ohledně projektů založených na spolupráci se přijmou nejpozději do čtyř měsíců ode dne předložení projektu.
5. Členské státy sdělí Komisi schválené projekty založené na nadnárodní spolupráci v souladu s článkem 110.
KAPITOLA IV
Opatření související s uváděním na trh a zpracováním
Článek 65
Specifické cíle
Podpora podle této kapitoly přispívá k plnění specifických cílů v rámci priorit Unie stanovených v čl. 6 bodu 5.
Článek 66
Plány produkce a uvádění produktů na trh
1. ENRF podporuje přípravu a provádění plánů produkce a plánů uvádění produktů na trh podle článku 28 nařízení (EU) č. 1379/2013.
2. Výdaje spojené s plány produkce a plány uvádění produktů na trh jsou způsobilé pro podporu z ENRF až poté, co příslušné orgány v členském státě schválí výroční zprávu uvedenou v čl. 28 odst. 5 nařízení (EU) č. 1379/2013.
3. Podpora poskytovaná na jednu organizaci producentů jednou ročně v rámci tohoto článku nepřesáhne 3 % průměrné roční hodnoty produkce uvedené jednotlivými organizacemi producentů na trh příslušnou organizací producentů během předcházejících tří kalendářních let. Pro žádnou nově uznanou organizaci producentů nepřesáhne taková podpora 3 % průměrné roční hodnoty produkce uvedené jejími členy na trh během předcházejících tří kalendářních let.
4. Dotčený členský stát může v souladu s čl. 28 odst. 3 nařízení (EU) č. 1379/2013 poskytnout zálohu ve výši 50 % finanční podpory po schválení produkce a plánu uvádění produktů na trh.
5. Podpora uvedená v odstavci 1 se poskytuje pouze organizacím producentů a sdružením organizací producentů.
Článek 67
Podpora skladování
1. ENRF může podporovat vyrovnání uznaných organizací producentů a sdružení organizací producentů, které skladují produkty rybolovu uvedené v příloze II nařízení (EU) č. 1379/2013 za předpokladu, že tyto produkty jsou skladovány v souladu s články 30 a 31 uvedeného nařízení, a s výhradou těchto podmínek:
a)
výše podpory skladování nepřesahuje výši technických a finančních nákladů na činnosti nutné pro stabilizaci a skladování dotčených produktů;
b)
objemy způsobilé pro podporu skladování nepřesahují 15 % ročních objemů dotčených produktů daných do prodeje organizací producentů;
c)
finanční podpora za rok nepřesahuje 2 % průměrné roční hodnoty produkce, která byla členy organizace producentů uvedena na trh v období 2009-2011.
Pro účely prvního pododstavce písm. c) se v případě, že členové organizace producentů neměli v období 2009 až 2011 žádnou produkci uvedenou na trh, vezme v úvahu průměrná roční hodnota produkce uvedené na trh v prvních třech letech produkce těchto členů.
2. Do 31. prosince 2018 se podpora uvedená v odstavci 1 ukončí.
3. Podpora uvedená v odstavci 1 se poskytne pouze tehdy, jsou-li produkty uvolněny k lidské spotřebě.
4. Členské státy stanoví použitelnou výši technických a finančních nákladů na svém území takto:
a)
technické náklady se počítají každý rok na základě přímých nákladů souvisejících s činnostmi nezbytnými pro stabilizaci a skladování dotčených produktů;
b)
finanční náklady se počítají každý rok s použitím úrokové sazby stanovené každoročně v každém členském státě;
Tyto technické a finanční náklady jsou zpřístupněny veřejnosti.
5. Členské státy provádějí kontroly, aby zajistily, že produkty využívající podpory skladování splňují podmínky stanovené v tomto článku. Pro účely těchto kontrol vedou příjemci podpory skladování skladní účetnictví pro každou kategorii produktů uskladněných a později znovu uvedených na trh k lidské spotřebě.
Článek 68
Opatření týkající se uvádění na trh
1. ENRF může podporovat opatření pro uvádění produktů rybolovu a akvakultury na trh, jejichž cílem je:
a)
vytvářet organizace producentů, sdružení organizací producentů nebo mezioborové organizace uznané podle kapitoly II oddílu II nařízení (EU) č. 1379/2013;
b)
nalézat nové trhy a zlepšovat podmínky pro uvádění na trh produktů rybolovu a akvakultury, k nimž patří:
i)
druhy s tržním potenciálem;
ii)
nežádoucí úlovky komerčních populací vyložené v souladu s technickými opatřeními, článkem 15 nařízení (EU) č. 1380/2013 a čl. 8 odst. 2 písm. b) nařízení (EU) č. 1379/2013;
iii)
produkty rybolovu a akvakultury získané s využitím metod s malým dopadem na životní prostředí nebo produkty ekologické akvakultury ve smyslu nařízení (ES) č. 834/2007;
c)
podporovat jakost a přidanou hodnotu tím, že se usnadní:
i)
žádost o registraci daného produktu a přizpůsobení se daných provozovatelů příslušným požadavkům na shodu a certifikaci podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 (36);
ii)
certifikace a podpora produktů udržitelného rybolovu a akvakultury, včetně produktů drobného pobřežního rybolovu, a metody zpracování šetrné k životnímu prostředí;
iii)
přímý prodej produktů rybolovu prováděného rybáři věnujícími se drobnému pobřežnímu rybolovu nebo rybolovu ze břehu;
iv)
prezentace a balení produktů;
d)
přispívat k transparentnosti produkce a trhů a provádění průzkumů trhu a studií o závislosti Unie na dovozech;
e)
přispívat k sledovatelnosti produktů rybolovu a akvakultury, včetně rozvoje celounijní ekoznačky pro produkty rybolovu a akvakultury, jak je uvedeno v nařízení (EU) č. 1379/2013;
f)
vypracovávat standardní smlouvy pro malé a střední podniky slučitelné s právem Unie;
g)
vést regionální, celostátní nebo nadnárodní komunikační a propagační kampaně s cílem zvyšovat povědomí veřejnosti o produktech udržitelného rybolovu a akvakultury.
2. Operace uvedené v odstavci 1 mohou zahrnovat činnosti dodavatelského řetězce v oblasti produkce, zpracování a uvádění na trh.
Operace uvedené v odst. 1 písm. g) nejsou zaměřeny na obchodní značky.
Článek 69
Zpracování produktů rybolovu a akvakultury
1. ENRF může podporovat investice do zpracování produktů rybolovu a akvakultury:
a)
přispívající k úspoře energie nebo snížení dopadu na životní prostředí, včetně nakládání s odpady;
b)
zlepšující bezpečnost, hygienu, zdravotní a pracovní podmínky;
c)
podporující zpracování úlovků komerčních populací ryb, které nemohou být určeny pro lidskou spotřebu;
d)
týkající se zpracování vedlejších produktů, vzešlých z hlavních zpracovatelských činností;
e)
týkající se zpracování produktů ekologické akvakultury podle článků 6 a 7 nařízení (ES) č. 834/2007;
f)
vedoucí k novým nebo zdokonaleným produktům, novým nebo zdokonaleným postupům či k novým nebo zdokonaleným řídícím a organizačním systémům.
2. Pokud jde o podniky jiné, než jsou malé a střední podniky, podpora uvedená v odstavci 1 je poskytována výhradně prostřednictvím finančních nástrojů stanovených v části druhé hlavě IV nařízení (EU) č. 1303/2013.
KAPITOLA V
Vyrovnání dodatečných nákladů v nejvzdálenějších regionech pro produkty rybolovu a akvakultury
Článek 70
Režim vyrovnání
1. ENRF může podporovat vyrovnání dodatečných nákladů vynaložených provozovateli v odvětví rybolovu, chovu, zpracování a uvádění na trh v případě určitých produktů rybolovu a akvakultury z nejvzdálenějších regionů, uvedených v článku 349 Smlouvy o fungování EU.
2. Každý dotčený členský stát určí pro oblasti uvedené v odstavci 1 seznam produktů rybolovu a akvakultury a objem těchto produktů způsobilých pro vyrovnání.
3. Při sestavování seznamu a objemů podle odstavce 2 členské státy vezmou v úvahu všechny příslušné faktory, zejména potřebu zajistit, aby vyrovnání bylo plně v souladu s pravidly společné rybářské politiky.
4. Vyrovnání nebude poskytnuto za produkty rybolovu a akvakultury:
a)
ulovené plavidly třetích zemí, s výjimkou rybářských plavidel plujících pod vlajkou Venezuely a operujících ve vodách Unie;
b)
ulovené rybářskými plavidly Unie, která nejsou registrovaná v přístavu jednoho z regionů uvedených v odstavci 1;
c)
dovezené ze třetích zemí.
5. Ustanovení odst. 4 písm. b) se nepoužije, pokud stávající kapacita zpracovatelského odvětví v dotčeném nejodlehlejším regionu překročí množství suroviny dodané podle plánu vyrovnání dotčeného regionu.
6. Pro vyrovnání nejsou způsobilí tito provozovatelé:
a)
fyzické nebo právnické osoby, které používají výrobní prostředky, aby získaly produkty rybolovu nebo akvakultury za účelem jejich uvedení na trh;
b)
vlastníci nebo provozovatelé plavidel registrovaných v přístavech regionů uvedených v odstavci 1, kteří v těchto regionech vykonávají svou rybolovnou činnost, nebo sdružení vlastníků nebo provozovatelů;
c)
provozovatelé v odvětví zpracování nebo uvádění na trh nebo sdružení takových provozovatelů.
Článek 71
Výpočet vyrovnání
Vyrovnání je vypláceno provozovatelům, uvedeným v čl. 70 odst. 6, vykonávajícím činnosti v regionech uvedených v čl. 70 odst. 1 a:
a)
u každého produktu rybolovu nebo akvakultury nebo kategorie produktů zohledňuje dodatečné náklady vyplývající ze zvláštních znevýhodnění dotčených regionů a
b)
zohledňuje rovněž jakýkoli jiný typ veřejné intervence ovlivňující úroveň dodatečných nákladů.
Článek 72
Plán vyrovnání
1. Dotčené členské státy předloží Komisi pro každý region uvedený v čl. 70 odst. 1 plán vyrovnání. Tento plán obsahuje seznam a objemy produktů rybolovu a akvakultury a typ provozovatelů podle článku 70, úroveň vyrovnání podle článku 71 a řídící orgán uvedený v článku 97. Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů rozhodnutí, zda tyto plány vyrovnání schválí.
2. Členské státy mohou pozměnit obsah plánu vyrovnání uvedený v odstavci 1. Tyto změny předloží Komisi. Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů rozhodnutí, zda tyto změny plánu vyrovnání schválí.
3. Komisi je svěřena přijme prováděcí akty, jimiž vymezí strukturu plánu vyrovnání. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 127 odst. 3.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 126, pokud jde o stanovení kritérií pro výpočet dodatečných nákladů vyplývajících ze zvláštních znevýhodnění dotčených regionů.
Článek 73
Státní podpora na provádění plánů vyrovnání
Členské státy mohou poskytnout dodatečné financování pro provádění plánů vyrovnání podle článku 72. V takových případech členské státy oznámí Komisi státní podporu, kterou Komise může schválit v souladu s tímto nařízením jako součást těchto plánů. Takto oznámená státní podpora se považuje za oznámenou ve smyslu čl. 108 odst. 3 první věty Smlouvy o fungování EU.
KAPITOLA VI
Doprovodná opatření pro společnou rybářskou politiku v rámci sdíleného řízení
Článek 74
Územní působnost
Odchylně od článku 2 může být tato kapitola použita také na operace prováděné mimo území Unie.
Článek 75
Specifické cíle
Podpora podle této kapitoly přispívá k plnění specifických cílů v rámci priority Unie stanovené v čl. 6 bodu 3.
Článek 76
Kontrola a vynucování
1. ENRF může podporovat provádění systému Unie pro kontrolu, inspekci a vynucování uvedeného v článku 36 nařízení (EU) č. 1380/2013 a upřesněného v nařízení (ES) č. 1224/2009.
2. Způsobilé jsou zejména tyto druhy operací:
a)
nákup, instalace a vývoj technologií, včetně počítačového hardwaru a softwaru, systémů detekce plavidel (VDS), kamerových systémů a IT sítí, které umožňují shromažďování, správu, validaci, analýzu, řízení rizik, prezentaci (prostřednictvím internetových stránek souvisejících s kontrolou) a výměnu údajů týkajících se rybolovu a vývoj metod odběru vzorků pro tyto údaje, jakož i propojení s meziodvětvovými systémy pro výměnu údajů;
b)
vývoj, nákup a instalace prvků, včetně počítačového hardwaru a softwaru, které jsou nezbytné pro zajištění přenosu dat dotčenému členskému státu a orgánům Unie od aktérů působících v oblasti rybolovu a uvádění produktů rybolovu na trh, a to včetně nezbytných prvků pro systémy pro elektronické zaznamenávání a hlášení (ERS), systémy sledování plavidel (VMS) a systémy automatické identifikace (AIS) používané pro účely kontroly;
c)
vývoj, nákup a instalace komponentů, včetně počítačového hardwaru a softwaru, které jsou nezbytné k zajištění sledovatelnosti produktů rybolovu a akvakultury, uvedených v článku 58 nařízení (ES) č. 1224/2009;
d)
provádění programů zaměřených na výměnu údajů mezi členskými státy a jejich analýzu;
e)
modernizace a nákup hlídkových lodí, letadel a vrtulníků, pokud jsou použity pro kontrolu rybolovu alespoň 60 % celkové doby svého provozu za rok;
f)
nákup jiných kontrolních prostředků, včetně zařízení umožňujících měření výkonu motoru a hmotnosti zařízení;
g)
vývoj inovativních kontrolních systémů a provádění pilotních projektů týkajících se kontroly rybolovu, včetně analýzy DNA ryb a vývoje internetových stránek souvisejících s kontrolou;
h)
školení a výměnné programy, včetně výměny mezi členskými státy, pro osoby odpovědné za monitorování, kontrolu a sledování rybolovných činností;
i)
analýza poměru nákladů a přínosů a posouzení auditů provedených a výdajů vynaložených příslušnými orgány při provádění monitorování, kontroly a sledování;
j)
iniciativy, včetně seminářů a mediálních nástrojů, se zaměřením na posílení povědomí rybářů a jiných zúčastněných osob, jako jsou inspektoři, státní zástupci a soudci, jakož i povědomí široké veřejnosti o nutnosti bojovat proti nezákonnému, neohlášenému a neregulovanému rybolovu a o provádění pravidel společné rybářské politiky;
k)
provozní náklady vynaložené při provádění přísnější kontroly populací, na které se vztahují kontrolní a inspekční programy stanovené v souladu s článkem 95 nařízení (ES) č. 1224/2009 a koordinace kontroly v souladu s článkem 15 nařízení Rady (ES) č. 768/2005 (37);
l)
programy související s prováděním akčního plánu vypracovaného v souladu s čl. 102 odst. 4 nařízení (ES) č. 1224/2009, včetně jakýchkoli vzniklých provozních nákladů.
3. Opatření uvedená v odst. 2 písm. h) až l) jsou způsobilá pro podporu pouze vztahují-li se ke kontrolním činnostem orgánu veřejné moci.
4. V případě opatření uvedených v odst. 2 písm. d) a h) určí dotčené členské státy řídící orgány odpovědné za daný projekt.
Článek 77
Shromažďování údajů
1. ENRF podporuje shromažďování, správu a využívání údajů, jak je stanoveno v čl. 25 odst. 1 a 2 nařízení (EU) č. 1380/2013 a dále upřesněno v nařízení (ES) č. 199/2008.
2. Způsobilé jsou zejména tyto druhy operací:
a)
shromažďování, správa a využívání údajů pro účely vědecké analýzy a provádění společné rybářské politiky;
b)
celostátní a nadnárodní víceleté programy odběru vzorků, včetně programů na nižší než celostátní úrovni, za předpokladu, že všechny tyto programy se týkají populací, na které se vztahuje společná rybářská politika;
c)
monitorování komerčního a rekreačního rybolovu na moři, včetně monitorování vedlejších úlovků mořských organismů, jako např. mořských savců a ptáků;
d)
výzkumná šetření na moři;
e)
účast zástupců členských států a regionálních orgánů na regionálních koordinačních schůzkách, setkání regionálních organizací pro řízení rybolovu, jejichž je Unie smluvní stranou nebo pozorovatelem, nebo na zasedáních mezinárodních orgánů zodpovědných za poskytování vědeckého poradenství.
f)
zlepšení systémů shromažďování a správy údajů a realizace pilotních studií s cílem zlepšit stávající systémy shromažďování a správy údajů.
KAPITOLA VII
Technická pomoc z podnětu členských států
Článek 78
Technická pomoc z podnětu členských států
1. ENRF může podporovat z podnětu členského státu a až do výše stropu 6 % z celkové částky operačního programu:
a)
opatření technické pomoci uvedená v čl. 59 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013;
b)
vytváření národních sítí zaměřených na šíření informací, budování kapacit, výměnu osvědčených postupů a podporu spolupráce mezi skupinami FLAG na území členského státu.
2. V řádně odůvodněných případech může být hranice uvedená v odstavci 1 výjimečně překročena.
KAPITOLA VIII
Opatření týkající se integrované námořní politiky financovaná v rámci sdíleného řízení
Článek 79
Specifické cíle
1. Podpora podle této kapitoly přispívá k plnění specifických cílů v rámci priority Unie stanovené v čl. 6 bodu 6, včetně:
a)
integrovaného námořního dohledu a zejména rozvoje společného prostředí pro sdílení informací pro dohled nad námořní oblastí Unie;
b)
podpory ochrany mořského prostředí, zejména jeho biologické rozmanitosti a chráněných mořských oblastí, jako například lokalit Natura 2000, aniž je dotčen článek 37 tohoto nařízení, jakož i udržitelného využívání mořských a pobřežních zdrojů, a bližšího vymezení hranic udržitelnosti lidských činností, které mají dopad na mořské prostředí, a to zejména v rámci směrnice 2008/56/ES.
2. Změny operačního programu v souvislosti s opatřeními uvedenými v odstavci 1 nesmí mít za následek zvýšení celkového finančního přídělu podle čl. 13 odst. 7.
Článek 80
Způsobilé operace
1. ENRF může podporovat operace v souladu s cíli stanovenými v článku 79, jako například operace, které:
a)
umožňují dosažení cílů integrovaného námořního dohledu, a zejména cílů společného prostředí pro sdílení informací;
b)
chrání mořské prostředí, zejména jeho biologické rozmanitosti a chráněných mořských oblastí, jako např. lokalit Natura 2000, v souladu s povinnostmi stanovenými ve směrnicích 92/43/EHS a 2009/14/ES;
c)
zlepšují znalosti o stavu mořského prostředí s cílem zavést monitorovací programy a programy opatření uvedené ve směrnici 2008/56/ES, v souladu s povinnostmi stanovenými v uvedené směrnici.
2. Náklady na mzdy zaměstnanců vnitrostátních správních orgánů se nepovažují za způsobilé provozní náklady.
HLAVA VI
OPATŘENÍ FINANCOVANÁ V RÁMCI PŘÍMÉHO ŘÍZENÍ
KAPITOLA I
Integrovaná námořní politika
Článek 81
Územní působnost
Odchylně od článku 2 se tato kapitola použije také na operace prováděné mimo území Unie.
Článek 82
Oblast působnosti a cíle
Podpora v rámci této hlavy přispívá k posílení rozvoje a provádění integrované námořní politiky Unie. Jejím cílem je:
a)
podporovat rozvoj a uplatňovat integrovanou správu námořních a pobřežních záležitostí, a to zejména:
i)
prosazováním opatření, která podpoří snahu členských států a jejich regionů o rozvoj, zavedení nebo provádění integrované námořní správy,
ii)
podporou dialogu a spolupráce s příslušnými orgány členských států a zúčastněnými subjekty i mezi nimi v oblasti mořských a námořních záležitostí, včetně rozvoje a provádění integrovaných strategií na úrovni jednotlivých moří, při zohlednění vyváženého přístupu ve všech mořských oblastech i s ohledem na zvláštní rysy mořských a podmořských oblastí, jakož i případných relevantních makroregionálních strategií;
iii)
prosazováním platforem a sítí meziodvětvové spolupráce, zahrnujících zástupce veřejných orgánů na celostátní, regionální a místní úrovni, jednotlivých odvětví včetně odvětví cestovního ruchu, zúčastněných stran v oblasti výzkumu, občanů, organizací občanské společnosti a sociálních partnerů;
iv)
zlepšováním spolupráce mezi členskými státy prostřednictvím výměny informací a osvědčených postupů mezi jejich příslušnými orgány;
v)
podporou výměny osvědčených postupů a dialogu na mezinárodní úrovni, včetně dvoustranného dialogu se třetími zeměmi, se zohledněním Úmluvy OSN o mořském právu (UNCLOS) a příslušných mezinárodních úmluv vycházejících z této úmluvy, aniž jsou dotčeny jiné dohody nebo ujednání, které mohou existovat mezi Unií a dotčenými třetími zeměmi. Takový dialog zahrnuje případně i efektivní jednání o ratifikaci a provádění UNCLOS;
vi)
posílením viditelnosti integrovaného přístupu k námořním záležitostem a zvyšováním povědomí veřejných orgánů, soukromého sektoru a široké veřejnosti o tomto přístupu;
b)
přispívat k rozvoji meziodvětvových iniciativ, které jsou vzájemně výhodné pro různá námořní odvětví nebo odvětvové politiky, přičemž bere v úvahu stávající nástroje a iniciativy a vychází z nich; těmito nástroji jsou například:
i)
integrovaný námořní dohled v zájmu posílení bezpečného, zajištěného a udržitelného využívání mořského prostoru, zejména zvýšením efektivity a účinnosti prostřednictvím meziodvětvové a přeshraniční výměny informací, s řádným zohledněním stávajících i budoucích mechanismů a systémů spolupráce;
ii)
postupy v rámci územního plánování námořních prostor a integrovaného řízení pobřežních zón;
iii)
postupný vývoj komplexní, veřejně přístupné a vysoce kvalitní základny námořních údajů a znalostí, která usnadňuje sdílení, opakované využívání a šíření těchto údajů a znalostí mezi různými skupinami uživatelů, a tím zabraňuje zdvojování úsilí; za tímto účelem je třeba co nejlépe využívat stávající programy Unie a členských států;
c)
podporovat udržitelný hospodářský růst, zaměstnanost, inovace a nové technologie v rámci rozvíjejících se a perspektivních námořních odvětví, jakož i v pobřežních, ostrovních a nejvzdálenějších regionech Unie, a to jako doplněk zavedených odvětvových a celostátních činností;
d)
prosazovat ochranu mořského prostředí, zejména jeho biologické rozmanitosti a chráněných mořských oblastí, například lokalit NATURA 2000, a udržitelné využívání mořských a pobřežních zdrojů a blíže vymezit hranice udržitelnosti lidských činností, které mají dopad na mořské prostředí, a to v souladu s cílem dosáhnout dobrého stavu životního prostředí a tento stav udržet, jak stanoví směrnice 2008/56/ES.
Článek 83
Způsobilé operace
1. ERNF může podporovat operace v souladu s cíli stanovenými v článku 82, jako například:
a)
studie;
b)
projekty, včetně zkušebních projektů a projektů spolupráce;
c)
informování veřejnosti a sdílení osvědčených postupů, osvětové kampaně a související činnosti na poli komunikace a šíření informací, včetně propagačních kampaní, akcí, tvorby a správy internetových stránek a platforem zúčastněných stran;
d)
konference, semináře, fóra a pracovní setkání;
e)
koordinační činnosti včetně sítí pro sdílení informací a podpora rozvoje strategií na úrovni jednotlivých moří;
f)
vývoj, provoz a údržbu IT systémů a sítí, které umožňují sběr, správu, ověřování, analýzu a výměnu údajů, vývoj metod odběru vzorků pro tyto údaje, jakož i vzájemné propojení systémů výměny dat napříč odvětvími;
g)
projekty odborné přípravy zaměřené na rozvoj znalostí a profesní kvalifikace a opatření na podporu profesního rozvoje v námořním odvětví.
2. Za účelem dosažení specifického cíle rozvoje přeshraničních a meziodvětvových operací podle čl. 82 písm. b) může ERNF podporovat:
a)
vývoj a provádění technických nástrojů pro integrovaný námořní dohled, a to zejména na podporu zavádění, provozu a údržby decentralizovaného systému pro výměnu informací v námořní oblasti (CISE), s cílem podporovat meziodvětvovou a přeshraniční výměnu informací týkající se dohledu a propojující všechny uživatelské komunity, se zohledněním relevantního vývoje v odvětvových politikách, pokud jde o dohled a případné přispívání k jejich nezbytnému vývoji;
b)
činnosti v oblasti koordinace a spolupráce mezi členskými státy nebo regiony za účelem rozvoje územního plánování námořních prostor a integrovaného řízení pobřežních zón, včetně výdajů souvisejících se systémy a postupy pro sdílení údajů a monitorování, hodnotícími činnostmi, zřízením a provozováním sítě odborníků a vytvořením programu zaměřeného na budování kapacit členských států umožňujících provádění územního plánování námořních prostor;
c)
iniciativy, jejichž předmětem je spolufinancování, nákup a údržba systémů pro pozorování moře a technických nástrojů pro přípravu, zřízení a provoz operačního systému Evropské námořní sítě pro pozorování a sběr dat, jejímž cílem je usnadnit shromažďování údajů a poznatků o mořích, jejich získávání, sestavování, zpracování, kontrolu kvality, opakované použití a distribuci prostřednictvím spolupráce mezi dotčenými členskými státy nebo mezinárodními institucemi.
KAPITOLA II
Doprovodná opatření pro společnou rybářskou politiku a integrovanou námořní politiku v rámci přímého řízení
Článek 84
Územní působnost
Odchylně od článku 2 se tato kapitola použije také na operace prováděné mimo území Unie.
Článek 85
Specifické cíle
Opatření podle této kapitoly usnadňují provádění společné rybářské politiky a integrované námořní politiky, zejména pokud jde o:
a)
shromažďování, správu a šíření vědeckého poradenství v rámci společné rybářské politiky;
b)
specifická opatření pro kontrolu a vynucování v rámci společné rybářské politiky;
c)
dobrovolné příspěvky mezinárodním organizacím;
d)
poradní sbory;
e)
informace o trhu;
f)
komunikační činnosti v rámci společné rybářské politiky a integrované námořní politiky.
Článek 86
Vědecké poradenství a znalosti
1. ERNF může podporovat zajišťování vědeckých výsledků, a to zejména u projektů aplikovaného výzkumu přímo spojených s poskytováním vědeckého poradenství, vědeckých a socioekonomických stanovisek a doporučení pro účely řádného a účinného rozhodování při řízení rybolovu v rámci společné rybářské politiky.
2. Způsobilé jsou zejména tyto druhy operací:
a)
studie a pilotní projekty potřebné pro provádění a rozvoj společné rybářské politiky, včetně studií a projektů zabývajících se alternativními způsoby řízení udržitelného rybolovu a akvakultury, a to i v rámci poradních sborů;
b)
příprava a poskytování vědeckých stanovisek a doporučení vědeckými institucemi, včetně mezinárodních poradních orgánů odpovědných za posuzování populací, odborníky a výzkumnými institucemi;
c)
účast odborníků na zasedáních pracovních skupin o vědeckých a technických problémech týkajících se rybolovu, například ve VTHVR, jakož i v mezinárodních poradních orgánech a na zasedáních, kde jsou vyžadovány příspěvky odborníků na oblast rybolovu a akvakultury;
d)
výzkumná šetření na moři podle č. 12 odst. 2 nařízení (ES) č. 199/2008 v oblastech, kde plavidla Unie působí na základě dohod o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu, v souladu s článkem 31 nařízení (EU) č. 1380/2013;
e)
výdaje vynaložené Komisí na služby spojené se shromažďováním, správou a využíváním údajů na uspořádání a řízení zasedání odborníků na oblast rybolovu a řízení ročních pracovních programů týkajících se vědeckých a technických odborných znalostí v oblasti rybolovu, na zpracování datových volání a datových souborů a na přípravné práce zaměřené na poskytování vědeckých stanovisek a doporučení;
f)
činnosti spolupráce mezi členskými státy v oblasti shromažďování údajů se zapojením různých regionálních aktérů a včetně zřízení a provozu jednotlivých regionalizovaných databází pro ukládání, správu a využívání údajů, které budou napomáhat regionální spolupráci a zlepšovat shromažďování údajů a řídicí činnosti i vědecké znalosti při podpoře řízení rybolovu.
Článek 87
Kontrola a vynucování
1. ERNF může podporovat provádění systému Unie pro kontrolu, inspekci a vynucování uvedeného v článku 36 nařízení (EU) č. 1380/2013 a dále upřesněného v nařízení (ES) č. 1224/2009.
2. Způsobilé jsou zejména tyto druhy operací:
a)
společný nákup nebo nájem hlídkových plavidel, letadel a vrtulníků několika členskými státy patřícími do stejné zeměpisné oblasti, pokud jsou tyto prostředky použity na kontrolu rybolovu alespoň 60 % celkové doby využití během roku;
b)
výdaje související s posuzováním a rozvojem nových kontrolních technologií a s procesy výměny údajů;
c)
veškeré provozní výdaje týkající se kontrol a hodnocení provádění společné rybářské politiky, a to zejména ověřovacích, inspekčních a auditních misí, vybavení a odborné přípravy úředníků Komise, uspořádání zasedání nebo účasti na nich, včetně výměn informací a osvědčených postupů, studií, služeb a dodavatelů IT mezi členskými státy, jakož i nájmu nebo nákupu inspekčních prostředků Komisí, a to podle hlav IX a X nařízení (ES) č. 1224/2009.
3. Za účelem posílení a sjednocení kontrol může ERNF podporovat provádění nadnárodních projektů, jejichž cílem je vytvářet a testovat systémy pro mezistátní kontrolu, inspekci a vynucování uvedené v článku 36 nařízení (EU) č. 1380/2013, které jsou blíže stanoveny v nařízení (ES) č. 1224/2009.
Způsobilé jsou zejména tyto druhy operací:
a)
mezinárodní programy odborné přípravy pro osoby odpovědné za monitorování a kontrolu rybolovných činností a dohled nad nimi;
b)
iniciativy, včetně seminářů a mediálních nástrojů, jejichž cílem je sjednotit výklad nařízení a souvisejících kontrol v Unii.
4. V případě operací uvedených v odst. 2 písm. a) se jako příjemce určí pouze jeden z dotčených členských států.
Článek 88
Dobrovolné finanční příspěvky mezinárodním organizacím
ERNF může podporovat tyto druhy operací v oblasti mezinárodních vztahů:
a)
finanční příspěvky poskytované organizacím Organizace spojených národů, jakož i dobrovolné financování jakékoli mezinárodní organizace, která je činná v oblasti mořského práva;
b)
finanční příspěvky na přípravu nových mezinárodních organizací nebo přípravu nových mezinárodních smluv, které jsou předmětem zájmu Unie;
c)
finanční příspěvky na práci nebo programy, které provádějí mezinárodní organizace a které jsou předmětem zvláštního zájmu Unie;
d)
finanční příspěvky na libovolnou činnost (včetně pracovních, neformálních nebo mimořádných setkání smluvních stran), která obhajuje zájmy Unie v mezinárodních organizacích a posiluje spolupráci s jejími partnery v těchto organizacích. V této souvislosti může ERNF nést náklady účasti zástupců třetích zemí na jednáních a zasedáních v rámci mezinárodních fór a organizací, je-li jejich přítomnost nezbytná pro zájmy Unie.
Článek 89
Poradní sbory
1. ERNF přispívá na provozní náklady poradních sborů zřízených podle článku 43 nařízení (EU) č. 1380/2013.
2. Poradní sbor mající právní subjektivitu může požádat o podporu Unie jakožto subjekt sledující cíl obecného evropského zájmu.
Článek 90
Informace o trhu
ERNF může podporovat vypracování a šíření informací o trhu, pokud jde o produkty rybolovu a akvakultury, které provádí Komise v souladu s článkem 42 nařízení (EU) č. 1379/2013.
Článek 91
Komunikační činnosti v rámci společné rybářské politiky a integrované námořní politiky
ERNF může podporovat:
a)
náklady na informační a komunikační činnosti související se společnou rybářskou politikou a integrovanou námořní politikou včetně:
i)
nákladů na vytvoření, překlad a šíření materiálů uzpůsobených specifickým potřebám jednotlivých cílových skupin v písemné, audiovizuální a elektronické podobě,
ii)
nákladů na přípravu a organizaci akcí a setkání, které mají informovat jednotlivé dotčené strany v rámci společné rybářské politiky a integrované námořní politiky a shromažďovat jejich názory;
b)
cestovní výdaje a výdaje na ubytování odborníků a zástupců zúčastněných stran pozvaných Komisí na zasedání;
c)
náklady na komunikační činnosti týkající se politických priorit Unie, souvisejí-li s obecnými cíli tohoto nařízení.
KAPITOLA III
Technická pomoc
Článek 92
Technická pomoc z podnětu Komise
ERNF může z podnětu Komise podpořit v mezích stropu ve výši 1,1 % ERNF:
a)
opatření technické pomoci uvedená v článku 58 nařízení (EU) č. 1303/2013;
b)
příprava, monitorování a hodnocení dohod o udržitelném rybolovu a účasti Unie v regionálních organizacích pro řízení rybolovu. Mezi tato opatření patří studie, zasedání, zapojení odborníků, náklady na dočasné zaměstnance, informační činnost a veškeré další administrativní náklady nebo náklady vzniklé v souvislosti s vědeckou nebo technickou pomocí ze strany Komise;
c)
vytvoření evropské sítě skupin FLAG zaměřené na budování kapacit, šíření informací, výměnu zkušeností a osvědčených postupů a podporu spolupráce mezi skupinami FLAG. Tato síť spolupracuje se subjekty zajišťujícími vytváření sítí a poskytujícími technickou pomoc pro místní rozvoj, jež byly zřízeny EFRR, ESF a EZFRV, pokud jde o jejich činnosti v oblasti místního rozvoje a nadnárodní spolupráci.
HLAVA VII
PROVÁDĚNÍ V RÁMCI SDÍLENÉHO ŘÍZENÍ
KAPITOLA I
Obecná ustanovení
Článek 93
Oblast působnosti
Tato hlava se vztahuje na opatření financovaná v rámci sdíleného řízení podle hlavy V.
KAPITOLA II
Prováděcí mechanismus
Oddíl 1
Podpora z ERNF
Článek 94
Určení míry spolufinancování
1. Při přijímání prováděcích aktů podle článku 19, kterými se schvaluje operační program, Komise stanoví maximální příspěvek ERNF tomuto programu.
2. Příspěvek ERNF se vypočte na základě výše způsobilých veřejných výdajů.
Operační program stanoví sazbu příspěvku ERNF použitelnou pro priority Unie stanovené v článku 6. Maximální sazba příspěvku ERNF činí 75 % způsobilých veřejných výdajů a minimální sazba příspěvku ERNF činí 20 % způsobilých veřejných výdajů.
3. Odchylně od odstavce 2 je příspěvek ERNF:
a)
100 % způsobilých veřejných výdajů u podpory v rámci podpory skladování podle článku 67;
b)
100 % způsobilých veřejných výdajů u režimu vyrovnání uvedeného v článku 70;
c)
50 % způsobilých veřejných výdajů u podpory uvedené v článcích 33 a 34 a čl. 41 odst. 2;
d)
70 % způsobilých veřejných výdajů u podpory uvedené v čl. 76 odst. 2 písm. e);
e)
90 % způsobilých veřejných výdajů u podpory uvedené v čl. 76 odst. 2 písm. a) až d) a f) až l);
f)
80 % způsobilých výdajů u podpory uvedené v článku 77.
4. Odchylně od odstavce 2 se maximální sazba příspěvku ERNF použitelná pro specifické cíle v rámci priority Unie zvyšuje o deset procentních bodů, jestliže se celá priorita Unie uvedená v čl. 6 bodu 4 provádí prostřednictvím komunitně vedeného místního rozvoje.
Článek 95
Míra veřejné podpory
1. Členské státy uplatňují maximální míru veřejné podpory ve výši 50 % celkových způsobilých výdajů na danou operaci.
2. Odchylně od odstavce 1 mohou členské státy uplatnit míru veřejné podpory ve výši 100 % způsobilých výdajů na danou operaci, pokud:
a)
příjemcem je veřejnoprávní subjekt nebo podnik pověřený poskytováním služeb obecného hospodářského zájmu podle čl. 106 odst. 2 Smlouvy o fungování EU, je-li pomoc poskytnuta na poskytování takových služeb;
b)
operace souvisí s podporou skladování uvedenou v článku 67;
c)
operace souvisí s režimem vyrovnání uvedeným v článku 70;
d)
operace souvisí se shromažďováním údajů uvedeným v článku 77;
e)
operace souvisí s podporou podle článku 33 nebo 34 nebo s vyrovnáním podle článku 54, 55 nebo 56;
f)
operace souvisí s opatřeními integrované námořní politiky uvedenými v článku 80.
3. Odchylně od odstavce 1 mohou členské státy uplatnit míru veřejné podpory ve výši od 50 % do 100 % způsobilých výdajů na danou operaci, pokud:
a)
operace je prováděna podle hlavy V kapitol I, II nebo IV a splňuje všechna tato kritéria:
i)
jedná se o společný zájem;
ii)
jedná se o společného příjemce;
iii)
má případně inovativní funkce na místní úrovni;
b)
operace je prováděna podle hlavy V kapitoly III, splňuje jedno z kritérií uvedených v písm. a) bodech i), ii) nebo a iii) tohoto odstavce a poskytuje veřejnosti přístup k jejím výsledkům.
4. Odchylně od odstavce 1 se pro specifické typy operací uvedené v příloze I použijí dodatečné procentní body míry veřejné podpory podle přílohy I.
5. Komise přijme prováděcí akty, jimiž stanoví způsob, jakým se použijí různé procentní body míry veřejné podpory v případě, že je splněno několik podmínek z přílohy I. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 127 odst. 3.
Článek 96
Výpočet dodatečných nákladů nebo ušlých příjmů
Pokud je podpora udělena na základě dodatečných nákladů nebo ušlých příjmů, členské státy zajistí, aby byly příslušné výpočty postačující, přesné a stanovené předem na základě přiměřeného, spravedlivého a ověřitelného výpočtu.
KAPITOLA III
Řídicí a kontrolní systémy
Článek 97
Řídící orgán
1. Kromě obecných pravidel stanovených v článku 125 nařízení (EU) č. 1303/2013 řídící orgán:
a)
každoročně do 31. března předkládá Komisi příslušné souhrnné údaje o operacích vybraných k financování do konce předcházejícího kalendářního roku, včetně hlavních charakteristik příjemce a samotné operace;
b)
zajišťuje propagaci operačního programu, a to informováním potenciálních příjemců, profesních organizací, hospodářských a sociálních partnerů, subjektů podílejících se na prosazování rovnosti žen a mužů a dotčených nevládních organizací, včetně ekologických organizací, o možnostech, které program nabízí, a o pravidlech pro získání přístupu k financování na základě programu;
c)
zajišťuje propagaci operačního programu informováním příjemců příspěvku Unie a široké veřejnosti o úloze, kterou Unie v programu plní.
2. Komise přijme prováděcí akty, jimiž stanoví pravidla předkládání údajů uvedených v odst. 1 písm. a). Tyto prováděcí akty se přijímají s poradním postupem podle čl. 127 odst. 2.
Článek 98
Předávání finančních údajů
1. Do 31. ledna a 31. července předloží členské státy Komisi v elektronické podobě prognózu týkající se částky, v jejíž výši předpokládají, že předloží žádosti o platby na stávající a následující rozpočtový rok.
2. Komise přijme prováděcí akt, jímž stanoví vzor, který má být při předkládání finančních údajů Komisi použit. Tento prováděcí akt se přijme přezkumným postupem podle čl. 127 odst. 3.
KAPITOLA IV
Kontrola prováděná členskými státy
Článek 99
Finanční opravy prováděné členskými státy
1. Kromě finančních oprav podle článku 143 nařízení (EU) č. 1303/2013 provedou členské státy finanční opravy, pokud příjemce neplní povinnosti stanovené v čl. 10 odst. 2 tohoto nařízení.
2. Pro případy finančních oprav podle odstavce 1 určí členské státy částku opravy, která je přiměřená s ohledem na povahu, závažnost, délku trvání a opakování porušení povinností nebo trestného činu ze strany příjemce a na význam příspěvku ERNF pro hospodářskou činnost příjemce.
KAPITOLA V
Kontroly prováděné Komisí
Oddíl 1
Přerušení a pozastavení
Článek 100
Přerušení platební lhůty
1. Kromě kritérií umožňujících přerušení, jež jsou uvedena v čl. 83 odst. 1 písm. a), b) a c) nařízení (EU) č. 1303/2013, může pověřená schvalující osoba ve smyslu nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 přerušit platební lhůtu týkající se žádosti o průběžnou platbu v případě, že členský stát neplní své povinnosti v rámci společné rybářské politiky, může-li toto neplnění ovlivnit výdaje obsažené v certifikovaném výkazu výdajů, pro které je průběžná platba požadována.
2. Před přerušením lhůty pro průběžnou platbu podle odstavce 1 přijme Komise prováděcí akty, jimiž konstatuje, že existují důkazy poukazující na zjištěné závažné neplnění povinností v rámci společné rybářské politiky. Před přijetím takových prováděcích aktů Komise neprodleně informuje dotčený členský stát o daných důkazech nebo spolehlivých informacích a členskému státu je poskytnuta příležitost, aby se k záležitosti v přiměřené lhůtě vyjádřil.
3. Úplné či částečné přerušení průběžných plateb týkajících se výdajů podle odstavce 1, na něž se vztahuje žádost o platbu, musí být přiměřené s ohledem na povahu, závažnost, délku trvání a opakování neplnění povinností.
Článek 101
Pozastavení plateb
1. Kromě okolností uvedených v článku 142 nařízení (EU) č. 1303/2013 může Komise přijmout prováděcí akty, jimiž zcela nebo zčásti pozastaví vyplácení průběžných plateb týkajících se operačního programu v případě, že členský stát závažným způsobem neplní své povinnosti v rámci společné rybářské politiky, může-li toto neplnění ovlivnit výdaje obsažené v certifikovaném výkazu výdajů, pro které je průběžná platba požadována.
2. Před pozastavením průběžné platby podle odstavce 1 přijme Komise prováděcí akt, jímž konstatuje, že členský stát nesplnil své povinností v rámci společné rybářské politiky. Před přijetím takového prováděcího aktu Komise neprodleně informuje dotčený členský stát o daných zjištěních nebo spolehlivých informacích a členskému státu je poskytnuta příležitost, aby se k záležitosti v přiměřené lhůtě vyjádřil.
3. Úplné či částečné pozastavení průběžných plateb týkajících se výdajů podle odstavce 1, na něž se vztahuje žádost o platbu, musí být přiměřené s ohledem na povahu, závažnost, délku trvání a opakování neplnění povinností.
Článek 102
Pravomoci Komise
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 126, pokud jde o vymezení případů neplnění povinností podle článku 100 a případů závažného neplnění povinností podle čl. 101 odst. 1, a to na základě příslušných pravidel společné rybářské politiky, která jsou nezbytná pro zachování biologických mořských zdrojů.
Oddíl 2
Výměna informací a finanční opravy
Článek 103
Přístup k informacím
Členské státy sdělí Komisi na její žádost právní a správní předpisy, které přijaly k provádění aktů Unie týkajících se společné rybářské politiky, pokud tyto akty mají finanční důsledky pro ERNF.
Článek 104
Důvěrnost
1. Členské státy a Komise přijmou veškerá nezbytná opatření, aby zajistily důvěrnost informací sdělených nebo získaných v rámci kontrol na místě nebo při schvalování účetní závěrky prováděných podle tohoto nařízení.
2. Na informace uvedené v odstavci 1 tohoto článku se vztahují zásady uvedené v článku 8 nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (38).
Článek 105
Finanční opravy prováděné Komisí
1. Kromě případů uvedených v čl. 22 odst. 7, článku 85 a čl. 144 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013 Komise přijme prováděcí akty, jimiž provede finanční opravy zrušením celého příspěvku Unie na operační program nebo jeho části, pokud po provedení nezbytného přezkumu dojde k závěru, že:
a)
výdaje obsažené v certifikovaném výkazu výdajů jsou ovlivněny případy, ve kterých příjemce neplní povinnosti podle čl. 10 odst. 2 tohoto nařízení, a tyto výdaje nebyly členským státem opraveny před zahájením opravného řízení podle tohoto odstavce;
b)
výdaje obsažené v certifikovaném výkazu výdajů jsou ovlivněny případy, v nichž členský stát závažným způsobem nedodržel pravidla společné rybářské politiky, což mělo za následek pozastavení platby podle článku 101 tohoto nařízení, a v nichž dotčený členský stát dosud neprokázal, že přijal nezbytná nápravná opatření pro zajištění dodržování a vynucování použitelných pravidel v budoucnosti.
2. Komise rozhodne o výši opravy s přihlédnutím k povaze, závažnosti, délce trvání a opakování závažného nedodržení pravidel společné rybářské politiky ze strany členského státu nebo příjemce a k významu příspěvku ERNF pro hospodářskou činnost dotčeného příjemce.
3. Pokud není možné přesně kvantifikovat výši výdajů spojených s nedodržováním pravidel společné rybářské politiky členským státem, Komise použije finanční opravu na základě paušální sazby nebo extrapolace podle odstavce 4.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 126, pokud jde o stanovení kritérií pro určení úrovně finanční opravy, která má být použita, a kritérií pro uplatnění paušálních sazeb nebo finančních oprav na základě extrapolace.
Článek 106
Postup
Navrhuje-li Komise finanční opravu podle článku 105 tohoto nařízení, použije se obdobně článek 145 nařízení (EU) č. 1303/2013.
KAPITOLA VI
Monitorování, hodnocení, informace a komunikace
Oddíl 1
Zavedení společného systému monitorování a hodnocení a cíle tohoto systému
Článek 107
Systém monitorování a hodnocení
1. Zavádí se společný systém monitorování a hodnocení pro operace ERNF v rámci sdíleného řízení za účelem posuzování výkonnosti ERNF. K zajištění účinného posuzování výkonnosti je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 126, pokud jde o obsah a tvorbu uvedeného systému.
2. Celkový dopad ERNF se posuzuje ve vztahu k prioritám Unie stanoveným v článku 6.
Komise může přijmout prováděcí akty, jimiž stanoví soubor ukazatelů specifických pro tyto priority Unie. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 127 odst. 3.
3. Členské státy poskytnou Komisi veškeré nezbytné informace, které umožní monitorování a hodnocení dotčených opatření. Komise zohlední potřeby týkající se údajů a synergie mezi možnými zdroji údajů, a zejména jejich případné použití pro statistické účely. Komise přijme prováděcí akty, jimiž stanoví pravidla pro informace zasílané členskými státy, jakož i pro potřeby týkající se údajů a synergie mezi možnými zdroji údajů. Tyto prováděcí akty se přijímají v souladu s přezkumným postupem uvedeným v čl. 127 odst. 3.
4. Komise předloží každé čtyři roky Evropskému parlamentu a Radě zprávu o provádění tohoto článku. První zpráva musí být předložena do 31. prosince 2017.
Článek 108
Cíle
Cíli společného systému monitorování a hodnocení je:
a)
prokázat pokrok a dosažené výsledky společné rybářské politiky a integrované námořní politiky, posoudit celkový dopad a zhodnotit účinnost, účelnost a relevantnost operací ERNF;
b)
přispět k cílenější podpoře společné rybářské politiky a integrované námořní politiky;
c)
podpořit proces společného učení v souvislosti s monitorováním a hodnocením;
d)
zajistit kvalitní, empiricky podložená hodnocení operací ERNF, která se promítnou do rozhodovacího procesu.
Oddíl 2
Technická ustanovení
Článek 109
Společné ukazatele
1. V systému monitorování a hodnocení podle článku 107 je za účelem shromažďování údajů na úrovni Unie uveden seznam společných ukazatelů týkajících se výchozí situace a rovněž finančního plnění, výstupů a výsledků operačního programu, které se použijí pro každý operační program.
2. Společné ukazatele jsou spojeny s milníky a cíli stanovenými v operačních programech v souladu s prioritami Unie stanovenými v článku 6. Tyto společné ukazatele se použijí pro přezkum výkonnosti uvedený v čl. 21 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013 a umožní posouzení pokroku, účelnosti a účinnosti provádění politiky na základě cílů na úrovni Unie a jednotlivých programů.
Článek 110
Elektronický informační systém
1. Hlavní informace o provádění operačního programu, o každé operaci vybrané pro financování a o dokončených operacích, které jsou zapotřebí pro monitorování a hodnocení, včetně hlavních charakteristik příjemce a projektu, se zaznamenávají a uchovávají elektronickými prostředky.
2. Komise zajistí, aby existoval vhodný a bezpečný elektronický systém pro záznam, uchovávání a správu hlavních informací a podávání zpráv o monitorování a hodnocení.
Článek 111
Poskytování informací
Příjemci podpory v rámci ERNF včetně skupin FLAG se zaváží, že řídícímu orgánu nebo určeným hodnotitelům či jiným subjektům pověřeným vykonáváním funkcí jeho jménem poskytnou veškeré údaje a informace, které jsou potřebné k monitorování a hodnocení operačního programu, zejména ve vztahu k plnění specifických cílů a priorit.
Oddíl 3
Monitorování
Článek 112
Postupy monitorování
1. Řídící orgán uvedený v článku 97 tohoto nařízení a monitorovací výbor uvedený v článku 47 nařízení (EU) č. 1303/2013 monitorují kvalitu provádění programu.
2. Řídící orgán a monitorovací výbor monitorují operační program prostřednictvím finančních ukazatelů a ukazatelů pro výstupy a výsledky.
Článek 113
Funkce monitorovacího výboru
Kromě funkcí uvedených v článku 49 nařízení (EU) č. 1303/2013 monitorovací výbor ověří plnění operačního programu a účinnost jeho provádění. Za tímto účelem monitorovací výbor:
a)
je konzultován a do šesti měsíců od rozhodnutí o schválení programu schvaluje kritéria pro výběr financovaných operací, přičemž výběrová kritéria se upravují podle potřeb programování;
b)
přezkoumává činnosti a výstupy spojené s plánem hodnocení programu;
c)
přezkoumává opatření v rámci programu spojená s plněním specifických předběžných podmínek;
d)
přezkoumává a schvaluje výroční zprávy o provádění před jejich odesláním Komisi;
e)
posuzuje opatření na podporu rovnosti žen a mužů, rovných příležitostí a nediskriminace, včetně přístupnosti pro osoby se zdravotním postižením.
Monitorovací výbor není konzultován ohledně pracovních plánů pro shromažďování údajů uvedených v článku 21.
Článek 114
Výroční zpráva o provádění
1. Do 31. května 2016 a do 31. května každého následujícího roku až do roku 2023 a včetně tohoto roku předloží členské státy Komisi výroční zprávu o provádění operačního programu v předcházejícím kalendářním roce. Zpráva předložená v roce 2016 zahrnuje kalendářní roky 2014 a 2015.
2. Kromě toho, co je uvedeno v článku 50 nařízení (EU) č. 1303/2013, výroční zprávy o provádění obsahují:
a)
informace o finančních závazcích a výdajích podle jednotlivých opatření;
b)
přehled činností vykonávaných v souvislosti s plánem hodnocení;
c)
informace o opatřeních přijatých v případech závažných porušeních pravidel uvedených v čl. 10 odst. 1 tohoto nařízení, o nedodržení podmínek stanovených v čl. 10 odst. 2 tohoto nařízení a o nápravných opatřeních;
d)
informace o opatřeních přijatých v zájmu dodržení ustanovení čl. 41 odst. 10 tohoto nařízení;
e)
informace o opatřeních přijatých s cílem zajistit zveřejnění příjemců v souladu s přílohou V tohoto nařízení, a to v případě fyzických osob v souladu s vnitrostátními právními předpisy včetně jakékoli použitelné prahové hodnoty.
3. Komise prostřednictvím prováděcích aktů přijme pravidla týkající se formy a předkládání výročních zpráv o provádění. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 127 odst. 3.
Oddíl 4
Hodnocení
Článek 115
Obecná ustanovení
1. Komise přijme prováděcí akty, jimiž stanoví prvky, které mají obsahovat zprávy o předběžném hodnocení podle článku 55 nařízení (EU) č. 1303/2013, a stanoví minimální požadavky na plán hodnocení uvedený v článku 56 uvedeného nařízení. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 127 odst. 3 tohoto nařízení.
2. Členské státy zajistí, aby hodnocení vyhovovala společnému systému monitorování a hodnocení dohodnutému v souladu s článkem 107, zajistí vypracování a shromažďování nezbytných údajů a předloží hodnotitelům jednotlivé informace poskytnuté systémem monitorování.
3. Členské státy zpřístupní hodnotící zprávy na internetu a Komise na internetových stránkách Unie.
Článek 116
Předběžné hodnocení (ex ante)
Členské státy zajistí, aby se hodnotitel zapojený do předběžného hodnocení podílel od počátku na procesu vypracování operačního programu ERNF, včetně vypracování analýzy uvedené v čl. 18 odst. 1 písm. a), návrhu intervenční logiky programu a stanovení cílů programu.
Článek 117
Následné hodnocení (ex-post)
V souladu s článkem 57 nařízení (EU) č. 1303/2013 Komise v úzké spolupráci se členskými státy vyhotoví zprávu o následném hodnocení.
Článek 118
Shrnutí hodnocení
Za vypracování shrnutí zpráv o předběžném hodnocení na úrovni Unie odpovídá Komise. Shrnutí hodnotících zpráv se provede nejpozději do 31. prosince roku následujícího po předložení příslušných hodnocení.
Oddíl 5
Informace a komunikace
Článek 119
Poskytování informací a propagace
1. V souladu s čl. 97 odst. 1 písm. b) řídící orgán zodpovídá za:
a)
zajištění toho, že budou vytvořeny jediné internetové stránky nebo jediný internetový portál poskytující informace o operačním programu v členském státu, jakož i přístup k nim;
b)
informování potenciálních příjemců o možnostech financování v rámci operačního programu;
c)
informování občanů Unie o úloze a dosažených výsledcích ERNF prostřednictvím informačních a komunikačních opatření seznamujících s výsledky a dopady dohod o partnerství, operačních programů a operací;
d)
zajištění toho, že je uveřejněn přehled opatření k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky, včetně případů neplnění povinností ze strany členských států nebo příjemců, a přijatých nápravných opatření, například finančních oprav.
2. Za účelem zajištění transparentnosti podpory z ERNF vedou členské státy seznam operací ve formátu CSV nebo XML, který je dostupný prostřednictvím jediné internetové stránky nebo jediného internetového portálu poskytujících seznam operací a přehled operačního programu.
Seznam operací se aktualizuje nejméně jednou za šest měsíců.
Minimální informace, které mají být uvedeny v seznamu operací, včetně konkrétních informací o operacích podle článků 26, 39, 47, 54 a 56, jsou stanoveny v příloze V.
3. Podrobná pravidla týkající se informačních a propagačních opatření pro veřejnost a informačních opatření pro žadatele a příjemce jsou stanovena v příloze V.
4. Komise přijme prováděcí akty, jimiž stanoví technické vlastnosti informačních a propagačních opatření k určité operaci, pokyny pro vytvoření znaku a vymezení standardních barev. Tyto prováděcí akty se přijímají poradním postupem podle čl. 127 odst. 2.
HLAVA VIII
PROVÁDĚNÍ V RÁMCI PŘÍMÉHO ŘÍZENÍ
KAPITOLA I
Obecná ustanovení
Článek 120
Oblast působnosti
Tato hlava se použije na opatření financovaná v rámci přímého řízení uvedeného v hlavě VI.
KAPITOLA II
Kontrola
Článek 121
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Komise přijme vhodná opatření k zajištění toho, aby finanční zájmy Unie byly při provádění operací financovaných podle tohoto nařízení chráněny prevencí podvodů, korupce a jiného protiprávního jednání, účinnými kontrolami, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek a případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími sankcemi.
2. Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr mají pravomoc provádět na základě kontroly dokumentů i kontroly na místě audit u všech příjemců grantů, zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů a subdodavatelů, kteří podle obdrželi finanční prostředky Unie.
Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) může provádět kontroly a inspekce na místě u hospodářských subjektů, jichž se toto financování Unií přímo nebo nepřímo týká, postupy stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (39) a v nařízení (Euratom, ES) č. 2185/96 s cílem zjistit, zda v souvislosti s grantovou dohodou, rozhodnutím o grantu nebo smlouvou o financování Unií nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie
3. Aniž jsou dotčeny odstavce 1 a 2, dohody o spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, grantové dohody, rozhodnutí o grantu a smlouvy vyplývající z provádění tohoto nařízení musí výslovně zmocňovat Komisi, Účetní dvůr a OLAF k provádění auditů, kontrol a inspekcí na místě uvedených ve zmíněných odstavcích, v souladu s jejich příslušnými pravomocemi.
Článek 122
Audity
1. Úředníci Komise nebo Účetního dvora nebo jejich zástupci mohou provádět audity na místě u operací financovaných podle tohoto nařízení kdykoli za podmínky oznámení nejméně deset pracovních dnů předem, s výjimkou naléhavých případů, po dobu nejvýše tří let po konečné platbě provedené Komisí.
2. Úředníci Komise a Účetního dvora nebo jejich zástupci řádně zmocnění k provádění auditů na místě mají přístup k účetnictví a všem dalším dokladům, včetně dokumentů a metadat vytvořených nebo obdržených a uchovávaných v elektronické podobě a souvisejících s výdaji financovanými podle tohoto nařízení.
3. Auditními pravomocemi uvedenými v odstavci 2 není dotčeno uplatňování vnitrostátních předpisů, jež vyhrazují některé úkony činitelům zvlášť určeným vnitrostátními právními předpisy. Úředníci Komise a Účetního dvora nebo jejich zástupci se neúčastní mimo jiné domovních prohlídek ani úředních výslechů osob podle vnitrostátního práva dotčeného členského státu. Mají však přístup k takto získaným informacím.
4. Pokud je jakákoli finanční podpora Unie poskytnutá na základě tohoto nařízení následně přidělena třetí osobě coby konečnému příjemci pomoci, poskytne původní příjemce, jakožto příjemce finanční podpory Unie, Komisi veškeré významné informace ohledně totožnosti tohoto konečného příjemce.
Článek 123
Pozastavení plateb, omezení a zrušení finančního příspěvku
1. Pokud Komise dojde k závěru, že finanční prostředky Unie nebyly použity v souladu s podmínkami stanovenými v tomto nařízení nebo v jakémkoli jiném použitelném právním předpisu Unie, oznámí tuto skutečnost příjemcům, a ti ve lhůtě jednoho měsíce od tohoto oznámení předloží Komisi své připomínky.
2. Pokud příjemci neodpovědí ve lhůtě stanovené v odstavci 1 tohoto článku nebo pokud nejsou jejich připomínky považovány za uspokojivé, Komise sníží nebo zruší poskytnutou finanční podporu nebo pozastaví platby. Veškeré neoprávněně vyplacené částky se vracejí do souhrnného rozpočtu Unie. Z částek, které nejsou vráceny včas, se účtuje úrok z prodlení za podmínek stanovených v nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
KAPITOLA III
Hodnocení a podávání zpráv
Článek 124
Hodnocení
1. Operace financované na základě tohoto nařízení jsou pravidelně monitorovány s cílem sledovat jejich provádění.
2. Komise zajistí pravidelné nezávislé a externí hodnocení financovaných operací.
Článek 125
Podávání zpráv
Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě:
a)
do 31. března 2017 zprávu o prozatímním hodnocení získaných výsledků a o kvalitativních a množstevních aspektech provádění operací financovaných podle tohoto nařízení;
b)
do 31. srpna 2018 sdělení o pokračování operací financovaných na základě tohoto nařízení.
HLAVA IX
PROCESNÍ USTANOVENÍ
Článek 126
Výkon přenesení pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článcích 10, 14, 32, 40, 41, 72, 102, 105, 107 a 129 je svěřena Komisi do dne 31. prosince 2020.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomocí uvedená v článcích 10, 14, 32, 40, 41, 72, 102, 105, 107 a 129 kdykoliv zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článků 10, 14, 32, 40, 41, 72, 102, 105, 107 a 129 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 127
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen Výbor pro Evropský námořní a rybářský fond. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 4 nařízení (EU) č. 182/2011.
3. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
Pokud výbor nevydá žádné stanovisko k návrhu prováděcího aktu, který má být přijat podle čl. 95 odst. 5, Komise navrhovaný prováděcí akt nepřijme a použije se čl. 5 odst. 4 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 182/2011.
HLAVA X
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 128
Zrušení
1. Aniž je dotčen čl. 129 odst. 2, nařízení (ES) č. 2328/2003, (ES) č. 861/2006, (ES) č. 1198/2006, (ES) č. 791/2007, (EU) č. 1255/2011 a článek 103 nařízení (ES) č. 1224/2009 se zrušují s účinkem ode dne 1. ledna 2014.
2. Odkazy na zrušená nařízení se považují za odkazy na toto nařízení.
Článek 129
Přechodná ustanovení
1. Aby se usnadnil přechod z režimů podpory zavedených nařízeními (ES) č. 861/2006, (ES) č. 1198/2006, (ES) č. 791/2007 a (EU) č. 1255/2011 na systém zavedený tímto nařízením, je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 126, jimiž stanoví podmínky, za kterých může být podpora schválená Komisí podle těchto nařízení začleněna do podpory poskytované podle tohoto nařízení, včetně technické pomoci a následných hodnocení.
2. Tímto nařízením není dotčeno pokračování ani změny dotčených projektů, včetně jejich úplného nebo částečného zrušení, až do jejich uzavření nebo pomoci schválené Komisí na základě nařízení (ES) č. 2328/2003, (ES) č. 861/2006, (ES) č. 1198/2006, (ES) č. 791/2007, (EU) č. 1255/2011 a článku 103 nařízení (ES) č. 1224/2009 nebo jakéhokoli jiného právního předpisu, který se na takovou pomoc ke dni 31. prosince 2013 vztahuje, a na tyto projekty nebo pomoc se nadále použijí uvedené předpisy.
3. Žádosti podané podle nařízení (ES) č. 1198/2006 zůstávají v platnosti.
Článek 130
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 15. května 2014.
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 508/2014/EU RENDELETE
(2014. május 15.)
az Európai Tengerügyi és Halászati Alapról, valamint a 2328/2003/EK, a 861/2006/EK, az 1198/2006/EK és a 791/2007/EK tanácsi rendelet, valamint az 1255/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 42. cikkére, 43. cikke (2) bekezdésére, 91. cikke (1) bekezdésére, 100. cikke (2) bekezdésére, 173. cikke (3) bekezdésére, 175. cikkére, 188. cikkére, 192. cikke (1) bekezdésére, 194. cikke (2) bekezdésére, 195. cikke (2) bekezdésére és 349. cikkére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményeire (1),
tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),
rendes jogalkotási eljárás keretében (3),
mivel:
(1)
„A közös halászati politika reformja” című, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett 2011. július 13-i bizottsági közlemény meghatározta a 2013 utáni közös halászati politika (a továbbiakban: a KHP) lehetséges kihívásait, célkitűzéseit és irányvonalait. A közleményről folytatott vita alapján a KHP reformjára az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (4) sor került. A KHP reform kiterjed a KHP minden fontosabb elemére, ideértve annak pénzügyi vonatkozásait is. A reform célkitűzéseinek elérése érdekében indokolt hatályon kívül helyezni a 2328/2003/EK rendeletet (5), a 861/2006/EK tanácsi rendeletet (6), az 1198/2006/EK tanácsi rendeletet (7), valamint a 791/2007/EK rendeletet (8), és azokat ezen új rendelettel kell felváltani.
Felismerve, hogy az Európa óceánjaival és tengereivel kapcsolatos valamennyi kérdés összefügg egymással, az új rendeletnek támogatnia kell az integrált tengerpolitikát (ITP) az 1255/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (9) említettek szerinti továbbfejlesztését is.
(2)
Az Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA) hatályának ki kell terjednie a KHP támogatására, így többek között a tengeri biológiai erőforrások megóvására, az ezen erőforrásokat kiaknázó halászati vállalkozások és flották irányítására, az édesvízi biológiai erőforrásokra, az akvakultúrára, valamint a halászati és akvakultúra-termékek feldolgozására és forgalmazására, amennyiben ezekre a tevékenységekre a tagállamok területén, az uniós halászhajóknak, illetve a tagállamok állampolgárainak a tevékenységei keretében kerül sor, a lobogó szerinti állam elsődleges felelősségének sérelme nélkül, figyelemmel az1982. december 10-i ENSZ Tengerjogi Egyezményének (10) 117. cikkében foglalt rendelkezésekre.
(3)
Mivel a KHP sikerének feltétele egy eredményes ellenőrzési, vizsgálati és végrehajtási rendszer, továbbá a - tudományos szakvéleményezési, valamint végrehajtási és ellenőrzési célt egyaránt szolgáló - adatok megbízhatósága és hiánytalansága. Az ETHA-nak ezért támogatnia kell az említett szakpolitikákat.
(4)
Az ETHA hatályának ki kell terjednie az ITP támogatására, amely magában foglalja az óceánokkal, a tengerekkel, a tengerparti régiókkal, valamint az azokat érintő különböző uniós szakpolitikákat - nevezetesen a KHP-t, a közlekedést, az ipart, a területi kohéziót, a környezetvédelmet, az energiaügyet és a turizmust - kiegészítő tengeri ágazatokkal kapcsolatos összehangolt műveletek és döntéshozatal kialakítását és végrehajtását. A különböző ágazati politikák igazgatása során biztosítani kell a koherenciát és az integrációt a Balti-tenger, az Északi-tenger, a Kelta-tenger, a Vizcayai-öböl és az ibériai partvidék, valamint a Földközi-tenger és a Fekete-tenger medencéje vonatkozásában.
(5)
Az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (11) 2. cikkének (10) bekezdése értelmében az ETHA kedvezményezettjei a 1380/2013/EU-rendelet 4. cikke 30. pontjának értelmében vett piaci szereplők, halászok vagy halászok szervezetei lehetnek, kivéve ha ez a rendelet másként rendelkezik.
(6)
Az Európai Tanács 2010. június 17-i következtetéseivel összhangban, amelyekben a Tanács elfogadta a 2010. március 3-i „Európa 2020 - Foglalkoztatást és az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést célzó stratégia című bizottsági közleményen alapuló, a foglalkoztatást és az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést célzó új uniós stratégiát (a továbbiakban: Európa 2020 stratégia), az Uniónak és a tagállamoknak - az Unió harmonikus fejlődésének előmozdítása mellett - intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést kell megvalósítaniuk. Az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek és céljainak megvalósítása érdekében összpontosítani kell az erőforrásokat - különös tekintettel azokra, amelyek a foglalkoztatáshoz, az éghajlatváltozáshoz, az energetikai fenntarthatósághoz, a szegénység elleni küzdelemhez és a társadalmi befogadáshoz kapcsolódnak -, és a hatékonyságot fokozott eredményorientáltsággal kell javítani. Az integrált tengerpolitikának az ETHA-ba való felvétele hozzájárul az Európa 2020: foglalt főbb politikai célkitűzések eléréséhez is, és összhangban van a gazdasági, társadalmi és területi kohézió javítására vonatkozóan az Európai Unióról szóló szerződésben (EUSZ) és az Európai Unió működéséről szóló szerződésben (EUMSZ) meghatározott általános célokkal.
(7)
Ahhoz, hogy az ETHA hozzájáruljon a KHP, az ITP és az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek a megvalósításához, korlátozott számú alapvető prioritásra kell összpontosítani, amelyek kapcsolódnak a környezeti szempontból fenntartható, erőforrás-hatékony, innovatív, versenyképes és tudásalapú halászat és akvakultúra előmozdításához, a KHP végrehajtásának elősegítéséhez, a foglalkoztatás és a területi kohézió javításához, a piaci értékesítés és a feldolgozás támogatásához, valamint az ITP végrehajtásának elősegítéséhez.
(8)
Az Uniónak az ETHA végrehajtásának valamennyi szakaszában törekednie kell az egyenlőtlenségek felszámolására, a férfiak és nők közötti egyenlőség előmozdítására, valamint a nemen, faji vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, koron vagy szexuális irányultságon alapuló bármilyen hátrányos megkülönböztetés megszüntetésére.
(9)
A KHP általános célja annak biztosítása, hogy a halászati és akvakultúra-tevékenységek hozzájáruljanak a hosszú távon fenntartható környezetvédelmi feltételek kialakulásához, amelyek nélkülözhetetlenek a gazdasági és társadalmi fejlődéshez. Elő kell mozdítania a termelékenység növekedését, a halászati ágazat által biztosított méltányos életszínvonalat és a piacok stabilitását, valamint biztosítania kell az erőforrások rendelkezésre állását és azt, hogy az áruk ésszerű áron jussanak el a fogyasztókhoz.
(10)
Rendkívül fontos, hogy a környezetvédelmi szempontok jobban beépüljenek a KHP-ba, amelynek teljesítenie kell az Unió környezetvédelmi politikájának és az Európa 2020 stratégiának a célkitűzéseit és céljait. A KHP célja az élő tengeri biológiai erőforrások oly módon történő kiaknázása, hogy a halállományok olyan szinten álljanak helyre és maradjanak fenn, amely lehetőség szerint 2015-ig, de legkésőbb 2020-ig lehetővé teszi a legnagyobb fenntartható hozam elérését. A KHP keretében be kell vezetni a halászati gazdálkodás elővigyázatos és ökoszisztéma-alapú megközelítését. Következésképpen az ETHA-nak a 2008/56/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (12) foglaltak szerint hozzá kell járulnia a tengeri környezet védelméhez.
(11)
A KHP és az ITP kiadásainak egyetlen alapon, az ETHA-n keresztül történő finanszírozásával lehetővé kell válnia e két szakpolitika szükséges egyszerűsítésének és fokozott integrálásának. A megosztott irányításnak a feldolgozásra és piaci értékesítésre - így többek között a legkülső régióknak nyújtott ellentételezésre, az ellenőrzési, adatgyűjtési és irányítási tevékenységekre és az ITP-re - történő kiterjesztése még inkább elősegíti majd a Bizottság és a tagállamok adminisztratív terheinek egyszerűsítését és csökkentését, és nagyobb koherenciát és hatékonyságot tesz lehetővé a megadott támogatások tekintetében.
(12)
Az Unió költségvetésének - közvetlen irányítás vagy a tagállamokkal megosztott irányítás keretében - egyetlen alapból, az ETHA-ból kell finanszíroznia a KHP és az ITP kiadásait. A tagállamokkal megosztott irányításnak nemcsak a halászat, az akvakultúra és a közösségvezérelt helyi fejlesztés támogatására irányuló intézkedésekre kell vonatkoznia, hanem a feldolgozásra és piaci értékesítésre, valamint a legkülső régióknak nyújtott ellentételezésre, az ellenőrzési és adatgyűjtési tevékenységekre és az ITP-re is. Közvetlen irányítást a tudományos szakvéleményezés, egyes konkrét ellenőrzési és végrehajtási intézkedések, a regionális halászati gazdálkodási szervezetekhez való önkéntes hozzájárulások, a tanácsadó testületek, az ITP végrehajtását célzó piaci információgyűjtő műveletek és a kommunikációs tevékenységek esetében kell alkalmazni. Az ETHA felhasználásával finanszírozható műveletek körét pontosan meg kell határozni.
(13)
Különbséget kell tenni a megosztott irányítás, illetve a közvetlen irányítás keretében társfinanszírozott ellenőrzési és végrehajtási intézkedések kategóriái között. Elengedhetetlenül fontos a megosztott irányítás keretében történő ellenőrzés és adatgyűjtés céljára kiutalandó források pénzügyi elkülönítése, illetve ezzel együttesen az e két intézkedés kategóriája közötti rugalmasság lehetővé tétele.
(14)
A 1380/2013/EU rendelet értelmében az ETHA keretében uniós pénzügyi támogatás azzal a feltétellel nyújtható, hogy a tagállamok és a piaci szereplők teljesítik a közös halászati politika szabályait. E követelmény célja, hogy tükrözze az Unió a tekintetben fennálló felelősségét, hogy a köz érdekében és az EUMSZ 3. cikkének megfelelően biztosítsa a tengeri biológiai erőforrások KHP keretében történő megőrzését.
(15)
A KHP célkitűzéseinek elérését aláásná, ha az ETHA keretében nyújtott uniós pénzügyi támogatást olyan piaci szereplők kapnák, amelyek előzetesen nem feleltek meg a tengeri biológiai erőforrások megőrzésével kapcsolatos közérdekkel összefüggő követelményeknek. Ezért az egyes piaci szereplők ETHA által nyújtott finanszírozásra vonatkozó kérelmei csak akkor fogadhatók el, ha a támogatási kérelem benyújtása előtt meghatározott ideig nem követtek el valamilyen súlyos jogsértést, bűncselekményt vagy csalást és nem voltak érintettek az e rendeletben meghatározottak szerinti, a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan (IUU) halászatot folytató hajókra vonatkozó uniós listán szereplő halászhajók vagy nem együttműködő harmadik országnak minősülő ország lobogója alatt közlekedő hajók üzemeltetésében, irányításában vagy tulajdonlásában.
(16)
Ezenfelül a kedvezményezetteknek a támogatási kérelem benyújtását követően, a művelet végrehajtásának teljes időszaka alatt és az érintett kedvezményezettnek történt végső kifizetést követő öt év folyamán is teljesíteniük kell a befogadhatósági követelményeket.
(17)
A pénzügyi következményeket és korrekciókat abban az esetben kell alkalmazni, ha a kedvezményezett nem teljesíti a támogathatósági és tartóssági feltételeket. Ezen pénzügyi korrekció összegének a meghatározása céljából figyelembe kell venni a kedvezményezett által elkövetett jogsértés vagy bűncselekmény jellegét, súlyosságát, időtartamát és ismétlődését, valamint az ETHA által a kedvezményezett gazdasági tevékenységéhez biztosított hozzájárulás nagyságát.
(18)
A KHP célkitűzéseinek elérését meghiúsítaná az is, ha az ETHA keretében nyújtott uniós pénzügyi támogatást olyan tagállamoknak fizetnék ki, amelyek nem teljesítik a tengeri biológiai erőforrások megőrzésével kapcsolatos közérdekkel összefüggő, a KHP szabályai szerinti kötelezettségeiket, például az adatgyűjtési és az ellenőrzési kötelezettségeket. E kötelezettségek nem teljesítése esetén fennáll továbbá annak a kockázata is, hogy a tagállamok nem ismernék fel a nem befogadható kérelmeket vagy a nem támogatható piaci szereplőket.
(19)
A nem támogatható kifizetések megelőzése, valamint a tagállamok arra való ösztönzése céljából, hogy megfeleljenek a KHP szabályainak, óvintézkedésként elő kell irányozni a kifizetési határidő megszakítását és a kifizetések felfüggesztését, mely intézkedések időtartamuk és alkalmazási körük tekintetében korlátozottak. Azokat a pénzügyi korrekciókat, amelyek végleges és visszavonhatatlan következményekkel járnak, csak azokra a kiadásokra szabad alkalmazni, amelyeket a megfelelés elmulasztásának adott esete érint.
(20)
A koordináció javítása, valamint a kohéziós politika keretében támogatást nyújtó alapok - nevezetesen az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA), az Európai Szociális Alap (ESZA) és a Kohéziós Alap (KA) -, a vidékfejlesztést támogató alap és a tengerügyi és a halászati ágazatot támogató alap - nevezetesen az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) és az ETHA - végrehajtásának fokozottabb harmonizálása érdekében mindezekre az alapokra (a továbbiakban: az európai strukturális és beruházási alapok) a 1303/2013/EU rendelet, közös rendelkezéseket állapított meg. AZ 1303/2013/EU rendeleten túlmenően az ETHA-ra a KHP- és az ITP-ágazatok sajátosságai miatt bizonyos egyedi, kiegészítő jellegű rendelkezések is vonatkoznak.
(21)
Az operatív programra, illetve a teljes programciklus során alkalmazni kell az arányosság elvét, figyelembe véve a tagállamok közigazgatásának méreteit, valamint az operatív programra előirányzott közkiadások teljes összegét.
(22)
A Bizottságnak a rendelkezésre álló kötelezettségvállalási előirányzatok éves bontását - az egyes tagállamok vonatkozásában - objektív és átlátható kritériumok felhasználásával kell megállapítania. E kritériumoknak tartalmazniuk kell a halászati és akvakultúra-ágazat méretét jelző mutatókat, az ellenőrzés és adatgyűjtés tekintetében a tagállamra háruló feladatok mennyiségét, az 1198/2006/EK rendelettel összhangban lévő korábbi költségvetési juttatásokat és a 861/2006/EK rendelettel összhangban lévő korábban felhasznált összegeket.
(23)
A KHP összefüggésében bizonyos egyedi előzetes feltételrendszerek teljesítése kiemelkedő jelentőségű: ilyen előfeltétel különösen a halászati kapacitásról szóló jelentés és az akvakultúrára vonatkozó többéves nemzeti stratégiai terv benyújtása és a halászati gazdálkodásra vonatkozó adatkövetelmények teljesítéséhez, valamint az uniós ellenőrzési, vizsgálati és végrehajtási rendszer gyakorlati végrehajtásához szükséges igazgatási kapacitás bizonyított megléte.
(24)
Az egyszerűsítési célkitűzéssel összhangban az ETHA megosztott irányítás keretébe tartozó összes tevékenységének - többek között az ellenőrzésnek és az adatgyűjtésnek - tagállamonként egységes operatív program formáját kell öltenie, az érintett tagállam nemzeti struktúrájának megfelelően. A programozási műveletnek a 2014. január 1-jétől2020. december 31-ig tartó időszakra kell kiterjednie. Az egységes operatív programok elkészítésekor a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy azok tartalmában és volumenében tükröződjön az egyszerűsítés célja. Az egyes programokban meg kell határozni az ETHA szerinti uniós prioritásokkal kapcsolatos célok teljesítésére irányuló stratégiát és a kapcsolódó intézkedéseket. A programozásnak meg kell felelnie az uniós prioritásoknak, ugyanakkor alkalmazkodnia kell a nemzeti körülményekhez is, és ki kell egészítenie a többi uniós szakpolitikát, különösen a vidékfejlesztési politikát és a kohéziós politikát.
(25)
A kisüzemi part menti halászat támogatása érdekében célszerű, hogy azok a tagállamok, amelyek jelentős kisüzemi part menti halászattal rendelkeznek, operatív programjaikhoz csatoljanak egy, a kisüzemi part menti halászat fejlesztéséről, versenyképességéről és fenntarthatóságáról szóló cselekvési tervet is.
(26)
Az ETHA végrehajtásának egyszerűsítés céljához való hozzájárulás, valamint az ellenőrzési költségek és a hibaarány csökkentése érdekében a tagállamoknak a lehető legnagyobb mértékben ki kell használniuk az egyszerűsített támogatási formák alkalmazására vonatkozóan az 1303/2013/EU rendeletben meghatározott lehetőséget.
(27)
A KHP szerinti ellenőrzési kötelezettségek végrehajtása céljából a tagállamoknak a szóban forgó szakpolitikai területtel kapcsolatosan a Bizottság által elfogadott uniós prioritásokkal összhangban kell kidolgozniuk az operatív program ellenőrzésére vonatkozó szakaszt. Az operatív programnak a növekvő ellenőrzési és végrehajtási szükségletekhez való hozzáigazítása érdekében az operatív programok ellenőrzésére vonatkozó szakasz rendszeresen felülvizsgálható a KHP szerinti ellenőrzési és végrehajtási politika terén az uniós prioritásokban bekövetkező változások alapján. A módosításokat a Bizottságnak jóvá kell hagynia. Az ellenőrzési tevékenységeket illetően a programozás rugalmasságának megőrzése érdekében az operatív program ellenőrzésre vonatkozó szakaszát egyszerűsített eljárás keretében kell felülvizsgálni.
(28)
A tagállamoknak az 199/2008/EK tanácsi rendelet (13) szerinti többéves uniós programmal összhangban kell kidolgozniuk az operatív program adatgyűjtésre vonatkozó szakaszát. Az adatgyűjtési tevékenységek sajátos szükségleteihez való igazodás érdekében a tagállamoknak az említett rendelettel összhangban munkatervet kell kidolgozniuk, amelyet a Bizottságnak jóvá kell hagynia.
(29)
A közvetlen irányítás alá tartozó alapokat - a Bizottság által biztosított technikai segítségnyújtás kivételével - célonként 5 %-os rugalmassági küszöbbel kell előzetesen meghatározni, és azokat éves munkaprogramok alapján kell irányítani.
(30)
A halászati tevékenységek versenyképességének és gazdasági teljesítményének javítása érdekében elengedhetetlen az innovációba való beruházás ösztönzése és támogatása. A nagyobb részvételi arány biztosítása érdekében egyszerűbbé kell tenni az innovációs támogatásokhoz kapcsolódó pályázati eljárásokat.
(31)
A humán tőkébe való beruházás szintén elengedhetetlen a halászati és a tengerügyi tevékenységek versenyképességének és gazdasági teljesítményének javításához. Az ETHA-nak ezért támogatnia kell a tanácsadási szolgáltatásokat, a kutatók és a halászok közötti együttműködést, a szakmai képzést, az egész életen át tartó tanulást, a tudás terjesztésének ösztönzését, a piaci szereplők általános teljesítménye és versenyképessége javításának elősegítését, valamint a társadalmi párbeszéd népszerűsítését. Annak elismeréseként, hogy fontos szerepet töltenek be a halászközösségekben, bizonyos feltételek mellet támogatást kell nyújtani az önálló vállalkozóként dolgozó halászok házastársai, illetve élettársai szakmai képzéséhez és egész életen át tartó tanulásához, valamint ismereteik megosztásához és a szakmai fejlődésüket elősegítő hálózatépítéséhez is.
(32)
Azon fiatalok megsegítése céljából, akik számára a tartós pénzügyi válság ideje alatt nehézséget jelent a halászati ágazat munkaerőpiacán való elhelyezkedés, az ETHA-nak támogatnia kell a gyakornoki programokat, valamint a fenntartható halászatról és a biológiai erőforrások megóvásáról szóló tanfolyamokat.
(33)
A kisüzemi part menti halászatot folytató halászok diverzifikációban rejlő lehetőségei, valamint a part menti közösségekben betöltött kulcsszerepük ismeretében az ETHA-nak támogatást kell nyújtania az olyan beruházásokhoz, amelyek hozzájárulnak a halászok jövedelemforrásainak a kiegészítő tevékenységek kiépítése révén történő diverzifikációjához; ide tartozhatnak többek között a fedélzeti beruházások, valamint a horgászturizmussal és az éttermekkel kapcsolatos tevékenységek, a halászathoz kapcsolódó környezetvédelmi szolgáltatások és a halászattal kapcsolatos oktatási tevékenységek.
(34)
A fiatal halászok számára pénzügyi kihívást jelent az új gazdasági tevékenységek létrehozása és kialakítása a halászati ágazatban, amit az ETHA-ból nyújtott támogatás elosztása és célirányosabbá tétele során figyelembe kell venni. Az ilyen jellegű fejlesztési intézkedés alapvető fontosságú az Unió halászati ágazatának versenyképessége szempontjából. Ezért a halászati tevékenységüket megkezdők részére támogatási rendszert kell létrehozni tevékenységük megkezdésének megkönnyítése érdekében. Az ETHA keretében támogatott új gazdasági tevékenységek életképességének biztosítása érdekében a támogatást a szükséges készségek és kompetenciák megszerzésének feltételéhez kell kötni. A vállalkozások indításához biztosított támogatás csak az első halászhajó megvásárlásához nyújthat hozzájárulást.
(35)
A fedélzeti egészségvédelmi és biztonsági szükségletek kielégítése érdekében az ETHA-nak támogatnia kell a fedélzeti biztonságra, munkakörülményekre, egészségvédelemre és higiéniára irányuló beruházásokat, feltéve hogy a támogatandó beruházás az uniós vagy a nemzeti jog követelményein túlmenő célokra irányul.
(36)
Meg kell határozni azokat a szabályokat, amelyek a halászok és halászhajó-tulajdonosok számára abban az esetben nyújtható juttatásokra és pénzügyi kompenzációra vonatkoznak, ha a tevékenységüket bizonyos állománymegőrzési intézkedések közvetlen következményeként kell ideiglenesen szüneteltetniük - mely intézkedések között nem vehető számításba a halászati lehetőségek meghatározása és elosztása -, vagy ha az ideiglenes tevékenység-szüneteltetést bizonyos uniós vagy nemzeti halászati gazdálkodási tervek írják elő, vagy ha az a fenntartható halászati partnerségi megállapodások vagy az azokhoz csatolt jegyzőkönyvek meg nem újításának következménye; ilyen szabályokat kell meghatározni a halászati tevékenység végleges beszüntetése esetén is.
(37)
Lehetővé kell tenni, hogy az ETHA - meghatározott feltételek mellett - hozzájáruljon a kölcsönös kockázatkezelési alapokhoz, amelyek pénzügyi kompenzációt nyújtanak a halászoknak a kedvezőtlen éghajlati jelenségek és környezeti események által okozott anyagi veszteségek vagy az azok kapcsán felmerülő mentési költségek megtérítése céljából.
(38)
A halászati tevékenységeknek a halászati lehetőségekhez való hozzáigazítása céljából lehetővé kell tenni, hogy az ETHA a halászati lehetőségek elosztására szolgáló rendszerek megtervezéséhez, fejlesztéséhez, monitoringjához, értékeléséhez és irányításához is támogatást nyújtson.
(39)
Rendkívül fontos, hogy a környezetvédelmi szempontok beépüljenek az ETHA-ba, és támogatást kapjon a KHP szerinti állományvédelmi intézkedések végrehajtása, ugyanakkor figyelmet kapjanak az uniós vizek eltérő feltételei is. Az említett cél érdekében elengedhetetlen az állományvédelmi intézkedések regionalizált megközelítésének kidolgozása.
(40)
Hasonlóképpen a halászat tengeri környezetre gyakorolt hatásának csökkentését az ETHA-nak különösen a környezetbarát innovációnak, valamint a szelektívebb halászeszközök és -felszerelések használatának előmozdításával, illetve a tengeri biológiai sokféleség és a tengeri ökoszisztémák és az általuk nyújtott szolgáltatások védelmét és helyreállítását célzó intézkedésekkel kell támogatnia, összhangban a biológiai sokféleséggel kapcsolatos, 2020-ig teljesítendő uniós stratégiával.
(41)
Az Európa 2020 stratégiának az éghajlatváltozás hatásainak mérsékléséhez és az energiahatékonysághoz kapcsolódó kiemelt céljával összhangban, lehetővé kell tenni, hogy az ETHA az ilyen célú fedélzeti beruházásokat és az energetikai auditokat is támogathassa.
(42)
Az éghajlatváltozás hatásainak enyhítése és a halászhajók energiahatékonyságának javítása érdekében lehetővé kell tenni a főhajtóművek vagy a segédhajtóművek cseréjéhez vagy korszerűsítéséhez nyújtható támogatás megadását abban az esetben, ha a kiválasztási folyamat során - a finanszírozáshoz való hozzájutásuk elősegítése céljából - elsőbbséget kapnak a kisüzemi part menti halászattal foglalkozó piaci szereplők, valamint nagyobb méretű hajók esetében akkor, ha ez hozzájárul a motorteljesítményük csökkentéséhez.
(43)
Annak érdekében, hogy ne kerüljön veszélybe a KHP reformja keretében kitűzött fenntarthatósági cél, maximálni kell az olyan flottához kapcsolódó intézkedésekhez nyújtható ilyen jellegű pénzügyi támogatások összegét, mint például a tevékenység ideiglenes vagy végleges beszüntetése és a hajtómű cseréje, továbbá a végleges tevékenység-beszüntetés okán nyújtott pénzügyi támogatás esetében korlátozni kell a támogatás időtartamát.
(44)
A halak tengerbe való visszadobására vonatkozóan a KHP által bevezetett tilalommal összhangban az ETHA-nak támogatnia kell az olyan fedélzeti beruházásokat, amelyek célja a nem szándékosan kifogott halak legjobb felhasználása és a kifogott halak nem teljes körűen felhasznált részeinek hasznosítása. Az erőforrások szűkösségére való tekintettel és a kifogott halak értékének maximalizálása érdekében az ETHA-nak támogatnia kell a kifogott halak kereskedelmi értékének növelését célzó fedélzeti beruházásokat is.
(45)
A halászkikötők, a kirakodóhelyek és a menedékek fontosságának tudatában az ETHA-nak támogatnia kell a kapcsolódó beruházásokat, különösen az energiahatékonyságra, a környezetvédelemre, a kirakodott termék minőségére, valamint a biztonsági és a munkavégzési feltételek javítására irányulóakat.
(46)
Az Unió számára létfontosságú, hogy fenntartható egyensúly alakuljon ki az édesvízi erőforrások és azok kiaknázása között; ezért a környezeti hatás megfelelő figyelembevételével, ugyanakkor a szóban forgó ágazatok gazdasági életképessége megőrzésével megfelelő rendelkezéseknek kell támogatniuk a belvízi halászatot.
(47)
Az európai akvakultúra fenntartható fejlődését szolgáló stratégiája című, a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek címzett 2002. szeptember 19-i bizottsági közleménnyel és az uniós akvakultúra fenntartható fejlesztésére vonatkozó stratégiai iránymutatás című, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett 2013. április 29-i bizottsági közleménnyel, a KHP célkitűzéseivel és az Európa 2020 stratégiával összhangban az ETHA-nak támogatnia kell az akvakultúra-ágazat környezetvédelmi, gazdasági és társadalmi szempontból fenntartható fejlődését.
(48)
Figyelembe véve az akvakultúra-tenyésztőtelepekről kiszabadult tenyésztett állatok által a vadon élő tengeri állományokra gyakorolt lehetséges hatásokat, az ETHA-nak nem lenne szabad ösztönzést biztosítania a géntechnológiával módosított szervezetek tenyésztéséhez.
(49)
Az akvakultúra hozzájárul a part menti és a vidéki régiók növekedéséhez és munkahelyeinek biztosításához. Ezért kulcsfontosságú, hogy az ETHA hozzáférhető legyen az akvakultúra-ágazati vállalkozások, különösen a kis- és középvállalkozások (kkv-k) számára, és hozzájáruljon ahhoz, hogy akvakultúrával foglalkozó új gazdálkodók kerüljenek az ágazatba. Az akvakultúra-tevékenységek versenyképességének és gazdasági teljesítményének javítása érdekében elengedhetetlen az innováció és a vállalkozói készség ösztönzése. Az ETHA-nak ezért támogatnia kell az innovatív tevékenységeket, általában véve az akvakultúra-vállalkozások fejlesztését és annak részeként a nem élelmiszer-termelési célú és a nyílt tengeri akvakultúrát, valamint a kiegészítő jellegű tevékenységeket is, mint például a horgászturizmus, valamint az akvakultúrához kapcsolódó környezetvédelmi szolgáltatásokat és oktatási tevékenységeket.
(50)
A humán tőkébe való beruházás szintén elengedhetetlen az akvakultúra-tevékenységek versenyképességének és gazdasági teljesítményének javításához. Az ETHA-nak ezért támogatnia kell az egész életen át tartó tanulást és a tudás terjesztését ösztönző hálózatépítést, valamint a piaci szereplők általános teljesítményének és versenyképességének javítását segítő tanácsadó szolgáltatásokat.
(51)
Az akvakultúra-telepek és -infrastruktúra fejlesztéséhez való hozzájárulás céljából lehetővé kell tenni, hogy az ETHA támogatást nyújthasson a nemzeti és regionális hatóságoknak azok stratégiai választásai kapcsán, így különösen az akvakultúra-fejlesztésre leginkább alkalmasnak tekinthető övezetek meghatározásával és feltérképezésével összefüggésben.
(52)
A környezeti, társadalmi és gazdasági szempontból fenntartható akvakultúra előmozdítása érdekében az ETHA-nak támogatnia kell a fokozottan környezetbarát akvakultúra-tevékenységeket, az akvakultúra-ágazati vállalkozások környezetbarát gazdálkodásra való áttérését, a hitelesítési rendszerek használatát, valamint az ökológiai akvakultúrára való áttérést. Ugyanebben a szellemben az ETHA-nak támogatnia kell a különleges környezetvédelmi szolgáltatásokat nyújtó akvakultúra-ágazati vállalkozásokat is.
(53)
A fogyasztóvédelem jelentőségének ismeretében, az akvakultúrás tenyésztés által esetlegesen okozott közegészségügyi és állat-egészségügyi kockázat megelőzése és csökkentése érdekében az ETHA-nak megfelelő támogatást kell nyújtania a gazdálkodók számára.
(54)
Felismerve az akvakultúra-tevékenységekre irányuló beruházások kockázatát, az ETHA-nak támogatnia kell az üzleti biztonságot azáltal, hogy rendkívüli termeléskiesés esetén - különösen, ha az természeti katasztrófák, kedvezőtlen időjárási jelenségek, hirtelen vízminőség-változás, betegségek vagy kártevők általi fertőzések, illetve a termelőlétesítmények megrongálódása miatt következik be - hozzájárul az akvakultúra állománybiztosításához, és ennélfogva garantálja a termelők jövedelmét.
(55)
Tekintettel arra, hogy a közösségvezérelt helyi fejlesztésre irányuló megközelítés a halászat és az akvakultúra, valamint a vidéki térségek fejlődésének előmozdítása terén éveken át hasznosnak bizonyult azáltal, hogy teljes mértékben figyelembe vette a helyi kezdeményezésen alapuló vidékfejlesztés iránti, több ágazatban is felmerülő igényeket, a támogatást a jövőben is folytatni kell és meg kell erősíteni.
(56)
A halászati és akvakultúra-ágazatban a közösségvezérelt helyi fejlesztésnek ösztönöznie kell a növekedést és a munkahelyteremtést célzó innovatív megközelítéseket, különösen azáltal, hogy növeli a halászati termékek értékét, és új gazdasági tevékenységek - többek között a tengerhez kapcsolódó („kék”) növekedés és a szélesebb értelemben vett tengeri ágazatok kínálta tevékenységek - felé diverzifikálja a helyi gazdaságot.
(57)
A halászati és akvakultúra-ágazatban fenntartható fejlődésének hozzá kell járulnia az Európa 2020 stratégiának a társadalmi befogadás előmozdítására és a szegénység csökkentésére vonatkozó céljai megvalósításához, valamint az új álláshelyek teremtéséhez és a helyi szintű innováció támogatásához. Hozzá kell járulnia a területi kohézió célkitűzéséhez is, amely az EUMSZ-ben szereplő egyik kiemelt prioritás.
(58)
A közösségvezérelt helyi fejlesztést a köz- és a magánszféra, valamint a civil társadalom képviselőiből álló, a társadalmat megfelelően tükröző helyi partnerségeknek kell végrehajtaniuk alulról felfelé építkező megközelítés segítségével. Ezek a helyi szereplők vannak a legjobb helyzetben ahhoz, hogy helyi szinten, saját halászati területük szükségleteinek kielégítése érdekében ágazatközi, a közösségvezérelt helyi fejlesztési stratégiákat dolgozzanak ki és hajtsanak végre. A helyi halászati akciócsoportokon belül fontos, hogy a döntéshozatali testületben egyik érdekcsoportnak se legyen 49 %-ot meghaladó szavazati joga.
(59)
A helyi partnerségek közötti hálózatépítés az említett megközelítés egyik alapvető eleme. Az említett helyi partnerségek közötti együttműködés ezért egy fontos fejlesztési eszköz, amelyet az ETHA-nak támogatnia kell.
(60)
A halászati területek ETHA-ból történő támogatását össze kell hangolni a más uniós alapok által nyújtott helyi fejlesztési támogatásokkal, és annak ki kell terjednie a közösségvezérelt helyi fejlesztési stratégiák és a helyi halászati akciócsoportok által végzett tevékenységek előkészítésének és végrehajtásának valamennyi vetületére, valamint a helyi térség szervezésének és a helyi partnerség működtetésének költségeire.
(61)
Ahhoz, hogy a kiélezett verseny által jellemzett piacon biztosítani lehessen a halászat és az akvakultúra életképességét, rendelkezéseket kell megállapítani az 1379/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (14) végrehajtásának támogatására, valamint a piaci szereplők által a halászati és az akvakultúra-termékek értékének maximalizálása céljából folytatott piaci értékesítési és feldolgozási tevékenységek támogatására. Különös figyelmet kell fordítani az ellátási lánc termelési, feldolgozási és forgalmazási tevékenységeit átfogó, vagy innovatív folyamatokból vagy módszerekből álló műveletek előmozdítására. Kiemelten kell kezelni a termelői szervezeteket és azok szövetségeit a támogatás biztosításakor. A termelési és értékesítési tervek esetében kizárólag az ilyen termelői szervezetek és azok szövetségei lehetnek támogathatóak. A visszadobási tilalomra vonatkozó új politikához való alkalmazkodás érdekében az ETHA-nak a nem szándékos fogások feldolgozását is támogatnia kell.
(62)
Az 1379/2013/EU rendelet a piac stabilitásának elősegítése céljából tárolási mechanizmus létrehozását irányozza elő az emberi fogyasztásra szánt halászati termékek tárolása céljára. A piaci intervenciós mechanizmusokról a termelési és piaci értékesítési tevékenységek tervezésére és irányítására összpontosító új megközelítésre való áttérés biztosítása érdekében az ETHA által nyújtott minden támogatást 2018. december 31-ig meg kell szüntetni.
(63)
Felismerve a kisüzemi part menti halászatot folytató halászokat érintő élesedő versenyt, lehetővé kell tenni, hogy az ETHA támogassa a kisüzemi part menti halászatot folytató halászok azon vállalkozási kezdeményezéseit, amelyek növelik az általuk kifogott halak értékét, különösen azáltal, hogy ezeket a halakat maguk dolgozzák fel és értékesítik közvetlenül.
(64)
Mivel az Unió legkülső régióiban a halászati tevékenységek nehézségekbe ütköznek, különösen a távoli elhelyezkedésük és a különleges éghajlati viszonyok miatt, lehetővé kell tenni, hogy az ETHA figyelembe vehesse ezeket - az EUMSZ 349. cikkében is elismert - nehézségek.
(65)
Annak érdekében, hogy az Unió legkülső régióiból származó egyes halászati és akvakultúra-termékek versenyképesek maradjanak az Unió más régióiból származó hasonló termékekkel szemben, az Európai Unió 1992-ben intézkedéseket vezetett be a halászati ágazatban felmerülő kapcsolódó többletköltségek ellentételezésére. A 2007-től 2013-ig terjedő időszakra vonatkozó intézkedéseket a 791/2007/EK rendelet állapítja meg. Az Unió legkülső régióiból származó bizonyos halászati és akvakultúra-termékek halászatával, tenyésztésével, feldolgozásával és piaci értékesítésével járó többletköltségek ellentételezését célzó támogatások folyósítását 2014. január 1-jétől folytatni kell annak érdekében, hogy az ellentételezés segítségével fenn lehessen tartani az e régiókban működő piaci szereplők gazdasági életképességét.
(66)
A legkülső régiókban érvényesülő eltérő értékesítési feltételekre, valamint a fogásmennyiségek, az állományok és a piaci kereslet ingadozásaira való tekintettel az ellentételezésre jogosult halászati termékek, azok legnagyobb mennyiségei és az ellentételezési összegek meghatározását - a tagállamonként megszabott keret-előirányzatokon belül - az érintett tagállamokra kell hagyni.
(67)
A tagállamok számára engedélyezni kell, hogy az érintett halászati termékek körét és mennyiségét, valamint az ellentételezési összegeket a tagállamonként megszabott előirányzat-kereteken belül differenciáltan határozhassák meg. Ezenkívül lehetővé kell tenni számukra azt is, hogy az ellentételezési tervüket kiigazíthassák, amennyiben azt a feltételek megváltozása indokolja.
(68)
A tagállamoknak olyan ellentételezési összeget kell meghatározniuk, amely lehetővé teszi a legkülső régiók kedvezőtlen adottságok folytán, jelentkező többletköltségeinek megfelelő kiegyenlítését. A túlkompenzálás elkerülése érdekében az összegnek arányosnak kell lennie a támogatás által kiegyenlített többletköltségekkel. Az ellentételezésnek ebből a célból figyelembe kell vennie a többletköltségeket befolyásoló más típusú állami beavatkozásokat is.
(69)
Rendkívül fontos, hogy a tagállamok és a piaci szereplők rendelkezzenek magas színvonalú ellenőrzések végzésére alkalmas felszerelésekkel, és ily módon biztosítsák a KHP szabályainak betartását, egyúttal gondoskodva az élő vízi erőforrások fenntartható kiaknázásáról is. Lehetővé kell ezért tenni, hogy az ETHA az 1224/2009/EK tanácsi rendelettel (15) összhangban támogathassa a tagállamokat és a piaci szereplőket. A szabálykövető magatartás megteremtése révén a támogatásnak hozzá kell járulnia a fenntartható növekedéshez.
(70)
A tagállamok számára az uniós ellenőrzési rendszer végrehajtása kapcsán felmerült kiadásokra a 861/2006/EK rendelet alapján nyújtott támogatást az ETHA keretében növelni kell, az egyetlen alap logikáját követve.
(71)
Az uniós ellenőrzési és végrehajtási politika célkitűzéseivel összhangban helyénvaló, hogy a járőrhajók, repülőgépek és helikopterek használata során egy minimális időt a halászat ellenőrzésére fordítsanak, amelyet az ETHA keretében nyújtott támogatás alapjának megállapítása érdekében pontosan meg kell határozni.
(72)
A tagállamok között az ellenőrzés területén folytatott együttműködés jelentőségére való tekintettel az ETHA-nak támogatást kell nyújtania erre a célra.
(73)
A többéves uniós programban foglaltaknak megfelelően rendelkezéseket kell elfogadni a halászati adatok gyűjtésének, kezelésének és felhasználásának támogatására, különösen a nemzeti programoknak, valamint a tudományos elemzésre szánt és a KHP végrehajtására vonatkozó adatok kezelésének és felhasználásának a támogatására. A tagállamoknak a 861/2006/EK rendelet alapján a halászati adatok gyűjtésével, kezelésével és felhasználásával kapcsolatban felmerült kiadásaira nyújtott támogatás folyósítását az ETHA keretében folytatni kell az egyetlen alap logikáját követve.
(74)
A KHP keretében hozott halászati gazdálkodási döntések hatékonyságát és eredményességét kutatási és együttműködési tevékenységekkel, valamint tudományos és társadalmi-gazdasági szakvéleményekkel kell alátámasztani, továbbá a KHP végrehajtásához és fejlesztéséhez szakmai tanácsadást kell igénybe venni, többek között a bioföldrajzi szempontból érzékeny területek kapcsán.
(75)
Támogatni kell a tagállamok közötti, valamint adott esetben az ugyanazon tengeri medencén belüli adatgyűjtés céljából a harmadik országokkal, illetve a megfelelő nemzetközi tudományos testületekkel folytatott együttműködést is.
(76)
Az integrált tengerpolitika célkitűzése - ahogy azt az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, „Az Európai Unió integrált tengerpolitikájáról” című bizottsági közlemény is megállapítja - a tengerek és az óceánok fenntartható hasznosításának támogatása, valamint az óceánokat, a tengereket, a szigeteket, a tengerparti és a legkülső régiókat és a tengeri ágazatokat érintő szakpolitikákkal kapcsolatos összehangolt, koherens és átlátható döntéshozatal kialakítása.
(77)
Az Unió ITP-jének végrehajtásához és továbbfejlesztéséhez tartós finanszírozásra van szükség, amint azt az 1255/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet, valamint a Tanács következtetései, az Európai Parlament határozatai és a Régiók Bizottságának véleményei is megállapítja. Az integrált tengerpolitikai intézkedésekhez nyújtott pénzügyi támogatás révén a tengerügyek fejlesztése várhatóan jelentős hatást fog gyakorolni a gazdasági, társadalmi és területi kohézióra.
(78)
Az ETHA-nak minden szinten támogatnia kell az integrált tengerpolitikai irányítás előmozdítását, különösen a bevált gyakorlati módszerek cseréjével, valamint a tengeri medencékhez kapcsolódó integrált stratégiák továbbfejlesztésével és végrehajtásával. A stratégiák célja, hogy az uniós pénzügyi eszközök és alapok felhasználásának maximalizálása, valamint az Unió gazdasági, társadalmi és területi kohéziójához való hozzájárulás érdekében integrált keretet hozzanak létre az európai tengeri medencékben felmerülő közös kihívások kezelésére, valamint az érdekelt felek közötti együttműködés szorosabbra fűzésére. Ezzel összefüggésben a tagállamok közötti hatékonyabb együttműködést célzó fellépések és mechanizmusok magukban foglalhatják a tengeri ágazatban történő határokon átnyúló és ágazatközi együttműködést, például az európai parti őrség működési fórumának keretében végzett tevékenységeket, annak érdekében, hogy a tapasztalatok és bevált gyakorlatok cseréjét előmozdítva a hatályos uniós jogszabályok keretén belül hatékonyabb és koherensebb fellépésre legyen lehetőség.
(79)
Az ETHA-nak emellett támogatnia kell a különböző ágazatokban indított, a tengereket, óceánokat és tengerparti területeket érintő kezdeményezések közötti szinergiák megteremtését célzó eszközök továbbfejlesztését is. Ez az integrált tengerfelügyelet esetében is igaz, amelynek célja, hogy az egyes ágazatok közötti, tökéletesített és biztonságos információcserék révén javítsa a tengeri helyzetismeretet. Az EUMSZ Harmadik része V. címének hatálya alá tartozó, tengerfelügyelettel kapcsolatos műveletek azonban nem finanszírozhatók az ETHA-n keresztül.
(80)
Az adott ágazatok által működtetett információs rendszerek összekapcsolása szükségessé teheti azok saját finanszírozási mechanizmusainak koherens és az EUMSZ-szel összhangban történő mozgósítását. A tengeri területrendezés és a part menti övezetek integrált kezelése elengedhetetlen a tengeri területek és a part menti régiók fenntartható fejlődéséhez, és mindkettő hozzájárul az ökoszisztéma-alapú gazdálkodás céljaihoz, valamint a szárazföld és a tenger közötti kapcsolatok fejlődéséhez. Ezek az eszközök fontosak a tengerpartjaink, tengereink és óceánjaink különböző hasznosításainak irányításához, fenntartható gazdasági fejlődésük lehetővé tételéhez és a határokon átnyúló beruházás ösztönzéséhez is, miközben a 2008/56/EK irányelv végrehajtása részletesebben meghatározza a tengeri környezetre hatást gyakorló emberi tevékenységek fenntarthatósági határait. Javítani kell továbbá a tenger világára vonatkozó ismereteket, és az óceánok és a tengerek állapotára vonatkozó adatok gyűjtésének, ingyenes megosztásának, újrafelhasználásának és terjesztésének elősegítése révén ösztönözni kell az innovációt.
(81)
Az ETHA-nak támogatnia kell a tengeri ágazatokon és a tengerparti régiókon belüli fenntartható gazdasági növekedést, foglalkoztatást, innovációt és versenyképességet is. Különösen fontos a feltörekvő és a leendő tengeri ágazatokban a növekedést gátló szabályozási akadályok és készségbeli hiányosságok azonosítása, valamint azon műveletek meghatározása, amelyek a tengeri és a tengerügyi alkalmazásokban rejlő üzleti lehetőségek javításához szükséges technológiai innovációra irányuló beruházás előmozdítását célozzák.
(82)
Az ETHA-nak ki kell egészítenie az Unió és a tagállamok által nemzeti és annál alacsonyabb szinten a fenntartható gazdasági, társadalmi és területi fejlődésnek, valamint az óceánok, tengerek és tengerpartok védelmének és fenntartható használatának ösztönzése érdekében rendelkezésre bocsátott meglévő és jövőbeli pénzügyi eszközöket, illetve összhangban kell állnia azokkal, elősegítve az Európai Unió tagállamai és tengerparti régióik, szigeteik és legkülső régióik közötti együttműködés eredményesebbé tételét, a nemzeti és helyi projektek rangsorolásának és előrehaladásának figyelembevételével. Az ETHA-nak össze kell kapcsolódni a tengerügyi dimenzióra esetlegesen kiterjedő egyéb uniós szakpolitikákkal, különösen az ERFA-val, a KA-val, az Európai Szociális Alappal, valamint az 1291/2013/EU (16) európai parlamenti és tanácsi rendelet által létrehozott „Horizont 2020” programmal.
(83)
A KHP célkitűzéseinek globális szintű megvalósítása érdekében az Unió tevékeny szerepet vállal a nemzetközi szervezetek munkájában. Ezért elengedhetetlen, hogy az Unió hozzájáruljon a nyílt tengeren és a harmadik országok vizeiben található halászati erőforrások védelmének és fenntartható kiaknázásának biztosítását segítő említett szervezetek tevékenységeihez. A nemzetközi szervezetek számára a 861/2006/EK rendelet alapján nyújtott támogatás folyósítását az ETHA keretében kell folytatni az egyetlen alap logikáját követve.
(84)
A KHP-n belüli irányítás javítása és a tanácsadó testületek eredményes működésének biztosítása érdekében elengedhetetlen, hogy a tanácsadó testületek - a KHP-n belüli tanácsadó szerepük eredményes ellátása érdekében - elegendő és állandó pénzügyi támogatásban részesüljenek. Az egyetlen alap logikáját követve a tanácsadó testületek számára az ETHA keretében adott támogatásnak fel kell váltania a regionális tanácsadó testületek számára a 861/2006/EK rendelet alapján nyújtott támogatást.
(85)
Az ETHA-nak technikai segítségnyújtás révén meg kell könnyítenie az operatív program megvalósítását, többek között azzal, hogy előmozdítja az egyszerű és átlátható megvalósítást szolgáló innovatív megközelítések és gyakorlati módszerek alkalmazását. A technikai segítségnyújtásnak magában kell foglalnia a kapacitásépítés, az információterjesztés, a tapasztalatcsere és a helyi partnerségek közötti együttműködés támogatását célzó helyi halászati akciócsoportok európai hálózatának létrehozását is.
(86)
A jól működő partnerség és az uniós támogatás megfelelő előmozdítása érdekében biztosítani kell az uniós támogatásra vonatkozó lehető legszélesebb körű tájékoztatást és nyilvánosságot. Az ilyen tájékoztatásért és nyilvánosságért, valamint a Bizottságnak a meghozott intézkedésekre vonatkozó folyamatos tájékoztatásáért a támogatás irányításával kapcsolatos feladatokat ellátó hatóságok a felelősek.
(87)
Az e rendelet alapján finanszírozott valamennyi tevékenység tekintetében - megosztott és közvetlen irányítás keretében egyaránt - biztosítani kell az Unió pénzügyi érdekeinek védelmét az ezen érdekek védelmére vonatkozó releváns jogszabályok megfelelő alkalmazásával, illetve gondoskodni kell arról, hogy a Bizottság és a tagállamok elvégezzék a megfelelő ellenőrzéseket.
(88)
Az 1380/2013/EU-rendeletben említett, a KHP-vel összefüggő sajátos feltételek kezelése, valamint a KHP szabályainak való megfeleléshez való hozzájárulás érdekében a kifizetési határidő megszakítására vonatkozóan az 13803/2013/EU rendeletben meghatározott szabályokon túlmenően további rendelkezéseket kell megállapítani. Ha egy tagállam vagy egy piaci szereplő nem tesz eleget a KHP szerinti kötelezettségeinek, vagy ha a Bizottság rendelkezésére álló bizonyítékok ilyen kötelezettségszegésre utalnak, a Bizottság számára óvintézkedésként lehetővé kell tenni a kifizetések határidejének a megszakítását.
(89)
A kifizetések határideje megszakításának lehetőségén kívül, valamint a nem támogatható kiadások kifizetése nyilvánvaló kockázatának elkerülése érdekében a Bizottság számára lehetővé kell tenni, hogy a KHP-szabályoknak való tagállami megfelelés tekintetében észlelt súlyos hiányosságok esetén a kifizetéseket felfüggessze.
(90)
Minőségük javítása és eredményességük bizonyítása érdekében az operatív programokat monitoringnak és értékelésnek kell alávetni. A Bizottságnak létre kell hoznia egy közös monitoring- és értékelési rendszert, amely egyebek mellett azt is biztosítja, hogy a megfelelő adatok kellő időben rendelkezésre álljanak. Ezzel összefüggésben meg kell határozni a mutatók jegyzékét, és a Bizottságnak a konkrét célkitűzésekhez kapcsolódóan értékelnie kell az ETHA hatását.
(91)
Az operatív program végrehajtásának monitoringjáért az irányító hatóságnak és az e célra létrehozott monitoringbizottságnak közösen kell felelnie. E célból meg kell határozni a irányító hatóság és a monitoringbizottság felelősségi köreit. Az operatív program monitoringja részeként a végrehajtásról évente jelentést kell készíteni, és azt el kell juttatni a Bizottsághoz.
(92)
A finanszírozási lehetőségekre és a projektkedvezményezettekre vonatkozó információk hozzáférhetőségének és átláthatóságának javítása érdekében valamennyi tagállamnak elérhetővé kell tennie egy olyan honlapot vagy honlap-portált, amely tájékoztatást nyújt az operatív programról, beleértve az egyes operatív programok által támogatott műveletek felsorolását is. Valamennyi tagállam e célra kijelölt honlapjának elérhetőnek kell lennie egy hivatalos egységes uniós honlapról is, hogy a különböző tagállamokban élő polgárok könnyebben hozzáférhessenek az egyes tagállamok által közzétett információkhoz. Ezeknek az információknak ésszerű, közérthető és konkrét képet kell nyújtaniuk a nagyközönség és különösen az Unió adófizetői számára arról, hogy az ETHA keretében mire fordítják az uniós finanszírozást. E célkitűzésen felül a vonatkozó adatok közzétételének arra is kell szolgálnia, hogy további publicitást biztosítson az uniós finanszírozásra történő pályázás lehetőségéről. A 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (17) alkalmazásának sérelme nélkül, az így közzétett információk között - a nemzeti joggal összhangban - természetes személyek nevei is feltüntethetők.
(93)
E rendelet bizonyos nem alapvető rendelkezéseinek kiegészítése vagy módosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a kérelmek befogadhatósági kritériumaihoz kapcsolódó időtartamnak, illetve ezen időtartam első és utolsó napjának a meghatározása tekintetében, a forrásoknak a közvetlen irányítás keretébe tartozó célok közötti indikatív elosztására vonatkozó százalékos arányok kiigazítása tekintetében, a higiéniára, az egészségvédelemre és a biztonságra vonatkozó beruházások, valamint a munkakörülményeket, a fedélzeti vagy a személyes felszereléseket érintő beruházásokhoz kapcsolódó támogatható működési költségek meghatározása tekintetében, a fenntartható halászati tevékenység keretében a tengeri biológiai sokféleség és a tengeri ökoszisztémák védelmét és helyreállítását célzó intézkedés keretében támogatható költségek meghatározása tekintetében, a halászhajók szennyezőanyag-, illetve üvegházhatásúgáz-kibocsátásának csökkentését és energiahatékonyságának növelését célzó felszerelésekbe való, illetve fedélzeti beruházások támogatható költségeinek meghatározása tekintetében, a legkülső régiók sajátos hátrányos helyzetéből származó többletköltségek megállapítására vonatkozó kritériumok meghatározásának tekintetében, a tagállamok általi meg nem felelése a kifizetési határidők megszakítását vagy a kifizetések felfüggesztését kiváltó eseteinek meghatározása tekintetében, a pénzügyi korrekció alkalmazandó szintjének meghatározásához kapcsolódó kritériumok, valamint az átalányalapú vagy extrapolált pénzügyi korrekciók alkalmazására vonatkozó kritériumok meghatározása tekintetében, valamint a közös monitoring- és értékelés tartalmának és felépítésének meghatározása tekintetében.
(94)
Az 1198/2006/EK rendelettel létrehozott rendszerről az e rendelettel létrehozott rendszerre történő zökkenőmentes áttérés elősegítése érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az átmeneti rendelkezések megállapítására vonatkozóan.
(95)
A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok e rendelet alapján történő elfogadása során különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és kidolgozása során biztosítania kell a megfelelő dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időszerű és megfelelő átadását.
(96)
E rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni a következők meghatározása érdekében:: a megosztott irányítás keretében a vállalások részére rendelkezésre álló összes forrásnak az egyes tagállamok szerinti éves bontása; az operatív programoknak és azok módosításainak jóváhagyása; az adatgyűjtési munkatervek jóváhagyása; a Bizottság kezdeményezésére megadott technikai segítségnyújtáshoz kapcsolódó éves munkaprogram elfogadása; a KHP keretében fennálló kötelezettségek megszegésére utaló bizonyítékok elismerése; annak elismerése, hogy valamely tagállam elmulasztotta teljesíteni a KHP keretében fennálló kötelezettségeit, az operatív program keretében folyósítandó időközi kifizetések teljes vagy részleges felfüggesztése, elismerés arra vonatkozóan, hogy valamely tagállam elmulasztotta teljesíteni a KHP keretében fennálló kötelezettségeit, pénzügyi korrekciók alkalmazása az adott operatív programhoz nyújtott uniós támogatás teljes vagy részleges visszavonása révén. A Bizottság e végrehajtási jogi aktusokat a 182/2011/EU rendelet alkalmazása nélkül fogadja el.
(97)
E rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni a következőkre vonatkozóan is:az operatív program egyes elemeinek megjelenítésére, az operatív program jóváhagyásának, benyújtásának és módosításának eljárási, formátumbeli és ütemezési szabályaira, a VI cím I. és II. fejezetéhez kapcsolódó éves munkaprogramra, a legkülső régiókra vonatkozó ellentételezési terv felépítésére, a közpénzből nyújtott támogatási intenzitás különböző százalékpontjai alkalmazására, a pénzügyi adatoknak a tagállamok által a Bizottsághoz való benyújtásakor alkalmazandó modellre, az egyes uniós proiritásokhoz kapcsolódó egyedi mutatók megállapítására, a tagállamok által elküldendő információkra, valamint a lehetséges adatforrások közötti szinergiákhoz szükséges adatokra vonatkozó szabályokra, az éves végrehajtási jelentések formátumára és megjelenésére, valamint az előzetes értékelési jelentésekben feltüntetendő elemekre vonatkozóan. Ezt a hatáskört a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban kell gyakorolni és a vizsgálóbizottsági eljárást kell alkalmazni.
(98)
E rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni a következőkre vonatkozóan is:: az Unió betartatással és ellenőrzéssel kapcsolatos tényleges prioritásainak elfogadása, illetve azok változásainak részletes meghatározása; az irányító hatóságok által szolgáltatott adatok megjelenítésére vonatkozó szabályok megállapítása; a művelettel kapcsolatos tájékoztatás, illetve közzététel technikai jellemzői, valamint az embléma kialakítására vonatkozó utasítások és a szín-szabványok meghatározása. Ezt a hatáskört a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban kell gyakorolni. Az egyszerűbb és gyorsabb eljárás biztosítása érdekében a tanácsadó bizottsági eljárást kell alkalmazni.
(99)
Mivel e rendelet céljait a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani az operatív programok keretében finanszírozandó műveletek terjedelme és hatásai, valamint a halászati, az akvakultúra- és a tengeri ágazat fejlődése során felmerülő strukturális problémák és a tagállamok korlátozott pénzügyi forrásai miatt, az Unió szintjén azonban e célok a megfelelő prioritásokra irányított többéves pénzügyi támogatással jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az EUSZ 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket.
(100)
Az e rendeletben meghatározott új támogatási rendszer a 2328/2003/EK rendelettel, a 861/2006/EK rendelettel, az 1198/2006/EK rendelettel, a 791/2007/EK rendelettel, az 1255/2011/EU rendelettel és az 1224/2009/EK rendelet 103. cikkével előírt rendszer helyébe lép. Ezért az említett rendeleteket és rendelkezést 2014. január 1-jétől hatályon kívül kell helyezni. Ez a rendelet nem érintheti azonban sem a Bizottság által az 1198/2006/EK rendelet alapján jóváhagyott segítségnyújtás folytatását, illetve módosítását, sem pedig az említett segítségnyújtásra vonatkozó, 2013. december 31-én érvényben lévő egyéb jogi szabályozást.
(101)
Indokolt e rendelet alkalmazási időszakát az 1311/2013/EU, Euratom rendelet alkalmazási időszakához igazítani. Ezért ezt a rendeletet 2014. január 1-jétől kell alkalmazni,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. CÍM
TÁRGY, HATÁLY ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK
1. cikk
Tárgy
A rendelet a következők végrehajtásához kapcsolódó uniós pénzügyi intézkedéseket határozza meg:
a)
a közös halászati politika;
b)
a tengerjoggal kapcsolatos vonatkozó intézkedések;
c)
a halászati és akvakultúra-területek és a belvízi halászat fenntartható fejlesztése; és
d)
az integrált tengerpolitika (ITP).
2. cikk
Földrajzi hatály
E rendelet kifejezetten eltérő rendelkezése hiányában ez a rendelet az Unió területén végzett műveletekre vonatkozik.
3. cikk
Fogalommeghatározások
(1) E rendelet alkalmazása során és az e cikk (2) bekezdésének sérelme nélkül az 1380/2013/EU rendelet 4. cikkében, a 1379/2013/EU rendelet 5. cikkében, az 1224/2009/EK rendelet 4. cikkében és a 1303/2013/EU rendelet 2. cikkében szereplő fogalommeghatározások alkalmazandók.
(2) E rendelet alkalmazásában:
1. „közös információmegosztási környezet”: a tengeri tevékenységek helyzetismeretének javítása érdekében a felhasználók közötti információcseréhez kifejlesztett, decentralizált felépítésű rendszerek hálózata;
2. „ágazatközi műveletek”: olyan kezdeményezések, amelyek az EUMSZ-ben foglaltaknak megfelelően kölcsönösen kedveznek a különböző ágazatoknak és/vagy ágazati politikáknak, és amelyek a vonatkozó szakpolitikai területekre kiterjedő intézkedésekkel nem valósíthatók meg teljes egészében;
3. „elektronikus rögzítési és jelentéstételi rendszer”: az 1224/2009/EK rendeletben említett elektronikus adatrögzítési és jelentéstételi rendszer;
4. „európai tengeri megfigyelési és adathálózat”: a releváns nemzeti tengeri megfigyelési és adatprogramokat egy közös és hozzáférhető európai forrásba integráló hálózat;
5. „halászati és akvakultúra-terület”: olyan terület, amely tenger-, folyó- vagy tóparttal, rendelkezik, beleértve a halastavat és a vízgyűjtőt, és jelentős mértékű foglalkoztatást biztosít a halászati vagy az akvakultúra-ágazatban, továbbá amely földrajzi, gazdasági és társadalmi szempontból funkcionálisan koherens egységet alkot, és amelyet a tagállamok ilyen területként jelöltek ki;
6. „halász”: bármely olyan személy, aki a tagállam által elismerten kereskedelmi célú halászati tevékenységet folytat;
7. „belvízi halászat”: a belvizeken hajókkal vagy egyéb - többek közt a jéghalászatra használt - eszközökkel, kereskedelmi célból végzett halászati tevékenység;
8. „a part menti övezetek integrált kezelése”: 2002/413/EK európai parlamenti és tanácsi ajánlásban leírtak szerinti stratégiák és intézkedések; (18)
9. „integrált tengerpolitikai irányítás”: az óceánokat, a tengereket és a part menti régiókat érintő összes ágazati szakpolitika uniós szintű összehangolt irányítása;
10. „integrált tengerpolitika” (ITP): olyan uniós politika, amelynek célja - koherens tengerügyi vonatkozású szakpolitikák és ez irányú nemzetközi együttműködés révén - a tagállamok, nevezetesen az Unió szigetei, part menti és legkülső régiói, valamint a tengeri ágazat fenntartható fejlődésének, gazdasági növekedésének és társadalmi kohéziójának maximalizálására irányuló, összehangolt és koherens döntéshozatal előmozdítása;
11. „integrált tengerfelügyelet”: az európai tengerek felügyeletére irányuló tevékenységek eredményességének és hatékonyságának javítását célzó, ágazatközi és határokon átnyúló információcsere és együttműködés révén megvalósuló uniós kezdeményezés;
12. „tengeri területrendezés”: az a folyamat, amelynek során az érintett tagállami hatóságok - ökológiai, gazdasági és társadalmi célkitűzések elérése érdekében - elemzik és megszervezik a tengeri területeken folytatott emberi tevékenységeket;
13. „intézkedés”: műveletek sorozata;
14. „kisüzemi part menti halászat”: az 12 méter teljes hosszúságot el nem érő hajóról végzett, és a 26/2004/EK bizottsági rendelet (19) I. mellékletének 3. táblázatában felsorolt vontatott halászati eszközt igénybe nem vevő halászat;
15. „kizárólag belvizeken tevékenykedő hajók”: belvizeken kereskedelmi halászatot folytató és az uniós halászflotta-nyilvántartásban nem szereplő hajók.
II. CÍM
ÁLTALÁNOS KERETRENDSZER
I. FEJEZET
Az Európai Tengerügyi és Halászati Alap létrehozása és céljai
4. cikk
Létrehozás
E rendelettel létrejön az Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA).
5. cikk
Célok
Az ETHA az alábbi célkitűzések megvalósításához járul hozzá:
a)
a halászat és az akvakultúra versenyképességének, környezeti szempontú fenntarthatóságának, gazdasági életképességének és társadalmi felelősségvállalásának elősegítése;
b)
a KHP végrehajtásának előmozdítása;
c)
a halászati és akvakultúra-területek kiegyensúlyozott és inkluzív fejlesztésének előmozdítása;
d)
az uniós ITP oly módon történő kidolgozásának és végrehajtásának elősegítése, hogy a szakpolitika kiegészítse a kohéziós politikát és a KHP-t;
Az említett célokat a halászati kapacitás növelése nélkül kell megvalósítani.
6. cikk
Uniós prioritások
Az ETHA hozzájárul az Európa 2020 stratégia megvalósításához, valamint a közös halászati politika végrehajtásához. Működése során - a halászat és az akvakultúra, valamint a kapcsolódó tevékenységek fenntartható fejlesztése érdekében - az alábbi, a 1303/2013/EU rendeletben említett megfelelő tematikus célokat tükröző uniós prioritások érvényesítésére törekszik:
1.
A környezeti szempontból fenntartható, erőforrás-hatékony, innovatív, versenyképes és tudásalapú halászat előmozdítása az alábbi konkrét célkitűzések révén:
a)
a halászat tengeri környezetre gyakorolt hatásainak csökkentése, ideértve a nem szándékos fogások lehetőség szerinti elkerülését és csökkentését is;
b)
a vízi biológiai sokféleség és a vízi ökoszisztémák védelme és helyreállítása;
c)
a halászati kapacitás és a rendelkezésre álló halászati lehetőségek közötti egyensúly biztosítása;
d)
a halászati vállalkozások és köztük a kisüzemi part menti flotta versenyképességének és életképességének fokozása, valamint a biztonság és munkakörülmények javítása;
e)
a technológiai fejlődés és az innováció - így többek között az energiahatékonyság növelését célzó innováció - valamint a tudástranszfer megerősítésének támogatása;
f)
a szakmai képzés, az új szakmai készségek és az egész életen át tartó tanulás fejlesztése;
2.
A környezeti szempontból fenntartható, erőforrás-hatékony, innovatív, versenyképes és tudásalapú akvakultúra támogatása az alábbi konkrét célkitűzések révén:
a)
a technológiai fejlődés, az innováció és a tudástranszfer megerősítéséhez támogatás nyújtása;
b)
az akvakultúra-ágazati vállalkozások és különösen a kkv-k versenyképességének és életképességének fokozása, beleértve a biztonság és a munkakörülmények javítását;
c)
a vízi környezet biológiai sokféleségének védelme és helyreállítása, valamint az akvakultúrával összefüggő ökoszisztémák javítása és az erőforrás-hatékony akvakultúra előmozdítása;
d)
a magas szintű környezetvédelmet biztosító akvakultúra, az állategészségügy és az állatjólét, valamint a közegészségügy és a közbiztonság előmozdítása;
e)
a szakmai képzés, az új szakmai készségek és az egész életen át tartó tanulás fejlesztése.
3.
A közös halászati politika végrehajtásának előmozdítása a következő konkrét célkitűzések révén:
a)
tudományos ismeretek fejlesztése és rendelkezésre bocsátása, valamint az adatok gyűjtésének és kezelésének fejlesztése;
b)
támogatás biztosítása monitoringhoz, ellenőrzéshez és a betartatáshoz, ezzel az intézményi kapacitás és a közigazgatás hatékonyságának javítása, az adminisztratív terhek növelése nélkül;
4.
A foglalkoztatás és a területi kohézió növelése a következő konkrét célkitűzések révén a gazdasági növekedés, a társadalmi befogadás és a munkahelyteremtés előmozdítása, valamint a foglalkoztathatóság és a munkaerő mobilitás támogatásának biztosítása a halászattól és akvakultúrától függő part menti és szárazföldi halászati közösségekben, ideértve a tevékenységek diverzifikálását a halászaton belül, illetve az egyéb tengergazdasági ágazatok irányába.
5.
A piaci értékesítés és a feldolgozás támogatása az alábbi konkrét célkitűzések révén:
a)
a halászati és az akvakultúra-termékek piacának jobb szervezése;
b)
a feldolgozó- és a piaci értékesítési ágazatba való beruházás ösztönzése.
6.
Az ITP végrehajtásának elősegítése.
II. FEJEZET
Megosztott és közvetlen irányítás
7. cikk
Megosztott és közvetlen irányítás
(1) Az V. címben meghatározott intézkedéseket az ETHA az Unió és a tagállamok közötti megosztott irányítás elvével összhangban, valamint 1303/2013/EU rendeletben meghatározott közös szabályok alapján finanszírozza.
(2) A VI. címben meghatározott intézkedéseket az ETHA a közvetlen irányítás elvével összhangban finanszírozza.
III. FEJEZET
A megosztott irányítás keretébe tartozó támogatásra vonatkozó általános elvek
8. cikk
Állami támogatás
(1) E cikk (2) bekezdésének sérelme nélkül a tagállamok által a halászati és akvakultúra-ágazatban működő vállalkozások számára nyújtott támogatásokra az EUMSZ 107., 108. és 109. cikkét kell alkalmazni.
(2) Az EUMSZ 107., 108. és 109. cikke azonban nem alkalmazandó a tagállamok által e rendelet értelmében és e rendelettel összhangban teljesített, az EUMSZ 42. cikkének hatálya alá tartozó kifizetésekre.
(3) A (2) bekezdés szerinti kifizetések vonatkozásában e rendelet rendelkezésein túlmutató - közpénzből történő finanszírozást megállapító - nemzeti rendelkezéseket egyetemesen az (1) bekezdés alapján kell kezelni.
(4) A 8. cikk sérelme nélkül az EUMSZ I. mellékletében felsorolt azon halászati és akvakultúra-termékekre vonatkozóan, amelyekre a Szerződés 107., 108. és 109. cikkét kell alkalmazni, a Bizottság az EUMSZ 108. cikkével összhangban működési támogatást engedélyezhet az EUMSZ 349. cikkében említett legkülső régiók halászati és akvakultúra-termékeket termelő, feldolgozó és forgalmazó ágazataiban, az ezekben a régiókban jellemző, az elszigeteltséggel, szigetjelleggel és a rendkívül távoli elhelyezkedésből adódó nehézségek enyhítése céljából.
9. cikk
Egyedi előzetes feltételrendszer
Az IV. mellékletben említett egyedi előzetes feltételrendszert alkalmazni kell az ETHA-ra.
IV. FEJEZET
A kérelmek befogadhatósága és a nem támogatható műveletek
10. cikk
A kérelmek befogadhatósága
(1) A gazdasági szereplők által benyújtott kérelmek az e cikk (4) bekezdése alapján meghatározott ideig nem fogadhatók be az ETHA-ból nyújtandó támogatáshoz, ha az illetékes hatóság megállapította, hogy az érintett gazdasági szereplők:
a)
az 1005/2008/EK rendelet (20) 42. cikke vagy az 1224/2009/EK rendelet 90. cikkének (1) bekezdése szerinti súlyos jogsértést követtek el;
b)
az 1005/2008/EK tanácsi rendelet 40. cikkének (3) bekezdésében meghatározottak szerint az Unió IUU-hajókra vonatkozó listáján szereplő halászhajók vagy a rendelet 33. cikkében meghatározottak szerint nem együttműködő harmadik országnak minősülő ország lobogója alatt közlekedő hajók üzemeltetésében, irányításában vagy tulajdonlásában érintettek voltak;
c)
a közös halászati politika területét érintő szabályoknak az Európai Parlament és a Tanács által elfogadott egyéb jogszabályban meghatározottak szerinti súlyos jogsértést követtek el; vagy
d)
a 2008/99/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (21) 3. és 4. cikkében meghatározott bűncselekmények valamelyikét elkövették, abban az esetben, ha a gazdasági szereplők az e rendelet V. címének II. fejezete szerinti támogatásért folyamodnak.
(2) A kedvezményezettnek a támogatási kérelem benyújtását követően, a művelet végrehajtásának teljes időszaka alatt és a számára nyújtott végső kifizetést követő ötéves időszak alatt is meg kell felelnie az (1) bekezdés a)-d) pontjában említett feltételeknek.
(3) Az e cikk (4) bekezdés értelmében meghatározott ideig nem fogadhatók be azoknak a gazdasági szereplőknek a kérelmei, akikkel kapcsolatban az illetékes hatósága megállapította, hogy az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló egyezmény (22) 1. cikkében meghatározottak szerint az Európai Halászati Alappal (EHA) vagy az ETHA-val összefüggésben csalást követtek el.
(4) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 126. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a következőkre vonatkozóan:
a)
az e cikk (1) és a (2) bekezdésében említett időszakok meghatározása, amelyeknek arányosnak kell lenniük a súlyos jogsértés vagy bűncselekmény vagy csalás jellegével, súlyosságával, időtartamával vagy ismétlődésével, és amelyeknek legalább egyéves időtartamúnak kell lenniük;
b)
az e cikk (1) és (3) bekezdésében említett időszak kezdő és záró időpontja;
(5) A tagállamok előírják, hogy az ETHA keretében kérelmet benyújtó gazdasági szereplőknek aláírt nyilatkozatot kell benyújtaniuk az irányító hatósághoz, amelyben megerősítik, hogy tiszteletben tartják az e cikk (1) bekezdésében felsorolt kritériumokat, valamint nyilatkoznak arról, hogy az EHA-val vagy az ETHA-val összefüggésben nem követtek el az e cikk (3) bekezdésében említett csalást. A tagállamok a művelet jóváhagyása előtt az 1224/2009/EK rendelet 93. cikkében említett „jogsértések nemzeti nyilvántartása” szerint rendelkezésre álló információk vagy bármely más rendelkezésre álló adat alapján ellenőrzik a nyilatkozat helytállóságát.
Az első albekezdés alkalmazásában a tagállamok valamely más tagállam kérésére rendelkezésre bocsátják a 1224/2009/EK rendelet 93. cikkében említett „jogsértések nemzeti nyilvántartásában” foglalt információkat.
11. cikk
Nem támogatható műveletek
A következő műveletek nem támogathatók az ETHA keretében:
a)
a hajó halászati kapacitását növelő műveletek és a hajó halfelderítő képességét javító eszközök;
b)
új halászhajók építése vagy behozatala;
c)
a halászati tevékenységek ideiglenes szüneteltetése vagy végleges beszüntetése, kivéve ha ez a rendelet másképp rendelkezik;
d)
felderítő halászat;
e)
üzleti tevékenység tulajdonjogának átadása;
f)
közvetlen újratelepítés, kivéve, ha azt valamely uniós jogi aktus állományvédelmi intézkedésként kifejezetten előírja, illetve kísérleti újratelepítés esetén.
III. CÍM
PÉNZÜGYI KERET
12. cikk
A költségvetés végrehajtása
(1) Az ETHA céljára az e rendelet V. címe alapján elkülönített uniós költségvetés végrehajtása a 1303/2013/EU rendelet4. cikkével összhangban lévő megosztott irányítás keretében történik.
(2) Az ETHA céljára az e rendelet VI. címe alapján elkülönített uniós költségvetést közvetlenül a Bizottság hajtja végre a 966/2012/EU, Euratom rendelet (23) 58. cikke (1) bekezdése a) pontjának megfelelően.
(3) A közvetlen irányítás keretébe tartozó költségvetési kötelezettségvállalás egészének vagy egy részének Bizottság általi törlése a 966/2012/EU, Euratom rendeletnek és adott esetben e rendelet 123. cikkének megfelelően történik.
(4) A hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvét a 966/2012/EU, Euratom rendelet] 30. és 53. cikkével összhangban kell alkalmazni.
13. cikk
A megosztott irányítás keretébe tartozó költségvetési források
(1) A 2014 és 2020 közötti időszak vonatkozásában az ETHA-ból finanszírozandó kötelezettségvállalások tekintetében rendelkezésre álló, a megosztott irányítás keretébe tartozó források összege - a II. mellékletben feltüntetett éves bontásnak megfelelően - jelenlegi árakon 5 749 331 600 EUR.
(2) Az (1) bekezdésben említett költségvetési forrásokból 4 340 800 000 EUR-t kell elkülöníteni az V. cím I., II., III., IV. és VII. fejezete értelmében - a 67. cikk kivételével - a halászat, az akvakultúra és a halászati területek fenntartható fejlesztése, a forgalmazással- és feldolgozással kapcsolatos intézkedések és a tagállamok által kezdeményezett technikai segítségnyújtás céljára.
(3) Az (1) bekezdésben említett költségvetési forrásokból 580 000 000 EUR-t kell elkülöníteni a 76. cikk szerinti ellenőrzési és végrehajtási intézkedésekre.
(4) Az (1) bekezdésben említett költségvetési forrásokból 520 000 000 EUR-t kell elkülöníteni a 77. cikk szerinti adatgyűjtési intézkedésekre.
(5) Az V. cím V. fejezete értelmében a legkülső régióknak nyújtott ellentételezésre az (1) bekezdésben említett költségvetési forrásokból 192 500 000 EUR-t kell elkülöníteni. Az ellentételezés éves szinten nem haladhatja meg:
a)
a 6 450 000 EUR-t az Azori-szigetek és Madeira esetében,
b)
a 8 700 000 EUR-t a Kanári-szigetek esetében,
c)
az 12 350 000 EUR-t az EUMSZ 349. cikkében említett francia legkülső régiók esetében.
(6) Az (1) bekezdésben említett költségvetési forrásokból 44 976 000 EUR-t kell elkülöníteni a 67. cikk szerinti adatgyűjtési intézkedésekre.
(7) Az (1) bekezdésben említett költségvetési forrásokból 71 055 600 EUR-t kell elkülöníteni az V. cím VIII. fejezetében említett ITP intézkedésekre.
(8) A tagállamoknak lehetőségük van arra, hogy a (3) és (4) bekezdés alapján rendelkezésre álló forrásokat mindkét említett bekezdés céljaira egyaránt felhasználhassák.
14. cikk
A közvetlen irányítás keretébe tartozó költségvetési források
(1) A 2014 és 2020 közötti időszak vonatkozásában az ETHA-ból finanszírozandó kötelezettségvállalások tekintetében rendelkezésre álló, a közvetlen irányítás keretébe tartozó források összege folyó árakon 647 275 400 EUR a VI. cím I-III. fejezetében foglaltak szerint.
(2) A VI. cím I. és II. fejezete alkalmazásában a forrásoknak a 82. és a 85. cikkben meghatározott célkitűzések közötti indikatív elosztását a III. melléklet ismerteti.
(3) A (2) bekezdésben említett indikatív jellegű százalékos értékektől a Bizottság minden egyes esetben a pénzügyi keret értékének legfeljebb 5%-áig térhet el.
(4) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 126. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a III. mellékletben meghatározott százalékos értékek kiigazítása érdekében.
15. cikk
Félidős értékelés
A Bizottság áttekinti a VI. cím I. és II. fejezetének végrehajtását, beleértve a források III. mellékletben foglalt indikatív elosztásában eszközölt kiigazítások szükségességét is, és a vizsgálat eredményeiről, valamint az ETHA minőségi és mennyiségi vonatkozásairól 2017. június 30-ig időközi értékelést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.
16. cikk
A megosztott irányítás keretébe tartozó források elosztása
(1) A 13. cikk (2)-(7) bekezdésében említett, tagállami kötelezettségvállalások céljára a 2014 és 2020 közötti időszakban rendelkezésre álló, a II. mellékletben feltüntetett források összegének meghatározása az alábbi objektív kritériumok alapján történik:
a)
az V. cím tekintetében, a 76. és 77. cikk kivételével:
i.
a halászati és a tengeri, illetve édesvízi akvakultúra-ágazatbeli foglalkoztatás szintje, beleértve az ezekkel összefüggő feldolgozáshoz kapcsolódó foglalkoztatást is;
ii.
a halászati és a tengeri, illetve édesvízi akvakultúra-ágazatbeli termelés szintje, beleértve az ehhez kapcsolódó feldolgozást is; valamint
iii.
a kisüzemi part menti halászatra szánt flotta teljes halászflottán belüli részaránya;
b)
a 76. és a 77. cikk tekintetében:
i.
az érintett tagállam ellenőrzési feladatainak hatóköre, amely a nemzeti halászflotta méretének, az ellenőrizendő tengeri terület méretének, a kirakodott fogások mennyiségének, valamint a harmadik országokból történő behozatal értékének figyelembe vételével történik;
ii.
a rendelkezésre álló ellenőrzési erőforrások a tagállam ellenőrzési feladatainak hatóköréhez viszonyítva; ebben az esetben a rendelkezésre álló eszközök meghatározása a tengeren végzett ellenőrzések és a kirakodási vizsgálatok mennyiségének figyelembe vételével történik;
iii.
az érintett tagállam adatgyűjtési feladatainak hatóköre, amely a nemzeti halászflotta méretének, a kirakodott fogások mennyiségének és az akvakultúra-termelés mennyiségének, a tudományos monitoringtevékenység mennyiségének, valamint azon felmérések számának figyelembe vételével történik, amelyekben az adott tagállam részt vesz, valamint
iv.
a rendelkezésre álló adatgyűjtési erőforrások a tagállam adatgyűjtési feladatainak hatóköréhez viszonyítva; ebben az esetben a rendelkezésre álló meghatározása az adatgyűjtési célú nemzeti mintavételi program végrehajtásához szükséges emberi erőforrások és technikai eszközök mennyiségének figyelembe vételével történik;
c)
Minden intézkedés tekintetében az 1198/2006/EK rendelettel összhangban a korábbi költségvetési juttatások és a 861/2006/EK rendelettel összhangban lévő korábban felhasznált összegek.
(2) A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el az összes forrás tagállamok szerinti éves bontásáról.
IV. CÍM
PROGRAMOZÁS
I. FEJEZET
A megosztott irányítás keretében finanszírozott intézkedésekhez kapcsolódó programozás
17. cikk
Az operatív programok előkészítése
(1) Minden tagállam egyetlen, az ETHA-ból társfinanszírozandó operatív programot dolgoz ki a 6. cikkben meghatározott uniós prioritások végrehajtására.
(2) Az operatív programot a tagállam a 1303/2013/EU rendelet 5. cikkében említett partnerekkel folytatott szoros együttműködést követően hozza létre.
(3) Az operatív programnak a 18. cikk (1) bekezdése n) pontjában említett szakasza tekintetében a Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján 2014.május 31-ig elfogadja a végrehajtási és ellenőrzési politikára vonatkozó tényleges uniós prioritásokat. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 127. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.
18. cikk
Az operatív program tartalma
(1) A 1303/2013/EU rendelet 27. cikkében említett elemeken túlmenően az operatív programnak tartalmaznia kell a következőket is:
a)
az erősségekre, a gyengeségekre, a lehetőségekre és a veszélyekre vonatkozó helyzetelemzés, valamint azoknak az igényeknek a feltárása, amelyekkel foglalkozni kell a program hatálya alá tartozó földrajzi területen, beleértve adott esetben a tengermedencét is;
Az elemzésnek az e rendelet 6. cikkében meghatározott releváns uniós prioritásokra kell épülnie, és adott esetben összhangban kell lennie a közös halászati politikáról szóló 1380/2013/EU rendelet] 34. cikkében említett akvakultúra-ágazati többéves nemzeti stratégiai tervvel, valamint a jó környezeti állapotnak a tengervédelmi stratégiáról szóló 2008/56/EK keretirányelv 5. cikkében említett tengervédelmi stratégia kidolgozása és végrehajtása révén történő elérése érdekében tett lépésekkel. A munkahelyekkel, a környezettel, az éghajlatváltozás mérséklésével és az ahhoz való alkalmazkodással, valamint az innováció előmozdításával kapcsolatos konkrét igényeket az uniós prioritásokhoz viszonyítva kell értékelni annak érdekében, hogy a releváns területekhez kapcsolódó minden egyes prioritás szintjén sikerüljön megtalálni a legmegfelelőbb megoldásokat;
b)
a 1303/2013/EU rendelet 27. cikke szerinti stratégia ismertetése, amelynek be kell mutatnia, hogy:
i.
a programban foglalt valamennyi uniós prioritás esetében megfelelő célokat határoztak meg, mégpedig az e rendelet 109. cikkében említett közös mutatók alapján;
ii.
a megfelelő intézkedések kiválasztása a programban megjelölt minden egyes uniós prioritásból logikusan következik, figyelembe véve az előzetes értékelésből és az ezen bekezdés a) pontjában említett elemzésből levont következtetéseket is. A halászati tevékenységeknek az e rendelet 34. cikk szerinti végleges beszüntetésére vonatkozó intézkedések tekintetében a stratégia ismertetésének ki kell terjednie a halászati kapacitásnak a 1380/2013/EU rendelet 22. cikkével összhangban történő csökkentésével kapcsolatos célokra és az ezek elérése érdekében hozott intézkedésekre is. Ismertetni kell továbbá az e rendelet 33. és 34. cikke szerint nyújtandó ellentételezés kiszámítási módszerét is;
iii.
a programban foglalt uniós prioritásokhoz rendelt pénzügyi források megindokolhatók és megfelelők a kitűzött célok eléréséhez;
c)
adott esetben a 92/43/EGK tanácsi irányelv (24) által létrehozott Natura 2000 területek speciális igényeinek, valamint annak ismertetése, hogy a program hogyan járul hozzá a 1380/2013/EU rendelet 8. cikkében előírt halállomány-helyreállítási területek hálózatának létrehozásához;
d)
az e rendelet 11. cikkében és IV. mellékletében említett alkalmazásában az egyedi előzetes feltételrendszer és adott esetben a 1303/2013/EU rendelet 19. cikkének (2) bekezdésében említett intézkedések értékelése;
e)
a1303/2013/EU rendelet22. cikke és II. melléklete szerinti eredményességmérési keret leírása;
f)
a kiválasztott intézkedések uniós prioritások szerinti felsorolása;
g)
az V. cím III. fejezete szerinti halászati és akvakultúra-területek kiválasztásához alkalmazott kritériumok felsorolása;
h)
az V. cím III. fejezete szerinti, a közösségvezérelt helyi fejlesztési stratégiákra vonatkozó kiválasztási kritériumok felsorolása;
i)
azokban a tagállamokban, ahol több mint 1 000 hajót lehet kisüzemi part menti halászatot folytató hajónak tekinteni, a kisüzemi part menti halászat fejlesztésére, versenyképességére és fenntarthatóságára vonatkozó cselekvési terv;
j)
az 1303/2013/EU rendelet 56. cikkében említett értékelési követelmények és értékelési terv, valamint a meghatározott igények kielégítéséhez szükséges intézkedések;
k)
az 1303/2013/EU rendelet 20. cikkének figyelembevételével és az e rendelet 16. cikke (2) bekezdésében említett bizottsági végrehajtási jogi aktussal összhangban kialakítandó, a következőket tartalmazó finanszírozási terv:
i.
az ETHA egyes évekre tervezett teljes hozzájárulását feltüntető táblázat;
ii.
az e rendelet 6. cikkében meghatározott uniós prioritások, illetve a technikai segítségnyújtás céljára az ETHA-ból nyújtandó forrásokat és a társfinanszírozás alkalmazandó mértékét tartalmazó táblázat. Az e rendelet 94. cikke (1) bekezdésében foglalt általános szabálytól eltérve az említett táblázat adott esetben külön-külön tünteti fel az ETHA-forrásokat és azon társfinanszírozások mértékét, amelyeket az e rendelet 33. cikkében, a 34. cikkében, a 41. cikke (2) bekezdésében, a 67. cikkében, a 70. cikkében, a 76. cikke (2) bekezdésének a)-d) és f)-l) pontjában, a 76. cikke (2) bekezdésének e) pontjában, valamint a 77. cikkében említett támogatásra kell alkalmazni;
l)
információ az európai strukturális és beruházási alapokkal és egyéb releváns uniós és tagállami finanszírozási eszközökkel való koordinációról és egymást kiegészítő jellegről;
m)
a az operatív program végrehajtására vonatkozó intézkedések, beleértve a következőket:
i.
a 1303/2013/EU rendelet 123. cikkében említett hatóságok megjelölése és - tájékoztatási céllal - az irányítási és ellenőrzési rendszer összefoglaló leírása;
ii.
a helyi halászati akciócsoport, az irányító hatóság vagy a kijelölt szerv feladatköreinek leírása a közösségvezérelt helyi fejlesztési stratégiához kapcsolódó valamennyi végrehajtási feladat tekintetében;
iii.
a monitoring- és az értékelési eljárások, valamint az 1303/2013/EU rendelet 48. cikkében említett monitoringbizottság általános összetételének ismertetése;
iv.
az e rendelet 119. cikkével összhangban a program közismertté tételét biztosító rendelkezések;
n)
a 1303/2013/EU rendelet 5. cikkében említett partnerek jegyzéke és a partnerekkel folytatott konzultáció eredményei;
o)
a 6. cikk (3) bekezdésének b) pontjában említett, ellenőrzés révén megvalósuló fokozottabb szabálykövetés tekintetében és a 17. cikk (3) bekezdése alapján Bizottság által elfogadott aktuális prioritásokkal összhangban:
i.
az ellenőrzési, vizsgálati és végrehajtási rendszert végrehajtó szervek felsorolása, valamint a halászati ellenőrzési, vizsgálati és végrehajtási célra rendelkezésre álló emberi és pénzügyi erőforrásaik, a halászati ellenőrzési, vizsgálati és végrehajtási célra rendelkezésre álló főbb eszközeik - különösen hajóik, repülőgépeik és helikoptereik számának - rövid ismertetése;
ii.
a 109. cikkel összhangban meghatározandó közös mutatók alkalmazásával végrehajtandó ellenőrzési intézkedések átfogó célkitűzései;
iii.
a 6. cikkben foglalt meghatározott uniós prioritásokkal összhangban elérendő konkrét célkitűzések, valamint a kiadások kategóriánkénti részletes előrejelzése a teljes programozási időszakra vonatkozóan;
p)
a 6. cikk (3) bekezdésének a) pontjában említett, a fenntartható halászati gazdálkodásra vonatkozó adatgyűjtés tekintetében és az 199/2008/EK rendelet 3. cikkében említett többéves uniós programmal összhangban:
i.
az adatgyűjtési tevékenységek ismertetése, a 1380/2013/EU rendelet 25. cikkének (1) bekezdésével összhangban;
ii.
az adattárolási módszerek, az adatkezelés és az adatfelhasználás ismertetése,
iii.
annak ismertetése, hogy az összegyűjtött adatok hatékony és eredményes pénzügyi és adminisztratív kezelése miként teljesíthető.
A p) pontban említett operatív program e szakaszát az e rendelet 21. cikke egészíti ki.
(2) Az operatív programnak tartalmaznia kell az e rendelete 96. cikkével összhangban a 1303/2013/EU rendelet 67. cikke (1) bekezdésének b), c) és d) pontjában említett egyszerűsített költségek, a többletköltségek, illetve a kiesett jövedelem kiszámítására vonatkozó módszereket és az e rendelet 40. cikkének (1) bekezdése, az 53. cikke, az 54. cikke és az 56.cikke (1) bekezdésének f) pontja, valamint a 67. cikke alapján végzett egyes tevékenységekhez meghatározott releváns kritériumokkal összhangban az ellentételezés kiszámítására alkalmazott módszert. Adott esetben fel kell tüntetni az e rendelet 62. cikke alapján a helyi halászati akciócsoportoknak juttatott előlegekre vonatkozó információkat is.
(3) A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján szabályokat fogad el az e cikk (1) és a (2) bekezdésében leírt elemek bemutatására vonatkozóan. Az említett végrehajtási jogi aktusokat a 127. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.
19. cikk
Az operatív program jóváhagyása
(1) A közös rendelkezések megállapításáról szóló 1303/2013/EU rendelet 29. cikkére is figyelemmel a Bizottság az operatív programot végrehajtási jogi aktus útján hagyja jóvá.
(2) A Bizottság az e cikk (1) bekezdésében említett végrehajtási jogi aktusok elfogadása érdekében megvizsgálja, hogy a 18. cikk (1) bekezdése c) pontjának ii. alpontjában említett intézkedések valószínűsíthetően hatékonyan megszüntetik-e a megállapított túlzott kapacitást.
20. cikk
Az operatív program módosítása
(1) A Bizottság az operatív program módosítását végrehajtási jogi aktus útján hagyja jóvá.
(2) Az ellenőrzés változó igényeihez való alkalmazkodás érdekében a Bizottság kétévente végrehajtási jogi aktusokat fogadhat el, amely részletezi a 17. cikk (3) bekezdésében említett végrehajtási és ellenőrzési politikára vonatkozó uniós prioritások minden változását és azt, hogy ennek alapján mely támogatható műveleteket kell előnyben részesíteni. Az említett végrehajtási jogi aktusokat a 127. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.
(3) Az e cikk második albekezdésében említett végrehajtási jogi aktussal megállapított új prioritások figyelembe vétele érdekében a tagállamok módosítást nyújthatnak be operatív programjukra vonatkozóan. Az arányosság elvével összhangban az operatív program módosításaira a 22. cikk (2) bekezdésével összhangban elfogadott egyszerűsített eljárás alkalmazandó.
21. cikk
Adatgyűjtési munkaterv
(1) Az e rendelet 18. cikke (1) bekezdése o) pontjának végrehajtása céljából a tagállamok az 199/2008/EK rendelet 4. cikkének (4) bekezdésével összhangban a munkaterv alkalmazásának kezdetét megelőző év október 31-éig adatgyűjtési munkatervet nyújtanak be elektronikus úton a Bizottságnak, kivéve, ha egy korábbi munkaterv van továbbra is érvényben, amely esetben a tagállamok erről értesítik a Bizottságot. A tervek tartalmának összhangban kell lennie az említett rendelet 4. cikkének (2) bekezdésében foglaltakkal.
(2) A Bizottság az (1) bekezdésben említett munkaterveket a munkaterv alkalmazásának kezdetét megelőző év december 31-éig végrehajtási jogi aktus útján jóváhagyja.
22. cikk
Eljárási szabályok és határidők
(1) A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján eljárásokat, formai követelményeket és határidőket fogadhat el a következők tekintetében:
a)
az operatív programok jóváhagyása;
b)
az operatív programok módosítására irányuló javaslatok benyújtása és jóváhagyása, beleértve a módosítások hatálybalépését és a módosítási javaslatok benyújtásának a programozási időszak alatti gyakoriságát;
c)
a 20. cikk (3) bekezdésében említett módosítási javaslatok benyújtása és jóváhagyása;
d)
a nemzeti adatgyűjtési munkatervek benyújtása.
A végrehajtási jogi aktusokat az 127. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.
(2) Az eljárásokat és határidőket egyszerűsíteni kell az operatív programok következőket érintő módosításai esetén:
a)
pénzeszközök átcsoportosítása az uniós prioritások között, amennyiben alacsonyabb összegű finanszírozában való részesülés esetén az átcsoportosított pénzeszközök nem haladják meg az adott uniós prioritásra elkülönített összeg 10 %-át;
b)
intézkedések vagy releváns művelettípusok, valamint a kapcsolódó információk és mutatók bevezetése vagy visszavonása,;
c)
az intézkedések részleteit érintő változások, beleértve a támogathatósági feltételek változásait is;
d)
a 20. cikk (3) bekezdésében említett módosítások, valamint a 18. cikk (1) bekezdése n) pontjában említett operatív programot érintő további módosítások.
(3) A (2) bekezdés nem vonatkozik a 33. cikkben, a 34. cikkben és a 41. cikk (2) bekezdésében említett intézkedésekre.
II. FEJEZET
A közvetlen irányítás keretében finanszírozott intézkedésekhez kapcsolódó programozás
23. cikk
Éves munkaprogram
(1) A VI. cím végrehajtása érdekében az e fejezetekben meghatározott célkitűzésekkel összhangban a Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján éves munkaprogramokat fogad el. A VI. cím I. és II. fejezete tekintetében ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 127. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.
(2) Az éves munkaprogramnak a következőket kell tartalmaznia:
a)
a finanszírozandó tevékenységek leírása és az egyes tevékenységekhez kapcsolódó célkitűzések, amelyeknek összhangban kell lenniük a 82. és a 85. cikkben meghatározott célkitűzésekkel. Tartalmaznia kell továbbá az egyes tevékenységekre előirányzott összegeket, az indikatív végrehajtási ütemtervet, valamint a végrehajtással kapcsolatos információkat;
b)
a pénzügyi támogatások és a kapcsolódó intézkedések esetében az alapvető értékelési kritériumok - amelyeket úgy kell meghatározni, hogy a lehető legjobban el lehessen érni az operatív program által kitűzött célokat -, valamint a társfinanszírozási arány felső határa.
V. CÍM
A MEGOSZTOTT IRÁNYÍTÁS KERETÉBEN FINANSZÍROZOTT INTÉZKEDÉSEK
I. FEJEZET
A halászat fenntartható fejlesztése
24. cikk
Konkrét célkitűzések
Az e fejezet alapján nyújtott támogatásnak hozzá kell járulnia a 6. cikk (1) bekezdésében meghatározott uniós prioritáshoz tartozó egyedi célkitűzések megvalósításához.
25. cikk
Általános feltételek
(1) Az e fejezet alapján támogatásban részesülő halászhajó-tulajdonos a támogatásnak a kedvezményezett számára történő tényleges kifizetése időpontját követő legalább öt évig nem adhatja át e hajót az Unión kívüli gazdasági szereplőnek. Amennyiben a hajó átadására a fenti időszakon belül mégis sor kerül, a művelet vonatkozásában jogosulatlanul kifizetett összegeket a tagállam behajtja azon időszak arányában, amelynek során az e bekezdés első mondatában megállapított feltétel nem teljesült.
(2) E fejezet kifejezett rendelkezésének hiányában a működési költségek nem jogosultak támogatásra.
(3) A 33. és a 34. cikkben említett intézkedésekhez, valamint a főhajtóműnek vagy a segédhajtóműveknek a 41. cikkben említett cseréjéhez vagy korszerűsítéséhez az ETHA-ból nyújtott pénzügyi hozzájárulás teljes összege nem haladhatja meg az alábbi két küszöbérték közül a magasabbat:
a)
6 000 000 EUR, vagy
b)
a tagállam által a 6. cikk (1), (2). és (5) bekezdésében meghatározott uniós prioritásra előirányzott uniós pénzügyi támogatás 15 %-a.
(4) A 29. cikk (4) bekezdésében említett intézkedésekhez az ETHA-ból nyújtott pénzügyi hozzájárulás teljes összege nem haladhatja meg a tagállamonként előirányzott uniós pénzügyi támogatás 5%-át.
(5) A hajótulajdonosok számára a 33. cikk szerint nyújtott támogatást le kell vonni a hajótulajdonosok számára a 34. cikk alapján ugyanazon hajó vonatkozásában nyújtott támogatásból.
26. cikk
Innováció
(1) A halászati innováció ösztönzése érdekében az ETHA-ból támogathatók olyan projektek, amelyek új vagy jelentősen tökéletesített termékek és berendezések, új vagy hatékonyabb eljárások és technikák, valamint új vagy tökéletesített irányítási és szervezési rendszerek kifejlesztését vagy bevezetését célozzák, többek között a feldolgozás és a piaci értékesítés szintjén.
(2) Az e cikk alapján finanszírozott műveleteket a tagállam vagy az Unió által elismert, kell végrehajtania, vagy azzal együttműködésben kell végrehajtani. A műveletek eredményeit a tudományos vagy műszaki testület hitelesíti.
(3) Az e cikk alapján finanszírozott műveletek eredményeit a tagállamok a 119. cikk szerint megfelelő módon nyilvánosságra hozzák.
27. cikk
Tanácsadási szolgáltatások
(1) A gazdasági szereplők általános teljesítményének és versenyképességének javítása, valamint a fenntartható halászat előmozdítása érdekében az ETHA támogathatja az alábbiakat:
a)
az e fejezet keretében potenciálisan támogatható projektek életképességét értékelő megvalósíthatósági tanulmányok és tanácsadási szolgáltatások;
b)
szakmai tanácsadás a környezeti fenntarthatósággal, és elsősorban a halászati tevékenységek által a tengeri, a szárazföldi és az édesvízi ökoszisztémákra kifejtett kedvezőtlen hatások csökkentésével vagy lehetőség szerint megszüntetésével kapcsolatban;
c)
üzleti és marketingstratégiákra vonatkozó szakmai tanácsadás.
(2) Az (1) bekezdésben említett megvalósíthatósági tanulmányokat, tanácsadási szolgáltatásokat és szakmai tanácsadást tudományos, akadémiai, szakmai vagy műszaki testületek, vagy a szükséges kompetenciákkal rendelkező, gazdasági tanácsadással foglalkozó szervek biztosítják.
(3) Az (1) bekezdésben említett támogatás kedvezményezettjei gazdasági szereplők vagy halászszervezetek lehetnek, beleértve a termelői szervezeteket vagy a közjogi szervezeteket is.
(4) Amennyiben az (1) bekezdésben említett támogatás összege nem haladja meg a 4 000 eurót, a kedvezményezett kiválasztható gyorsított eljárással is.
28. cikk
A tudományos szakértők és a halászok közötti partnerségek
(1) A tudományos szakértők és a halászok közötti tudástranszfer előmozdítása érdekében az ETHA támogathatja:
a)
olyan hálózatok, partnerségi megállapodások vagy szövetségek létrehozását, amelyek egy vagy több független tudományos testületet és halászokat, illetve egy vagy több halászszervezetet tömörítenek, és amelyekben műszaki testületek is részt vehetnek;
b)
az a) pontban említett hálózatok, partnerségi megállapodások vagy szövetségek keretében végzett tevékenységeket.
(2) Az (1) bekezdés b) pontjában említett tevékenységek adatgyűjtési és -kezelési tevékenységekre, tanulmányokra, kísérleti projektekre, ismeretterjesztésre, valamint a kutatási eredmények terjesztésére, szemináriumokra és a bevált módszerek terjesztésére terjedhetnek ki.
(3) Az (1) bekezdésben említett támogatásban közjogi szervek, halászok, halászszervezetek, a helyi halászati akciócsoportok és nem kormányzati szervezetek részesülhetnek.
29. cikk
A humán tőke, munkahelyteremtés és a társadalmi párbeszéd előmozdítása
(1) A humán tőke, a munkahelyteremtés és a társadalmi párbeszéd előmozdítása érdekében az ETHA támogathatja:
a)
a szakmai képzést, az egész életen át tartó tanulást, a közös projekteket, a gazdasági, technikai, szabályozási vagy tudományos jellegű ismeretek és az innovatív gyakorlatok terjesztését, valamint különösen a tengeri ökoszisztémával való fenntartható gazdálkodáshoz, a higiéniához, az egészségvédelemhez és a biztonsághoz, a tengeri ágazaton belüli tevékenységekhez, az innovációhoz és a vállalkozói készséghez kapcsolódó új szakmai készségek elsajátítását;
b)
a hálózatépítést, valamint a tapasztalatok és a bevált módszerek cseréjét az érdekelt felek között, beleértve a férfiak és nők esélyegyenlőségét előmozdító szervezeteket is, továbbá a nők halászközösségekben való nagyobb szerepvállalásának előmozdítását, valamint a part menti kisüzemi halászattal vagy partról történő halászattal foglalkozó, nem megfelelően képviselt csoportok támogatását;
c)
uniós, országos, regionális, illetve helyi szinten a halászok, a szociális partnerek és más érdekelt felek részvételével folytatott társadalmi párbeszéd előmozdítását.
(2) Az (1) bekezdésben említett támogatásban azoknak az önálló vállalkozó halászoknak a házastársai vagy - amennyiben és olyan mértékben, ahogyan azt a nemzeti jog elismeri - élettársai is részesülhetnek, a 2010/41/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (25) 2. cikkének b) pontja szerinti feltételek alapján.
(3) Az (1) bekezdés a) pontjában említett támogatás két évet meg nem haladó időszakon keresztül nyújtható olyan 30 év alatti fiatalok képzéséhez, akiket az érintett tagállam munkanélküliként ismer el (gyakornokok). A támogatás a legalább 50 éves hivatásos halász által birtokolt, kisüzemi part menti halászatot folytató halászhajókon nyújtott képzésekre korlátozódik, amelyek a gyakornok és a hajó birtokosa közötti, az érintett tagállam által elismert szerződés keretében zajlanak, továbbá a 1380/2013/EU rendelet által meghatározott fenntartható halászati gyakorlatokról és a tengeri biológiai erőforrások megőrzéséről szóló kurzusokhoz. A gyakornokot a fedélzeten legalább 50 éves, hivatásos halásznak kell kísérnie.
(4) A (3) bekezdés szerinti támogatásban hivatásos halászok részesülhetnek a gyakornok fizetésének és kapcsolódó költségeinek fedezésére, a támogatás összegét pedig a 1303/2013/EU rendelet 67. cikkének (5) bekezdésével összhangban, az érintett tagállam gazdasági helyzetének és az ottani életszínvonalnak a figyelembevételével kell kiszámítani. A támogatás összege a programozási időszak alatt nem haladhatja meg kedvezményezettenként a 40 000 EUR-t.
30. cikk
Diverzifikáció és új jövedelemformák
(1) Az ETHA-ból támogathatóak azok a beruházások, amelyek elősegítik a halászok jövedelmének kiegészítő tevékenységek révén történő diverzifikációját, mint például fedélzeti beruházások, horgászturizmus, éttermek, környezetvédelmi szolgáltatások és a halászattal kapcsolatos oktatási tevékenységek.
(2) Az (1) bekezdés szerinti támogatásban azok a halászok részesülhetnek, akik:
a)
üzleti tervet nyújtanak be az új tevékenységeik kialakítására vonatkozóan;
b)
megfelelő szakmai készségekkel rendelkeznek, amelyek a 29. cikk (1) bekezdésének a) pontja alapján finanszírozott műveletek révén is elsajátíthatók.
(3) Az (1) bekezdés szerinti támogatás kizárólag akkor nyújtható,ha a kiegészítő tevékenységek kapcsolódnak a halász fő halászati üzleti tevékenységéhez.
(4) Az (1) bekezdés alapján nyújtott támogatás összege nem haladhatja meg az egyes műveletekre vonatkozó üzleti tervben előirányzott költségvetés 50 %-át, és összege kedvezményezettenként legfeljebb 75 000 EUR lehet.
31. cikk
Vállalkozásindítási támogatás fiatal halászok számára
(1) Az ETHA támogatást nyújthat fiatal halászok számára a vállalkozásuk beindításához.
(2) Az e cikk szerinti támogatást csak az első olyan halászhajó megvásárlásához lehet nyújtani,
a)
amelynek teljes hossza nem éri el a 24 métert;
b)
amely el van látva a tengeri halászatra alkalmas felszereléssel;
c)
amelynek kora 5 és 30 év között van; valamint
d)
amely olyan flottaszegmens része, amely az 1380/2013/EU rendelet 22. cikke (2) bekezdésében említett, halászati kapacitásra vonatkozó jelentés szerint egyensúlyban van az e szegmens számára rendelkezésre álló halászati lehetőségekkel.
(3) E cikk alkalmazásában a „fiatal halászok” kifejezés olyan természetes személyeket jelöl, akik első alkalommal kívánnak halászhajót vásárolni, és akiknek életkora a kérelmük benyújtásakor 40 év alatt van, és akik legalább öt évig halászként dolgoztak vagy annak megfelelő szakképzésben részesültek. A tagállamok további objektív kritériumokat határozhatnak meg a fiatal halászok számára ahhoz, hogy jogosulttá váljanak az e cikk szerinti támogatásra.
(4) Az e cikk alapján nyújtott támogatás nem haladhatja meg a halászhajó beszerzési költségének 25 %-át, és összege semmi esetre sem lehet több, mint 75 000 EUR fiatal halászonként.
32. cikk
Egészségvédelem és biztonság
(1) A halászok higiéniai, egészségügyi, biztonsági és munkakörülményeinek javítása érdekében az ETHA támogathatja a fedélzeti és egyéni felszerelésekre irányuló beruházásokat, amennyiben ezek a beruházások túlmutatnak az uniós vagy nemzeti jog által előírt követelményeken.
(2) Az ezen cikk értelmében vett támogatásban halászok vagy halászhajó-tulajdonosok részesülhetnek.
(3) Ha a művelet fedélzeti beruházásból áll, a támogatás a programozási időszak során ugyanazon halászhajó számára, ugyanarra a fajta beruházásra legfeljebb egyszer nyújtható. Ha a művelet az egyéni felszerelésekre irányuló beruházásból áll, a támogatás a programozási időszak során ugyanazon kedvezményezett számára, ugyanarra a fajta felszerelésre legfeljebb egyszer nyújtható.
(4) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 126. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az e cikk (1) bekezdése alapján támogatható művelettípusok meghatározása érdekében.
33. cikk
A halászati tevékenységek ideiglenes szüneteltetése
(1) Az ETHA támogathatja a halászati tevékenységek ideiglenes szüneteltetéséhez szükséges intézkedéseket a következő esetekben:
a)
bizottsági intézkedések vagy az 1380/2013/EU rendelet 12. és 13. cikkében említett tagállami sürgősségi intézkedések vagy az említett rendelet 7. cikkében szereplő védelmi intézkedések végrehajtásakor, a biológiai nyugalmi időszakokat is beleértve;
b)
fenntartható halászati partnerségi megállapodásoknak vagy azok jegyzőkönyveinek a meg nem újításakor;
c)
abban az esetben, ha az ideiglenes szüneteltetést az 1967/2006/EK tanácsi rendelet (26) szerint elfogadott gazdálkodási terv vagy a 1380/2013/EU rendelet 9. és 10. cikke alapján elfogadott többéves terv irányozza elő, mivel a halászati erőkifejtést - tudományos szakvélemény alapján - csökkenteni kell az 1380/2013/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdésével vagy 2. cikke (5) bekezdésének a) pontjával összhangban lévő célkitűzések eléréséhez.
(2) Az (1) bekezdésben említett támogatás a 2014 és 2020 közötti időszak folyamán hajónként legfeljebb hat hónapos időtartamig nyújtható.
(3) Az (1) bekezdés szerinti támogatás kizárólag a következőknek nyújtható:
a)
azon uniós halászhajók tulajdonosai, amelyeket aktív hajókként lajstromoztak, és amelyek a támogatási kérelem benyújtásának időpontját megelőző két naptári évben legalább 120 napig folytattak halászati tevékenységet a tengeren; vagy
b)
azok a halászok, akik a tengeren az ideiglenes szüneteltetés által érintett uniós halászhajó fedélzetén dolgoztak a támogatási kérelem benyújtásának időpontját megelőző két naptári évben legalább 120 napig.
(4) A halászhajó vagy halászok által végzett minden halászati tevékenységet ténylegesen fel kell függeszteni. Az illetékes hatóságnak meg kell győződnie arról, hogy a szóban forgó halászhajó minden halászati tevékenységet beszüntetett az ideiglenes szüneteltetés által érintett időszakban.
34. cikk
A halászati tevékenységek végleges beszüntetése
(1) Az ETHA a halászati tevékenységek végleges beszüntetéséhez szükséges intézkedéseket kizárólag abban az esetben támogathatja, ha a halászhajót leselejtezik, feltéve, hogy:
a)
a leselejtezés szerepel a 18. cikk szerinti operatív programban, valamint
b)
a végleges beszüntetést az 1380/2013/EU rendelet 35. cikke irányozza elő, amelyből az derül ki, hogy a flottaszegmenst nem hozták ténylegesen egyensúlyba az e szegmens számára rendelkezésre álló halászati lehetőségekkel.
(2) Az (1) bekezdés szerinti támogatás a következőknek nyújtható:
a)
azon uniós halászhajók tulajdonosai, amelyeket aktív hajókként lajstromoztak, és amelyek a támogatási kérelem benyújtásának időpontját megelőző két naptári évben legalább évente 90 napig folytattak halászati tevékenységet a tengeren, vagy
b)
azok a halászok, akik a tengeren a végleges beszüntetés által érintett uniós halászhajó fedélzetén dolgoztak a támogatási kérelem benyújtásának időpontját megelőző két naptári évben évente legalább 90 napig.
(3) Az érintett halászoknak ténylegesen be kell szüntetniük minden halászati tevékenységet. A kedvezményezetteknek az nemzeti hatóság előtt bizonyítaniuk kell a halászati tevékenységek tényleges beszüntetését. A kompenzációt időarányosan vissza kell téríteni, amennyiben a halászok a kérelem benyújtásának időpontját követő két évnél előbb visszatérnek a halászati tevékenységhez.
(4) Az e cikk (2) bekezdése szerinti támogatást 2017. december 31-ig lehet nyújtani.
(5) Az e cikk szerinti támogatás kizárólag az után fizethető ki, hogy az azzal egyenértékű kapacitást állandó jelleggel törölték az uniós halászflotta-nyilvántartásból, és állandó jelleggel visszavonták a halászati jogosítványokat és engedélyeket. A kedvezményezett a támogatás kézhezvételét követő öt éven belül nem kérheti új halászhajó lajstromozását. A halászati tevékenység közfinanszírozással történő végleges visszavonása miatti kapacitáscsökkenés a halászati kapacitás - az 1380/2013/EU rendelet II. mellékletében megállapított - felső értékhatárainak ezzel egyenértékű végleges csökkenését eredményezi.
(6) Az (1) bekezdéstől eltérve leselejtezés nélkül is támogatás nyújtható a halászati tevékenység végleges beszüntetésére abban az esetben, ha a kereskedelmi halászaton kívüli egyéb tevékenység végzése céljából átalakítják a hajókat.
Továbbá, a tengerészeti örökség megőrzése érdekében támogatás nyújtható a halászati tevékenység végleges beszüntetésére anélkül, hogy leselejteznék a fából készült hagyományos hajókat, amennyiben ezen hajók a szárazföldhöz kötődően örökségmegőrzési funkciót töltenek be.
35. cikk
Kölcsönös kockázatkezelési alapok a kedvezőtlen időjárási jelenségek és környezeti balesetek kockázatának kezelésére
(1) Az ETHA-ból hozzájárulást lehet nyújtani olyan kölcsönös kockázatkezelési alapok számára, amelyek pénzügyi kompenzációt nyújtanak a halászok számára a kedvezőtlen időjárási jelenségek vagy környezeti baleset okozta gazdasági károkért, valamint halászoknak vagy halászhajóknak a halászati tevékenységük végzése során tengeri baleset miatt felmerült mentési költségeiért.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a „kölcsönös kockázatkezelési alap” kifejezés olyan, a tagsági viszonnyal rendelkező halászok biztosítása céljából a tagállam által a nemzeti jogával összhangban akkreditált rendszer, amelynek keretében a tagsági viszonnyal rendelkező halászok kompenzációs kifizetésben részesülnek az (1) bekezdésben meghatározott események okozta gazdasági károkért.
(3) A tagállamok gondoskodnak arról, hogy ne fordulhasson elő túlkompenzáció az ezen cikk szerinti támogatás más, uniós vagy nemzeti eszközökkel vagy magánbiztosítási rendszerekkel történő kombinálása következtében.
(4) Ahhoz, hogy a kölcsönös kockázatkezelési alap e cikk alapján jogosult legyen támogatásra, teljesülniük kell az alábbi feltételeknek:
a)
a kölcsönös kockázatkezelési alapot a tagállam illetékes hatósága a nemzeti joggal összhangban akkreditálta;
b)
az alap átlátható politikát követ az alapba történő befizetések és az onnan történő kifizetések tekintetében; és
c)
az alap egyértelmű szabályok alapján állapítja meg a felelősséget bárminemű felmerülő tartozás vonatkozásában.
(5) A tagállamok meghatározzák a kölcsönös kockázatkezelési alapok létrehozásának és irányításának szabályait, különösen a halászoknak az (1) bekezdésben említett kedvezőtlen időjárási jelenségek, környezeti balesetek vagy tengeri balesetek esetén nyújtott kompenzációs kifizetések, illetve a halászok kompenzációra való jogosultsága tekintetében, valamint az említett szabályok betartásának felügyelete és ellenőrzése vonatkozásában. A tagállamok biztosítják, hogy az alapra vonatkozó szabályok rendelkezzenek a halász gondatlansága esetén alkalmazandó szankciókról is.
(6) Azon események minősülnek az (1) és a (2) bekezdésben említett kedvezőtlen időjárási jelenségeknek, környezeti baleseteknek vagy tengeri baleseteknek, amelyeket az érintett tagállam illetékes hatósága hivatalosan megtörténtnek ismeri el.
(7) Az (1) bekezdésben említett hozzájárulás kizárólag azokra az összegekre vonatkozhat, amelyeket a kölcsönös kockázatkezelési alap pénzbeli kompenzációként fizet ki a halászoknak. A kölcsönös alapok létrehozásának adminisztratív költségei nem támogathatóak. A tagállamok a támogatható költségek korlátozása érdekében alaponkénti felső összeghatárt állapíthatnak meg.
(8) Az (1) bekezdés szerinti támogatás kizárólag olyan, kedvezőtlen időjárási jelenségek, környezeti balesetek vagy tengeri balesetek okozta gazdasági károk esetében nyújtható, amelyeknek az összege meghaladja az érintett vállalkozásnak - az előző három naptári év árbevételének átlagolásával számított - éves árbevétele 30 %-át.
(9) A kezdő tőkeállományhoz ETHA-ból nem nyújtható hozzájárulás.
(10) Amennyiben a tagállamok úgy döntenek, hogy korlátozzák a támogatható költségeknek a kölcsönös alaponként megállapítható felső összeghatárát operatív programjaikban részletesen ismertetik és indokolják az összeghatár alkalmazását.
36. cikk
A halászati lehetőségek elosztására szolgáló rendszerek
(1) A halászati tevékenységeknek a halászati lehetőségekhez való hozzáigazítása céljából az ETHA a halászati lehetőségek elosztására szolgáló rendszerek megtervezéséhez, fejlesztéséhez, monitoringjához, értékeléséhez és irányításához is nyújthat támogatást.
(2) Az e cikk szerinti támogatás olyan hatóságoknak, jogi vagy természetes személyeknek vagy a tagállam által elismert halászszervezeteknek nyújtható - az elismert termelői szervezeteket is beleértve -, amelyek az (1) bekezdésben említett rendszerek kollektív irányításával foglalkoznak.
37. cikk
A védelmi intézkedések megtervezéséhez és végrehajtásához és a regionális együttműködéshez nyújtott támogatás
(1) A 1380/2013/EU rendelet 7., 8. és 11. cikke szerinti védelmi intézkedések, valamint az említett rendelet 18. cikke szerinti regionális együttműködés hatékony megtervezése és végrehajtása érdekében az ETHA támogathatja az alábbiakat:
a)
a védelmi intézkedések és a regionalizáció kialakításához és végrehajtásához szükséges technikai és adminisztratív eszközök megtervezése, kidolgozása és monitoringja;
b)
az érdekelt felek részvétele és a tagállamok közti együttműködés a védelmi intézkedések és a regionalizáció megtervezésében és végrehajtásában.
(2) Az ETHA az (1) bekezdés alapján kizárólag abban az esetben támogathatja a közvetlen újratelepítést, ha azt valamely uniós jogi aktus védelmi intézkedésnek tekinti.
38. cikk
A halászat tengeri környezetre gyakorolt hatásának korlátozása és a halászatnak a fajok védelméhez igazítása
(1) A halászat tengeri környezetre gyakorolt hatásának csökkentése, a visszadobások fokozatos megszüntetésének előmozdítása, valamint az élő tengeri biológiai erőforrásoknak a 1380/2013/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdése szerinti fenntartható kiaknázására való áttérés elősegítése érdekében az ETHA támogathatja az alábbiakat:
a)
beruházások olyan felszerelésekbe, amelyek javítják a halászeszközök méret- vagy fajszelektivitását;
b)
olyan fedélzeti beruházások, illetve olyan felszerelésbe való beruházások, melyek a kereskedelmi állományok nem szándékos kifogásának elkerülésével és csökkentésével vagy az 1380/2013/EU rendelet 15. cikke értelmében a kirakodásra váró nem szándékos fogások kezelésével elkerülhetővé teszik a visszadobásokat;
c)
beruházások olyan felszerelésekbe, amelyek korlátozzák és amennyire lehetséges, elkerülhetővé teszik a halászat által az ökoszisztémákra vagy a tengerfenékre gyakorolt fizikai és biológiai hatásokat;
d)
beruházások olyan felszerelésekbe, amelyek megvédik a halászeszközöket és a fogásokat a 92/43/EGK tanácsi irányelv vagy a 2009/147/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (27) által védett emlősöktől és madaraktól, feltéve, hogy ez nem jár a halászeszközök szelektivitásának romlásával, és valamennyi megfelelő intézkedésre sor kerül annak érdekében, hogy elkerüljék a ragadozók fizikai sérülését.
(2) A 11. cikk a) bekezdésétől eltérve a legkülső régiókban az (1) bekezdésben említett támogatás csak akkor adható a halak csoportosulását előidéző lehorgonyzott eszközökhöz (FAD), ha azok hozzájárulnak a fenntartható és szelektív halászathoz.
(3) Támogatás a programozási időszak során ugyanazon felszereléstípusra ugyanazon uniós halászhajón legfeljebb egyszer nyújtható.
(4) Ezen intézkedés keretében kizárólag akkor nyújtható támogatás, ha az (1) bekezdésben említett halászeszköznek vagy egyéb felszerelésnek bizonyíthatóan jobb a méretszelektivitása vagy bizonyíthatóan mérsékeltebb hatást gyakorol az ökoszisztémára és a nem célfajokra, mint a 1380/2013/EU rendeletben meghatározott regionalizációval összefüggésben elfogadott kapcsolódó uniós vagy kapcsolódó nemzeti jog szerinti szabványos halászeszköz vagy egyéb felszerelés.
(5) Az alábbiak részesülnek támogatásban:
a)
az uniós halászhajók azon tulajdonosai, akiknek a hajóit aktív hajókként lajstromozták, és akik a támogatási kérelem benyújtásának időpontját megelőző két naptári évben legalább 60 napig folytattak halászati tevékenységet a tengeren;
b)
azok a halászok, akik a kicserélendő halászeszközök tulajdonosai, és akik a támogatási kérelem benyújtásának időpontját megelőző két naptári évben legalább 60 napig dolgoztak halászhajó fedélzetén;
c)
a tagállam által elismert halászszervezetek.
39. cikk
A tengerek biológiai erőforrásainak védelméhez kapcsolódó innováció
(1) A visszadobások és a járulékos fogások fokozatos csökkentése, az élő tengeri biológiai erőforrásoknak a 1380/2013/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdése szerinti kiaknázására való átállás, valamint a halászatnak a tengeri környezetre és a védett ragadozókra gyakorolt hatásának csökkentése érdekében az ETHA támogathat olyan műveleteket, amelyek célja a halászati tevékenységek tengeri környezetre gyakorolt hatását csökkentő új műszaki, illetve szervezeti ismeretek létrehozása vagy alkalmazása - beleértve a halászati technikák tökéletesítését és a halászfelszerelések szelektivitásának javítását -, vagy a tengeri biológiai erőforrások fenntarthatóbb hasznosítása és a védett ragadozókkal való együttélés megvalósítása.
(2) Az e cikk alapján finanszírozott műveleteket a tagállam által elismert, e műveletek eredményeit hitelesítő tudományos vagy műszaki testületnek kell végrehajtania, vagy azokat azzal együttműködésben kell végrehajtani.
(3) Az e cikk alapján finanszírozott műveletek eredményeit a tagállamok a 119. cikk szerint megfelelő módon nyilvánosságra hozzák.
(4) Az e cikk alapján finanszírozott projektekben részt vevő hajók a nemzeti flottának legfeljebb 5 %-át, vagy a nemzeti flotta bruttó tonnatartalomban kifejezett, a kérelem benyújtásának időpontjában számított tonnatartalmának legfeljebb 5 %-át tehetik ki. Kellően indokolt esetben, valamely tagállam kérelmére és a 2005/629/EK bizottsági határozat (28) által létrehozott Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) ajánlása alapján a Bizottság jóváhagyhat olyan projekteket, amelyek meghaladják az e bekezdésben meghatározott határértékeket.
(5) Azokat a műveleteket, amelyek nem minősíthetők az 1224/2009/EK rendelet 33. cikke értelmében vett tudományos célú halászatnak, és amelyek az új halászeszközök vagy halászati technikák teszteléséhez kapcsolódnak, az érintett tagállamnak kiosztott halászati lehetőségek korlátain belül kell elvégezni.
(6) A halászhajók műveletben való részvételével termelt nettó bevételt az 1303/2013/EU rendelet] 65. cikke (8) bekezdésének megfelelően le kell vonni a művelet támogatható kiadásaiból.
(7) A (6) bekezdés alkalmazásában nettó bevétel a halászoknak az új technikai és szervezeti ismeretek bevezetése és tesztelése során fogott halak vagy kagylók első értékesítéséből származó bevétele, amelyből le kell vonni az értékesítés költségeit, például az árverési csarnok által felszámított díjakat.
40. cikk
A tengeri biológiai sokféleség és a tengeri ökoszisztémák védelme és helyreállítása, valamint ellentételezési rendszerek a fenntartható halászati tevékenységek keretében
(1) A tengeri biológiai sokféleségnek és a tengeri ökoszisztémáknak a fenntartható halászati tevékenység keretében - adott esetben a halászok részvételével megvalósított - védelme és helyreállítása érdekében az ETHA támogathatja a következő műveleteket:
a)
a halászok által a tengerből történő hulladékgyűjtés, például az elvesztett halászeszközök és a tengeri hulladék eltávolítása;
b)
olyan statikus vagy mozgó létesítmények építése, telepítése vagy korszerűsítése, amelyek a tengeri állat- és növényvilág védelmét és gyarapodását szolgálják, beleértve ezek tudományos előkészítését és értékelését;
c)
hozzájárulás a tengeri biológiai erőforrásokkal való jobb gazdálkodáshoz vagy azok védelméhez;
d)
a NATURA 2000 területekhez, a 2008/56/EK irányelvben említett különleges védett területekhez és más különleges élőhelyekhez kapcsolódó, halászattal kapcsolatos tevékenységekre irányuló védelmi és gazdálkodási tervek készítése, beleértve tanulmányok készítését, a tervek létrehozását, monitoringját és naprakésszé tételét;
e)
a természetes élőhelyek, valamint a 92/43/EGK irányelvvel és a 2009/147/EK irányelvvel összhangban a NATURA 2000 területek kezelése, helyreállítása és monitoringja, a 92/43/EGK tanácsi irányelv szerint meghatározott, fontossági sorrendet követő intézkedési tervnek megfelelően;
f)
a 2008/56/EK irányelv 13. cikkének (4) bekezdésében említett területvédelmi intézkedések végrehajtása érdekében a védett tengeri területek kezelése, helyreállítása és monitoringja;
g)
a környezettudatosság növelése a halászok körében a tenger biológiai sokféleségének védelme és helyreállítása tekintetében.
h)
a 92/43/EGK irányelv és a 2009/147/EK irányelv által védett emlősök és madarak által okozott károkkal kapcsolatos kártérítési rendszerek;
i)
a biológiai sokféleség és az ökoszisztéma-szolgáltatások fenntartását és előmozdítását célzó egyéb tevékenységekben, például a fenntartható halállományok támogatása céljából a tengeri és part menti élőhelyek helyreállításában való részvétel, beleértve ezek tudományos előkészítését és értékelését;
(2) Az (1) bekezdés h) pontja szerinti támogatáshoz az említett rendszereket a tagállamok illetékes hatóságának hivatalosan el kell ismernie. A tagállamoknak biztosítaniuk kell továbbá, hogy ne fordulhasson elő túlzott mértékű kártérítés az uniós, a nemzeti és a magán kártérítési rendszerek kombinálása következtében.
(3) Az e cikk szerinti műveleteket tudományos vagy műszaki közjogi testületek, halászok, tanácsadó testületek vagy a tagállam által elismert halászszervezetek, illetve a halászszervezetekkel vagy a helyi halászati akciócsoportokkal partnerségben együttműködő nem kormányzati szervezetek hajthatják végre.
(4) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 126. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az e cikk (1) bekezdése alapján támogatható költségek meghatározása érdekében.
41. cikk
Energiahatékonyság javítása és az éghajlatváltozás mérséklése
(1) Az éghajlatváltozás hatásainak enyhítése és a halászhajók energiahatékonyságának javítása érdekében az ETHA támogathat:
a)
a halászhajók szennyezőanyag-, illetve üvegházhatásúgáz-kibocsátásának csökkentését és energiahatékonyságának növelését célzó felszerelésekbe való vagy fedélzeti beruházásokat. A halászeszközökbe való beruházások akkor is támogathatók, ha ez nem jár a halászeszközök szelektivitásának romlásával;
b)
energiahatékonysági auditokat és programokat;
c)
az alternatív meghajtórendszereknek és hajótest-kialakításnak a halászhajók energiahatékonyságához való hozzájárulását vizsgáló tanulmányok.
(2) A főhajtómű vagy a segédhajtóművek cseréjéhez vagy korszerűsítéséhez kizárólag az alábbiak esetében nyújtható támogatás:
a)
a legfeljebb 12 méter teljes hosszal rendelkező hajók esetében, feltéve, hogy az új vagy korszerűsített hajtómű kW-ban mért teljesítménye nem haladja meg a meglévő hajtóműét,
b)
az 12 és 18 méter közötti teljes hosszal rendelkező hajók esetében, feltéve, hogy az új vagy korszerűsített hajtómű kW-ban mért teljesítménye legalább 20 %-kal kisebb, mint a meglévő hajtómű teljesítménye;
c)
az 18 és 24 méter közötti teljes hosszal rendelkező hajók esetében, feltéve, hogy az új vagy korszerűsített hajtómű kW-ban mért teljesítménye legalább 30 %-kal kisebb mint a meglévő hajtómű teljesítménye.
(3) A főhajtómű vagy a segédhajtóművek cseréjéhez vagy korszerűsítéséhez kizárólag olyan flottaszegmensek hajói esetében nyújtható az (2) bekezdés a) pontja szerinti támogatás, amelyek a 1380/2013/EU rendelet 22. cikke (2) bekezdésében említett, halászati kapacitásra vonatkozó jelentés szerint egyensúlyban vannak az e szegmens számára rendelkezésre álló halászati lehetőségekkel.
(4) Az e cikk (2) bekezdése szerinti támogatást kizárólag azon főhajtóműveknek vagy kisegítő hajtóműveknek a cseréjéhez vagy korszerűsítéséhez lehet nyújtani, amelyeket az 1224/2009/EK rendelet 40. cikkének (2) bekezdésével összhangban hivatalosan hitelesítettek. A támogatást kizárólag azt követően lehet kifizetni, hogy a kW-ban kifejezett kapacitást állandó jelleggel törölték az uniós halászflotta-nyilvántartásból.
(5) Azon hajók vonatkozásában, amelyek motorteljesítményét nem hitelesítették, az e cikk (1) bekezdése szerinti támogatást kizárólag azon főhajtóművek vagy kisegítő hajtóművek cseréjéhez vagy korszerűsítéséhez lehet nyújtani, amelyek vonatkozásában ellenőrizték a motorteljesítmény megfelelőségét az 1224/2009/EK rendelet 41. cikkével összhangban, és amelyet fizikailag átvizsgáltak annak biztosítása érdekében, hogy a motorteljesítmény ne haladja meg a halászati engedélyben meghatározott motorteljesítmény mértékét.
(6) A (2) bekezdés b) és c) pontjában említett motorteljesítmény-csökkentést a (3) bekezdés b) és c)az azon pontokjában említett egyes hajókategóriák tekintetében több hajóra vonatkoztatva is el lehet végezni.
(7) A 25. cikk (3) bekezdésének sérelme nélkül az ETHA-ból, az e cikk (2) bekezdése szerint nyújtott támogatás nem haladhatja meg a következő két küszöbérték közül a magasabbat:
a)
1 500 000 EUR vagy
b)
az érintett tagállam által a 6. cikk (1), (2). és (5) bekezdésében uniós prioritásra előirányzott uniós pénzügyi támogatás 3 %-a.
(8) A kisüzemi part menti halászati szektorban működő gazdasági szereplők kérelmeinek a (2) bekezdés szerinti, a fő- vagy kisegítő hajtóművek cseréjéhez vagy korszerűsítéséhez nyújtott összes támogatás 60 %-áig elsőbbséget kell biztosítani a teljes programozási időszakon keresztül.
(9) Az (1) és a (2) bekezdés szerinti támogatás kizárólag halászhajók tulajdonosainak nyújtható, és a programozási időszak során ugyanazon halászhajó számára ugyanolyan típusú beruházásra legfeljebb egyszer nyújtható.
(10) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az 126. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az e cikk (1) bekezdése a) pontja alapján támogatható költségek meghatározása érdekében.
42. cikk
Többletérték, termékminőség és a nem szándékos fogások felhasználása
(1) A kifogott halak többletértékének növelése vagy minőségének javítása érdekében az ETHA támogathat:
a)
olyan beruházásokat, amelyek a halászati termékek értékét növelik, különösen annak lehetővé tételével, hogy a halászok maguk végezhessék el saját fogásaik feldolgozását, piaci forgalmazását és közvetlen értékesítését;
b)
a halászati termékek minőségét javító, innovatív fedélzeti beruházásokat.
(2) Az (1) bekezdés b) pontjában említett támogatásban kizárólag azok az uniós halászhajó-tulajdonosok részesülnek, akik a támogatási kérelem benyújtásának időpontját megelőző két naptári évben legalább 60 napig folytattak halászati tevékenységet a tengeren, és a nem szándékos fogások minimalizálása céljából szelektív halászeszközöket alkalmaznak.
43. cikk
Halászkikötők, kirakodóhelyek, árverési csarnokok és menedékek
(1) A kirakodott termékek minőségének, ellenőrzésének és nyomonkövethetőségnek javítása, az energiahatékonyság növelése, a környezetvédelemhez való hozzájárulás, valamint a biztonsági feltételek és a munkakörülmények javítása érdekében az ETHA támogathatja a halászkikötők és árverési csarnokok infrastruktúrájának javítását vagy a kirakodóhelyek és menedékek fejlesztését célzó beruházásokat, többek között a hulladék és a tengeri hulladék gyűjtését célzó eszközökbe történő beruházásokat.
(2) Annak érdekében, hogy megkönnyítse a 1380/2013/EU rendelet 15. cikke szerinti, minden fogás kirakodására vonatkozó kötelezettség teljesítését, és a 1379/2013/EU rendelet 8. cikke (2) bekezdésének b) pontját, valamint a fogások nem teljes körűen felhasznált részeinek megfelelőbb hasznosítása céljából, az ETHA támogathatja halászkikötőkkel, árverési csarnokokkal, kirakodóhelyekkel és menedékekkel kapcsolatos beruházásokat
(3) A halászok biztonságának javítása érdekében az ETHA támogathatja a menedékek építésére és korszerűsítésére irányuló beruházásokat.
(4) A támogatás nem terjed ki új kikötők, új kirakodóhelyek vagy új árverési csarnokok építésére.
44. cikk
Belvízi halászat, valamint belvízi állat- és növényvilág
(1) A belvízi halászat környezetre gyakorolt hatásának csökkentése, az energiahatékonyság növelése, a kirakodott hal értékének növelése és minőségének javítása, az egészségügyi, a biztonsági és a munkakörülmények javítása, valamint a humántőke és a képzések fejlesztése érdekében az ETHA támogathatja az alábbi beruházásokat:
a)
a humántőkének, a munkahelyteremtésnek és a társadalmi párbeszédnek a 29. cikk (1) és (2) bekezdésében említett előmozdítása céljából végzett beruházások, az abban a cikkben meghatározott feltételek szerint;
b)
a 32. cikkben említett fedélzeti, illetve egyéni felszerelésekre irányuló beruházások, az abban a cikkben meghatározott feltételek mellett;
c)
a 38. és a 39. cikkben említett felszerelésekre és művelettípusokra irányuló beruházások, az ezekben a cikkekben meghatározott feltételek mellett;
d)
az energiahatékonyság és az éghajlatváltozás hatásai csökkentésének fokozása a 41. cikkben foglaltak szerint és az abban a cikkben megállapított feltételek mellett;
e)
a 42. cikkben említettek szerint a kifogott halak értékének növelésére és minőségének javítására szolgáló beruházások, az abban a cikkben meghatározott feltételek szerint;
f)
a 43. cikkben említett halászkikötőkben, menedékeken és kirakodóhelyeken végzett beruházások, az abban a cikkben meghatározott feltételek szerint.
(2) Az ETHA támogatást nyújthat a fiatal halászok 31. cikkben foglaltak szerinti vállalkozásindításához kapcsoló beruházásokhoz, az abban a cikkben foglalt feltételek mellett, az e cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett követelmény kivételével.
(3) Az ETHA támogathatja a 26. cikk szerinti innováció fejlesztését és elősegítését, a 27. cikk szerinti tanácsadási szolgáltatásokat, és a halászok és tudományos szakértők közötti, a 28. cikk szerinti partnerséget.
(4) A diverzifikáció belvízi halászok számára való elősegítése érdekében az ETHA - a 30. cikk szerinti feltételek mellett - támogathatja a belvízi halászati tevékenységeknek a kiegészítő tevékenységek felé történő diverzifikálását.
(5) Az (1) bekezdés alkalmazásában:
a)
a 32., a 38., a 39., a 41. és a 42. cikkben szereplő, halászhajókra vonatkozó hivatkozások a kizárólag belvizeken működő hajókra vonatkozó hivatkozásokként értendők;
b)
a 38. cikkben szereplő, a tengeri környezetre vonatkozó hivatkozások a belvízi hajó működésének helye szerinti környezetre vonatkozó hivatkozásokként értendők.
(6) A vízi állat- és növényvilág védelme és fejlesztése érdekében az ETHA támogathatja:
a)
az e rendelet 40. cikke (1) bekezdése e) pontjának sérelme nélkül a halászati tevékenységek által érintett NATURA 2000 területek kezelését, helyreállítását és monitoringját, valamint a 60/2000/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (29) megfelelően a belvizek rehabilitációját, ideértve a vándorló fajok ívási helyeit és vándorlási útvonalait is, adott esetben a belvízi halászok részvételével;
b)
olyan statikus vagy mozgó létesítmények építését, korszerűsítését vagy telepítését, amelyek a vízi állat- és növényvilág védelmét és gyarapodását szolgálják, beleértve ezek tudományos előkészítését, monitoringját és értékelését.
(7) A tagállamok biztosítják, hogy az e cikk alapján támogatásban részesülő hajók továbbra is kizárólag belvizeken folytassanak tevékenységet.
II. FEJEZET
Az akvakultúra fenntartható fejlesztése
45. cikk
Konkrét célkitűzések
Az e fejezet alapján nyújtott támogatásnak hozzá kell járulnia a 6. cikk (2) bekezdésében meghatározott uniós prioritás keretébe tartozó konkrét célkitűzések megvalósításához.
46. cikk
Általános feltételek
(1) Az e fejezet alapján nyújtott támogatás - hacsak e rendelet másképp nem rendelkezik - az akvakultúra-ágazati vállalkozásokra korlátozódik.
(2) E cikk alkalmazásában az ágazatba újonnan belépő vállalkozóknak üzleti tervet, illetve ha a beruházás összege meghaladja az 50 000 EUR-t, olyan megvalósíthatósági tanulmányt kell benyújtaniuk, amely tartalmazza a műveletek környezeti hatásvizsgálatát is. E fejezet szerint csak abban az esetben adható támogatás, ha egy független marketingjelentés egyértelműen igazolta, hogy a termék kedvező és fenntartható piaci kilátásokkal rendelkezik.
(3) Amennyiben a műveletek olyan felszerelésekre vagy infrastruktúrákra irányuló beruházásokból állnak, amelyek a környezetvédelemmel, az emberek vagy az állatok egészségével, a higiéniával vagy az állatjóléttel kapcsolatos, az uniós jog szerinti jövőbeli követelményeknek való megfelelést biztosítják, támogatás addig az időpontig nyújtható, amely időpontban az említett követelmények kötelezővé válnak a vállalkozások számára.
(4) Nem részesülhet támogatásban a genetikailag módosított szervezetek tartása.
(5) Nem részesülhetnek támogatásban a védett tengeri területeken végrehajtott akvakultúra-műveletek, ha a tagállam illetékes hatósága - környezeti hatásvizsgálat alapján - megállapította, hogy a művelet olyan jelentős környezetkárosító hatással járna, amelynek megfelelő enyhítése nem lehetséges.
47. cikk
Innováció
(1) Az innovációnak az akvakultúra terén történő ösztönzése érdekében az ETHA támogathatja az alábbiakat célzó műveleteket:
a)
olyan műszaki, tudományos vagy szervezeti ismeretek fejlesztése az akvakultúra-gazdaságokban, amelyek többek között csökkentik a környezetre gyakorolt hatást, mérsékelik a halliszttől és a halolajtól való függőséget, előmozdítják a fenntartható erőforrás-hasznosítást az akvakultúra területén, növelik az állatjólétet vagy új, fenntartható termelési módszereket segítenek elő;
b)
jó piaci potenciállal rendelkező új akvakultúrafajok, új vagy jelentősen tökéletesített termékek, új vagy továbbfejlesztett folyamatok, illetve új vagy tökéletesített irányítási és szervezési rendszerek kialakítása vagy piaci bevezetése;
c)
innovatív termékek vagy folyamatok technikai vagy gazdasági megvalósíthatóságának felmérése.
(2) Az e cikk szerinti műveleteket az egyes tagállamok által elismert, a műveletek eredményeit hitelesítő köz- vagy magánjogi tudományos vagy műszaki testületeknek kell végrehajtaniuk, vagy azokat ezekkel együttműködésben kell végrehajtani.
(3) A támogatásban részesülő műveletek eredményeit a tagállamok a 119. cikk szerint megfelelő módon nyilvánosságra hozzák.
48. cikk
Az akvakultúrába való termelő beruházások
(1) Az ETHA támogathatja:
a)
az akvakultúrába való termelő beruházásokat;
b)
az akvakultúra-termelés és a termelt fajok diverzifikációját;
c)
az akvakultúra- telepek korszerűsítését, beleértve az akvakultúra-ágazatban dolgozók munka- és biztonsági körülményeinek javítását;
d)
az állatok egészségét és jólétét érintő fejlesztéseket és korszerűsítéseket, beleértve olyan eszközök beszerzését is, amelyek a gazdaságoknak a vadon élő ragadozóktól való védelmét szolgálják;
e)
a környezetre gyakorolt negatív hatás csökkentését vagy a környezetre gyakorolt pozitív hatás fokozását, valamint az erőforrás-felhasználás hatékonyságának növelését célzó beruházásokat;
f)
az akvakultúra-termékek minőségének javítását vagy értékének növelését célzó beruházásokat;;
g)
az akvakultúrában használt, meglévő halastavaknak vagy lagúnáknak az iszap eltávolításával vagy az iszaplerakódás megelőzését célzó beruházásokkal történő helyreállítását;
h)
az akvakultúra-ágazati vállalkozások jövedelmének kiegészítő tevékenységek fejlesztése révén történő diverzifikációját.
i)
az akvakultúra-ágazati vállalkozások által a vízhasználatra és -minőségre gyakorolt hatás számottevő csökkentését eredményező beruházásokat, különösen azáltal, hogy - többek között multitrofikus akvakultúra-rendszerek alkalmazása révén - csökkentik a víz, illetve a felhasznált vegyszerek, antibiotikumok és más gyógyszerek mennyiségét, vagy javítják a kimeneti víz minőségét;
j)
olyan zárt akvakultúra-rendszerek fejlesztésének elősegítését, ahol az akvakultúra-termékeket zárt vízvisszaforgatásos rendszerekben tenyésztik, illetve termelik, ezzel minimálisra csökkentve a vízhasználatot;
k)
az energiahatékonyság növelését és az akvakultúra-ágazati vállalkozások megújuló energiaforrásokra való áttérésének előmozdítását célzó beruházásokat.
(2) Az (1) bekezdés h) pontja szerinti támogatás kizárólag olyan akvakultúra-ágazati vállalkozásoknak nyújtható, amelyek esetében a kiegészítő tevékenységek kapcsolódnak a vállalkozás fő akvakultúra-tevékenységéhez, ideértve a horgászturizmust, az akvakultúrához kapcsolódó környezetvédelmi szolgáltatásokat vagy az akvakultúrára vonatkozó oktatási tevékenységeket.
(3) Az (1) bekezdés szerinti támogatás az akvakultúra-ágazatba tartozó meglévő vállalkozások termelésének növelése vagy korszerűsítése, vagy új vállalkozások létrehozása céljára adható, amennyiben a fejlesztés összhangban áll az akvakultúra fejlesztésére vonatkozóm az 1380/2013/EU rendelet 34. cikkében említett többéves nemzeti stratégiai tervvel.
49. cikk
Gazdálkodásirányítási, helyettesítési és tanácsadási szolgáltatások akvakultúra-gazdaságok számára
(1) Az akvakultúra-gazdaságok általános teljesítményének és versenyképességének javítása, valamint a működésük kedvezőtlen környezeti hatásának csökkentése érdekében az ETHA támogathatja:
a)
az akvakultúra-gazdaságokat segítő gazdálkodásirányítási, helyettesítési és tanácsadási szolgáltatások létrehozását;
b)
műszaki, tudományos, jogi, környezetvédelmi vagy gazdasági természetű halgazdálkodási tanácsadási szolgáltatások igénybe vételét.
(2) Az (1) bekezdés b) pontjában említett tanácsadási szolgáltatások kiterjednek:
a)
arra, hogy az akvakultúra-gazdaságok milyen gazdálkodásirányítás révén tehetnek eleget az uniós és a nemzeti környezetvédelmi jogszabályoknak, valamint a tengeri területrendezésre vonatkozó követelményeknek;
b)
a 2001/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (30) és a 92/43/EGK irányelv szerinti környezeti hatásvizsgálatokra;
c)
arra, hogy az akvakultúra-gazdaságok milyen gazdálkodásirányítás révén tehetnek eleget a víziállatok egészségére és jólétére, illetve a közegészségügyre vonatkozó nemzeti és uniós jogszabályoknak;
d)
az uniós és a nemzeti jogszabályokon alapuló egészségvédelmi és biztonsági előírásokra;
e)
piaci értékesítési és üzleti stratégiákra.
(3) Az (1) bekezdés b) pontjában említett tanácsadási szolgáltatást tudományos vagy szakmai testületek, valamint a tagállamok által elismert megfelelő kompetenciákkal rendelkező, jogi vagy gazdasági tanácsadással foglalkozó jogi személyek végzik.
(4) Az (1) bekezdés a) pontja szerinti támogatás kizárólag - a tagállamok által a halgazdálkodási tanácsadási szolgáltatások kialakítására kiválasztott - közjogi szerveknek vagy más jogi személyeknek nyújtható. Az (1) bekezdés b) pontja szerinti támogatás kizárólag akvakultúra-ágazati kkv-knak vagy akvakultúra- szervezeteknek nyújtható, ideértve az akvakultúra-ágazati termelői szervezeteket és az akvakultúra-ágazati termelői szervezetek társulásait is.
(5) Amennyiben a támogatás összege nem haladja meg a 4 000 EUR-t, a kedvezményezett gyorsított eljárással is kiválasztható.
(6) A kedvezményezettek a (2) bekezdésben említett szolgáltatáskategóriák mindegyike esetében évente legfeljebb egyszer kaphatnak támogatást.
50. cikk
A humán tőke és a hálózatépítés előmozdítása
(1) A humán tőke és a hálózatépítés előmozdítása érdekében az ETHA támogathatja:
a)
a szakmai képzést, az egész életen át tartó tanulást, a tudományos és technikai ismeretek és innovatív gyakorlatok terjesztését, az akvakultúra területét, valamint az akvakultúra-műveletek környezetre gyakorolt hatásának csökkentését érintő új szakmai készségek elsajátítását;
b)
a munkafeltételek javítását és a munkavégzés biztonságának előmozdítását;
c)
a hálózatépítést, valamint a tapasztalatok és a bevált gyakorlatok cseréjét az akvakultúra-ágazati vállalkozások vagy szakmai szervezetek és más érdekelt felek, többek között tudományos és műszaki testületek, vagy a férfiak és nők esélyegyenlőségét előmozdító testületek körében.
(2) Az (1) bekezdés a) pontjában említett támogatás nem nyújtható akvakultúra-ágazati nagyvállalatoknak, kivéve, ha ismereteiket megosztják a kis- és középvállalkozásokkal.
(3) A 46. cikktől eltérve az ezen cikk szerinti támogatás nyújtható továbbá az állami vagy félig állami szervezeteknek, valamint a tagállamok által elismert más szervezeteknek.
(4) Az ezen cikk szerinti támogatásban az akvakultúrával önálló vállalkozóként foglalkozó gazdálkodóknak a házastársai vagy - amennyiben és olyan mértékben, ahogyan azt a nemzeti jog elismeri - élettársai is részesülhetnek,, a 2010/41/EU irányelv 2. cikkének b) pontja szerinti feltételekkel összhangban.
51. cikk
Az akvakultúra-telepek potenciáljának növelése
(1) Az akvakultúra-telepek és -infrastruktúra fejlesztéséhez való hozzájárulás, valamint a működésük kedvezőtlen környezeti hatásának csökkentése érdekében az ETHA támogathatja:
a)
az akvakultúra fejlesztésére leginkább alkalmas területek meghatározását és feltérképezését, adott esetben figyelemmel a területrendezési folyamatokra, valamint azon területek meghatározását és feltérképezését, amelyek esetében meg kell tiltani az akvakultúra-tevékenységeket, hogy e területek megőrizhessék az ökoszisztéma működésében betöltött szerepüket;
b)
az akvakultúra-telepek potenciáljának növeléséhez szükséges támogató létesítmények és infrastruktúrák javítását és fejlesztését, valamint az akvakultúra környezetre gyakorolt kedvezőtlen hatásának csökkentését, ideértve a területek tagosításával, az energiaellátással vagy a vízgazdálkodással kapcsolatos beruházásokat is;
c)
az akvakultúra súlyos károsodásának megelőzése céljából az illetékes hatóságok által - a 2009/147/EK irányelv 9. cikkének (1) bekezdése alapján vagy a 92/43/EGK irányelv 16. cikkének (1) bekezdése alapján - meghozott és végrehajtott intézkedéseket;
d)
az illetékes hatóságok által a 2006/88/EK tanácsi irányelv (31) 10. cikkében előírtak szerinti elhullás vagy megbetegedések megnövekedett gyakoriságának észlelését követően hozott és végrehajtott intézkedéseket. Ilyen intézkedés lehet a mészhéjú állatokra vonatkozó olyan cselekvési tervek elfogadása, amelyek célja a mészhéjú állatok természetes telepeinek és a vízgyűjtő területeknek a védelme, helyreállítása és kezelése, ideértve a mészhéjú állatok tenyésztőinek a fenntartáshoz nyújtott támogatást is.
(2) Az e cikk szerinti támogatás kedvezményezettjei csak közjogi szervek, vagy a tagállamok által az (1) bekezdésben említett feladatokkal megbízott magánjogi szervek lehetnek.
52. cikk
A fenntartható akvakultúrával foglalkozó új gazdálkodók ösztönzése
(1) A vállalkozói készségnek az akvakultúra-ágazatban történő előmozdítása érdekében az ETHA támogathatja fenntartható akvakultúrával foglalkozó vállalkozások akvakultúrával foglalkozó új gazdálkodók általi létrehozását.
(2) Az (1) bekezdés szerinti támogatásban az ágazatba belépő, akvakultúrával foglalkozó gazdálkodók részesülnek, amennyiben:
a)
megfelelő szakmai készségekkel és kompetenciával rendelkeznek;
b)
első alkalommal hoznak létre akvakultúra-ágazati mikro- vagy kisvállalkozást ilyen vállalkozás vezetőiként;
c)
akvakultúra-tevékenységeik fejlesztésére vonatkozó üzleti tervet nyújtanak be.
(3) A megfelelő szakmai készségek elsajátítása érdekében az ágazatba belépő, akvakultúrával foglalkozó gazdálkodók az 50. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerinti támogatásban részesülhetnek.
53. cikk
A környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszerekre és az ökológiai akvakultúrára való áttérés
(1) Az ökológiai, illetve az energiahatékony akvakultúra fejlesztésének előmozdítása érdekében az ETHA támogathatja:
a)
az akvakultúrában alkalmazott hagyományos termelési módszerekről az ökológiai akvakultúrára való áttérést a834/2007/EK tanácsi rendelet (32) értelmében, valamint a 710/2009/EK bizottsági rendeletnek (33) megfelelően;
b)
a 761/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (34) létrehozott uniós környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszerekben (EMAS) való részvételt.
(2) Támogatásban kizárólag azok a kedvezményezettek részesülhetnek, akik kötelezettséget vállalnak arra, hogy legalább három évig részt vesznek az EMAS-rendszerben, vagy legalább öt évig eleget tesznek az ökológiai termelés követelményeinek.
(3) A támogatás formája a vállalkozás ökológiai termelésre való áttérésének időszakában vagy az EMAS-rendszerben való részvétel előkészítése során legfeljebb három évig nyújtott ellentételezés. A tagállamok az ellentételezést a következők alapján számítják ki:
a)
az (1) bekezdés a) pontja alapján támogatható műveletek esetében a hagyományosról az ökológiai termelésre való áttérés időszakában felmerült bevételkiesés vagy többletköltségek, vagy
b)
az (1) bekezdés b) pontja alapján támogatható műveletek esetében az EMAS alkalmazásából és az abban való részvétel előkészítéséből adódó többletköltségek.
54. cikk
Környezetvédelmi szolgáltatásokat biztosító akvakultúra
(1) A környezetvédelmi szolgáltatásokat biztosító akvakultúra fejlesztésének előmozdítása érdekében az ETHA támogathatja:
a)
a NATURA 2000 területeknek a 92/43/EGK irányelvvel és a 2009/147/EK irányelvvel összhangban történő kijelöléséből eredő konkrét környezetvédelmi elvárásokkal összeegyeztethető és egyedi gazdálkodásirányítási követelmények hatálya alá tartozó akvakultúra-módszereket;
b)
a víziállatok ex situ védelmében és szaporításában való részvételhez közvetlenül kapcsolódó költségeket, a hatóságok által vagy a felügyeletük alatt kidolgozott, állományvédelemre és a biológiai sokféleség helyreállítására irányuló programok keretében;
c)
akvakultúra-műveleteket, többek között a környezet és a biológiai sokféleség megőrzését és javítását, valamint a tájképnek és az akvakultúra-övezetek hagyományos tulajdonságainak megóvását.
(2) Az (1) bekezdés a) pontja szerinti támogatás formája az érintett területeken érvényes gazdálkodásirányítási követelményekből fakadó, a 92/43/EGK irányelv vagy a 2009/147/EK irányelv végrehajtásával kapcsolatban felmerült többletköltségekért és/vagy kiesett jövedelemért biztosított éves ellentételezés.
(3) Az (1) bekezdés c) pontja alapján kizárólag akkor nyújtható támogatás, ha a kedvezményezettek kötelezettséget vállalnak arra, hogy az uniós és nemzeti jog puszta alkalmazásán túlmutató vízi környezetvédelmi követelményeket legalább öt évig betartják. A művelet kedvező környezetvédelmi hatásait a tagállam által kijelölt illetékes szervek által végzett előzetes értékeléssel kell igazolni, kivéve, ha a szóban forgó művelet kedvező környezetvédelmi hatásait már elismerték.
(4) Az (1) bekezdés c) pontja alapján nyújtott támogatás formája a felmerülő többletköltségekért és/vagy a kiesett jövedelemért nyújtott éves ellentételezés.
(5) Az e cikk szerinti támogatásban részesülő műveletek eredményeit a tagállamok a 119. cikk szerint megfelelő módon nyilvánosságra hozzák.
55. cikk
Közegészségügyi intézkedések
(1) Az ETHA támogathatja a puhatestű-tenyésztők ellentételezését a tenyésztett puhatestűek lehalászásának - kizárólag közegészségügyi okok miatti - ideiglenes felfüggesztéséért.
(2) Támogatás kizárólag akkor nyújtható, ha a lehalászásnak a puhatestűek szennyeződése miatti felfüggesztése toxintermelő planktonok elszaporodása vagy biotoxinokat tartalmazó planktonok jelenléte következtében történt, és feltéve, hogy:
a)
a szennyeződés több mint négy egymást követő hónapon át tart, vagy
b)
a lehalászás felfüggesztése miatti veszteség - az érintett vállalkozásnak a lehalászás felfüggesztését megelőző három naptári évi átlagos forgalma alapján számítva - meghaladja a vállalkozás éves forgalmának 25 %-át.
Az első albekezdés b) pontja céljára a tagállamok különös szabályokat határozhatnak meg a három évnél rövidebb tevékenységi időszakkal rendelkező vállalkozások esetében elvégzendő számításokra vonatkozóan.
(3) A teljes programozási időszak során legfeljebb 12 hónapra nyújtható ellentételezés. Kellően indokolt esetben ez az időszak további legfeljebb 12 hónappal, összesen legfeljebb 24 hónapra meghosszabbítható.
56. cikk
Állat-egészségügyi és állatjóléti intézkedések
(1) Az állategészségügynek és az állatjólétnek az akvakultúra-ágazati vállalkozásokban - többek között a megelőzés és biológiai biztonság tekintetében - történő előmozdítása érdekében az ETHA támogathatja:
a)
az akvakultúrában előforduló betegségekkel szembeni védekezéssel és az azok felszámolásával kapcsolatos költségeket, ideértve a mentesítési tervben foglalt kötelezettségek teljesítéséhez szükséges műveleti költségeket is, a 2009/470/EK tanácsi határozattal (35) összhangban;
b)
általános és fajspecifikus bevált gyakorlatok vagy az akvakultúra területét érintő biológiai biztonságra, illetve állat-egészségügyi és állatjóléti követelményekre vonatkozó magatartási kódexek kidolgozását;
c)
az akvakultúra állatgyógyászati készítményektől való függésének csökkentését célzó kezdeményezéseket;
d)
az állatgyógyászati készítmények megfelelő alkalmazásának előmozdítása céljából végzett állatgyógyászati vagy gyógyszerészeti tanulmányokat, valamint az akvakultúrában előforduló állatbetegségekkel kapcsolatos információk és bevált gyakorlatok terjesztését és cseréjét;
e)
a tagállamok által elismert állat-egészségvédelmi csoportok létrehozását és működtetését az akvakultúra-ágazatban;
f)
a puhatestű-tenyésztők ellentételezését abban az esetben, amikor tevékenységüket rendkívüli, tömeges állománypusztulás miatt ideiglenesen fel kell függeszteniük, ha a mortalitás meghaladja a 20 %-ot, illetve ha a tevékenység felfüggesztése miatti veszteség - az érintett vállalkozásnak a tevékenység felfüggesztését megelőző három évi átlagos forgalma alapján számítva - meghaladja a vállalkozás éves forgalmának 35 %-át.
(2) Az (1) bekezdés d) pontja szerinti támogatás nem terjed ki az állatgyógyászati készítmények vásárlására.
(3) Az (1) bekezdés d) pontja alapján finanszírozott tanulmányok eredményeiről megfelelő jelentéseket kell készíteni, illetve azokat a tagállamoknak a 119. cikk szerint megfelelő módon nyilvánosságra kell hozniuk.
(4) Támogatás közjogi szervek részére is nyújtható.
57. cikk
Akvakultúra-állományok biztosítása
(1) Az akvakultúra-ágazati termelők jövedelmének védelme érdekében az ETHA támogathatja az akvakultúrában nevelt állományok biztosítását, amely biztosítás legalább a következők egyike miatti gazdasági veszteségeket fedezi:
a)
természeti katasztrófák;
b)
kedvezőtlen időjárási jelenségek;
c)
a vízminőségben és -mennyiségben beállt olyan hirtelen változás, amelyért a gazdasági szereplőt nem terheli felelősség;
d)
az akvakultúrában előforduló olyan betegségek, illetve a termelő létesítmények olyan hibája vagy megrongálódása, amelyért a gazdasági szereplőt nem terheli felelősség.
(2) Az (1) bekezdésben említett körülményeknek az akvakultúrát érintő előfordulását az érintett tagállamnak ilyenként hivatalosan el kell ismernie.
(3) A tagállamok adott esetben előzetesen megállapíthatják azokat a kritériumokat, amelyek alapján a (2) bekezdésben említett hivatalos elismerést megadottnak kell tekinteni.
(4) Támogatás kizárólag azon akvakultúraállomány-biztosítási szerződések esetében nyújtható, amelyek az akvakultúrával foglalkozó gazdálkodó átlagos éves forgalmának 30 %-át meghaladó - az érintett akvakultúrával foglalkozó gazdálkodónak a gazdasági veszteségét megelőző három évi átlagos forgalma alapján számított - (1) bekezdés szerinti gazdasági veszteségre nyújtanak fedezetet.
III. FEJEZET
A halászati és akvakultúra-területek fenntartható fejlesztése
1. szakasz
Hatály és célkitűzések
58. cikk
Hatály
Az ETHA a 1303/2013/EU rendelet 32. cikkében meghatározott, közösségvezérelt helyi fejlesztésre irányuló megközelítés alapján támogatást nyújt a halászati és akvakultúra-területek fenntartható fejlesztésének támogatására.
59. cikk
Konkrét célkitűzések
Az e fejezet alapján nyújtott támogatásnak hozzá kell járulnia a 6. cikk (4) bekezdésében meghatározott uniós prioritás konkrét célkitűzéseinek megvalósításához.
2. szakasz
Közösségvezérelt helyi fejlesztési stratégiák és helyi halászati akciócsoportok
60. cikk
A közösség szinten irányított helyi fejlesztési stratégiák
(1) Az 59. cikkben említett célkitűzések megvalósításához való hozzájárulás érdekében a közösségvezérelt helyi fejlesztési stratégiák:
a)
biztosítják a halászati és az akvakultúra-ágazatnak a part menti és belvízi halászati területek és akvakultúra-területek fenntartható fejlesztésében való lehető legnagyobb mértékű részvételét;
b)
biztosítják, hogy a helyi közösségek teljes mértékben kiaknázzák a tengeri, part menti és belvízi területek fejlesztésében rejlő lehetőségeket és részesüljenek azok előnyeiből, és különösen hozzájárulnak - változatos infrastruktúra kialakítása révén - a kisebb és a hanyatló halászkikötők tengeri potenciáljának maximalizálásához.
(2) A stratégiának összhangban állnak a releváns területen feltárt lehetőségekkel és igényekkel és a 6. cikkben meghatározott uniós prioritásokkal. A stratégiák a halászatra összpontosító stratégiáktól a halászati területek diverzifikációjára irányuló átfogóbb stratégiákig terjedhetnek. A stratégiáknak túl kell mutatniuk a műveletek puszta összegyűjtésén vagy az ágazati intézkedések egyszerű egymás mellé rendelésén.
61. cikk
Helyi halászati akciócsoportok
(1) Az ETHA alkalmazásában a 1303/2013/EU rendelet 32. cikke (2) bekezdésének b) pontjában említett helyi akciócsoportokat helyi halászati akciócsoportoknak kell nevezni.
(2) A helyi halászati akciócsoportok - legalább az e rendelet 60. cikkében felsorolt elemeken alapuló - a közösségvezérelt helyi fejlesztési stratégiára tesznek javaslatot, és felelnek e stratégia végrehajtásáért.
(3) A helyi halászati akciócsoportoknak:
a)
a főbb érdekelt felek - többek között a magánszféra, a közszféra és a civil társadalom - kiegyensúlyozott képviselete révén tükrözniük kell stratégiájuk leghangsúlyosabb elemeit és az adott terület társadalmi-gazdasági szerkezetét;
b)
biztosítaniuk kell a halászati és/vagy az akvakultúra-ágazat érdemi képviseletét.
(4) Ha a közösségvezérelt helyi fejlesztési stratégiát az ETHA-n kívül más alapok is támogatják, a helyi halászati akciócsoportokon belül az ETHA által támogatott projektekre létrehozott döntés-előkészítő szervnek teljesítenie kell a (3) bekezdésben foglalt követelményeket.
(5) A helyi halászati akciócsoportok elláthatnak az irányító hatóság által rájuk ruházott, a 1303/2013/EU rendelet 34. cikkének (3) bekezdésében előírt minimumfeladatokon túlmutató, kiegészítő feladatokat is.
3. szakasz
Támogatható műveletek
62. cikk
Az ETHA-ból a közösségvezérelt helyi fejlesztésre nyújtott támogatás
(1) E szakasz alapján a következő műveletek támogathatók a 1303/2013/EU rendelet 35. cikkének megfelelően:
a)
előkészítő támogatás;
b)
a közösségvezérelt helyi fejlesztési stratégiák végrehajtása;
c)
együttműködési tevékenységek;
d)
működési költségek és szervezési tevékenységek;
(2) A helyi akciócsoportok az irányító hatóságtól kérhetik előleg kifizetését, amennyiben erre az operatív program lehetőséget biztosít. Az előlegek összege nem haladhatja meg a működési költségek és szervezési tevékenységek fedezéséhez nyújtott állami támogatás 50 %-át.
63. cikk
A közösségvezérelt helyi fejlesztési stratégiák végrehajtása
(1) A közösségvezérelt helyi fejlesztési stratégiák végrehajtására vonatkozó támogatás a következő célkitűzések megvalósítására nyújtható:
a)
a halászati és az akvakultúra-ágazati ellátási lánc bármely szakaszában hozzáadott érték teremtése, munkahelyek létrehozása, a fiatalok bevonzása és az innováció ösztönzése;
b)
a kereskedelmi halászaton belüli vagy kívüli diverzifikáció, egész életen át tartó tanulás és munkahelyteremtés a halászati és akvakultúra-területeken;
c)
a halászati és akvakultúra- területek környezeti értékeinek javítása és kiaknázása, ideértve az éghajlatváltozás mérséklésére irányuló műveleteket is;
d)
a halászati és akvakultúra-területeken a társadalmi jólét és a kulturális örökség, többek között a halászati, az akvakultúrán belüli és a tengeri kulturális örökség támogatása;
e)
a halászati közösségek helyi fejlesztésben betöltött szerepének, valamint a helyi halászati erőforrások és a tengeri tevékenységek irányításának megerősítése.
(2) Az (1) bekezdésben említett támogatás azzal a feltétellel terjedhet ki az e cím I, II. és IV. fejezetében foglalt intézkedésekre - a 66. és 67. cikk kivételével -, ha azok helyi szintű irányítása egyértelműen indokolt. Az ezen intézkedésekkel összhangban álló műveletekhez nyújtott támogatás esetén az e cím I., II. és IV. fejezetében megállapított vonatkozó feltételeket és műveletenkénti hozzájárulási arányt kell alkalmazni.
64. cikk
Együttműködési tevékenységek
(1) A 1303/2013/EU rendelet 35. cikkének (1) bekezdésének c) pontja szerinti támogatás a következőkre nyújtható:
a)
területek közötti vagy transznacionális együttműködési projektek;
b)
előkészítő technikai támogatás területek közötti és transznacionális együttműködési projektek számára azzal a feltétellel, hogy a helyi akciócsoportok igazolni tudják, hogy projekt végrehajtását készítik elő.
E cikk alkalmazásában a „területek közötti együttműködés” kifejezés egy tagállamon belüli együttműködést, a „transznacionális együttműködés” kifejezés pedig több tagállam területei közötti vagy egy tagállam legalább egy területe és harmadik országok egy vagy több területe közötti együttműködést jelent.
(2) Az ETHA keretében a helyi halászati akciócsoport partnerei - más helyi halászati akciócsoportok mellett - e cikk alkalmazásában olyan, a köz- és a magánszféra között létrejött helyi társulások lehetnek, amelyek az Unió területén vagy azon kívül egy közösségvezérelt helyi fejlesztési stratégiát hajtanak végre.
(3) Azokban az esetekben, amikor az együttműködési projekteket nem a helyi halászati akciócsoportok választják ki, a tagállamok megfelelő rendszert hoznak létre az együttműködési projektek előmozdítása érdekében. A tagállamok az operatív programjaik elfogadását követő két éven belül közzéteszik a transznacionális együttműködési projektek kiválasztásával kapcsolatos nemzeti vagy regionális közigazgatási eljárásokat és a támogatható költségek jegyzékét.
(4) Az együttműködési projektekkel kapcsolatos közigazgatási döntéseket legkésőbb négy hónappal a projekt benyújtásának időpontját követően meg kell hozni.
(5) A tagállamok a 110. cikknek megfelelően tájékoztatják a Bizottságot a jóváhagyott transznacionális együttműködési projektekről.
IV. FEJEZET
A piaci értékesítéssel és a feldolgozással kapcsolatos intézkedések
65. cikk
Konkrét célkitűzések
Az e fejezet alapján nyújtott támogatásnak hozzá kell járulnia a 6. cikk (5) bekezdésében meghatározott uniós prioritás konkrét célkitűzéseinek megvalósításához.
66. cikk
Termelési és piaci értékesítési tervek
(1) Az ETHA támogatja a 1379/2013/EU rendelet 28. cikkében említett termelési és értékesítési tervek előkészítését és végrehajtását.
(2) A termelési és piaci értékesítési tervekhez kapcsolódó kiadások kizárólag azt követően jogosultak az ETHA-ból nyújtott támogatásra, hogy az egyes tagállamok illetékes hatóságai jóváhagyták a 1379/2013/EU rendelet 28. cikkének (5) bekezdésében említett éves jelentést.
(3) Az e cikk szerint évente, termelői szervezetenként nyújtott támogatás nem haladhatja meg az adott termelői szervezet által az előző három naptári év során forgalomba hozott termékek éves átlagértékének 3 %-át. Az újonnan elismert termelői szervezetek esetében ez a támogatás nem haladhatja meg a szervezet tagjai által az előző három naptári év során forgalomba hozott termékek éves átlagértékének 3 %-át.
(4) Az érintett tagállam a pénzügyi támogatás 50 %-ának megfelelő összegű előleget nyújthat a termelési és piaci értékesítési tervnek a 1379/2013/EU rendelet 28. cikkének (3) bekezdésével összhangban lévő jóváhagyását követően.
(5) Az (1) bekezdésben említett támogatásban kizárólag termelői szervezetek és termelői szervezetek társulásai részesülhetnek.
67. cikk
Tárolási támogatás
(1) Az ETHA az alábbiak szerint támogathatja a 1379/2013/EU rendelet II. mellékletében felsorolt halászati termékeket tároló, elismert termelői szervezeteknek és termelői szervezetek társulásainak nyújtandó ellentételezést, amennyiben a termékeket az említett rendelet 30. és 31. cikkével összhangban a következő feltételek mellett tárolják:
a)
a tárolási támogatás összege nem haladhatja meg a szóban forgó termékek stabilizálásához és tárolásához szükséges intézkedések technikai és pénzügyi költségeinek összegét;
b)
a tárolási támogatásra jogosult mennyiségek nem haladják meg az érintett termékek termelői szervezet által évente értékesítésre kínált mennyiségének 15 %-át;
c)
az évente nyújtott pénzügyi támogatás nem haladhatja meg a termelői szervezet tagjai által a 2009 és 2011 közötti időszakban forgalomba hozott termékek éves átlagértékének 2 %-át.
Az első albekezdés c) pontja alkalmazásában, amennyiben a termelői szervezet tagjai a 2009 és 2011 közötti időszakban nem hoztak forgalomba terméket, a tagok által az első három termelési évben forgalomba hozott termékek átlagos éves értékét kell figyelembe venni.
(2) Az (1) bekezdésben említett támogatást 2018. december 31-ig meg kell szüntetni.
(3) Az (1) bekezdésben említett támogatás kizárólag a termékek emberi fogyasztás céljára történő forgalomba bocsátását követően nyújtható.
(4) A tagállamok a következők szerint határozzák meg a területükön alkalmazandó technikai és pénzügyi költségek összegét:
a)
a technikai költségeket minden évben az adott termékek stabilizálásához és a tárolásához szükséges intézkedésekhez kapcsolódó közvetlen költségek alapján kell kiszámítani;
b)
a pénzügyi költségeket minden évben az egyes tagállamokban évente megállapított kamatlábat alkalmazva kell kiszámítani;
E technikai és a pénzügyi költségeket nyilvánosságra kell hozni.
(5) A tagállamok ellenőrzéseket végeznek annak biztosítására, hogy a tárolási támogatásban részesülő termékek eleget tegyenek az e cikkben megállapított feltételeknek. Az ilyen ellenőrzések céljából a tárolási támogatás kedvezményezettjei minden egyes - raktárban elhelyezett, majd emberi fogyasztás céljára később újra piaci forgalomba hozott - termékkategória esetében készletnyilvántartást vezetnek.
68. cikk
Piaci értékesítési intézkedések
(1) Az ETHA támogathatja a halászati termékekre és akvakultúra-termékekre irányuló azon piaci értékesítési intézkedéseket, amelyek céljai a következők:
a)
a 1379/2013/EU rendelet II. fejezetének II. szakaszával összhangban elismert termelői szervezeteknek, termelői szervezetek társulásainak vagy ágazatközi szervezeteknek a létrehozása;
b)
új piacok felkutatása és a forgalomba hozatali feltételek javítása többek között az alábbi halászati és akvakultúra termékek esetében:
i.
piaci potenciállal rendelkező fajok;
ii.
a 1380/2013/EU rendelet 15. cikkével és a 1379/2013/EU rendelet 8. cikke (2) bekezdésének b) pontjával összhangban a technikai intézkedések szerint kirakodott nem szándékos fogások a kereskedelmi állományok tekintetében;
iii.
az ökológiai termelésről szóló 834/2007/EK rendelet szerint vett értelemben alacsony környezeti hatást kiváltó módszerekkel előállított halászati és akvakultúra-termékek vagy ökológiai akvakultúra-termékek;
c)
a minőség javítása és a hozzáadott érték emelése a következők megkönnyítése révén:
i.
egy adott terméknek a 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (36) összhangban lévő bejegyzése iránti kérelem benyújtása, valamint az érintett gazdasági szereplők alkalmazkodása az említett rendeletnek és az abban foglalt tanúsítási követelményeknek való megfelelés érdekében.
ii.
a fenntartható halászati és akvakultúra-termékek - beleértve a kisüzemi part menti halászatból származó termékek - és a környezetbarát feldolgozási módszerek tanúsítása és promóciója;
iii.
halászati termékek közvetlen értékesítése a kisüzemi part menti vagy a partról történő- halászatot folytató halászok által;
iv.
a termékek kiszerelése és csomagolása;
d)
a termelés és a piacok átláthatóságához való hozzájárulás, valamint piackutatások lebonyolítása és az Unió importfüggőségéről szóló tanulmányok készítése;
e)
a halászati és akvakultúra-termékek nyomonkövethetőségéhez való hozzájárulás, valamint adott esetben a 1379/2013/EU rendeletben említett uniós ökocímke kidolgozása a halászati és akvakultúra-termékek tekintetében;
f)
az uniós joggal összeegyeztethető szerződésminták kidolgozása a kkv-k számára;
g)
olyan regionális, nemzeti vagy transznacionális kommunikációs és promóciós kampányok lebonyolítása, amelyek célja, hogy a nyilvánosság körében ismertebbé tegyék a fenntartható halászati és akvakultúra-termékeket.
(2) Az (1) bekezdésben említett műveletek magukban foglalhatják az ellátási lánc termelési, feldolgozási és piaci értékesítési tevékenységeit is.
Az (1) bekezdés g) pontjában említett műveletek nem irányulhatnak kereskedelmi márkákra.
69. cikk
A halászati és akvakultúra-termékek feldolgozása
(1) Az ETHA támogathatja a halászati és akvakultúra-termékek feldolgozására irányuló azon beruházásokat, amelyek:
a)
energiamegtakarítással járnak, vagy csökkentik a környezeti hatásokat, ideértve a hulladékkezelést is;
b)
javítják a biztonságot, a higiénés, egészségügyi és a munkakörülményeket;
c)
támogatják az emberi fogyasztásra nem alkalmas, kifogott kereskedelmi halak feldolgozását;
d)
a fő feldolgozási tevékenységek során keletkező melléktermékek feldolgozására vonatkoznak;
e)
az ökológiai akvakultúra-termékeknek a 834/2007/EK rendelet 6. és 7. cikkében előírtak szerinti feldolgozására vonatkoznak;
f)
új vagy továbbfejlesztett termékekhez, új vagy továbbfejlesztett eljárásokhoz, illetve új vagy továbbfejlesztett gazdálkodási és szervezési rendszerekhez vezetnek.
(2) A kkv-ktől eltérő vállalkozások esetében az (1) bekezdésben említett támogatás kizárólag a 1303/2013/EU rendelet IV. címének II. részében előírt pénzügyi eszközökön keresztül nyújtható.
V. FEJEZET
A halászati és akvakultúra-termékek tekintetében felmerülő többletköltségek ellentételezése a legkülső régiókban
70. cikk
Ellentételezési rendszer
(1) Az ETHA támogathatja a EUMSZ 349. cikkében említett legkülső régiókból származó egyes halászati és akvakultúra-termékek halászata, tenyésztése, feldolgozása és piaci értékesítése terén a gazdasági szereplőknél felmerülő többletköltségek ellentételezését.
(2) Az egyes érintett tagállamok az (1) bekezdésben említett régiók vonatkozásában meghatározzák az ellentételezésre jogosult halászati és akvakultúra-termékek jegyzékét és mennyiségét.
(3) A (2) bekezdésben említett jegyzék és mennyiségek meghatározásakor a tagállamok figyelembe veszik az összes releváns tényezőt, különösen annak szükségességét, hogy az ellentételezés teljes mértékben összeegyeztethető legyen a közös halászati politika szabályaival.
(4) Nem részesülhetnek ellentételezésben olyan halászati és akvakultúra-termékek, amelyeket:
a)
harmadik országok hajói fogtak, a Venezuela lobogója alatt közlekedő, uniós vizeken tevékenykedő halászhajók kivételével;
b)
olyan uniós halászhajók fogtak, amelyeket nem az (1) bekezdésben említett régiók valamely kikötőjében lajstromoztak;
c)
harmadik országokból hoztak be.
(5) A (4) bekezdés b) pontja nem alkalmazandó, ha az érintett legkülső régióban meglévő feldolgozóipari kapacitás meghaladja az érintett régió ellentételezési tervével összhangban biztosított nyersanyag mennyiségét.
(6) Ellentételezésre az alábbi gazdasági szereplők jogosultak:
a)
olyan természetes vagy jogi személyek, akik vagy amelyek termelési eszközök igénybevételével halászati vagy akvakultúra-termékeket állítanak elő forgalomba hozatali céllal;
b)
az (1) bekezdésben említett régiók kikötőiben lajstromozott és a régiókban üzemeltetett hajók tulajdonosai vagy üzemeltetői, illetőleg az ilyen tulajdonosok vagy üzemeltetők társulásai;
c)
a feldolgozó- és a piaci értékesítési ágazat gazdasági szereplői, vagy e gazdasági szereplők társulásai.
71. cikk
Az ellentételezés kiszámítása
Az ellentételezés a 70. cikk (1) bekezdésében említett régiókban tevékenységet folytató, a 70. cikk (6) bekezdésében említett gazdasági szereplőknek fizetendő, és annak kapcsán figyelembe kell venni:
a)
az egyes halászati és akvakultúra-termékek vagy termékkategóriák esetében az érintett régiók sajátos hátrányaiból adódó többletköltségeket; valamint
b)
minden olyan egyéb állami intervenciós intézkedést, amely a többletköltségek mértékét befolyásolja.
72. cikk
Ellentételezési terv
(1) Az érintett tagállamok minden a 70 cikk (1) bekezdésében említett régió vonatkozásában ellentételezési tervet nyújtanak be a Bizottságnak. A terv tartalmazza a 70. cikkben említett jegyzékeket és a halászati és akvakultúra termékek mennyiségét és megjelöli a gazdasági szereplő 70. cikk szerinti fajtáját, a 71. cikkben említett ellentételezési szinteket, valamint a 97. cikk szerinti irányító hatóságot. A Bizottság végrehajtási jogi aktusban határoz az ellentételezési terv jóváhagyásáról.
(2) A tagállamok módosíthatják az (1) bekezdésben említett ellentételezési terv tartalmát. A módosításokat a tagállamok benyújtják a Bizottságnak. A Bizottság végrehajtási jogi aktusban határoz a módosítások jóváhagyásáról.
(3) A Bizottság a 127. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően végrehajtási jogi aktusokat fogad el az ellentételezési terv szerkezeti felépítésének meghatározása céljából.
(4) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 126. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, melyekben meghatározza az érintett régiók sajátos hátrányaiból adódó többletköltségek kiszámítására vonatkozó kritériumokat.
73. cikk
Állami támogatás az ellentételezési tervek végrehajtására
A tagállamok további finanszírozást adhatnak a 72. cikkben említett ellentételezési terv végrehajtására. Ilyen esetekben az állami támogatást a tagállamok bejelentik a Bizottságnak, melyet az - az említett terv részeként - e rendelettel összhangban jóváhagyhat. A bejelentett állami támogatás az EUMSZ 108. cikke (3) bekezdésének első mondata alapján bejelentett támogatásnak is minősül.
VI. FEJEZET
A megosztott irányítású KHP-t szolgáló kísérő intézkedések
74. cikk
Földrajzi hatály
A 2. cikktől eltérve ez a fejezet az Unió területén kívül végrehajtott műveletekre is alkalmazandó.
75. cikk
Konkrét célkitűzések
Az e fejezet alapján nyújtott támogatásnak hozzá kell járulnia a 6. cikk (3) bekezdésében meghatározott uniós prioritás konkrét célkitűzéseinek megvalósításához.
76. cikk
Ellenőrzés és végrehajtás
(1) Az ETHA támogathatja a 1380/2013/EU rendelet 36. cikkében előírt és az 1224/2009/EK rendeletben tovább pontosított uniós ellenőrzési, vizsgálati és végrehajtási rendszer megvalósítását.
(2) Különösen az alábbi művelettípusok támogathatók:
a)
technológia beszerzése, üzembe helyezése és/vagy fejlesztése, ideértve a számítógépes hardvereket és a szoftvereket, a hajófelderítési rendszereket (VDS), a zártláncú televíziós rendszereket (CCTV) és az olyan IT-hálózatokat, amelyek lehetővé teszik egyrészt a halászattal kapcsolatos adatok gyűjtését, nyilvántartását, validálását, elemzését, (az ellenőrzéssel kapcsolatos honlapokon keresztüli) bemutatását, cseréjét, valamint az ezen adatokkal kapcsolatos kockázatkezelést, másrészt pedig a halászattal kapcsolatos adatokra vonatkozó mintavételi módszerek fejlesztését, valamint az ágazatközi adatcsere-rendszerekkel való összeköttetéseket;
b)
a halászatban és a halászati termékek piaci értékesítésében részt vevő piaci szereplők és a megfelelő tagállami és uniós hatóságok közötti adattovábbítást lehetővé tévő elemek, többek között számítógépes hardverek és szoftverek fejlesztése, beszerzése és üzembe helyezése, ideértve az elektronikus adatrögzítési és jelentéstételi rendszerekhez (ERS), a hajómegfigyelési rendszerekhez (VMS) és az ellenőrzési célokra használt automatikus azonosító rendszerekhez (AIS) szükséges berendezéseket is;
c)
a halászati és akvakultúra-termékeknek az 1224/2009/EK rendelet 58. cikkében meghatározott nyomonkövethetőségéhez szükséges elemek, többek között számítógépes hardverek és szoftverek fejlesztése, beszerzése és üzembe helyezése;
d)
a tagállamok közötti adatcserét és adatelemzést elősegítő programok végrehajtása;
e)
járőrhajók, repülőgépek és helikopterek korszerűsítése és beszerzése, amennyiben azokat éves szinten a használat teljes idejének legalább 60 %-ában a halászat ellenőrzésére használják;
f)
egyéb ellenőrző eszközök beszerzése, ideérve a motorteljesítmény mérését lehetővé tevő készülékeket és a súlymérő berendezéseket is;
g)
innovatív ellenőrzési és monitoringrendszerek fejlesztése és a halászat ellenőrzésével kapcsolatos kísérleti projektek végrehajtása, ideértve a halak DNS-elemzését vagy az ellenőrzéshez kapcsolódó weboldalak fejlesztését is;
h)
a halászati tevékenységek monitoringját, ellenőrzését és felügyeletét végző személyzet képzési és csereprogramjai, ideértve a tagállamok közöttieket is;
i)
az elvégzett ellenőrzéseknek, valamint az illetékes hatóságoknál a monitoring, ellenőrzési és felügyeleti tevékenységek ellátása során felmerült költségeknek a költség-haszon elemzése és értékelése;
j)
az olyan kezdeményezések - a szemináriumokat és médiaeszközöket is beleértve -, amelyek célja a halászok, a többi szereplő (például az ellenőrök, államügyészek és bírák) és a közvélemény tájékozottságának javítása a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelem szükségességéről és a közös halászati politika szabályainak végrehajtásáról;
k)
olyan műveleti költségek, amelyek az 1224/2009/EK rendelet 95. cikke szerinti egyedi ellenőrzési és vizsgálati programok, valamint a 768/2005/EK tanácsi rendelet (37) 15. cikke szerinti koordinált ellenőrzés hatálya alá tartozó állományokat érintő szigorított ellenőrzések elvégzése kapcsán merülnek fel;
l)
olyan programok, amelyek az 1224/2009/EK rendelet 102. cikkének (4) bekezdésével összhangban létrehozott cselekvési terv végrehajtásához kapcsolódnak, a felmerülő működési költségekre is kiterjedően.
(3) A (2) bekezdés h), l) pontjában felsorolt intézkedések kizárólag akkor jogosultak támogatásra, ha hatóság által végzett ellenőrzési tevékenységekhez kapcsolódnak.
(4) A (2) bekezdés d) és h) pontjában felsorolt intézkedések esetében az érintett tagállamok kijelölik a projektért felelős irányító hatóságot.
77. cikk
Adatgyűjtés
(1) Az ETHA támogatja a 1380/2013/EU rendelet 25. cikke (1) és (2) bekezdésben előírtak szerint meghatározott és az 199/2008/EK rendeletben tovább pontosított adatgyűjtést, -kezelést és felhasználást.
(2) Különösen az alábbi művelettípusok támogathatók:
a)
a tudományos elemzés céljából és a közös halászati politika végrehajtása érdekében történő adatgyűjtés, -kezelés és -felhasználás;
b)
nemzeti, transznacionális és a tagállami szint alatti többéves mintavételi programok, feltéve hogy azok a közös halászati politika hatálya alá tartozó állományokra vonatkoznak;
c)
a kereskedelmi halászat és a szabadidős halászat és horgászat tengeri megfigyelése, ideértve a tengeri élőlények, így a tengeri emlősök és madarak járulékos fogásának monitoringját;
d)
tengeren végzett kutatási felmérések;
e)
a tagállamok és a regionális hatóságok képviselőinek a részvétele, azoknak a regionális halászati gazdálkodási szervezeteknek az ülésein, amely szervezetekben az Unió szerződő fél vagy megfigyelő vagy a nemzetközi testületeknek a tudományos szakvéleményeket kibocsátóülésein;
f)
az adatgyűjtési és adatkezelési rendszerek fejlesztése, valamint kísérleti projektek végrehajtása a már létező adatgyűjtési és adatkezelési rendszerek fejlesztése céljából.
VII. FEJEZET
Technikai segítségnyújtás a tagállamok kezdeményezésére
78. cikk
Technikai segítségnyújtás a tagállamok kezdeményezésére
(1) Az ETHA valamely tagállam kezdeményezésére és az operatív program teljes összegének legfeljebb 6 %-áig támogathatja:
a)
a 1303/2013/EU rendelet 59. cikkének (1) bekezdésében említett technikai segítségnyújtási intézkedéseket;
b)
az információterjesztést, a kapacitásépítést, a bevált gyakorlati módszerek cseréjét, valamint a tagállam területén működő helyi halászati akciócsoportok közötti együttműködés támogatását célzó nemzeti hálózatok létrehozását.
(2) Kivételes esetben és kellően indokolt körülmények között az (1) bekezdésben említett küszöbérték túlléphető.
VIII. FEJEZET
A megosztott irányítás keretében finanszírozott, az ITP-ra vonatkozó intézkedések
79. cikk
Konkrét célkitűzések
(1) Az e fejezet szerinti támogatás hozzájárul a 6. cikk (6) bekezdésében meghatározott uniós prioritás eléréséhez, beleértve az alábbiakat:
a)
az integrált tengerfelügyelet, ezen belül is különösen az EU tengeri területeinek felügyeletére szolgáló közös információ megosztás;
b)
az e rendelet37. cikkét nem érintve, a tengeri környezet, ezen belül is mindenekelőtt annak biológiai sokfélesége és a védett tengeri területek - például a Natura 2000 területek -védelmének és a tengeri és a part menti erőforrások fenntartható felhasználásának az előmozdítása, valamint a tengeri környezetre hatást gyakorló emberi tevékenységek fenntarthatósági határainak részletesebb meghatározása, különösen a 2008/56/EK irányelv keretében.
(2) Az operatív programnak az (1) bekezdésben említett intézkedések tekintetében történő módosításai nem eredményezhetik a 13. cikk (7) bekezdése szerinti elkülönített pénzügyi források teljes összegének növekedését.
80. cikk
Támogatható műveletek
(1) Az ETHA a 79b. cikkben meghatározott célkitűzésekkel összhangban támogathatja az alábbi tevékenységeket:
a)
tevékenységek, amelyek hozzájárulnak az integrált tengerfelügyelet - és ezen belül is különösen a közös információmegosztási környezet - célkitűzéseinek az eléréséhez;
b)
a tengeri környezet - ezen belül is mindenekelőtt annak biológiai sokfélesége -, valamint a védett tengeri területek, például a Natura 2000 területek védelme a 92/43/EGK és a 2009/14/EK irányelvben megállapított kötelezettségekkel összhangban;
c)
a tengeri környezet állapotával kapcsolatos ismeretek javítása, annak érdekében, hogy - összhangban a szóban forgó irányelvben előirányzott kötelezettségekkel - létre lehessen hozni a 2008/56/EK irányelvben előírt monitoring programokat és intézkedési programokat.
(2) A nemzeti közigazgatási szervek személyzetének bérköltségei nem minősülnek támogatható működési költségeknek.
VI. CÍM
A KÖZVETLEN IRÁNYÍTÁS KERETÉBEN FINANSZÍROZOTT INTÉZKEDÉSEK
I. FEJEZET
Integrált tengerpolitika
81. cikk
Földrajzi hatály
A 2. cikktől eltérve ez a fejezet az Unió területén kívül végrehajtott műveletekre is alkalmazandó.
82. cikk
Hatály és célkitűzések
Az e fejezet alapján nyújtott támogatásnak hozzá kell járulnia az Unió integrált tengerpolitikája kidolgozásának és végrehajtásának javításához. Célja, hogy:
a)
előmozdítsa az integrált irányítás kidolgozását és végrehajtását a tengerpolitikai és a tengerpartokkal kapcsolatos kérdések területén, mindenekelőtt az alábbiak révén:
i.
olyan fellépések támogatása, amelyek arra ösztönzik a tagállamokat és régióikat, hogy dolgozzák ki, vezessék be vagy hajtsák végre az integrált tengerpolitikai irányítást;
ii.
a tengerészeti és tengerhasznosítási kérdésekről a tagállamok illetékes hatóságai és az érdekelt felek körében, illetve velük folytatott párbeszéd és együttműködés előmozdítása, többek között a tengermedencékre vonatkozó olyan integrált stratégiák kidolgozása és végrehajtása révén, amelyek figyelembe veszik mind az egyes tengermedencék és almedencék egyedi adottságait és adott esetben a vonatkozó makro-regionális stratégiákat, mind pedig azt, hogy valamennyi tengermedence vonatkozásában kiegyensúlyozott megközelítésre van szükség;
iii.
a többek között a nemzeti, regionális és helyi hatóságok, az ipar és azon belül is a turizmus, a kutatásban érdekeltek, a polgárok, a civil társadalmi szervezetek és a szociális partnerek képviselőit tömörítő ágazatközi együttműködési platformok és hálózatok támogatása;
iv.
javítsa a tagállamok közötti együttműködést az információknak és a bevált gyakorlatoknak az illetékes hatóságok közötti megosztása révén;
v.
a bevált gyakorlati módszerek nemzetközi szintű cseréjének és a nemzetközi szintű párbeszédnek az előmozdítása, ideértve a harmadik országokkal folytatott kétoldalú párbeszédet is, figyelembe véve az UNCLOS és az azon alapuló vonatkozó nemzetközi egyezményeket, nem érintve az EU és az érintett harmadik országok között esetleges egyéb megállapodásokat vagy egyezségeket. Az ilyen párbeszéd során adott esetben érdemi megbeszéléseket kell folytatni az Egyesült Nemzetek Tengerjogi Egyezményének megerősítéséről és végrehajtásáról;
vi.
a tengerügyek integrált megközelítésének láthatóbbá tétele és az integrált megközelítéssel kapcsolatos tájékozottság növelése a hatóságok, a magánszektor és a nyilvánosság körében;
b)
a meglévő eszközöket és kezdeményezéseket szem előtt tartva és azokra építve hozzájáruljon a különböző tengeri ágazatok és/vagy ágazati politikák számára kölcsönösen kedvező ágazatközi kezdeményezések - például az alábbiak - kidolgozásához:
i.
a tengeri területek még biztonságosabb, védettebb és fenntarthatóbb használatát célzó integrált tengerfelügyelet, amely mindenekelőtt arra irányul, hogy az ágazatközi és határokon átnyúló információcsere és együttműködés révén - kellő figyelemmel a meglévő és jövőbeli együttműködési mechanizmusokra és rendszerekre - fokozza az eredményességet és hatékonyságot;
ii.
a tengeri területrendezés és a part menti övezetek integrált kezelésére irányuló folyamatok;
iii.
egy olyan átfogó és nyilvánosan elérhető, jó minőségű tengeri adat- és tudásbázis fokozatos kialakítása, amely elősegíti ezen adatok és a tudás különböző felhasználói csoportok közötti megosztását, újrafelhasználását és terjesztését, biztosítva ezzel a párhuzamos erőfeszítések elkerülését; az említett célból a lehető leghatékonyabban ki kell használni a már meglévő uniós és tagállami programokat;
c)
a feltörekvő és ígéretes tengeri ágazatokon belül, valamint az Unió part menti, elszigetelt és legkülső régióiban támogassa a fenntartható gazdasági növekedést, a foglalkoztatást, az innovációt és az új technológiákat, a már kialakult ágazati és nemzeti tevékenységeket kiegészítve;
d)
előmozdítsa a tengeri környezet, különösen annak biológiai sokfélesége és a védett tengeri területek - például a Natura 2000 területek - védelmét és a tengeri és part menti erőforrások fenntartható felhasználását, valamint részletesebben meghatározza a tengeri környezetre hatást gyakorló emberi tevékenységek fenntarthatósági határait, összhangban a jó környezeti állapot elérésére és fenntartására irányuló, a 2008/56/EK irányelv által előírt célkitűzéssel.
83. cikk
Támogatható műveletek
(1) Az ETHA a 82. cikkben meghatározott célkitűzésekkel összhangban támogathatja a következő műveleteket:
a)
tanulmányok készítése;
b)
projektek lebonyolítása, beleértve a kísérleti projekteket és az együttműködési projekteket;
c)
a nyilvánosság tájékoztatása és a bevált gyakorlatok megosztása, figyelemfelhívó kampányok és az azokhoz kapcsolódó kommunikációs és ismeretterjesztési tevékenységek, például a népszerűsítő kampányok és rendezvények, weboldalak létrehozása és fenntartása, az érdekelteket tömörítő platformok létrehozása;
d)
konferenciák, szemináriumok, fórumok és műhelyfoglalkozások lebonyolítása;
e)
koordinációs tevékenységek, ideértve az információmegosztó hálózatokat és a tengermedencékre vonatkozó stratégiák kidolgozásának támogatását;
f)
olyan IT-rendszerek és hálózatok fejlesztése, üzemeltetése és karbantartása, amelyek lehetővé teszik az adatok gyűjtését, nyilvántartását, validálását, elemzését és cseréjét, az azokra vonatkozó mintavételi módszerek fejlesztését, valamint az ágazatközi adatcsererendszerekkel való összeköttetéseket;
g)
képzési projektek az ismeretek fejlesztésére, szakmai képesítések, valamint a tengeri ágazatban a szakmai fejlődés előmozdítására irányuló intézkedések;
(2) A 82. cikk b) pontjában meghatározott, határokon átnyúló és ágazatközi kezdeményezések kidolgozására vonatkozó konkrét célkitűzés megvalósítása érdekében az ETHA támogathatja a következőket:
a)
az integrált tengerfelügyeletet célzó olyan technikai eszközök kialakítása és alkalmazása, amelyek elősegítik egy közös információmegosztási környezet telepítését, üzemeltetését és karbantartását; e rendszer célja, hogy - figyelemmel az ágazati politikák felügyeletre vonatkozó legújabb irányvonalaira, és adott esetben hozzájárulva azok szükségszerű fejlődéséhez - a felhasználói közösségek összekapcsolása révén előmozdítsa a tengerfelügyelettel kapcsolatos információk ágazatközi és határokon átnyúló cseréjét;
b)
a tengeri területrendezésnek és a part menti övezetek integrált kezelésének a fejlesztését célzó, a tagállamok vagy a régiók közötti koordinációs és együttműködési tevékenységek, ideértve az adatmegosztási, monitoring és értékelési tevékenységekkel kapcsolatos rendszerekkel és gyakorlatokkal összefüggő kiadásokat, a szakértői hálózatok létrehozását és működtetését, valamint olyan program kidolgozását, amelynek célja, hogy kiépítsék a tengeri területrendezés megtervezéséhez szükséges tagállami kapacitásokat;
c)
tengeri megfigyelőrendszerek, valamint egy olyan működőképes európai tengeri megfigyelési és adathálózati rendszer megtervezéséhez, létrehozásához és üzemeltetéséhez szükséges technikai eszközök társfinanszírozására, beszerzésére és fenntartására irányuló kezdeményezések, amely rendszer célja, hogy az érintett tagállami és/vagy nemzetközi intézmények közötti együttműködés révén elősegítse a tengerekkel kapcsolatos adatok és ismeretek gyűjtését, megszerzését, összeállítását, feldolgozását, minőségellenőrzését, újrafelhasználását és terjesztését.
II. FEJEZET
A közvetlen irányítású KHP-t és integrált tengerpolitikát kísérő intézkedések
84. cikk
Földrajzi hatály
A 2. cikktől eltérve ez a fejezet az Unió területén kívül végrehajtott műveletekre is alkalmazandó.
85. cikk
Konkrét célkitűzések
Az e fejezet szerinti intézkedések megkönnyítik a közös halászati politika és az integrált tengerpolitika végrehajtását, különösen a következők tekintetében:
a)
tudományos szakvélemények gyűjtése, kezelése és terjesztése a közös halászati politika keretében;
b)
meghatározott ellenőrzési és végrehajtási intézkedések a közös halászati politika keretében;
c)
nemzetközi szervezeteknek nyújtott önkéntes hozzájárulások;
d)
tanácsadó testületek;
e)
a piacra vonatkozó ismeretek;
f)
a KHP-hoz és az ITP-hez kapcsolódó kommunikációs tevékenységek.
86. cikk
Tudományos szakvélemények és ismeretek
(1) Az ETHA támogathatja tudományos információk nyújtását - különös tekintettel az alkalmazott kutatás azon projektjeire, amelyek közvetlenül kapcsolódnak a tudományos és társadalmi-gazdasági szakvéleményezéshez és tanácsadáshoz - annak érdekében, hogy a közös halászati politika keretében a halászati gazdálkodásirányítás vonatkozásában megalapozott és célravezető döntéseket lehessen hozni.
(2) Különösen az alábbi művelettípusok támogathatók:
a)
a közös halászati politika végrehajtásához és továbbfejlesztéséhez szükséges tanulmányok és kísérleti projektek, beleértve a fenntartható halászati és akvakultúra-gazdálkodási módszerek alternatív típusaival foglalkozó tanulmányokat és projekteket is, többek között a tanácsadó testületekben;
b)
tudományos testületek - többek között állományfelméréssel foglalkozó nemzetközi tanácsadó testületek -, független szakértők és kutatóintézetek általi tudományos szakvéleményezés és tanácsadás;
c)
szakértők részvétele a halászattal kapcsolatos tudományos és műszaki kérdéseket megvitató olyan munkacsoportokban, mint a HTMGB, valamint nemzetközi tanácsadó testületekben és olyan találkozókon, ahol halászati és akvakultúra szakértők közreműködése szükséges;
d)
az 199/2008/EK rendelet 12. cikkének (2) bekezdésében említettek szerinti tengerkutatási felmérések olyan területeken, ahol az uniós hajók a 1380/2013/EU rendelet 31. cikkében hivatkozottak szerinti, fenntartható halászati partnerségi megállapodások alapján folytatnak halászati tevékenységet;
e)
az adatgyűjtéssel, adatkezeléssel és adatfelhasználással, a halászati szakértők találkozóinak szervezésével és lebonyolításával, a halászattal kapcsolatos tudományos és műszaki szakértelemhez kapcsolódó éves munkaprogramok igazgatásával, az adatlehívások és az adatkészletek feldolgozásával, valamint a tudományos szakvéleményezést és -tanácsadást célzó előkészítő munkával kapcsolatos szolgáltatásokkal összefüggésben a Bizottságnál felmerült kiadások;
f)
a tagállamok között az adatgyűjtés területén folytatott együttműködési tevékenységek, ideértve a különböző regionális érdekelt feleket is, valamint ideértve az adatok tárolására, kezelésére és felhasználására szolgáló regionális adatbázisok létrehozását és működtetését is; ezek az adatbázisok elősegítik a regionális együttműködést, eredményesebbé teszik az adatgyűjtési és adatkezelési tevékenységeket, valamint bővítik a halászati gazdálkodást támogató tudományos szakismereteket.
87. cikk
Ellenőrzés és végrehajtás
(1) Az ETHA támogathatja a 1380/2013/EU rendelet 36. cikkében előírt és a 1224/2009/EK rendeletben tovább pontosított uniós ellenőrzési, vizsgálati és végrehajtási rendszer megvalósítását.
(2) Különösen az alábbi művelettípusok támogathatók:
a)
az ugyanazon földrajzi területen található több tagállam általi közös járőrhajó-, repülőgép- és helikopter-beszerzés és/vagy -bérlés, amennyiben a járműveket évente legalább az összes használati idő 60 %-ában a halászat ellenőrzésére használják;
b)
az új ellenőrzési technológiák, valamint az adatcserére vonatkozó eljárások értékelésével és kifejlesztésével összefüggő kiadások;
c)
a közös halászati politika végrehajtásának Bizottság által végzett ellenőrzésével és értékelésével kapcsolatos valamennyi műveleti költség, különös tekintettel a hitelesítési, ellenőrzési és auditálási kiküldetésekre, a bizottsági tisztviselők felszerelésére és képzésére, az ülések megszervezésére vagy az azokon való részvételre, beleértve az információk és a bevált módszerek, tanulmányok, IT szolgáltatások és eszközök tagállamok közötti cseréjét, valamint a 1224/2009/EK rendelet IX. és X. címében meghatározott ellenőrzési eszközök Bizottság általi bérlését vagy vásárlását is.
(3) Az ellenőrzések szigorítása és szabványosítása érdekében az ETHA támogathatja az olyan transznacionális projekteknek a végrehajtását, amelyek a 1380/2013/EU rendelet 36. cikkében előírt és a 1224/2009/EK rendeletben megállapított államközi ellenőrzési, vizsgálati és végrehajtási rendszerek kidolgozását és tesztelését célozzák.
(4) Különösen az alábbi művelettípusok támogathatók:
a)
a halászati tevékenységek monitoringját, ellenőrzését és felügyeletét végző személyzet nemzetközi képzési programjai;
b)
olyan kezdeményezések - a szemináriumokat és médiaeszközöket is beleértve -, amelyek célja a jogszabályok és a kapcsolódó ellenőrzések értelmezésének egységesítése az Unióban.
(5) A (2) bekezdés a) pontjában említett művelettípusok esetében kizárólag az érintett tagállamok egyike jelölhető ki kedvezményezettként.
88. cikk
Nemzetközi szervezeteknek nyújtott önkéntes pénzügyi hozzájárulások
Az ETHA a nemzetközi kapcsolatok területén az alábbi művelettípusokat támogathatja:
a)
az ENSZ szervezeteinek nyújtott pénzügyi hozzájárulás, továbbá bármely, a tengerjog területén működő nemzetközi szervezetnek nyújtott önkéntes finanszírozás;
b)
új nemzetközi szervezetek előkészítéséhez vagy az Unió érdekében álló új nemzetközi szerződések előkészítéséhez nyújtott pénzügyi hozzájárulások;
c)
nemzetközi szervezetek által végzett, az Uniónak különösen érdekében álló munkához vagy programokhoz nyújtott pénzügyi hozzájárulások;
d)
bármely olyan tevékenységhez (többek között a szerződő felek munkájához, informális vagy rendkívüli üléseihez) nyújtott pénzügyi hozzájárulások, amely érvényre juttatja az Unió nemzetközi szervezetekben képviselt érdekeit, és megerősíti az e szervezetekben tagsággal rendelkező partnereivel való együttműködését. Ebben az tekintetben, amennyiben a harmadik országok képviselőinek a nemzetközi fórumok és szervezetek keretében megvalósuló tárgyalásokon és üléseken való jelenléte az Unió érdekében áll, részvételük költségeit az ETHA fedezheti.
89. cikk
Tanácsadó testületek
(1) Az ETHA-nak támogatnia kell a 1380/2013/EU rendelet 43. cikkével összhangban létrehozott tanácsadó testületek működési költségeit.
(2) A jogi személyiséggel rendelkező tanácsadó testületek általános európai érdeket szolgáló célt képviselő szervként kérelmezhetnek uniós támogatást.
90. cikk
A piacra vonatkozó ismeretek
Az ETHA támogathatja azt, hogy a Bizottság a 1379/2013/EU rendelet 42. cikkének megfelelően a halászati és akvakultúra-termékekre vonatkozó piaci ismereteket gyűjtsön össze és terjessze azokat.
91. cikk
A KHP-hoz és az ITP-hez kapcsolódó kommunikációs tevékenységek
Az ETHA támogathatja:
a)
a KHP-hoz és az ITP-hez kapcsolódó tájékoztatási és kommunikációs tevékenységek költségeit, ideértve:
i.
a különböző célcsoportok sajátos igényeihez igazított - nyomtatott, audiovizuális és elektronikus formátumú - anyagok elkészítésének, fordításának és terjesztésének költségeit;
ii.
a KHP és az ITP témakörében érdekelt felek tájékoztatását vagy véleményük összegyűjtését célzó rendezvények és értekezletek előkészítésének és szervezésének költségeit;
b)
az ETHA támogathatja a Bizottság által az értekezletekre meghívott szakértőknek és az érdekelt felek meghívott képviselőinek az utazási és szállásköltségeit;
c)
valamint támogathatja az Unió politikai prioritásaira vonatkozó intézményi kommunikáció költségeinek fedezését is, amennyiben azok kapcsolódnak e rendelet általános célkitűzéseihez.
III. FEJEZET
Technikai segítségnyújtás
92. cikk
Technikai segítségnyújtás a Bizottság kezdeményezésére
Az ETHA a Bizottság kezdeményezésére és az ETHAZ 1,1 %-ának megfelelő felső határig támogathatja a következőket:
a)
a 1303/2013/EU rendelet 58. cikkében (meghatározott technikai segítségnyújtási intézkedéseket;
b)
fenntartható halászati tárgyú megállapodások előkészítését, monitoringját és értékelését, valamint az Unió részvételét regionális halászati gazdálkodási szervezetekben; az érintett intézkedések magukban foglalhatják tanulmányok, ülések, szakértői találkozók lebonyolítását, az ideiglenes személyzettel kapcsolatos kiadások fedezését, tájékoztatási tevékenységeket és bármilyen egyéb igazgatási költség vagy a Bizottság általi tudományos vagy műszaki segítségnyújtással kapcsolatos kiadások fedezését.
c)
a helyi halászati akciócsoportok - kapacitásépítést, információterjesztést, a tapasztalatok és a bevált módszerek cseréjét, valamint a helyi halászati akciócsoportok közötti együttműködés támogatását célzó - európai hálózatának létrehozását. A hálózat együttműködik az ERFA és az ESZA és az EMVA által létrehozott, hálózatépítéssel és technikai segítségnyújtással foglalkozó helyi fejlesztési szervekkel az általuk folytatott helyi fejlesztési tevékenységek és transznacionális együttműködés tekintetében.
VII. CÍM
VÉGREHAJTÁS A MEGOSZTOTT IRÁNYÍTÁS KERETÉBEN
I. FEJEZET
Általános rendelkezések
93. cikk
Hatály
Ezt a címet az V. cím szerinti megosztott irányítás keretében finanszírozott intézkedésekre kell alkalmazni.
II. FEJEZET
Megvalósítási mechanizmus
1. szakasz
Az etha-ból nyújtott támogatás
94. cikk
Társfinanszírozási arányok meghatározása
(1) A 19. cikknek megfelelően az operatív programot jóváhagyó bizottsági végrehajtási jogi aktus megállapítja az ETHA-ból az adott program céljára biztosítható hozzájárulás maximális mértékét.
(2) Az ETHA-ból nyújtott hozzájárulást a támogatható közkiadások összege alapján kell kiszámítani.
Az operatív program meghatározza a 6. cikkben meghatározott uniós prioritásokra alkalmazandó hozzájárulás mértékét. Az ETHA-ból nyújtott hozzájárulás maximális mértéke a támogatható közkiadások 75 %-a, minimális mértéke a támogatható közkiadások 20 %-a
(3) A (2) bekezdéstől eltérve az ETHA-ból nyújtott hozzájárulás mértéke:
a)
a 67. cikkben említett tárolási támogatás esetében a támogatható közkiadások 100 %-a;
b)
a 70. cikkben említett ellentételezési rendszer esetében a támogatható közkiadások 100 %-a;
c)
a 33. cikkben, a 34. cikkben és a 41. cikk (2) bekezdésében említett támogatás esetében a támogatható közkiadások 50 %-a;
d)
a 76. cikk (2) bekezdésének e) pontjában említett támogatás esetében a támogatható közkiadások 70 %-a;
e)
a 76. cikk (2) bekezdésének a)-d) és f)-k) pontjában említett támogatás esetében a támogatható közkiadások 90 %-a;
f)
a 77. cikkben említett támogatás esetében a támogatható kiadások 80 %-a;
(4) A (2) bekezdéstől eltérve, az ETHA-ból nyújtott hozzájárulásnak az egyedi uniós prioritásokhoz tartozó célokra vonatkozó maximális mértékét 10 százalékponttal meg kell emelni, amennyiben a 6. cikk (4) bekezdésében meghatározott teljes uniós prioritás megvalósítására a közösségvezérelt helyi fejlesztés révén kerül sor.
95. cikk
A közpénzből nyújtott támogatás intenzitása
(1) A tagállamok közpénzből nyújtott támogatás esetében legfeljebb a művelet összes támogatható kiadása 50 %-ának megfelelő intenzitást alkalmaznak.
(2) Az (1) bekezdéstől eltérve a tagállamok közpénzből nyújtott támogatás esetében a művelet támogatható kiadása 100 %-ának megfelelő intenzitást alkalmazhatnak, ha:
a)
a kedvezményezett közjogi szerv vagy általános gazdasági érdekű szolgáltatások működtetésével megbízott vállalkozás az EUMSZ 106. cikke (2) bekezdésében meghatározottak szerint, ha a támogatást ilyen szolgáltatások működtetéséhez nyújtják;
b)
a művelet a 67. cikkben említett tárolási támogatáshoz kapcsolódik;
c)
a művelet a 70. cikkben említett ellentételezési rendszerhez kapcsolódik;
d)
a művelet a 77. cikkben említett adatgyűjtéshez kapcsolódik;
e)
a művelet a 33. vagy 34. cikk szerinti támogatáshoz vagy az 54., 55., vagy 56. cikk szerinti ellentételezésekhez kapcsolódik;
f)
a művelet a 80. cikkben említett, az ITP-re vonatkozó intézkedésekhez kapcsolódik.
(3) Az (1) bekezdéstől eltérve a tagállamok közpénzből nyújtott támogatás esetében a művelet összes támogatható kiadásának 50-100 %-ának megfelelő intenzitást alkalmazhatnak, ha:
a)
a művelet végrehajtása az V. cím I., II., vagy IV. fejezetének értelmében történik, és megfelel az összes alábbi kritériumnak:
i.
kollektív érdeket képvisel;
ii.
a kedvezményezett kollektív jellegű;
iii.
adott esetben, helyi szinten innovatív tulajdonságokkal rendelkezik.
b)
a művelet végrehajtása az V. cím III. fejezetének értelmében történik és megfelel az e bekezdés i., ii. vagy iii. alpontjában említett kritériumoknak, valamint az eredményei nyilvánosan hozzáférhetők.
(4) Az (1) bekezdéstől eltérve közpénzből nyújtott támogatás esetében az I. melléklet szerinti egyes művelettípusokra vonatkozó kiegészítő intenzitási százalékpontok alkalmazandók.
(5) A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján megállapítja, hogy miként kell alkalmazni a közpénzből nyújtott támogatás intenzitásának különböző százalékpontjait abban az esetben, ha az I. mellékletben foglalt feltételek közül több is teljesül. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 127. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.
96. cikk
A többletköltségek, illetve az elmaradt bevétel kiszámítása
Amennyiben a támogatás nyújtására többletköltségek vagy elmaradt bevétel alapján kerül sor, a tagállamok biztosítják, hogy a vonatkozó számítások megfelelőek és pontosak legyenek, és azok elvégzése előzetesen, tisztességes, méltányos és ellenőrizhető számítás alapján történjen.
III. FEJEZET
Irányítási és ellenőrzési rendszerek
97. cikk
Irányító hatóság
(1) A 1303/2013/EU rendelet 125. cikkében meghatározott általános szabályokon túlmenően az irányító hatóságnak
a)
minden év március 31-éig közölnie kell a Bizottsággal az előző naptári év végéig történő finanszírozásra kiválasztott műveletekre vonatkozó releváns kumulatív adatokat, ideértve mind a kedvezményezett, mind pedig a művelet kulcsfontosságú jellemzőit.
b)
biztosítania kell a programok ismertté tételét oly módon, hogy tájékoztatja a potenciális kedvezményezetteket, a szakmai szervezeteket, a gazdasági és szociális partnereket, a férfiak és nők közötti egyenlőség előmozdításában közreműködő testületeket és az érintett nem kormányzati szervezeteket - beleértve a környezetvédelmi szervezeteket is - a program által kínált lehetőségekről és a programfinanszírozáshoz való hozzáférés szabályairól;
c)
biztosítania kell a műveleti program ismertté tételét azáltal, hogy az uniós támogatás kedvezményezettjeit és a közvéleményt tájékoztatja az Uniónak a programban játszott szerepéről.
(2) A Bizottság a 127. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó-bizottsági eljárással összhangban elfogadott végrehajtási jogi aktusok útján meghatározza az (1) bekezdés a) pontjában említett adatok megjelenítésére vonatkozó szabályokat.
98. cikk
Pénzügyi adatok továbbítása
(1) A tagállamok január 31-ig és július 31-igelektronikus úton továbbítják a Bizottságnak az arra vonatkozó előrejelzést, hogy a folyó pénzügyi év és a következő pénzügyi év során az egyes tagállamok várhatóan mekkora összegre vonatkozóan fognak benyújtani kifizetési kérelmeket.
(2) A Bizottság végrehajtási jogi aktusban határozza meg a pénzügyi adatok Bizottságnak való továbbítása során alkalmazandó modellt. A végrehajtási jogi aktust a 127. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.
IV. FEJEZET
Tagállami ellenőrzés
99. cikk
A tagállamok által végrehajtott pénzügyi korrekciók
(1) A 1303/2013 rendelet 143. cikkében említett pénzügyi korrekciókon túlmenően a tagállamoknak abban az esetben is pénzügyi korrekciókat kell végezniük, ha a kedvezményezett nem tartja tiszteletben az e rendelet 10. cikke (2) bekezdésében említett kötelezettségeket.
(2) Az (1) bekezdésben említett pénzügyi korrekciók esetében a tagállamoknak meg kell határozniuk a korrekció összegét, amelynek arányosnak kell lennie a kedvezményezett által elkövetett jogsértés vagy bűncselekmény jellegét, súlyosságát, időtartamát és ismétlődését, valamint azt figyelembe véve, hogy az ETHA-ból származó hozzájárulás mekkora részt képvisel a kedvezményezett gazdasági tevékenységében.
V. FEJEZET
A Bizottság általi ellenőrzés
1. szakasz
Megszakítás és felfüggesztés
100. cikk
A fizetési határidő megszakítása
(1) A 1303/2013/EU rendelet 74. cikke (1) bekezdésének a),) b) és c) pontjában felsorolt, megszakítást lehetővé tevő tényezőkön túlmenően az időközi kifizetési kérelmek fizetési határidejét a 966/2012/EU, Euratom rendelet szerinti megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselő megszakíthatja abban az esetben, ha az adott tagállam nem tesz eleget a KHP szerinti kötelezettségeinek, ami befolyásolja az abban az igazolt költségnyilatkozatban szereplő kiadásokat, amelyre az időközi kifizetés iránti kérelem vonatkozik.
(2) Az időközi kifizetés határidejének az (1) bekezdésben említett megszakítása előtt a Bizottság végrehajtási jogi aktus révén olyan határozatot fogad el, amelyben elismeri, hogy a bizonyítékok arra utalnak, hogy a KHP szerinti kötelezettségek megszegését állapították meg. Az ilyen értelmű végrehajtási jogi aktus elfogadása előtt a Bizottság haladéktalanul tájékoztatja az érintett tagállamot a bizonyítékról vagy megbízható információkról, és lehetőséget biztosít a tagállamnak arra, hogy ésszerű határidőn belül megtehesse észrevételeit.
(3) Az (1) bekezdésnek megfelelően a kifizetési kérelemben szereplő kiadáshoz kapcsolódó időközi kifizetés egy részére vagy egészére vonatkozóan bevezetett megszakításnak arányosnak kell lennie, figyelembe véve a jogsértés jellegét, súlyosságát, időtartamát és ismétlődését.
101. cikk
Kifizetések felfüggesztése
(1) A1303/2013/EU rendelet 142. cikkén túlmenően a Bizottság végrehajtási jogi aktus útján egészben vagy részben felfüggesztheti az operatív program időközi kifizetéseit abban az esetben, ha a tagállamok súlyosan megsértik a KHP szabályait, és az ebből eredő kötelezettségszegés befolyásolhatja az időközi kifizetés iránti kérelemmel érintett, igazolt költségnyilatkozatban szereplő kiadásokat.
(2) Az időközi kifizetésnek az (1) bekezdésben említettek szerinti felfüggesztését megelőzően a Bizottságnak végrehajtási jogi aktust kell elfogadnia arról, hogy a szóban forgó tagállam nem tett eleget a közös halászati politika alapján rá háruló kötelezettségeknek. Az ilyen értelmű végrehajtási jogi aktus elfogadása előtt a Bizottság haladéktalanul tájékoztatja az érintett tagállamot a megállapításokról vagy megbízható információkról, és lehetőséget biztosít a tagállamnak arra, hogy megtehesse észrevételeit.
(3) Az (1) bekezdésnek megfelelően a kifizetési kérelemben szereplő kiadáshoz kapcsolódó időközi kifizetés egy részére vagy egészére vonatkozóan bevezetett felfüggesztésnek arányosnak kell lennie, figyelembe véve a súlyos jogsértés jellegét, súlyosságát, időtartamát és ismétlődését.
102. cikk
A Bizottság hatáskörei
A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 126. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 100. cikkben és a 101. cikk (1) bekezdésében említett olyan kötelezettségszegések, illetve súlyos kötelezettségszegések meghatározásáról, amelyek a közös halászati politikának a tengeri biológiai erőforrások megőrzéséhez elengedhetetlen vonatkozó rendelkezéseinek be nem tartásából erednek.
2. szakasz
Információcsere és pénzügyi korrekciók
103. cikk
Információkhoz való hozzáférés
A Bizottság kérésére a tagállamok közlik a Bizottsággal a KHP-vel kapcsolatos uniós jogi aktusok végrehajtása érdekében elfogadott törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseiket, amennyiben ezek a jogi aktusok az ETHA-ra nézve pénzügyi hatással járnak.
104. cikk
Titoktartás
(1) A tagállamok és a Bizottság minden szükséges lépést megtesznek a rendelet végrehajtása során végzett helyszíni ellenőrzések, illetve számlaelszámolás keretében közölt vagy kapott információ titkosságának biztosítása érdekében.
(2) Az az e cikk (1) bekezdésében említett információk esetében a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelet (38) 8. cikkében említett elveket kell alkalmazni.
105. cikk
A Bizottság által végzett pénzügyi korrekció
(1) A 1303/2013/EU rendelet 22. cikkének (7) bekezdésében,, 85. cikkében és 144. cikkének (1) bekezdésében említett eseteken felül a Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén, valamely operatív programhoz nyújtott uniós hozzájárulás részben vagy egészben történő megszüntetésével pénzügyi korrekciókat hajt végre, amennyiben - a szükséges vizsgálatokat követően - az alábbiakat állapítja meg:
a)
az e rendelet 10. cikk (2) bekezdésében említett kötelezettségek kedvezményezett általi megsértését magában foglaló eset érint egy igazolt költségnyilatkozatban szereplő kiadást, és a kötelezettségszegést a tagállam az e bekezdés szerinti korrekciós eljárás megindítását megelőzően nem korrigálta;
b)
a közös halászati politika keretébe tartozó szabályok tagállam általi súlyos be nem tartásának esetei érintenek egy igazolt költségnyilatkozatban szereplő kiadást, és ez a kifizetés az e rendelet 101. cikke szerinti felfüggesztéséhez vezetett, illetve ha az érintett tagállam továbbra sem bizonyítja, hogy megtette a szükséges korrekciós intézkedéseket az alkalmazandó szabályok jövőbeli betartásának és végrehajtásának biztosítása érdekében.
(2) A Bizottság a korrekció összegéről való döntésnél figyelembe veszi a közös halászati politika keretébe tartozó szabályok tagállam vagy kedvezményezett általi súlyos megsértésének jellegét, súlyosságát, tartamát és ismétlődő jellegét, illetve azt, hogy az ETHA-ból származó támogatás az érintett kedvezményezett gazdasági tevékenységéhez képest mennyire jelentős.
(3) Abban az esetben, ha nem állapítható meg pontosan a közös halászati politika keretébe tartozó szabályok tagállamok általi megsértésével kapcsolatos kiadás összege, a Bizottság a (4) bekezdésnek megfelelően átalányalapú vagy extrapolált pénzügyi korrekciót alkalmaz.
(4) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 126. cikknek megfelelően végrehajtási jogi aktusokat fogadjon el, melyekben megállapítja, hogy milyen kritériumok alapján kell a pénzügyi korrekció alkalmazandó szintjét meghatározni, valamint azt is, hogy milyen kritériumok teljesülése esetén kell átalányalapú vagy extrapolált pénzügyi korrekciókat alkalmazni.
106. cikk
Eljárás
A 1303/2013/EU rendelet 145. cikkét kell értelemszerűen alkalmazni abban az esetben, ha a Bizottság az e rendelet 105. cikkében említett pénzügyi korrekcióra tesz javaslatot.
VI. FEJEZET
Monitoring, értékelés, tájékoztatás és kommunikáció
1. szakasz
Közös monitoring- és értékelési rendszer létrehozása és célkitűzései
107. cikk
Monitoring- és értékelési rendszer
(1) Az ETHA teljesítményének mérése céljából közös monitoring- és értékelési keretet kell kidolgozni az ETHA-ból finanszírozott megosztott irányítású műveletekhez. A hatékony teljesítménymérés biztosítása érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 126. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az említett rendszer tartalmának és kialakításának meghatározására vonatkozóan.
(2) Az ETHA általános hatását a 6. cikkben meghatározott uniós prioritásokkal összefüggésben kell mérlegelni.
A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján meghatározhatja az ezen uniós prioritásokhoz kapcsolódó konkrét mutatókat. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 127. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.
(3) A tagállamok megadnak minden olyan információt a Bizottságnak, amely az érintett intézkedések monitoringjához és értékeléséhez szükséges. A Bizottság figyelembe veszi az adatigényeket és a lehetséges adatforrások közötti szinergiákat, különösen - adott esetben - statisztikai célú felhasználhatóságukat. A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján szabályokat fogad el a tagállamok által nyújtandó információkra, valamint az adatigényekre és a lehetséges adatforrások közötti szinergiákra vonatkozóan. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 127. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.
(4) A Bizottság az Európai Parlament és a Tanács részére négyévente jelentést készít e cikk végrehajtásáról. Az első jelentést 2017. december 31-ig kell benyújtani.
108. cikk
Célkitűzések
A közös monitoring- és értékelési rendszer célja:
a)
a KHP és ITP terén elért haladás és eredmények bemutatása, az általános hatás vizsgálata, valamint az ETHA-ból finanszírozott műveletek eredményességének, hatékonyságának és relevanciájának értékelése;
b)
a KHP és ITP célzottabb támogatásához való hozzájárulás;
c)
a monitoringgal és az értékeléssel kapcsolatos általános tanulási folyamat támogatása;
d)
az ETHA-ból finanszírozott műveletek szilárd, tényalapú, a döntéshozatali folyamatot támogató értékelésének biztosítása.
2. szakasz
Technikai rendelkezések
109. cikk
Közös mutatók
(1) A 107. cikkben meghatározott monitoring- és értékelési rendszerben az adatok uniós szintű összesítésének lehetővé tétele érdekében meg kell határozni a műveleti program kiinduló helyzetére, valamint pénzügyi végrehajtására, teljesítményére és eredményeire vonatkozó, valamennyi műveleti programra egyaránt alkalmazandó közös mutatók jegyzékét.
(2) A közös mutatók kapcsolódnak a 6. cikkben meghatározott uniós prioritásoknak megfelelően az operatív programokban megállapított mérföldkövekhez és célokhoz. Ezeket a közös mutatókat a 1303/2013/EU rendelet 21. cikkének (1) bekezdésében említett eredményességi felülvizsgálathoz kell felhasználni; a mutatók lehetővé teszik a szakpolitika végrehajtása előrehaladásának, hatékonyságának és eredményességének értékelését az uniós, és programszintű célkitűzések és célok fényében.
110. cikk
Elektronikus információs rendszer
(1) A monitoringhoz és az értékeléshez szükséges, a program végrehajtásával, a finanszírozásra kiválasztott valamennyi művelettel, valamint a befejezett műveletekkel kapcsolatos alapvető információkat, ideértve a kedvezményezett és a projekt fő jellemzőit is, elektronikus formában kell rögzíteni és tárolni.
(2) A Bizottság biztosítja a monitoringgal és az értékeléssel kapcsolatos alapvető információk rögzítésére, tárolására és kezelésére, valamint az erről szóló jelentéstételre szolgáló megfelelő és biztonságos elektronikus rendszer létrehozását.
111. cikk
Információszolgáltatás
Az ETHA keretében nyújtott támogatás kedvezményezettjei - köztük a helyi akciócsoportok - kötelesek az irányító hatóság és/vagy a megbízott értékelők vagy más, az irányító hatóság megbízásából eljáró szervek részére eljuttatni minden olyan, különösen a konkrét célkitűzések és prioritások elérésére vonatkozó adatot és információt, amely a program monitoringhoz és értékeléséhez szükséges.
3. szakasz
Monitoring
112. cikk
Monitoringeljárások
(1) Az e rendelet 97. cikkében említett irányító hatóság és a 1303/2013/EU rendelet 41. cikkében említett monitoringbizottság feladata monitoringnak alávetni a programvégrehajtás minőségét.
(2) Az irányító hatóság és a monitoringbizottság pénzügyi, teljesítmény- és eredménymutatók alapján köteles végezni az operatív program monitoringját.
113. cikk
A monitoringbizottság feladatai
A1303/2013/EU rendelet 47. cikkében meghatározott feladatok mellett a monitoringbizottság ellenőrzi az operatív program eredményességét és végrehajtásának hatékonyságát. Ebből a célból a monitoringbizottság:
a)
a program jóváhagyására vonatkozó döntést követő hat hónapon belül - a vele folytatott konzultációt követően - jóváhagyja a finanszírozott műveletek kiválasztási kritériumait; a kiválasztási kritériumokat a programozási szükségleteknek megfelelően felül kell vizsgálni;
b)
megvizsgálja a program értékelési tervével kapcsolatos tevékenységeket és eredményeket;
c)
megvizsgálja a program keretében az egyedi előzetes feltételrendszer teljesítésével kapcsolatban végrehajtott intézkedéseket;
d)
a Bizottságnak történő megküldést megelőzően megvizsgálja és jóváhagyja a végrehajtásról szóló éves jelentéseket;
e)
megvizsgálja a férfiak és nők közötti egyenlőség, az esélyegyenlőség és a megkülönböztetésmentesség előmozdítását célzó intézkedéseket, beleértve a fogyatékos személyek hozzáférését.
A monitoringbizottsággal nem kell konzultációt folytatni a 21. cikkben említett adatgyűjtési munkatervekről.
114. cikk
Éves végrehajtási jelentés
(1) A tagállamok 2016. május 31-ig, majd 2023-mal bezárólag minden ezt követő év május 31-ig a megelőző naptári évre vonatkozó éves végrehajtási jelentést terjesztenek a Bizottság elé az operatív program végrehajtásáról. A 2016-ban benyújtandó jelentésnek a 2014. és 2015. naptári évekre kell vonatkoznia.
(2) A1303/2013/EU rendelet 50. cikk rendelkezésein túlmenően az éves végrehajtási jelentéseknek tartalmazniuk kell a következőket is:
a)
a pénzügyi kötelezettségvállalásokra és kiadásokra vonatkozó információk intézkedések szerinti lebontása;
b)
az értékelési tervvel összefüggésben végrehajtott tevékenységek összefoglalója;
c)
az e rendelet 10. cikke (1) bekezdésében említett súlyos jogsértési esetekre vonatkozó információk, valamint az azokra válaszul tett fellépések, továbbá az e rendelet 10. cikkének (2) bekezdésében meghatározott feltételek és korrekciós intézkedések be nem tartása;
d)
az e rendelet 41. cikke (10) bekezdésének való megfelelés érdekében tett fellépésekkel kapcsolatos információ;
e)
a kedvezményezettekkel kapcsolatos adatoknak az e rendelet V. mellékletében előírt közzététele érdekében tett fellépésekkel kapcsolatos információk, természetes személyek esetében a nemzeti joggal összhangban, beleértve az esetlegesen alkalmazandó küszöbértékeket is.
(3) A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján szabályokat fogad el az éves végrehajtási jelentések formátumára és megjelenítésére vonatkozóan. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 127. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.
4. szakasz
Értékelés
115. cikk
Általános rendelkezések
(1) A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján rendelkezik a 1303/2013/EU rendelet 55. cikkében említett előzetes értékelési jelentésekben szerepeltetendő elemekről, és megállapítja az említett rendelet 56. cikkében említett értékelési tervre vonatkozó minimumkövetelményeket. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat az e rendelet 127. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.
(2) A tagállamok biztosítják, hogy az értékelések megfeleljenek a 107. cikkel összhangban elfogadott közös értékelési és monitoring rendszernek, megszervezik a szükséges adatok előállítását és gyűjtését, és az értékelők rendelkezésére bocsátják a monitoringrendszer által biztosított különböző információkat.
(3) Az értékelési jelentéseket a tagállamok az interneten, a Bizottság pedig az Európai Unió honlapján teszi közzé.
116. cikk
Előzetes értékelés
A tagállamok biztosítják, hogy az előzetes értékelést végző fél a program előkészítési folyamatában annak korai szakaszától kezdődően részt vegyen, ideértve a 18. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett elemzés kidolgozását, a program beavatkozási logikájának kialakítását és a program céljainak meghatározását.
117. cikk
Utólagos értékelés
A1303/2013/EU rendelet 57. cikkével összhangban a Bizottság a tagállamokkal szorosan együttműködve utólagos értékelési jelentést készít.
118. cikk
Az értékelések összegzése
Az előzetes értékelési jelentések uniós szintű összegzésére a Bizottság felügyelete mellett kerül sor. Az értékelési jelentések összegzését legkésőbb a vonatkozó értékelések benyújtását követő év december 31-ig kell elkészíteni.
5. szakasz
Tájékoztatás és kommunikáció
119. cikk
Tájékoztatás és nyilvánosság
(1) A 97. cikk (1) bekezdésének b) pontjával összhangban az irányító hatóság felelős az alábbiakért:
a)
egységes honlap vagy egységes webportál létrehozása, amely tájékoztatást nyújt az egyes tagállamok operatív programjáról és hozzáférést biztosít azokhoz;
b)
a lehetséges kedvezményezettek tájékoztatása az operatív program finanszírozási lehetőségeiről;
c)
az ETHA szerepének és eredményeinek terjesztése az uniós polgárok körében a partnerségi megállapodások, operatív programok és műveletek eredményeiről és hatásáról szóló tájékoztatási és kommunikációs intézkedések révén.
d)
annak biztosítása, hogy a közös halászati politika szabályainak való megfelelés biztosítását célzó intézkedések összefoglalása - ideértve mind a tagállamok vagy a kedvezményezettek szabálysértésének eseteit, mind a különösen a pénzügyi vonatkozású korrekciós intézkedéseket - nyilvánosan hozzáférhető legyen.
(2) Az ETHA-ból nyújtott támogatás átláthatóságának biztosítása érdekében a tagállamok CSV vagy XML formátumban jegyzéket vezetnek a műveletekről, melyet az egységes honlapon vagy webportálon keresztül hozzáférhetővé tesznek, és amely tartalmazza az operatív program műveleteinek felsorolását és összefoglalását.
A műveletek jegyzékét legalább hathavonta aktualizálni kell.
A műveletek jegyzékére vonatkozó minimális tájékoztatási követelményeket, beleértve a 26., a 39., a 47., az 54. és az 56. cikk szerinti műveletekre vonatkozó egyedi információkat, a V. melléklet állapítja meg.
(3) A nyilvánosságra vonatkozó tájékoztatási és nyilvánossági intézkedésekkel, illetve a kérelmezőkre és a kedvezményezettekre vonatkozó tájékoztatási intézkedésekkel kapcsolatos részletes szabályokat a V. melléklet állapítja meg.
(4) A Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén meghatározza a műveletre vonatkozó tájékoztatás és a nyilvánossági intézkedések technikai jellemzőit és az embléma létrehozására és a szabványos színek meghatározására vonatkozó utasításokat. E végrehajtási jogi aktusokat a 127. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó-bizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.
VIII. CÍM
VÉGREHAJTÁS A KÖZVETLEN IRÁNYÍTÁS KERETÉBEN
I. FEJEZET
Általános rendelkezések
120. cikk
Hatály
Ez a cím a VI. címben meghatározott, közvetlen irányítás keretében finanszírozott intézkedésekre vonatkozik.
II. FEJEZET
Ellenőrzés
121. cikk
Az Unió pénzügyi érdekeinek védelme
(1) A Bizottság megfelelő intézkedésekkel - csalás, korrupció és más jogellenes cselekmények elleni megelőző intézkedésekkel, hatásos ellenőrzésekkel, szabálytalanság feltárása esetén a jogtalanul kifizetett összegek visszafizettetésével, valamint szükség esetén hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókkal - biztosítja, hogy az Európai Unió pénzügyi érdekei az e rendelet alapján finanszírozott műveletek végrehajtása során ne sérüljenek.
(2) A Bizottság és képviselői, valamint a Számvevőszék jogosultak dokumentumalapú és helyszíni ellenőrzést végezni az uniós források kedvezményezettjeinél, valamint az uniós forrásokban részesülő vállalkozóknál és alvállalkozóknál.
Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) jogosult az uniós finanszírozással közvetlenül vagy közvetetten érintett gazdasági szereplőknél a 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletben (39), valamint a 2185/96/Euratom, EK rendeletben megállapított eljárásoknak megfelelően helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat végezni annak megállapítására, hogy felmerült-e az uniós finanszírozásra vonatkozó támogatási megállapodással, támogatási határozattal vagy szerződéssel összefüggésben olyan csalás, korrupciós vagy más jogellenes cselekmény, amely az Unió pénzügyi érdekeit sérti.
(3) Az (1) és (2) bekezdések sérelme nélkül az e rendelet végrehajtása keretében harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel kötött együttműködési megállapodásokban, az e rendelet végrehajtása keretében létrejött támogatási megállapodásokban, határozatokban és szerződésekben kifejezetten rendelkezni kell arról, hogy a Bizottság, a Számvevőszék és az OLAF, a vonatkozó hatásköreivel összhangban elvégezheti a fenti bekezdésekben említett helyszíni és egyéb ellenőrzéseket és vizsgálatokat.
122. cikk
Ellenőrzések
(1) A Bizottság és a Számvevőszék tisztviselői vagy képviselőik a támogatás utolsó részletének a Bizottság általi folyósítását követő három éven belül bármikor, a sürgős esetek kivételével legalább tíz munkanappal korábban történő előzetes értesítést követően, helyszíni ellenőrzéseket végezhetnek az e rendelettel finanszírozott műveletekre vonatkozóan.
(2) A Bizottság és a Számvevőszék helyszíni ellenőrzések végzésére kellően feljogosított tisztviselői vagy képviselői részére hozzáférést kell biztosítani az e rendelet által finanszírozott kiadásokkal kapcsolatos könyvelésekhez és valamennyi egyéb dokumentumhoz, ideértve az elektronikus adathordozón összeállított vagy kapott és rögzített dokumentumokat és metaadatokat is.
(3) A (2) bekezdésben említett ellenőrzési hatáskör nem érinti azon nemzeti rendelkezések alkalmazását, amelyek egyes intézkedéseket a nemzeti jogszabályokban külön meghatározott személyek számára tartanak fenn. A Bizottság és a Számvevőszék tisztviselői vagy képviselőik nem vesznek részt többek között olyan házkutatásokban vagy hivatalos kihallgatásokban, amelyek az érintett tagállam nemzeti jogszabályainak keretében zajlanak. Az ezek nyomán szerzett információkhoz azonban hozzáférhetnek.
(4) Amennyiben az e rendelet alapján nyújtott uniós pénzügyi támogatást a későbbiekben végső kedvezményezettként harmadik fél kapja meg, az eredeti kedvezményezettnek - aki az uniós pénzügyi támogatás kedvezményezettje - minden lényeges információt meg kell adnia a Bizottság részére a végső kedvezményezett személyére vonatkozóan.
123. cikk
A kifizetések felfüggesztése, a pénzügyi hozzájárulás csökkentése és megszüntetése
(1) Ha a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az uniós pénzeszközöket nem az e rendeletben vagy bármely más vonatkozó uniós jogszabályban meghatározott feltételeknek megfelelően használták fel, erről értesíti a kedvezményezetteket, akik az értesítés időpontjától számított egy hónapon belül küldhetik meg észrevételeiket a Bizottság részére.
(2) Amennyiben a kedvezményezettek az e cikk (1) bekezdésében említett határidőn belül nem válaszolnak, vagy ha észrevételeiket nem találják kielégítőnek, a Bizottság csökkenti vagy megszünteti az odaítélt pénzügyi hozzájárulást, illetve felfüggeszti a kifizetéseket. A jogosulatlanul kifizetett összegeket vissza kell fizetni az Unió általános költségvetésébe. A kellő időben vissza nem fizetett összegeket a 966/2012/EU, Euratom rendeletben meghatározott feltételek szerinti kamat terheli.
III. FEJEZET
Értékelés és jelentéstétel
124. cikk
Értékelés
(1) Az e rendelet keretében finanszírozott műveleteket végrehajtásuk figyelemmel kísérése végett rendszeres monitoringnak vetik alá.
(2) A Bizottság gondoskodik a finanszírozott műveletek rendszeres, független és külső értékeléséről.
125. cikk
Jelentéstétel
A Bizottság benyújtja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a következőket:
a)
legkésőbb 2017. március 31-ig az elért eredményekről és az e rendelet keretében finanszírozott műveletek végrehajtásának minőségi és mennyiségi vonatkozásairól szóló időközi értékelő jelentést;
b)
legkésőbb 2018. augusztus 31-ig az e rendelet keretében finanszírozott műveletek folytatásáról szóló közleményt;
IX. CÍM
ELJÁRÁSI RENDELKEZÉSEK
126. cikk
Felhatalmazás gyakorlása
(1) A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek szerint felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására.
(2) A [10,, 14., 32., 40., 41., 72., 102., 105., 107. és 129.] cikkben említett felhatalmazás 2020. december 31-ig szól.
(3) Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a [10., 14., 32, 40., 41., 72., 102., 105., 107. és 129.] cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az említett határozatban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a határozatban megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.
(4) A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően a Bizottság arról egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot.
(5) A [10., 14., 32.,., 40., 41., 72., 102., 105., 107. és 129.] cikk alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az értesítést követő két hónapos időtartam leteltéig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, vagy ha mind az Európai Parlament, mind a Tanács az időtartam leteltét megelőzően tájékoztatta a Bizottságot arról, hogy nem emel kifogást. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére az említett határidő két hónappal meghosszabbodik.
127. cikk
Bizottsági eljárás
(1) A Bizottságot az Európai Tengerügyi és Halászati Alap Bizottsága segíti. E bizottság az 182/2011/EU rendelet szerinti bizottság.
(2) Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén az 182/2011/EU rendelet 4. cikke alkalmazandó.
(3) Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén az 182/2011/EU rendelet 5. cikke alkalmazandó.
Ha az Európai Tengerügyi és Halászati Alap Bizottsága nem nyilvánít véleményt az e rendelet 95. cikke (5) bekezdése alapján elfogadandó végrehajtási jogi aktus tervezetéről, az Európai Bizottság nem fogadhatja el a végrehajtási jogi aktus tervezetét, és az 182/2011/EU rendelet 5. cikke (4) bekezdésének harmadik albekezdését kell alkalmazni.
X. CÍM
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
128. cikk
Hatályon kívül helyezés
(1) A 129. cikk (2) bekezdésében szereplő rendelkezések sérelme nélkül a 2328/2003/EK rendelet, a 861/2006/EK rendelet, az 1198/2006/EK rendelet, a 791/2007/EU rendelet, az 1255/2011/EU rendelet, és az 1224/2009/EK rendelet 103. cikke 2014. január 1-jével hatályát veszti.
(2) A hatályon kívül helyezett rendeletekre való hivatkozást az e rendeletre való hivatkozásként kell értelmezni.
129. cikk
Átmeneti rendelkezések
(1) A 861/2006/EK rendelet az 1198/2006/EK rendelet,, a 791/2007/EK rendelet és az 1255/2011/EU rendelet által létrehozott támogatási rendszerekről az e rendelettel létrehozandó támogatási rendszerre való áttérés elősegítése érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 126. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az olyan feltételek meghatározására, amelyek teljesülése esetén a Bizottság által az említett rendeletek alapján jóváhagyott támogatás beépíthető az e rendeletben előírt támogatásba, többek között a technikai segítségnyújtás és az utólagos értékelések céljára.
(2) E rendelet nem befolyásolja az érintett projektek lezárásáig azok folytatását vagy módosítását, beleértve azok teljes vagy részleges megszüntetését, illetve a Bizottság által a 2328/2003/EK rendelet, a 861/2006/EK rendelet, az 1198/2006/EK rendelet,, a 791/2007/EK rendelet és az 1255/2011/EU rendelet, valamint az 1224/2009/EK rendelet 103. cikke alapján, vagy bármely egyéb, 2013. december 31-én az adott támogatásra irányadó és az ezen projektekre és támogatásokra ezt követően is alkalmazandó jogszabály alapján jóváhagyott támogatás folytatását vagy módosítását, beleértve annak teljes vagy részleges megszüntetését.
(3) Az 1198/2006/EK rendelet értelmében benyújtott kérelmek érvényben maradnak.
130. cikk
Hatálybalépés és alkalmazás
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ezt a rendeletet 2014. január 1-jétől kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2014. május 15-én.