PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1283/2014
ze dne 2. prosince 2014
o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Korejské republiky a Malajsie po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Platná opatření
(1)
Platná antidumpingová opatření na dovoz některých potrubních tvarovek (dále jen „PT“ nebo „dotčený výrobek“) pocházejících z Korejské republiky a Malajsie (dále jen „dotčené země“) byla původně uložena nařízením Rady (ES) č. 1514/2002 (2) (dále jen „původní opatření“).
(2)
Platná antidumpingová cla pro Malajsii činí 75 %, s výjimkou společností Anggerik Laksana Sdn Bhd a Pantech Steel Industries Sdn Bhd, na které se vztahuje antidumpingové clo ve výši 59,2 % resp. 49,9 %. Pro všechny společnosti z Korejské republiky platí clo 44 %.
(3)
Původní opatření byla zachována nařízením Rady (ES) č. 1001/2008 (3) naposledy pozměněným nařízením Rady (EU) č. 363/2010 (4) (dále jen „platná opatření“).
1.2 Platná opatření vztahující se na další třetí země
(4)
Mimo oblast působnosti tohoto řízení jsou v současné době v platnosti antidumpingová opatření na vývoz dotčeného výrobku z Čínské lidové republiky a Thajska (5). Opatření na dotčený výrobek pocházející z Číny byla rozšířena na dovoz stejného výrobku odesílaného z Tchaj-wanu (6), Indonésie (7), Srí Lanky (8) a Filipín (9). Dne 3. září 2014 zahájila Komise přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení týkající se dovozu PT z Čínské lidové republiky a rozšířený na Tchaj-wan, Indonésii, Srí Lanku a Filipíny. Komise zveřejnila oznámení o zahájení přezkumu v Úředním věstníku Evropské unie (10). Antidumpingová opatření týkající se vývozu z Thajska pozbyla platnost.
(5)
V lednu 2013 byla uložena opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Ruska a Turecka (11).
1.3 Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(6)
Dne 8. února 2013 Evropská komise (dále jen „Komise“) zveřejnila oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (12) platných antidumpingových opatření týkajících se PT z Korejské republiky a Malajsie.
(7)
Dne 26. června 2013 Komise obdržela žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009 (dále jen „základní nařízení“).
(8)
Žádost podal Výbor na obranu výrobního odvětví Evropské unie vyrábějícího ocelové tvarovky pro svařování natupo (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 40 % celkové výroby dotčeného výrobku v Unii.
(9)
Žádost byla zdůvodněna tím, že pozbytí platnosti opatření by mělo pravděpodobně za následek obnovení dumpingu a obnovení újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(10)
Dne 15. října 2013 zahájila Komise přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Komise zveřejnila oznámení o zahájení přezkumu v Úředním věstníku Evropské unie (13).
1.4 Zúčastněné strany
(11)
Komise ve svém oznámení o zahájení přezkumu vyzvala zúčastněné strany, aby ji za účelem účasti v přezkumném šetření kontaktovaly. Komise výslovně informovala žadatele, další známé výrobce v Unii, uživatele a dovozce, vyvážející výrobce v Korejské republice a Malajsii a korejské a malajsijské orgány o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti a vyzvala je, aby spolupracovali.
(12)
Všechny zúčastněné strany měly možnost se k zahájení přezkumu vyjádřit a požádat o slyšení u Komise nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.
1.4.1. Výběr vzorku
(13)
V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že v souladu s článkem 17 základního nařízení bude možná muset vybrat vzorek výrobců v Unii, dovozců a korejských vyvážejících výrobců.
a) Výběr vzorku výrobců v Unii
(14)
V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že prozatímně vybrala vzorek výrobců v Unii, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily. Vzorek byl vybrán na základě objemu výroby a prodeje obdobného výrobku během období přezkumného šetření v Unii se současným zajištěním zeměpisného rozložení; skládá se ze čtyř výrobců v Unii nebo skupin výrobců v Unii (pět jednotlivých společností) se sídlem v Německu, Francii, Itálii, Rumunsku a Rakousku. Nedošly žádné připomínky a prozatímně vybrané společnosti v konečném vzorku zůstaly.
(15)
Po zahájení řízení však Komise musela vyloučit ze vzorku dva výrobce v Unii kvůli nedostatečné spolupráci. Zbývající dvě společnosti/skupiny společností (celkem tři jednotlivé společnosti) představují 49 % výroby v Unii a 45 % prodeje v Unii a výrobní zařízení mají ve třech různých zemích. Pozměněný vzorek byl proto stále považován za reprezentativní vzorek výrobního odvětví Unie.
b) Výběr vzorku dovozců
(16)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. Žádný dovozce však při šetření nespolupracoval.
c) Výběr vzorku vyvážejících výrobců v Korejské republice
(17)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny vyvážející výrobce v Koreji, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. Kromě toho Komise požádala zastoupení Korejské republiky při Evropské unii, aby našlo nebo kontaktovalo další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.
(18)
Dva korejští vyvážející výrobci poskytli požadované informace, ale pouze jeden souhlasil se spoluprací a se zařazením do vzorku. Proto bylo rozhodnuto, že výběr vzorku korejských vyvážejících výrobců není nutný.
d) Vyvážející výrobci v Malajsii
(19)
Vzhledem k nízkému počtu známých malajsijských vyvážejících výrobců Komise v oznámení o zahájení přezkumu nepředpokládala výběr jejich vzorku.
(20)
Komise vyzvala všechny vyvážející výrobce, aby se přihlásili do 15 dnů ode dne zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu. Kromě toho Komise požádala zastoupení Malajsie při Evropské unii, aby našlo nebo kontaktovalo případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.
1.4.2. Odpovědi na dotazník
(21)
Komise zaslala dotazníky všem společnostem v Unii zařazeným do vzorku, spolupracující korejské společnosti a všem známým malajsijským vyvážejícím výrobcům.
(22)
Jeden výrobce v Unii neodpověděl na dotazník, zatímco jiný výrobce v Unii předložil pouze částečnou odpověď a nereagoval ani na dopis s upozorněním na nedostatky. Následně byli tito dva výrobci v Unii ze vzorku vyloučeni (viz výše 15. bod odůvodnění). Na dotazník odpověděl jeden korejský vyvážející výrobce. Odpověď na dotazník nezaslal žádný vyvážející výrobce z Malajsie.
1.4.3. Inspekce na místě
(23)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti obnovení dumpingu a výsledné újmy a pro posouzení toho, zda by uložení opatření bylo v rozporu se zájmem Unie. Inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobci v Unii:
-
Erne Fittings GmbH, Schlins, Rakousko a společnost ve spojení Siekman Fittings, Lohne, Německo;
-
Vallourec Fittings S.A., Francie.
Vyvážející výrobci v Korejské republice:
-
TK Corporation, Pusan.
1.5 Období přezkumného šetření a posuzované období
(24)
Šetření pravděpodobnosti obnovení dumpingu se týkalo období od 1. října 2012 do 30. září 2013 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“).
(25)
Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2010 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
1.6 Zveřejnění informací
(26)
Dne 12. září 2014 poskytla Komise všem zúčastněným stranám základní fakta a úvahy, na jejichž základě hodlala zachovat platná antidumpingová opatření, a vyzvala je, aby se k nim vyjádřily. Připomínky předložené zúčastněnými stranami Komise zvážila a případně zohlednila.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(27)
Přezkoumávaným výrobkem jsou potrubní tvarovky (jiné nežli lité tvarovky, příruby a tvarovky se závitem) ze železa nebo oceli (nikoliv však nerezavějící oceli) o maximálním vnějším průměru nepřesahujícím 609,6 mm, používané ke svařování natupo a jiným účelům, pocházející z Korejské republiky a Malajsie, které v současnosti spadají do kódů KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 a ex 7307 99 80 (dále jen „dotčený výrobek“ nebo „PT“)
2.2 Obdobný výrobek
(28)
Přezkumné šetření potvrdilo, stejně jako v původním šetření, že PT vyrobené v dotčených zemích a prodávané na domácím trhu nebo vyvážené do Unie nebo na jiné vývozní trhy mají stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti a konečné použití jako výrobky prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie.
(29)
Komise proto rozhodla, že tento výrobek je obdobným výrobkem ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ DUMPINGU
(30)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda by pravděpodobně došlo k obnovení dumpingového dovozu z dotčených zemí, pokud by stávající opatření pozbyla platnosti.
3.1 Korejská republika
3.1.1. Předběžné poznámky
(31)
Jeden z největších korejských výrobců PT, společnost TK Corporation, při šetření spolupracovala. Na tuto spolupracující společnost připadalo 25 % - 40 % korejského vývozu PT (přesný údaj není uveden z důvodu utajení). TK Corporation zaslala Komisi vyplněný dotazník, včetně údajů o prodeji na domácím trhu, prodeji na vývoz a výrobních nákladech. Komise měla za to, že analýza korejského dumpingu během období přezkumného šetření a zčásti i analýza obnovení dumpingu by mohla vycházet z údajů této společnosti vzhledem k jejímu podílu na korejském vývozu PT. Odpověď TK Corporation byla ověřena.
3.1.2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
(32)
Během období přezkumného šetření bylo z Koreje do Unie dovezeno pouze zanedbatelné množství PT (méně než 50 tun). Část z toho prodal jediný spolupracující vyvážející výrobce TK Corporation. Bylo jasné, že toto množství není reprezentativní, protože představovalo méně než 0,1 % výroby TK Corporation. Kromě toho nebylo jasné, zda bylo na dovozené zboží od TK Corporation zaplaceno antidumpingové clo, což vyvolávalo pochybnosti o tom, zda toto zboží skutečně vstoupilo na celní území Unie. Navíc se jednalo o prodej pro tři konkrétní projekty s vlastní specifikací tvarovek (jedná se tedy o nereprezentativní prodej) a prodej proběhl v „balíku“ s dalšími tvarovkami (hlavně z nerezavějící oceli). Z výše uvedených důvodů nebylo možné provést smysluplnou analýzu dumpingu na základě dovozu PT od TK Corporation do Unie během období přezkumného šetření.
(33)
Po zveřejnění informací TK Corporation prohlásila, že Komise měla ve své analýze dumpingu vycházet z prodeje společnosti na vývoz do Unie, a to z těchto důvodů: i) její prodej na vývoz do Unie během období přezkumného šetření byl významný a tedy reprezentativní, protože sestával z „nejméně 26 faktur s 282 individuálními transakcemi, navzdory zavedeným clům“ ii) jelikož nebylo jasné, jak to bylo s platbou antidumpingového cla, některé prodejní operace (určené pro projekt v zahraničí) zřejmě nepodléhaly antidumpingovému clu, zatímco z jiných prodejních operací, k nimž došlo během období přezkumného šetření, dovozci ne vždy platili antidumpingová cla kvůli špatné klasifikaci těchto výrobků, v důsledku čehož si dovozci neuvědomili, že byl antidumpingová cla platit měli. Mezitím byli dovozci na tuto chybu upozorněni a od té doby antidumpingová cla hradili se zpětnou platností; a iii) podmínky pro prodej na vývoz do Unie byly obvyklé, neboť se nepoužily kratší dodací lhůty a účtované ceny nebyly předmětem vzájemné kompenzace.
(34)
Tyto připomínky byly náležitě analyzovány. TK Corporation nic nenamítala proti nízkému objemu svého prodeje na vývoz do Unie jak v absolutním vyjádření, tak ve srovnání s celkovou výrobou obdobného výrobku (méně než 0,1 %). Komise tvrdí, že tak malý objem v relativním i absolutním vyjádření nelze považovat za reprezentativní.
(35)
Komise navíc nemohla na základě poskytnutých dokumentů zjistit, jaká část údajného prodeje společnosti TK Corporation v Unii byla nakonec řádně klasifikována a dovezena, a také tvrzení, že ceny nebyly předmětem vzájemné kompenzace, nemohlo být ověřeno, a proto ho nebylo možné akceptovat, jelikož podpůrné podklady byly poskytnuty až po inspekci na místě. V každém případě, pokud jde o tyto dvě otázky, s ohledem na závěr analýzy obsažený v 34. bodě odůvodnění není zapotřebí, aby Komise dospěla k definitivnímu rozhodnutí, jelikož ani celkový vykazovaný objem prodeje TK Corporation do Unie nelze považovat za dostatečně reprezentativní.
(36)
Komise proto potvrzuje, že prodej TK Corporation do Unie během období přezkumného šetření nelze použít pro smysluplnou analýzu dumpingu jako součást tohoto šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti.
3.1.3. Důkazy o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(37)
Komise analyzovala, zda je pravděpodobné obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti. Přitom byly analyzovány tyto prvky: vývozní cena do jiných destinací, výrobní kapacita a nevyužitá kapacita v Koreji a přitažlivost trhu Unie.
3.1.3.1. Vývoz z Koreje do jiných destinací
(38)
Vzhledem k nízkému objemu dovozu PT z Koreje do Unie a nedostatečné spolehlivosti cen sjednaných u těchto obchodů (viz 32. až 36. bod odůvodnění) dospěla Komise k závěru, že pro posouzení pravděpodobné budoucí cenové úrovně vývozu do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti, by se měly použít údaje týkající se prodeje PT z Koreje do jiných zemí.
(39)
Bylo usouzeno, že je vhodné nejprve analyzovat korejský prodej do Spojených států amerických (dále jen „USA“), neboť na rozdíl od korejského vývozu do jiných destinací má uvedený trh podobnou velikost jako trh Unie, s mnoha domácími výrobci, ale také s velkým podílem dovozu a nízkými dovozními celními sazbami, což z něho činí velmi konkurenční trh. Navíc jsou USA hlavní destinací vývozu obecně pro Koreu i konkrétně pro TK Corporation.
(40)
Kromě toho byl v průběhu šetření zkoumán veškerý další prodej PT z Koreje na vývoz.
(41)
Výpočet dumpingu byl proveden jak pro prodej do USA, tak pro prodej do jiných vývozních destinací (kromě Unie z důvodů uvedených v 32. až 36. bodě odůvodnění výše).
a) Běžná hodnota
(42)
V souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení vycházela běžná hodnota pro TK Corporation z ceny zaplacené nebo splatné v běžném obchodním styku nezávislými odběrateli na domácím trhu, pokud to bylo možné.
(43)
U typů výrobku, které tuto metodiku neumožňovaly, byla běžná hodnota početně zjištěna v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(44)
Stalo se tak na základě skutečných výrobních nákladů TK Corporation uvedených v odpovědi na dotazník, to jest, v souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení, skutečných výrobních nákladů navýšených o skutečné prodejní, správní a režijní náklady a zisk.
b) Vývozní cena
(45)
Jak je vysvětleno v 32. až 36. bodě odůvodnění, prodej TK Corporation do Unie se nedal použít pro výpočet dumpingu, a proto vývozní ceny vycházely z jejího vývozu na trhy třetích zemí.
(46)
V souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení byla vývozní cena TK Corporation do jiných zemí upravena na úroveň ceny ze závodu, ve vhodných případech se zohledněním nákladů mimo jiné na dopravu, a dále cel a daní.
c) Srovnání a úpravy
(47)
Vážený průměr běžné hodnoty byl srovnán s váženým průměrem vývozní ceny dotčeného výrobku, obojí na úrovni ceny ze závodu, v souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení.
(48)
Za účelem spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byl v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení brán ohled na rozdíly zjištěné ve faktorech působících na ceny a porovnatelnost cen. V tomto ohledu byly provedeny úpravy o náklady na vnitrozemskou a námořní přepravu, pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejší náklady.
(49)
Aby bylo možné rozlišovat mezi různými typy dotčeného výrobku, metodika rozlišování typů výrobku pracovala s původním kontrolním číslem výrobku (PCN) a předpokládala 11číslicový systém. Výpočty dumpingu byly provedeny za použití mírně zjednodušené struktury PCN s použitím 7 číslic. Pole „technická norma“ a „kvalita materiálu“ byla nahrazena jednodušším kritériem, které rozlišovalo mezi výrobky z uhlíkové oceli a legované oceli. Bylo totiž zjištěno, že mezi používanými technickými normami (např. ANSI nebo EN) je malý rozdíl a že klasifikační systémy materiálové kvality se řídí použitou normou. Tento zjednodušený režim tedy zvýšil úroveň shody pro výpočet dumpingu (a újmy) u tisíců PCN, aniž by došlo ke zkreslení samotného výsledku výpočtu.
(50)
TK Corporation požádala Komisi, aby rozšířila původní systém PCN na 16 číslic, ale tato žádost byla zamítnuta, protože používaný systém již dokázal účinně kategorizovat dotčený výrobek. Kromě toho je třeba zdůraznit, že bylo zřejmé, že vypočtená rozpětí dumpingu (a újmy) se nijak výrazně nezmění, pokud by byla založena na 7, 11 nebo 16 číslicích, protože průměrné ceny, za něž TK Corporation prodávala na různých trzích, se značně lišily.
(51)
Druhý výpočetní problém se týkal metody výpočtu objemu, který měl sloužit pro výpočet dumpingu. Společnost TK Corporation tvrdila, že množství se na jejích prodejních fakturách, cenových doporučeních pro (potenciální) odběratele a v jejím účetnictví vykazuje v „kusech“, a proto by se kusy měly používat jako měrná jednotka při výpočtech. Dotazník požadoval údaj o množství podle hmotnosti, avšak TK Corporation u části svého prodeje odpověděla v kusech. U těchto obchodů zajistila společnost TK Corporation přepočet kusů na hmotnost v rámci nápravy nedostatků v poskytnutých informacích. Komise se rozhodla, že nejlepší metodou je hmotnost, protože:
-
kusy jako měrná jednotka by mohly vést ke zkreslení průměrné jednotkové ceny, jelikož kusy neodrážejí hmotnost jednoho kusu, což je důležitý určující faktor pro náklady (a tím i cenu) dotčeného výrobku.
-
hmotnost je nezbytná pro výpočet újmy, protože tuto metodiku používají výrobci v Unii a bylo by nevhodné používat různé metodiky pro výpočet dumpingu a újmy (cenového podbízení); a
-
údaje celních úřadů Unie a Korejské vývozní statistiky vykazují u dotčeného výrobku jen hmotnost.
(52)
Dále je třeba poukázat na to, že celková vypočtená dumpingová rozpětí se zřejmě nijak výrazně neměnila, pokud byla založena na kusech, a to kvůli zjištěným velkým rozdílům v průměrných cenách, za které TK Corporation prodávala na různých trzích.
(53)
Po zveřejnění informací TK Corporation znovu podala připomínku, že Komise měla své výpočty dumpingu založit spíše na kusech než na hmotnosti. Jedním z důvodů bylo, že údaje společnosti TK Corporation o prodeji a nákladech se uvádějí v kusech a přepočet na hmotnost by tedy vedl ke zkreslení výpočtů dumpingového rozpětí.
(54)
Co se týče srovnatelnosti s výrobním odvětvím Unie, TK Corporation uvedla, že Komise nevypočítala rozpětí újmy, přestože pro rozpětí dumpingu není třeba srovnávat údaje výrobního odvětví Unie o nákladech a prodeji. Kromě toho TK Corporation tvrdila, že i výrobní odvětví Unie používalo při transakcích jako měrnou jednotku kus, a nikoli kilogram nebo tunu.
(55)
Na závěr TK Corporation nechápala, jaký význam má skutečnost, že údaje celních úřadů Unie a korejských vývozních statistik jsou vedeny podle hmotnosti.
(56)
Výše uvedené připomínky byly náležitě analyzovány. Za prvé je třeba poznamenat, že TK Corporation nepředložila „alternativní“ výpočet dumpingu na základě kusů. Ačkoli tvrdila, že „výpočet na základě kusů“ by poskytl přesnější výsledek, neuměla to skutečně prokázat. Komise znovu opakuje, že vypočítaná dumpingová rozpětí jsou přesvědčivá a jak je vysvětleno v 52. bodě odůvodnění, nebyly zjištěny žádné podstatné rozdíly mezi dumpingovými rozpětími vypočítanými na základě hmotnosti a dumpingovými rozpětími na základě kusů. Jinými slovy je nesporné, že bez ohledu na použitou metodu by se zjistila velká dumpingová rozpětí. Kromě toho je důležité připomenout, že přepočet kusů na hmotnost v údajích o prodeji a nákladech TK Corporation provedla sama tato společnost s použitím vlastní metodiky. Navíc je v jejím katalogu, který je přístupný na jejích vlastních internetových stránkách, uvedena u každého typu tvarovky přibližná hmotnost.
(57)
Transakce uskutečněné výrobním odvětvím Unie jsou vyjádřeny jak hmotnostně, tak kusově, jak dokládají faktury, jež Komise ověřila. Kromě fakturace se hmotnost metodicky používá pro stanovení výrobní kapacity, objemu výroby a výrobních nákladů, a to nejen v rámci Unie, ale na celém světě a také v Koreji. Suroviny, které tvoří největší podíl výrobních nákladů dotčeného výrobku, se nakupují na tuny. Další faktory, například spotřeba energie, náklady práce a náklady na přepravu se rovněž počítají podle hmotnosti. Výrobní odvětví Unie rovněž stanoví koncoroční slevy podle objemu (v tunách), který zákazník nakoupil, nikoli podle počtu kusů. Kromě toho v tomto přezkumu před pozbytím platnosti bylo třeba vypočítat rozpětí cenového podbízení, což se taky stalo (viz 98. až 105. bod odůvodnění), a tudíž není správný argument, že není třeba srovnávat korejské údaje a údaje výrobního odvětví Unie, jak se navrhovalo v námitce shrnuté v 54. bodě odůvodnění.
(58)
Celosvětové statistické údaje shromážděné a používané jako součást šetření, včetně statistik o korejském vývozu a celních statistik Unie, byly vyjádřeny pouze v hmotnostních jednotkách. Byly mimo jiné použity pro analýzu korejského vývozu dotčeného výrobku do Unie a do třetích zemí. Pro určení podílu TK Corporation a pro ověření objemu jejího prodeje do Unie, který tato společnost uvedla v odpovědi na dotazník, bylo nutné převést údaje TK Corporation na hmotnost, neboť převést korejské statistiky o vývozu a celní statistiky Unie na kusy by nebylo možné.
(59)
Konečně je třeba poznamenat, že v předchozích šetřeních (například v šetření, které vedlo k uložení původních opatření a v prvním přezkumu před pozbytím platnosti, který vedl k platným opatřením), jakož i v několika nedávných šetřeních týkajících se stejného výrobku z Ruska a Turecka byla rovněž použita metodika založená na hmotnosti.
(60)
Vzhledem k výše uvedenému Komise opakuje, že požadavek, aby se výpočty prováděly na základě kusů, by měl být zamítnut.
d) Dumping během období přezkumného šetření
(61)
Dumpingová rozpětí vypočítaná pro TK Corporation činila 46 % a 27 % v závislosti na tom, kam vývoz směřoval.
3.1.3.2. Výrobní kapacita Koreje
(62)
Pokud jde o celkovou korejskou výrobní kapacitu a volnou kapacitu, Komise v šetření nezískala informace od žádného z korejských výrobců s výjimkou TK Corporation. Aby mohla v tomto ohledu učinit nějaký závěr, musela se tedy Komise opřít o článek 18 základního nařízení a informace, jež má k dispozici, jsou ověřené informace od TK Corporation, které se týkají pouze této společnosti, a celostátní informace obsažené v žádosti o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti.
(63)
Volná kapacita nahlášená společností TK Corporation byla řádně ověřena. Extrapolací volné kapacity nahlášené společností TK Corporation během období přezkumného šetření na základě jejího podílu na celkovém objemu vývozu z Koreje Komise vypočítala, že celková volná kapacita v Koreji činí nejméně 15 000 tun, což představuje přibližně 25 % celkové spotřeby Unie. U tohoto výpočtu je však třeba uvést, že objem výroby v porovnání s výrobní kapacitou je údaj, jenž platí jen pro jednu konkrétní společnost a kromě toho, ačkoli TK Corporation je jedním z velkých výrobců obdobného výrobku v Koreji, je pouze jedním z mnoha a zcela jistě není dominantní. Toto zjištění proto Komise ověřila porovnáním s informacemi uvedenými v žádosti.
(64)
Informace o volné kapacitě uvedené v žádosti vycházely z odhadované kapacity a údajů o výrobě všech korejských výrobců, které žadatel označil. Pokud jde o výrobní kapacitu, v případě tří největších výrobců byly použity veřejně dostupné údaje. U ostatních (mnohem menších) korejských výrobců nebyly takové údaje veřejně dostupné a žadatel proto použil jiné rozumné metody pro odhad jejich výrobní kapacity. Žadatel dále předpokládal určitou úroveň domácí korejské spotřeby a aby odhadl volnou kapacitu, započítal dovoz do Koreje i vývoz z Koreje. Při výpočtu výrobní kapacity a volné kapacity byly provedeny odpovídající odpočty tak, aby byla podchycena výroba jiných druhů výrobků, které nespadají do definice výrobku. Tento souhrn informací byl jednoznačně shledán úplnějším a průkaznějším než informace uvedené v 63. bodě odůvodnění výše. Nebyly obdrženy žádné připomínky, které by tyto údaje vyvrátily. Na základě toho a dostupných údajů se volná kapacita v Koreji odhaduje na 119 300 tun, což představuje samo o sobě dvojnásobek velikosti trhu v Unii během období přezkumného šetření.
3.1.3.3. Přitažlivost trhu Unie
(65)
Je třeba připomenout, že PT se používá zejména v ropném a plynárenském průmyslu, stavebnictví, výrobě energie, stavbě lodí a v průmyslových instalacích. Žádná z dostupných skutečností nesvědčí o podstatném nárůstu nebo poklesu těchto odvětví v Koreji, a proto se má za to, že korejský domácí trh s PT zůstane i v nadcházejících letech poměrně stabilní a korejským PT nenabízí žádné podstatné možností expanze. Kromě Koreje jsou hlavními vývozními trhy pro tato odvětví Unie, USA, země Středního východu a jihovýchodní Asie. Ze žádné informace shromážděné během šetření nevyplývá, že by poptávka na některém z těchto trhů měla v nadcházejících letech výrazně klesnout nebo stoupnout.
(66)
Korejský vývoz do USA, zemí na Středním východě a v jihovýchodní Asii je již na vysoké úrovni, a proto tyto trhy nemají významný růstový potenciál pro korejský průmysl. Je rovněž třeba připomenout, že v případě korejského vývozu do Spojených států byl zjištěn významný dumping ve výši 46 %. Trh Unie je jedním z největších trhů na světě, a pokud by byla opatření zrušena, byl by to tedy atraktivní růstový trh, neboť korejští vyvážející výrobci s ohledem na platná opatření tento trh dosud plně nevyužívají.
(67)
Pokud jde o velikost a podmínky na trhu, trh USA a trh Unie jsou si podobné. Na obou trzích existuje velký počet domácích výrobců a dovoz tvoří významný podíl na trhu. Ze šetření vyplynulo, že průměrná prodejní cena na trhu Unie (s přihlédnutím ke všem prodejům výrobců v Unii, jakož i ke všem dovozům do Unie) činí 2 600 EUR/t. Průměrná cena na trhu Unie je proto podobná průměrné ceně, kterou korejští vyvážející výrobci dostávají na trhu USA (2 700 EUR/t) s tím rozdílem, že v USA se na ně nevztahují antidumpingová opatření. Aktuální marginální prodej z Koreje do Unie je proto s největší pravděpodobností důsledkem stávajících opatření vůči dotčenému výrobku. Je třeba připomenout, že během období přezkumného šetření byly USA pro korejské vývozce největším vývozním trhem. Svědčí to o tom, že Unie by byla pro korejské vývozce přitažlivým trhem, a pokud by byla cla zrušena, bylo by možné očekávat, že trh Unie přiláká podobně velké objemy jako trh USA. Během období přezkumného šetření připadalo na korejské PT 20 % - 25 % veškerého dovozu PT do USA a 10 % až 15 % podíl na celkovém trhu USA s PT (přesná čísla nejsou uvedena z důvodu jejich důvěrné povahy). Jinými slovy, pokud by opatření byla zrušena, korejští výrobci by k návratu na trh Unie pravděpodobně využili dostupnou volnou kapacitu, jak bylo popsáno výše v 64. bodě odůvodnění.
(68)
Jak je objasněno v 39. bodě odůvodnění, kromě USA neexistuje pro vývoz z Koreje druhá destinace, kterou lze spolehlivě použít pro analýzu vývoje na trhu Unie v případě, že by opatření pozbyla platnosti. Proto se má za to, že seskupení všeho prodeje na vývoz do jiných míst určení, než je Unie nebo USA, nepřináší spolehlivé průměrné ceny s ohledem na rozdílné podmínky panující na všech těchto (mnohem menších) jednotlivých trzích. Vzhledem k omezením této analýzy, jak je popsáno výše, a absenci významného růstového potenciálu těchto „ostatních trhů“ v blízké budoucnosti se však neočekává, že by tyto trhy absorbovaly velký objem dodatečného dovozu z Koreje.
3.1.3.4. Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(69)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je pravděpodobné, že pokud opatření pozbudou platnosti, bude dumping obnoven. Šetření ukázalo, že korejský vývoz PT do USA a dalších třetích zemí byl prodáván za dumpingové ceny, přičemž dumpingové rozpětí činilo 46 %, resp. 27 %.
(70)
Korea navíc disponuje významnou nevyužitou výrobní kapacitou ve srovnání se spotřebou Unie během období přezkumného šetření. Pokud by tato kapacita byla využita k vývozu do Unie a k cenové konkurenci s výrobci v Unii nebo s cenami velkých objemů dovozu z třetích zemí, pak by existovala velká pravděpodobnost, že by se tento vývoz uskutečnil za dumpingové ceny.
3.2 Malajsie
3.2.1. Předběžné poznámky
(71)
Protože žádný z malajsijských vyvážejících výrobců nespolupracoval, muselo se při celkové analýze vycházet z informací, které měla Komise k dispozici z jiných zdrojů. V tomto ohledu a v souladu s ustanoveními článku 18 základního nařízení Komise zkoumala různé statistické zdroje. Nejlepší dostupné informace pro stanovení objemu dovozu a cen pro trh Unie pocházely ze statistických údajů o dovozu shromážděných podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení (dále jen „databáze podle čl. 14 odst. 6“). Jiné zdroje, jako je Eurostat, nebyly použity, protože dotčený výrobek se nedal oddělit od jiných výrobků s 8místným kódem.
3.2.2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
(72)
Z databáze podle čl. 14 odst. 6 vyplynulo, že k dovozu z Malajsie na trh Unie nedošlo. Proto byl učiněn závěr, že během období přezkumného šetření dumping malajsijského vývozu nepokračoval.
3.2.3. Důkazy o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(73)
Komise analyzovala, zda je pravděpodobné obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti. Přitom byly analyzovány tyto prvky: vývozní cena do jiných destinací, výrobní kapacita a nevyužitá kapacita v Malajsii a přitažlivost trhu Unie.
3.2.3.1. Vývoz z Malajsie do jiných destinací
(74)
Jelikož dovoz PT z Malajsie na trh Unie se neuskutečnil, Komise musela použít údaje z jiné země. Jako vhodná země byly zvoleny USA, neboť mají trh podobné velikosti jako Unie, s mnoha domácími výrobci, ale také s velkým podílem dovozu, což činí tento trh velmi konkurenčním. Kromě toho jsou USA daleko největší destinace pro vývoz z Malajsie, neboť se během období přezkumného šetření na malajsijském vývozu podílely 87 %. Tento přístup je totožný s přístupem, který byl použit u Malajsie při předchozím šetření a též při posouzení „pravděpodobnosti obnovení újmy“.
a) Běžná hodnota
(75)
Vzhledem k tomu, že malajsijští vyvážející výrobci nespolupracovali, byla běžná hodnota vypočtena v souladu s článkem 18 základního nařízení na základě údajů obsažených v žádosti o přezkum, a sice z odhadovaných nákladů na výrobu, ke kterým bylo připočteno 6 % na prodejní, správní a režijní náklady a zisk, vyjádřeno jako procentní podíl ceny ze závodu. Má se za to, že výše uvedené procento není přemrštěné. Potvrzuje to skutečnost, že u jediného spolupracujícího subjektu v tomto řízení (TK Corporation, Korea) se skutečná hodnota pohybovala značně nad 6 %.
b) Vývozní cena
(76)
Jelikož malajsijští vyvážející výrobci nespolupracovali, byla vývozní cena v souladu s článkem 18 základního nařízení vypočítána pomocí údajů o malajsijských vývozních cenách dotčeného výrobku do USA získaných ze statistiky dovozu do Spojených států amerických.
c) Srovnání
(77)
Vážený průměr běžné hodnoty byl srovnán s váženým průměrem vývozní ceny dotčeného výrobku, obojí na úrovni ceny ze závodu, v souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení.
(78)
Za účelem spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byl v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení brán ohled na rozdíly zjištěné ve faktorech působících na ceny a porovnatelnost cen. V tomto ohledu byly prodejní, správní a režijní náklady a zisk, uvedené výše v 75. bodě odůvodnění, vyjádřeny jako procentní podíl ceny ze závodu a byly z nich vyloučeny náklady na vnitrozemskou a námořní přepravu, pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejší náklady.
d) Dumpingové rozpětí v průběhu období přezkumného šetření
(79)
Na základě výše popsané metodiky, která byla použita rovněž v prvním přezkumu před pozbytím platnosti za účelem prodloužení platnosti opatření (dále jen „platná opatření“) bylo zjištěno, že dumpingové rozpětí činí 57,7 %.
3.2.3.2. Výrobní kapacita Malajsie
(80)
Vzhledem k absenci spolupráce ze strany Malajsie nebyly poskytnuty žádné informace o výrobě a volné kapacitě. Informace v žádosti uvádějí celkovou instalovanou výrobní kapacitu v Malajsii v objemu přibližně 55 000 tun a volnou kapacitu ve výši cca 27 000 tun. Při analýze, ze které vyplynul tento objem, byla vyloučena výroba (výrobní kapacita) jiných výrobků, a proto je považována za přiměřenou. Malajsijská volná kapacita v objemu 27 000 tun představuje přibližně 40 % celkové spotřeby Unie v období přezkumného šetření.
3.2.3.3. Přitažlivost trhu Unie
(81)
Pokud jde o vývoj na celosvětovém trhu hlavního uživatelského odvětví, jak je vysvětleno v 65. bodě odůvodnění výše, trh Unie je jedním z největších trhů s PT a ve spisu nejsou žádné informace, které by naznačovaly, že v nadcházejících letech poptávka na těchto trzích významně klesne nebo stoupne.
(82)
Šetřením bylo zjištěno, že prodejní ceny výrobců v Unii na trhu Unie jsou vyšší než malajsijské vývozní ceny na jiných vývozních trzích, zejména na trhu USA. Ve skutečnosti činila průměrná cena na trhu Unie 2 600 EUR/t, zatímco podle statistik USA průměrná dovozní cena z Malajsie do USA činila 1 600 EUR/t. Proto by trh Unie byl přitažlivým trhem pro malajsijské vývozce, pokud by opatření byla zrušena. To je velmi důležité vzhledem k malajsijské volné kapacitě, ale je rovněž třeba připomenout, že v současné době 87 % malajsijského vývozu směřuje do Spojených států, kde malajsijští vyvážející výrobci prodávají za ceny mnohem nižší.
3.2.3.4. Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(83)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je pravděpodobné, že pokud opatření pozbudou platnosti, bude dumping obnoven. Bylo zjištěno, že malajsijský vývoz PT do USA je prodáván za dumpingové ceny, přičemž dumpingové rozpětí dosahuje 57,7 %.
(84)
Malajsie navíc disponuje významnou nevyužitou výrobní kapacitou ve srovnání se spotřebou Unie během období přezkumného šetření. Vzhledem k cenové úrovni v Unii bude tato kapacita pravděpodobně alespoň zčásti využita na vývoz do Unie, pokud by byla opatření zrušena. Lze rovněž očekávat, že v tom případě značná část vývozu do USA bude přesměrována na trh Unie, vzhledem k převládajícím cenám na trhu v Unii ve srovnání s cenami ve Spojených státech.
3.3 Závěr ohledně pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(85)
S ohledem na výše uvedené, tj. na vysoká dumpingová rozpětí, velké volné výrobní kapacity v dotčených zemích a jejich velké vývozní kapacity a na přitažlivost trhu Unie z hlediska cen a velikosti, lze dojít k závěru, že dumpingový dovoz z Korejské republiky a Malajsie do Unie by se obnovil, pokud by opatření pozbyla platnosti.
4. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
4.1 Definice výrobního odvětví Unie a výroba v Unii
(86)
Výrobní odvětví Unie nedoznalo žádných velkých strukturálních změn ve srovnání s jeho situací, jak je popsána v nařízení Rady č. 1001/2008 uvedeném výše 3. bodě odůvodnění. Obdobný výrobek vyrábělo během období šetření 22 známých výrobců v Unii. Tito výrobci představují „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(87)
Celková výroba v Unii během období přezkumného šetření byla stanovena na přibližně 57 736 tun. Komise stanovila tento údaj na základě všech dostupných informací o výrobním odvětví Unie, jako jsou ověřené údaje od společností zařazených do vzorku a údaje poskytnuté žadatelem.
(88)
Společnosti (skupiny společností) zařazené do vzorku v šetření představují 49 % výroby v Unii a 45 % prodeje v Unii (viz 15. bod odůvodnění výše). Údaje ze vzorku jsou tedy reprezentativní pro situaci výrobního odvětví Unie.
4.2 Spotřeba v Unii
(89)
Komise stanovila spotřebu v Unii na základě i) objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, a to na základě údajů poskytnutých žadatelem a ii) dovozu ze třetích zemí na základě databáze podle čl. 14 odst. 6.
(90)
Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:
Tabulka č. 1
Spotřeba v Unii (v tunách)
2010
2011
2012
OPŠ
Celková spotřeba v Unii
55 497
62 426
58 941
59 992
Index (2010 = 100)
100
112
106
108
Zdroj: údaje od žadatele a z databáze podle čl. 14 odst. 6
(91)
Ve srovnání s úrovní v roce 2010 se v roce 2011 spotřeba zvýšila o 12 %. V roce 2012 sice opět poklesla, ale udržela se nad úrovní roku 2010 (6 % nárůst). Mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření vzrostla spotřeba Unie o 8 %.
4.3 Dovoz z dotčených zemí
4.3.1. Objem dovozu z dotčených zemí a jeho podíl na trhu
Korejská republika
(92)
Objem dovozu stanovila Komise na základě údajů z databáze podle čl. 14 odst. 6. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě údajů z databáze podle čl. 14 odst. 6 a údajů od žadatele.
(93)
Dovoz z Korejské republiky do Unie se vyvíjel takto:
Tabulka č. 2
Objem dovozu (v tunách) a podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
Objem dovozu z Korejské republiky (v tunách)
301
208
204
18
Index
100
69
68
6
Podíl na trhu
0,5 %
0,3 %
0,3 %
0,03 %
Index
100
62
64
6
Zdroj: údaje od žadatele a z databáze podle čl. 14 odst. 6
(94)
Během posuzovaného období byl objem dovozu z Korejské republiky velmi nízký ve srovnání s celkovou spotřebou v Unii. V období přezkumného šetření objem dále klesl až na 18 tun. Úroveň dovozu zůstala na této nízké úrovni od uložení původních opatření v roce 2002, a proto lze předpokládat, že je výsledkem platných antidumpingových opatření.
Malajsie
(95)
Objem dovozu stanovila Komise na základě údajů z databáze podle čl. 14 odst. 6. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě údajů z databáze podle čl. 14 odst. 6 a údajů od žadatele.
(96)
Dovoz z Malajsie do Unie se vyvíjel takto:
Tabulka č. 3
Objem dovozu (v tunách) a podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
Objem dovozu z Malajsie (v tunách)
19,4
0,03
0,27
0,13
Index
100
0
1
1
Podíl na trhu
0,03 %
0
0,0005 %
0,0002 %
Index
100
0
1
1
Zdroj: údaje od žadatele a z databáze podle čl. 14 odst. 6
(97)
Během posuzovaného období byl objem dovozu z Malajsie velmi nízký ve srovnání s celkovou spotřebou v Unii. Nejvyšší (avšak stále velmi nízký) objem byl dovezen v roce 2010 (19,4 tun), ale od roku 2010 dovoz prakticky ustal. Úroveň dovozu kolísala od uložení původních opatření v roce 2002, ale nikdy nedosáhla úrovně z doby před opatřeními. Lze tedy předpokládat, že velmi nízká úroveň dovozu od uložení původních opatření v roce 2002 je výsledkem platných antidumpingových opatření.
4.3.2. Ceny dovozu z dotčených zemí a cenové podbízení
Korejská republika
(98)
Během období přezkumného šetření se velmi malý objem, který do Unie dovezla společnost spolupracující při šetření (TK Corporation), prodával za podstatně nižší ceny, než byly ceny CIF výrobního odvětví Unie. Jak je však uvedeno v 32. bodě odůvodnění výše, existují pochybnosti, zda tyto výrobky skutečně vstoupily na celní území Unie.
(99)
Celkový objem dovozu z Koreje do Unie je i tak velmi nízký - viz 32. bod odůvodnění -, neboť tvoří pouze 0,03 % podíl na trhu Unie (viz výše tabulka č. 2). Vzhledem k velmi omezenému dovozu z Korejské republiky do Unie a s ohledem na pestrou škálu druhů výrobku nebylo možné použít ceny tohoto dovozu pro stanovení cenového podbízení.
(100)
Komise proto coby reprezentativní náhražku použila vývozní ceny z Koreje do USA a dalších zemí, aby zjistila, jaké by bylo cenové podbízení, kdyby korejské společností prodávaly za tyto ceny do Unie.
(101)
Protože vývoz TK Corporation do celého světa představoval nejméně 25 % - 40 % veškerého vývozu PT z Korejské republiky, byl tento prodej považován za reprezentativní pro korejský prodej na vývoz. Tyto ceny byly tedy použity pro srovnání. Komise upravila vývozní ceny směrem nahoru, aby zohlednila cla, nakládku a manipulační poplatek.
(102)
Takto zjištěné rozpětí cenového podbízení činí 17 % v případě prodeje do USA a 10 % v případě prodeje v celosvětovém měřítku.
Malajsie
(103)
Při šetření nespolupracovala žádná společnost z Malajsie. Na základě informací ze statistiky v databázi podle čl. 14 odst. 6 lze soudit, že dovoz do Unie byl během období přezkumného šetření zanedbatelný (viz tabulka č. 3 výše). Vzhledem k velmi omezenému dovozu z Malajsie do EU a s ohledem na pestrou škálu druhů výrobků nebylo možné použít ceny tohoto dovozu pro stanovení cenového podbízení.
(104)
Komise proto stanovila cenové podbízení podle stejné metodiky jako v předchozím přezkumu před pozbytím platnosti, a sice srovnáním cen vývozu z Malajsie do USA s prodejními cenami na trhu Unie. Komise upravila vývozní ceny, aby zohlednila cla, nakládku a manipulační poplatek.
(105)
Takto zjištěné rozpětí cenového podbízení činí 34 % v případě prodeje do USA. Komise porovnala rovněž prodejní ceny z Malajsie do jiných zemí a rozpětí cenového podbízení u tohoto prodeje činilo 28 %.
4.3.3. Dovoz ze třetích zemí
(106)
V následující tabulce je znázorněn vývoj dovozu z jiných třetích zemí během posuzovaného období, a to z hlediska objemu a podílu na trhu, jakož i z hlediska průměrné ceny tohoto dovozu.
Tabulka č. 4
Dovoz z třetích zemí
Země
2010
2011
2012
OPŠ
Čínská lidová republika
Objem v tunách
5 618
5 867
6 844
6 589
Index
100
104
122
117
Podíl na trhu
10 %
9 %
12 %
11 %
Průměrná cena
1 125
1 261
1 544
1 426
Index
100
112
137
127
Jiné třetí země
Objem v tunách
11 668
12 938
11 630
12 036
Index
100
111
100
103
Podíl na trhu
21 %
21 %
20 %
20 %
Průměrná cena
2 175
2 352
2 437
2 482
Index
100
108
112
114
Celkový dovoz ze všech třetích zemí kromě dotčených zemí
Objem v tunách
17 286
18 805
18 474
18 625
Index
100
109
107
108
Podíl na trhu
31 %
30,1 %
31,3 %
31 %
Průměrná cena
1 834
2 011
2 106
2 108
Index
100
110
115
115
Zdroj: databáze podle čl. 14 odst. 6.
(107)
Tržní podíl dovozu z jiných třetích zemí než z dotčených zemí dosáhl 31 % celkové spotřeby v Unii v období přezkumného šetření. Největší podíl na trhu představoval dovoz z Čínské lidové republiky - 11 % veškeré spotřeby v Unii. V období přezkumného šetření pocházel významný podíl dovozu z Thajska (4 % trhu Unie), Vietnamu (3 % trhu Unie) a Saúdské Arábie (z nulového dovozu v roce 2010 na 4 % podíl na trhu v období přezkumného šetření).
(108)
Ceny, za něž se tento dovoz na území Unie prodával, byly relativně nízké v porovnání s průměrnými cenami výrobního odvětví Unie, což platí zejména pro dovoz z Čínské lidové republiky. I přes antidumpingová cla na dovoz z Čínské lidové republiky ve výši 58,6 % byla průměrná cena čínského dovozu nižší než cena výrobního odvětví Unie (viz tabulka č. 4 výše).
4.4 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.4.1. Obecné poznámky
(109)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení byly v rámci posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzeny všechny hospodářské ukazatele, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období.
(110)
Pro účely analýzy újmy Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Komise posoudila makroekonomické ukazatele na základě údajů obsažených v žádosti o přezkum a statistických údajů. Údaje se týkají všech známých výrobců v Unii. Komise posoudila mikroekonomické ukazatele na základě údajů obsažených v odpovědích na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. Údaje se týkají výrobců v Unii zařazených do vzorku. Oba soubory údajů byly shledány reprezentativními pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
(111)
Makroekonomické ukazatele jsou: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu.
(112)
Mikroekonomické ukazatele jsou: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál. Údaje týkající se mikroekonomických ukazatelů vycházejí pouze z ověřených údajů od dvou společností nebo skupin společností zařazených do vzorku. Tyto údaje jsou tedy podávány pouze ve formě indexů nebo rozpětí, aby byla zachována jejich důvěrnost.
4.4.2. Makroekonomické ukazatele
4.4.2.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(113)
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka č. 5
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2010
2011
2012
OPŠ
Objem výroby (v tunách)
48 017
52 754
55 787
57 736
Index
100
110
116
120
Výrobní kapacita v tunách
179 912
180 364
180 364
180 364
Index
100
100,3
100,3
100,3
Využití kapacity
26,7 %
29,2 %
30,9 %
32 %
Index
100
110
116
120
Zdroj: žádost
(114)
Objem výroby v posuzovaném období vzrostl o 20 %. Jelikož se spotřeba v Unii ve stejném období zvýšila pouze o 8 %, přebývající část výroby šla na vývoz.
(115)
Využití kapacity během období přezkumného šetření se zdá být nízké (32 % v období přezkumného šetření). Vykázaná kapacita, která je uvedena v tabulce výše, vychází z teoretické maximální kapacity na základě 3 směn za den, 6 dnů v týdnu a 48 týdnů ročně, což je v souladu s běžnými postupy v tomto výrobním odvětví a s metodou použitou v předchozích řízeních. Ve skutečnosti však výrobní odvětví pracuje jen na 2 směny denně, 5 dnů v týdnu a 48 týdnů ročně. Vykázaná kapacita proto nemusí nutně přesně odrážet skutečnou kapacitu v období přezkumného šetření.
(116)
Využití výrobní kapacity se během posuzovaného období mírně zvýšilo. Na vyšším využití kapacity o 20 procent se projevilo zvýšení objemu výroby v posuzovaném období.
4.4.2.2. Objem prodeje a podíl na trhu
(117)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka č. 6
Objem prodeje a podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
Objem prodeje na trhu Unie (v tunách)
38 185
43 414
40 262
41 350
Index
100
114
105
109
Podíl na trhu
68,8 %
69,5 %
68,3 %
68,9 %
Index
100
101
99
100
Zdroj: žádost
(118)
Objem prodeje na trhu Unie vzrostl v roce 2011 o 14 % ve srovnání s rokem 2010. Objem prodeje následně klesl na 41 350 tun, což představuje zvýšení o 9 % během posuzovaného období.
(119)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v posuzovaném období víceméně neměnil.
4.4.2.3. Růst
(120)
V souladu s mírným růstem spotřeby v Unii během posuzovaného období (+ 8 %) prodej výrobců v Unii vzrostl o 9 %.
4.4.2.4. Zaměstnanost a produktivita
(121)
Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka č. 7
Zaměstnanost a produktivita
2010
2011
2012
OPŠ
Počet zaměstnanců
1 064
1 022
979
957
Index
100
96
92
90
Produktivita (v jednotkách na zaměstnance)
45
52
57
60
Index
100
114
126
134
Zdroj: žádost
(122)
V průběhu posuzovaného období počet zaměstnanců postupně klesl o 10 %. V důsledku toho a spolu se zvýšením výroby produktivita pracovních sil výrobců v Unii, měřená jako objem výroby (v tunách) na zaměstnanou osobu a rok, vzrostla od roku 2010 do období přezkumného šetření o 34 %.
4.4.3. Mikroekonomické ukazatele
4.4.3.1. Ceny a faktory ovlivňující ceny
(123)
Vážené průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka č. 8
Prodejní ceny v Unii
2010
2011
2012
OPŠ
Průměrné jednotkové prodejní ceny v Unii na celkovém trhu (EUR/t)
2 500 - 3 000
2 500 - 3 000
2 400 - 2 900
2 300 - 2 800
Index
100
100
98
94
Jednotkové výrobní náklady (EUR/t)
3 500 - 4 000
3 300 - 3 800
3 400 - 3 900
3 300 - 3 800
Index
100
94
97
94
Zdroj: ověřené údaje od společností zařazených do vzorku
(124)
V průběhu posuzovaného období klesly prodejní ceny v Unii o 6 %. Zatímco mezi lety 2010 a 2012 zůstaly ceny poměrně stabilní, k největšímu poklesu došlo mezi rokem 2011 a obdobím přezkumného šetření.
(125)
Kvůli fixním nákladům, které tvoří významnou část výrobních nákladů, měl růst výroby o 20 % během období přezkumného šetření za následek pokles jednotkových výrobních nákladů. Průměrná jednotková prodejní cena poklesla odpovídajícím způsobem.
4.4.3.2. Náklady práce
(126)
Průměrné náklady práce u výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka č. 9
Průměrné náklady práce na zaměstnance
2010
2011
2012
OPŠ
Průměrná mzda na jednoho zaměstnance v eurech
45 000 - 50 000
50 000 - 55 000
51 000 - 56 000
52 000 - 57 000
Index
100
107
108
110
Zdroj: ověřené údaje od společností zařazených do vzorku
(127)
Průměrné náklady práce na jednoho zaměstnance měly během posuzovaného období stoupající trend. Mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření vzrostly průměrné náklady práce na zaměstnance o 10 %.
4.4.3.3. Zásoby
(128)
Úroveň zásob u výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka č. 10
Zásoby
2010
2011
2012
OPŠ
Konečný stav zásob (v tunách)
5 500 - 6 000
5 000 - 5 500
5 600 - 6 100
6 000 - 6 500
Index
100
93
104
111
Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby
25 % - 30 %
20 % - 25 %
21 % - 26 %
22 % - 27 %
Index
100
79
83
87
Zdroj: ověřené údaje od společností zařazených do vzorku
(129)
Konečný stav zásob nejprve v roce 2011 klesl o 7 % ve srovnání s rokem 2010 a následně v období přezkumného šetření se zvýšil o 11 % oproti roku 2010. Ve srovnání s úrovní výroby se konečný stav zásob snížil o 13 % mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření.
4.4.3.4. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(130)
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se v případě výrobců v Unii zařazených do vzorku v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka č. 11
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic
2010
2011
2012
OPŠ
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (% z tržeb)
- 20 %/- 15 %
- 15 %/- 10 %
- 10 %/- 5 %
- 14 %/- 9 %
Index
100
118
151
133
Peněžní tok (EUR) (index)
100
- 10 515
- 6 086
- 8 933
Investice (EUR) (index)
100
115
112
105
Návratnost investic
- 25 %/- 20 %
- 45 %/- 40 %
- 40 %/- 35 %
- 45 %/- 40 %
Index
100
81
64
80
Zdroj: ověřené údaje od společností zařazených do vzorku
(131)
Ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku stanovila Komise tak, že zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodejů.
(132)
Během posuzovaného období utrpělo výrobní odvětví Unie značné ztráty. V roce 2010 zaznamenalo ztrátu - 20 %/- 15 %. Mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření se ztráty snížily o 33 %, avšak výsledek v období přezkumného šetření zůstal negativní - 4 %/- 9 %. Čistý peněžní tok představuje schopnost výrobců v Unie samofinancovat svoji činnost. Peněžní tok byl v roce 2010 pozitivní. V roce 2011 náhle klesl do záporných hodnot a záporný zůstal i v období přezkumného šetření.
(133)
Investice vykazovaly rostoucí trend. Ve srovnání s rokem 2010 se v roce 2011 zvýšily o 15 %, v roce 2012 o 12 % a nad úrovní roku 2010 zůstaly o 5 % i během období přezkumného šetření.
(134)
Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic. V roce 2010 činila - 25 %/- 20 %, poté poklesla na přibližně - 45 %/- 40 % a na této úrovni zůstala i v období přezkumného šetření.
4.4.3.5. Velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(135)
Vzhledem k tomu, že během posuzovaného období dovoz z dotčených zemí významně klesl a byl zanedbatelný (viz výše tabulky č. 2 a č. 3), velikost dumpingového rozpětí nelze posoudit. S ohledem na hodnocení v 136. až 144. bodě odůvodnění však bylo zjištěno, že výrobní odvětví Unie zůstává v nestabilní a zranitelné situaci.
4.5 Závěr k situaci výrobního odvětví Unie
(136)
V nařízení (ES) č. 1001/2008 Rada dospěla k závěru, že antidumpingová opatření na dovoz dotčeného výrobku z Korejské republiky a Malajsie zavedená v roce 2002 vedla pouze k částečnému zotavení výrobního odvětví Unie. (Kladný) vývoj ukazatelů újmy během posuzovaného období v předchozím přezkumu (leden 2002 - červen 2007) byl do značné míry výsledkem zvýšené poptávky v letech 2007 a 2008.
(137)
Po roce 2008 se ovšem situace výrobního odvětví Unie podstatně zhoršila (ve srovnání se stavem v roce 2007 a 2008). Tento vývoj byl z velké části důsledkem poklesu poptávky po roce 2008.
(138)
Některé ukazatele vykazují pozitivní vývoj od roku 2010. Mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření se například zvýšila výroba v Unii o 20 %. Tento nárůst byl částečně způsoben zvýšením spotřeby v Unii, která ve stejném období vzrostla o 8 %. Růst výroby vedl k lepšímu využití kapacity, které se zvýšilo o více než 20 %. Objem prodeje výrobního odvětví Unie vzrostl o 9 %, což odpovídá zvýšení spotřeby v Unii, zatímco tržní podíl společností Unie se nezměnil. V důsledku snížení počtu zaměstnanců o 10 % se zvýšila také produktivita (o 34 %).
(139)
Využití kapacity však bylo nízké. To lze částečně vysvětlit skutečností, že stávající infrastruktura byla plánována na 3 směny za den, 6 dnů v týdnu, a podle toho byla vypočtena maximální kapacita. Během posuzovaného období však výrobní odvětví Unie pracovalo pouze na dvě směny denně a 5 dnů v týdnu.
(140)
Vzhledem k významnému podílu fixních nákladů ve výrobě zůstalo výrobní odvětví Unie během posuzovaného období ve značné ztrátě. Navzdory tomu, že finanční výsledky se mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření zlepšily o 30 %, byly ztráty během období přezkumného šetření stále vysoké (v rozmezí mezi - 14 % a - 9 %).
(141)
Tyto významné ztráty spolu vysokým záporným peněžním tokem jsou důležitými ukazateli, které svědčí o zranitelnosti výrobního odvětví Unie.
(142)
Je třeba poznamenat, že v nařízení Rady (EU) č. 78/2013, kterým byla uložena antidumpingová opatření proti dovozu dotčeného výrobku z Ruska a Turecka, bylo konstatováno, že výrobní odvětví Unie se nachází v dramatické hospodářské situaci, v níž mu vzniká újma. V uvedeném řízení trvalo posuzované období od ledna 2008 do září 2011 a částečně se překrývá s posuzovaným obdobím v rámci současného šetření (14).
(143)
Opatření přijatá ve výše uvedeném nařízení měla podle všeho příznivý dopad, jelikož některé ukazatele újmy například výroba, využití kapacity, ziskovost, produktivita a spotřeba) naznačují pozitivní trend. Současné šetření však prokázalo, že výrobní odvětví Unie se z předchozího dumpingu plně nezotavilo.
(144)
Komise proto konstatuje, že výrobní odvětví Unie je zatím stále zranitelné a v některých ohledech zdaleka nedosahuje úrovně, kterou by bylo možné očekávat, pokud by plně překonalo účinky újmy zjištěné v rámci předchozích šetření.
5. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
5.1 Dopad předpokládaného objemu dovozu a vliv na ceny v případě zrušení opatření
(145)
V 85. bodě odůvodnění dospěla Komise k závěru, že zrušení opatření by se vší pravděpodobností vedlo k obnovení dumpingového dovozu z dotčených zemí.
(146)
Šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie je v současnosti zranitelné. I když v období přezkumného šetření se situace mírně zlepšila, během posuzovaného období výrobní odvětví Unie nikdy nedosáhlo zisku.
(147)
Proto by obnovení dumpingového dovozu z dotčených zemí dále zhoršilo svízelnou situaci výrobního odvětví Unie. Tento dovoz má tendenci převzít podíl výrobního odvětví Unie na trhu Unie. To by vedlo k dalšímu snížení využití kapacity výrobního odvětví Unie, což je jedním ze zásadních činitelů, jež přispívají k negativním výsledkům výrobního odvětví Unie během posuzovaného období.
(148)
Obnovení dumpingového dovozu by vyvolalo ještě silnější cenový tlak na výrobní odvětví Unie, což by přispělo ke zhoršení finančních výsledků výrobního odvětví Unie.
(149)
Komise proto vyvozuje závěr, že zrušení opatření vůči Korejské republice a Malajsii by vedlo se vší pravděpodobností k obnovení dumpingového dovozu z těchto zemí, což by mělo za následek tlak na snižování cen výrobního odvětví Unie, objemu jeho prodeje a jeho podílu na trhu a ke zhoršení jeho hospodářské situace. Zrušení opatření vůči Korejské republice a Malajsii by proto pravděpodobně vedlo k obnovení újmy vzhledem k pravděpodobnému zhoršení již beztoho špatné hospodářské situace, v níž se výrobní odvětví Unie v současné době podle zjištění nachází.
6. ZÁJEM UNIE
(150)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise prošetřila, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření vůči Korejské republice a Malajsii nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Zjištění zájmu Unie vyplynulo z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců, velkoobchodníků a uživatelů.
(151)
Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(152)
V původním šetření se mělo za to, že uložení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Jelikož toto šetření je přezkumem a opatření byla zavedena již v roce 2002, analýza umožňuje posouzení případného nežádoucího nepříznivého dopadu na strany dotčené stávajícími antidumpingovými opatřeními.
(153)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěrům ohledně pravděpodobnosti obnovení dumpingu a pravděpodobnosti obnovení újmy existují přesvědčivé důvody, které by mohly vést k závěru, že není v zájmu Unie opatření zachovat.
6.1 Zájem výrobního odvětví Unie
(154)
Ačkoli platná antidumpingová opatření brání dumpingovému dovozu ve vstupu na trh Unie, výrobní odvětví Unie se stále nachází v nestabilním stavu, což potvrzuje negativní vývoj některých klíčových ukazatelů újmy.
(155)
Pokud by opatření pozbyla platnosti, je pravděpodobné, že by pravděpodobný příliv značného objemu dumpingového dovozu z dotčených zemí způsobil obnovení újmy. Tento příliv by pravděpodobně způsobil, kromě jiného, ztrátu podílu na trhu, pokles prodejních cen, nižší využití kapacity a celkově vážné zhoršení finanční situace výrobního odvětví Unie.
(156)
Komise tudíž uzavírá, že zachování antidumpingových opatření vůči Korejské republice a Malajsii by nebylo v rozporu se zájmem výrobního odvětví Unie.
6.2 Zájem dovozců a uživatelů, kteří nejsou ve spojení
(157)
V původním šetření bylo zjištěno, že dopad uložených opatření zřejmě nebude mít závažný nepříznivý vliv na situaci dovozců a uživatelů v Unii. Žádný z dovozců nebo uživatelů při současném šetření nespolupracoval. Vzhledem k tomu, že nebylo prokázáno, že by platná opatření tyto skupiny značně postihla, lze dovodit, že zachování opatření nebude mít na dovozce a uživatele v Unii žádný zásadní nepříznivý dopad.
6.3 Závěr ohledně zájmu Unie
(158)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k názoru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody k domněnce, že uložení prozatímních opatření na PT pocházejících z Korejské republiky a Malajsie není v zájmu Unie.
7. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(159)
Z výše uvedených úvah vyplývá, že podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení by antidumpingová opatření použitelná na dovoz některých potrubních tvarovek pocházejících z Korejské republiky a Malajsie měla být zachována.
(160)
Nicméně jak dokazuje toto šetření, celková situace výrobního odvětví Unie se postupně zlepšuje a zdá se, že uložení konečných antidumpingových opatření proti dovozu téhož výrobku z Ruska a Turecka v roce 2013 (viz 5. bod odůvodnění) má další pozitivní účinek na situaci výrobního odvětví Unie, jak je vysvětleno v 143. bodě odůvodnění. Proto se usuzuje, že s ohledem na analýzu celkové újmy a pravděpodobný vývoj na trhu během platnosti opatření by kratší než pětileté období mohlo být dostačující k tomu, aby došlo k úplnému hospodářskému a finančnímu zotavení výrobního odvětví Unie.
(161)
Kromě toho nelze situaci výrobního odvětví Unie a analýzu újmy posuzovat pouze s ohledem na (potenciální) dovoz dotčeného výrobku z Korejské republiky a Malajsie, protože situaci výrobního odvětví Unie ovlivňuje jiný dovoz a opatření proti tomuto dovozu, zejména výše uvedená opatření proti Rusku a Turecku.
(162)
Proto se má za to, že vzhledem ke konkrétním okolnostem daného případu by se opatření neměla výjimečně prodloužit na celé pětileté období, jak stanoví základní nařízení, ale jejich platnost by měla skončit ve stejné době jako platnost konečných opatření na dovoz z Turecka a zejména z Ruska. Toto sladění doby trvání opatření by umožnilo ucelené a soudržné přezkoumání účinků možných dumpingových praktik na výrobní odvětví Unie, pokud by takový přezkum byl v budoucnu nutný.
(163)
Tato opatření, která jsou v současné době uplatňována vůči dovozu PT z Ruska a Turecka, mají skončit dne 29. ledna 2018. Konečná antidumpingová opatření proti dovozu PT pocházejících z Koreje a Malajsie by tedy měla být odpovídajícím způsobem sladěna a jejich platnost by tudíž měla skončit téhož dne.
(164)
Výbor na obranu výrobního odvětví Evropské unie vyrábějícího ocelové tvarovky pro svařování natupo souhlasí s tím, aby navrhované datum ukončení platnosti umožnilo v budoucnosti společné přezkumné řízení, pokud by o něj bylo požádáno, a tedy i komplexní analýzu dumpingu a újmy, jež by se týkala dovozu z několika zemí. Uvedlo však, že po období přezkumného šetření výrazně vzrostl celkový dovoz dotčeného výrobku ze všech zemí, zatímco průměrná cena těchto dovozů spadla prudce dolů. Tento vývoj po skončení období přezkumného šetření prý vedl ke zhoršení situace výrobního odvětví Unie a proto již neexistují podmínky pro uložení konečných antidumpingových opatření na dobu kratší než pět let.
(165)
Komise podotýká, že tento údajný vývoj po skončení období přezkumného šetření (tj. vyšší dovoz za nižší ceny) vychází z veřejně dostupných údajů Eurostatu, které zahrnují druhy výrobků, jež nejsou předmětem současného šetření. Statistiky o dovozu po skončení období přezkumného šetření, které má Komise k dispozici a které se týkají pouze dotčeného výrobku, však naznačují, že dovoz po období přezkumného šetření klesl o 10 % až 15 %, ačkoli průměrná cena tohoto dovozu klesla také (o 15 % až 20 %). Komise se domnívá, že vývoj dovozu dotčeného výrobku po období přezkumného šetření vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další doklady týkající se situace výrobního odvětví Unie, nezpůsobuje neplatnost závěrů Komise o vhodné době pro uložení konečných antidumpingových opatření (viz 160. až 163. bod odůvodnění). Toto tvrzení se proto zamítá.
(166)
Z uvedeného tedy vyplývá, že s ohledem na závěry ohledně pravděpodobného obnovení dumpingu a újmy by platná antidumpingová opatření použitelná na dovoz potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Korejské republiky a Malajsie, potvrzená nařízením Rady (ES) č. 1001/2008 naposledy pozměněným nařízením Rady (EU) č. 363/2010, měla být zachována do 29. ledna 2018.
(167)
Výbor zřízený čl. 15 odst. 1 základního nařízení nevydal stanovisko,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz potrubních tvarovek (jiných než litých tvarovek, přírub a závitových tvarovek) ze železa nebo oceli (kromě nerezavějící oceli) s největším vnějším průměrem nejvýše 609,6 mm, druhu používaného pro svařování natupo nebo jiné účely, v současnosti kódů KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 a ex 7307 99 80 (kódy TARIC 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 a 7307998098), pocházejících z Korejské republiky a Malajsie.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie, před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Země
Společnost
Celní sazba (%)
Kódy TARIC
Malajsie
Anggerik Laksana Sdn Bhd, Selangor Darul Ehsan
59,2
A324
Pantech Steel Industries Sdn Bhd
49,9
A961
Všechny ostatní společnosti
75,0
A999
Korejská republika
Všechny společnosti
44,0
-
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Jeho platnost končí dnem 29. ledna 2018.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 2. prosince 2014.
A BIZOTTSÁG 1283/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2014. december 2.)
a Koreai Köztársaságból és Malajziából származó, vasból vagy acélból készült egyes csőszerelvények behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikke (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 11. cikke (2) bekezdésére,
mivel:
1. AZ ELJÁRÁS
1.1. Hatályos intézkedések
(1)
A Koreai Köztársaságból és Malajziából (a továbbiakban: az érintett országok) származó egyes csőszerelvények (a továbbiakban: az érintett termék) behozatalára vonatkozó hatályos dömpingellenes intézkedéseket eredetileg az 1514/2002/EK tanácsi rendelet (2) (a továbbiakban: az eredeti intézkedések) vezette be.
(2)
A Malajzia vonatkozásában hatályos dömpingellenes vám 75 % az Anggerik Laksana Sdn Bhd és a Pantech Steel Industries Sdn Bhd vállalatok kivételével, melyek esetében a dömpingellenes vám mértéke 59,2 %, illetve 49,9 %. A Koreai Köztársaságra vonatkozó dömpingellenes vám 44 % az összes vállalat esetében.
(3)
Az eredeti intézkedéseket a legutóbb a 363/2010/EU tanácsi rendelettel (3) módosított 1001/2008/EK tanácsi rendelet (4) fenntartotta (a továbbiakban: a hatályos intézkedések).
1.2. Más harmadik országok vonatkozásában hatályban lévő intézkedések
(4)
A szóban forgó eljáráson kívül jelenleg dömpingellenes intézkedések vannak hatályban az érintett termék Kínai Népköztársaságból és Thaiföldről származó exportjára (5) vonatkozóan is. A Kínából származó érintett termékkel kapcsolatos intézkedéseket kiterjesztették a Tajvanból (6), Indonéziában (7), Srí Lankán (8) és a Fülöp-szigeteken (9) feladott ugyanezen termék behozatalára is. A Bizottság 2014. szeptember 3-án az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdése szerint hatályvesztési felülvizsgálatot indított az érintett termék Kínai Népköztársaságból származó és Tajvan, Indonézia, Srí Lanka és a Fülöp-szigetek vonatkozásában kiterjesztett behozatalát illetően. A Bizottság az eljárás megindításáról értesítést (10) tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában. A Thaiföldről származó exportra vonatkozó dömpingellenes intézkedések hatályukat vesztették.
(5)
2013 januárjában intézkedéseket vezettek be az érintett termék Oroszországból és Törökországból származó behozatalára (11).
1.3. A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása
(6)
Az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) 2013. február 8-án értesítést tett közzé a Kínai Népköztársaságból és Malajziából származó érintett termékre vonatkozó hatályos dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről (12).
(7)
A Bizottsághoz 2013. június 26-án kérelem érkezett, amelyben az említett intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatának megindítását kérték az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerint.
(8)
A kérelmet a tompavarratos acélszerelvények európai uniós iparágának érdekvédelmi bizottsága (a továbbiakban: a kérelmező) nyújtotta be az érintett termék uniós előállításának több mint 40 %-át képviselő gyártók nevében.
(9)
A kérelem azon az indokoláson alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping és az uniós gazdasági ágazatot érő kár megismétlődését eredményezné.
(10)
A Bizottság 2013. október 15-én az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerint hatályvesztési felülvizsgálatot indított. A Bizottság az eljárás megindításáról értesítést (13) tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában.
1.4. Érdekelt felek
(11)
Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy a hatályvesztési felülvizsgálatban való részvételüket biztosítandó vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság a hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról külön értesítette a kérelmezőt, az egyéb ismert uniós gyártókat, a felhasználókat és importőröket, a Koreai Köztársaság és Malajzia exportáló gyártóit, valamint a koreai és malajziai hatóságokat, továbbá felkérte őket az együttműködésre.
(12)
Minden érdekelt fél lehetőséget kapott arra, hogy a felülvizsgálat megindításával kapcsolatban észrevételeket nyújtson be, illetve kérje a Bizottság és/vagy a kereskedelmi eljárásokban közreműködő meghallgató tisztviselő előtti meghallgatását.
1.4.1. Mintavétel
(13)
Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság rögzítette, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt alkalmazhat az uniós gyártók, az importőrök és a koreai exportáló gyártók körében.
a) Mintavétel az uniós gyártók körében
(14)
Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság rögzítette, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát, és felkérte az érdekelt feleket, hogy nyújtsák be észrevételeiket. A minta kiválasztása a hasonló termék felülvizsgálati időszak alatti uniós előállításának és értékesítésének volumene alapján történt, megfelelő földrajzi eloszlás biztosítása mellett, és abba négy uniós gyártó vagy uniós gyártók csoportja (öt önálló vállalat) került Németországból, Franciaországból, Olaszországból, Romániából és Ausztriából. Észrevételek nem érkeztek, és az ideiglenesen kiválasztott vállalatok kerültek be a végleges mintába is.
(15)
Ugyanakkor az eljárás megindítását követően a Bizottságnak együttműködés hiányában két uniós gyártót ki kellett zárnia a mintából. A fennmaradó két vállalat/vállalatcsoport (három önálló vállalat) az uniós előállítás 49 %-át és az uniós értékesítés 45 %-át képviseli, továbbá három különböző országban rendelkezik előállító létesítményekkel. Ezért a módosított minta továbbra is reprezentatívnak minősült az uniós gazdasági ágazat tekintetében.
b) Mintavétel az importőrök körében
(16)
A Bizottság annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, felkérte a független importőröket, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat. A vizsgálat során azonban egyetlen importőr sem működött együtt.
c) Mintavétel a Koreai Köztársaság exportáló gyártói körében
(17)
A Bizottság annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, felkérte az összes koreai exportáló gyártót, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat. Ezenkívül a Bizottság felkérte a Koreai Köztársaság Európai Unió mellett működő misszióját, hogy azonosítsa be azokat az esetleges további exportáló gyártókat, amelyek érdekeltek lehetnek a vizsgálatban való részvételben és/vagy vegye fel velük a kapcsolatot.
(18)
Két koreai exportáló gyártó benyújtotta a kért információkat, de csak az egyikük vállalta az együttműködést és a mintában való részételt. Ezért az a döntés született, hogy a koreai exportáló gyártók körében nem szükséges a mintavétel.
d) Malajziai exportáló gyártók
(19)
Az ismert malajziai exportáló gyártók alacsony számára tekintettel a Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben esetükben nem irányzott elő mintavételt.
(20)
A Bizottság felkérte az összes exportáló gyártót, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítés közzétételétől számított 15 napon belül jelentkezzenek. Ezenkívül a Bizottság felkérte Malajzia Európai Unió mellett működő misszióját, hogy azonosítsa be azokat az esetleges további exportáló gyártókat, amelyek érdekeltek lehetnek a vizsgálatban való részvételben és/vagy vegye fel velük a kapcsolatot.
1.4.2. Kitöltött kérdőívek
(21)
A Bizottság kérdőívet küldött a mintába felvett összes uniós vállalatnak, az együttműködő koreai vállalatnak, valamint az összes ismert malajziai exportáló gyártónak.
(22)
Egy uniós gyártó nem töltötte ki a kérdőívet, egy másik uniós gyártó pedig csak részleges választ nyújtott be, és nem válaszolt a hiánypótlást kérő levélre. E két uniós gyártót végül ki kellett zárni a mintából (lásd a (15) preambulumbekezdést). Egy koreai exportáló gyártó töltötte ki a kérdőívet. Egyetlen malajziai exportáló gyártó sem töltötte ki a kérdőívet.
1.4.3. Ellenőrző látogatások
(23)
A Bizottság beszerzett és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet szükségesnek ítélt ahhoz, hogy megállapítsa, a dömping és az abból eredő kár milyen valószínűséggel ismétlődhet meg, és értékelje, hogy az intézkedések bevezetése mennyiben lenne ellentétes az uniós érdekkel. Az alaprendelet 16. cikke alapján az alábbi vállalatok telephelyein került sor ellenőrző látogatásra:
Uniós gyártók:
-
Erne Fittings GmbH, Schlins Austria és a vele kapcsolatban álló Siekman Fittings, Lohne, Németország,
-
Vallourec Fittings S.A., Franciaország.
Koreai köztársasági exportáló gyártók:
-
TK Corporation, Puszan.
1.5. Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak
(24)
A dömping megismétlődésének valószínűségével kapcsolatos vizsgálat a 2012. október 1. és 2013. szeptember 30. közötti időszakra (a továbbiakban: a felülvizsgálati időszak) terjedt ki.
(25)
A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2010. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.
1.6. Nyilvánosságra hozatal
(26)
2014. szeptember 12-én a Bizottság nyilvánosságra hozta valamennyi érdekelt fél számára azokat a lényeges tényeket és szempontokat, amelyek alapján a hatályos dömpingellenes intézkedések fenntartását tervezte, és felkérte valamennyi érdekelt felet, hogy nyújtsák be észrevételeiket. A Bizottság fontolóra vette és indokolt esetben figyelembe vette az érdekelt felek által benyújtott észrevételeket.
2. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
2.1. Érintett termék
(27)
A felülvizsgálat tárgyát képező termék a Koreai Köztársaságból és Malajziából származó, jelenleg az ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 és ex 7307 99 80 KN-kód alá tartozó, vasból vagy acélból (kivéve a rozsdamentes acélt) készült csőszerelvények (kivéve az öntött szerelvényeket, a karimákat és a menetes szerelvényeket), amelyek legnagyobb külső átmérője legfeljebb 609,6 mm, és amelyeket tompahegesztésre vagy egyéb célokra használnak fel (a továbbiakban: az érintett termék).
2.2. Hasonló termék
(28)
A felülvizsgálat megerősítette, hogy - az eredeti vizsgálathoz hasonlóan - az érintett országokban gyártott, belföldön értékesített és/vagy az uniós és/vagy más exportpiacokra exportált érintett termék azonos alapvető fizikai, műszaki és kémiai jellemzőkkel, valamint rendeltetéssel rendelkezik, mint az uniós gazdasági ágazat által az Unióban értékesített termékek.
(29)
A Bizottság úgy döntött, hogy ezért a szóban forgó termék az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében vett hasonló termék.
3. A DÖMPING MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
(30)
Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a hatályos intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően az érintett országokból folytatott dömping megismétlődésével járna-e.
3.1. Koreai Köztársaság
3.1.1. Előzetes megjegyzések
(31)
Az érintett termék egyik legnagyobb koreai gyártója, a TK Corporation együttműködött a vizsgálatban. Ez az együttműködő vállalat az érintett termék koreai exportjának 25-40 %-át végezte (a bizalmas információk védelme miatt a pontos adatot nem adjuk meg). A TK Corporation megküldte a Bizottságnak a kitöltött kérdőívet, a belföldi és exportértékesítésre, valamint az előállítási költségekre vonatkozó adatokkal együtt. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy tekintettel az érintett termék koreai exportjában való részesedésére e vállalat adatai alapul szolgálhatnak a felülvizsgálati időszakban folytatott koreai dömping elemzéséhez és a megismétlődés valószínűségére vonatkozó elemzés egyes részeihez. A TK Corporation válaszát ellenőrzésnek vetették alá.
3.1.2. Dömpingelt behozatal a felülvizsgálati időszakban
(32)
Az érintett termék Koreából Unióba irányuló behozatala elhanyagolható volumenű (50 tonnánál kevesebb) volt a felülvizsgálati időszakban. Az értékesítés egy részét az egyetlen együttműködő exportáló gyártó, a TK Corporation végezte. Egyértelmű volt, hogy a szóban forgó mennyiségek nem voltak reprezentatívak, hiszen a TK Corporation általi előállítás kevesebb mint 0,1 %-át tették ki. Ezenkívül nem derült ki egyértelműen, hogy a TK Corporation által végzett behozatal után fizettek-e dömpingellenes vámot, ami megkérdőjelezi, hogy e behozatalok egyáltalán beléptek-e az Unió vámterületére. Ezenfelül a szóban forgó értékesítésre három olyan konkrét projekttel összefüggésben került sor, amelyeknek saját előírásai voltak a szerelvényekre (ennélfogva nem jellemző értékesítésről van szó), valamint az értékesítés során a terméket más (főként rozsdamentes acél) szerelvényekkel egy „csomagban” kínálták. A fenti okokból kifolyólag az érintett terméknek a TK Corporation által a felülvizsgálati időszakban végzett uniós behozatala alapján nem lehetett érdemi elemzést végezni a dömpinggel kapcsolatban.
(33)
A nyilvánosságra hozatalt követően a TK Corporation beadványában kifejtette, hogy a Bizottságnak a dömping elemzését az alábbi okok miatt a vállalat uniós exportértékesítésére kellett volna alapoznia: i. a vállalat Unióba irányuló exportértékesítése a felülvizsgálati időszakban jelentős mértékű és így reprezentatív volt, hiszen az „a hatályos vámok ellenére nem kevesebb mint 282 önálló tranzakcióból álló, 26 számlát foglalt magában”; ii. a dömpingellenes vám megfizetésével kapcsolatos egyértelműség hiányában egyes (egy offshore projekt számára történő) értékesítések nem képeznék dömpingellenes vám tárgyát, míg más, a felülvizsgálati időszakban megvalósult értékesítések esetében a termékek helytelen besorolása miatt az importőrök nem mindig fizettek dömpingellenes vámot, hiszen nem voltak tudatában annak, hogy dömpingellenes vámok vannak érvényben. Azóta az importőröket értesítették a hibáról, és azok visszamenőlegesen befizették a szóban forgó dömpingellenes vámokat; valamint iii. az Unióba irányuló exportértesítés a szokásos feltételek mellett zajlott, hiszen nem alkalmaztak rövidebb szállítási határidőket, és az árak nem estek keresztkompenzációs elbánás alá.
(34)
A Bizottság annak rendje és módja szerint elemezte az észrevételeket. A TK Corporation nem vonta kétségbe az Unióba irányuló exportértékesítésének (abszolút értékben vett és a hasonló terméknek a vállalat általi teljes előállításához viszonyított) alacsony szintjét (kevesebb mint 0,1 %). A Bizottság fenntartja azon álláspontját, hogy egy ilyen - relatív és abszolút értékben is - kicsi volumen nem minősül reprezentatívnak.
(35)
Emellett a rendelkezésére bocsátott dokumentumok alapján a Bizottság nem tudott bizonyosságot szerezni arról, hogy a TK Corporation végül mely állítólagos uniós értékesítései esetében volt helyes a termékbesorolás és került sor a behozatalra, továbbá azt az állítást sem sikerült ellenőrizni, hogy az árak nem képezték keresztkompenzáció tárgyát. Ezért ezt az állítást nem lehetett elfogadni, mivel az ezeket alátámasztó dokumentumokat csak az ellenőrző látogatást követően bocsátották rendelkezésre. Mindenesetre mindkét kérdés esetében elmondható, hogy a (34) preambulumbekezdés szerinti elemzés következtetésére tekintettel a Bizottságnak nem kell végső megállapítást tennie, hiszen még a TK Corporation teljes bejelentett uniós értékesítési volumene sem minősíthető kellően reprezentatívnak.
(36)
A Bizottság ezért megerősíti, hogy a TK Corporation által a felülvizsgálati időszakban végzett uniós értékesítés nem használható fel érdemi dömpingelemzésre a jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálat keretében.
3.1.3. A dömping megismétlődésének valószínűségére vonatkozó bizonyíték
(37)
A Bizottság elemezte, hogy az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén valószínű-e a dömping megismétlődése. Ennek során a következő elemeket vizsgálta: a más célpiacok esetében alkalmazott exportár, a koreai előállítási és tartalékkapacitás, valamint az uniós piac vonzereje.
3.1.3.1. Export Koreából más célpiacokra
(38)
Az érintett termék Koreából Unióba irányuló behozatalának kis volumene, valamint a szóban forgó értékesítéseknél alkalmazott árak megbízhatóságának a hiánya (lásd a (32)-(36) preambulumbekezdést) miatt a Bizottság arra a megállapításra jutott, hogy az érintett termék Koreából más országokba történő értékesítésének adatait kell felhasználni annak értékeléséhez, hogy az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén mi lesz az Unióba irányuló exportárak valószínűsíthető jövőbeni szintje.
(39)
A Bizottság azt tartotta megfelelőnek, hogy elsőként az Egyesült Államokba irányuló koreai értékesítéseket elemezze, mivel szemben minden más koreai exportcélpiaccal a szóban forgó piac mérete hasonló az uniós piacéhoz, sok a hazai gyártó, ugyanakkor magas a behozatal aránya is, és alacsonyak a behozatali vámtarifák, aminek következtében ezen a piacon éles a verseny. Ezenkívül általában véve az Egyesült Államok Korea és a TK Corporation legfőbb exportcélpiaca.
(40)
A vizsgálat során emellett megvizsgálták az érintett termék egyéb koreai exportértékesítéseit is.
(41)
Dömpingszámításokat végeztek az Egyesült Államokban és minden más exportcélpiacon realizált értékesítést illetően (az Uniót kivéve a (32)-(36) preambulumbekezdésben említett okok miatt).
a) Rendes érték
(42)
Az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdésével összhangban a TK Corporation vonatkozásában meghatározott rendes érték - amennyiben lehetséges volt - a belföldi piacán a független vevők által a szokásos kereskedelmi forgalom keretében ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakon alapult.
(43)
A fenti módszertannak meg nem felelő terméktípusok esetében a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése szerint határozták meg.
(44)
Ehhez a TK Corporation általi előállításnak a - kérdőívre adott válaszban megadott - tényleges költségét vették alapul, azaz - összhangban az alaprendelet 2. cikkének (6) bekezdésével - a gyártás tényleges költségéhez hozzászámították a tényleges SGA-költségeket és a nyereséget.
b) Exportár
(45)
Ahogy az a (32)-(36) preambulumbekezdésben is szerepel, a dömpingszámításhoz nem lehetett alapul venni a TK Corporation uniós piacon történő értékesítéseit, és így az exportárak meghatározása a vállalat harmadik országbeli piacokra irányuló exportjain alapult.
(46)
Az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban a TK Corporation által a más országok esetében alkalmazott exportárat gyártelepi szintre igazították, figyelembe véve - indokolt esetben - többek között a fuvarozás költségeit, valamint a vámokat és adókat.
c) Összehasonlítás és kiigazítások
(47)
Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésével összhangban a rendes érték súlyozott átlagát összehasonlították az érintett termék exportárának súlyozott átlagával, mindkét esetben a gyártelepi árak alapján.
(48)
Az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően a rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében figyelembe vették azokat a különbségeket, amelyek befolyással vannak az árakra és azok összehasonlíthatóságára. Ebben a tekintetben kiigazításokat végeztek a szárazföldi és az óceáni fuvarozási, a biztosítási, anyagmozgatási, rakodási és mellékköltségeket illetően.
(49)
Az érintett termék különböző típusai közötti különbségtétel érdekében a termékkód eredeti módszertana 11 számjegyből álló rendszert alkalmazott az egyes terméktípusok jelölésére. A dömpingszámításokat egy némileg egyszerűsített, 7 számjegyből álló termékkódstruktúra használatával végezték el. Az egyes specifikációkra vonatkozó szabványokkal és az anyagosztállyal kapcsolatos mezők helyett egy egyszerűsített kritériumot használtak, amely a szénacélból és az ötvözött acélból készült termékek megkülönböztetését szolgálta. Erre azért volt szükség, mert bebizonyosodott, hogy az alkalmazott szabványelőírások (pl. ANSI vagy EN) között kis eltérés volt, és az anyagosztályozási rendszerek követték az alkalmazott szabványt. Következésképpen az egyszerűsített rendszer anélkül növelte több ezer termékkód dömping(- és kár)számításánál az egyezőség szintjét, hogy torzította volna magát a számítás eredményét.
(50)
A TK Corporation arra kérte a Bizottságot, hogy az eredeti termékkódrendszert 16 számjegyűre bővítse, de az elutasította a kérelmet, mivel a használt rendszer már alkalmas volt az érintett termék hatékony kategorizálására. Meg kell jegyezni továbbá, hogy egyértelmű volt, hogy a számított dömping- (és kár)különbözetek akkor sem térnek el lényeges mértékben, ha azok 7, 11 vagy 16 számjegyen alapulnak, mivel a TK Corporation által a különböző piacokon alkalmazott átlagárak lényeges eltérést mutattak.
(51)
A dömpingszámításhoz használandó volumenre vonatkozó módszer egy további számítási problémát jelentett. A TK Corporation érvelése szerint, mivel értékesítési számláin, a (potenciális) ügyfeleknek szóló árlistáin és könyvelésében a mennyiségek rögzítésére a „darab” szolgál, a számításban is azt kellene mértékegységként alkalmazni. A kérdőív tömegben kérte megadni a mennyiséget, ugyanakkor a TK Corporation egyes értékesítések esetében darabban adta meg a választ. Ezen értékesítések esetében a darabok tömegre váltását a TK Corporation végezte a hiánypótlás keretében. A Bizottság azon a véleményen volt, hogy a tömeg használata a legmegfelelőbb módszertan, mivel:
-
Ha darabot alkalmaznak mértékegységként, az torzíthatja az egységenkénti átlagárat, mivel a darab nem adja meg a szerelvény darabonkénti tömegét, amely fontos meghatározó elem az érintett termék költsége (és így az ára) szempontjából.
-
A kárszámításhoz azért van szükség a tömegre, mivel ez az uniós gyártók által alkalmazott módszertan, és nem lenne következetes különböző módszertant használni a dömping és a kár (alákínálás) számításához.
-
Továbbá az uniós vámhivatalok és a koreai exportstatisztikák adatai az érintett termék vonatkozásában kizárólag tömeget alkalmaznak.
(52)
Meg kell jegyezni továbbá, hogy a számított dömpingkülönbözetek összességében nem tértek el lényeges mértékben akkor sem, ha darabon alapultak, mivel a TK Corporation által a különböző piacokon alkalmazott átlagárak lényeges eltérést mutattak.
(53)
A nyilvánosságra hozatalt követően a TK Corporation újból azt az észrevételt tette, hogy a Bizottságnak a dömpingszámítást darab és nem tömeg alapján kellett volna elvégeznie. Az indokul hozott okok egyike az volt, hogy a TK Corporation értékesítési és költségadatai darabban vannak kifejezve, és így a tömegre való átváltás torzítja a dömpingkülönbözet-számításokat.
(54)
Az uniós gazdasági ágazattal való összehasonlíthatóság tekintetében a TK Corporation azt az észrevételt tette, hogy a Bizottság nem végzett semmilyen kárkülönbözet-számítást, a dömpingkülönbözet esetében pedig nem kell összehasonlítást végezni az uniós gazdasági ágazat költség- és értékesítési adataival. A TK Corporation emellett úgy érvelt, hogy a tranzakciók alkalmával használt mértékegység - az uniós gazdasági ágazat esetében is - a darab, és nem a kilogramm vagy tonna lenne.
(55)
Végezetül a TK Corporation nem tartotta relevánsnak, hogy az uniós vámhivatalok és a koreai exportstatisztikák adatai tömegben vannak nyilvántartva.
(56)
A Bizottság annak rendje és módja szerint elemezte a fenti észrevételeket. Elsőként fontos megjegyezni, hogy a TK Corporation nem nyújtott be darabon alapuló „alternatív” dömpingszámítást. Noha azzal érvelt, hogy a darabon alapuló számítás pontosabb eredményre vezetne, annak tényleges bizonyítását elmulasztotta. A Bizottság ismételten megjegyzi, hogy a számított dömpingkülönbözetek jelentősek, és ahogy az az (52) preambulumbekezdésben is szerepel, nem volt lényeges az eltérés a tömeg, illetve a darab alapján számított dömpingkülönbözet között. Más szóval vitathatatlan, hogy a használt módszertől függetlenül nagy dömpingkülönbözetekről van szó. Ezenkívül fontos emlékeztetni arra, hogy a TK Corporation értékesítési és költségadatainak a darabról tömegre történő átváltását maga a TK Corporation végezte saját módszertana alapján. Emellett a honlapján rendelkezésre álló katalógus minden típusú szerelvény esetében megadja annak hozzávetőleges tömegét.
(57)
A Bizottság által ellenőrzött számlák tanúsága szerint az uniós gazdasági ágazat által végzett tranzakciók tömegben és darabban is ki vannak fejezve. A számlázás mellett a tömeget használják a kapacitás, az előállítási volumen és az előállítási költségek meghatározására - nemcsak az Unióban, hanem világszerte és Koreában is. Az érintett termék előállítási költségeinek a legnagyobb elemét kitevő nyersanyagok beszerzése tonnában történik. Más tényezők, így az energiafogyasztás, a munkaerő- és fuvarozási költségek számításához is a tömeget veszik alapul. Az uniós gazdasági ágazat is a vevő által vásárolt volumen (tonna) alapján határozza meg a vevőknek nyújtott év végi engedmény mértékét, nem pedig a darabszám szerint. Ezenkívül a jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálat keretében alákínálási különbözeteket kellett számítani (és számítottak is - lásd a (98)-(105) preambulumbekezdést -), így az (54) preambulumbekezdésben összefoglalt állítás által sugallt azon érv, hogy a koreai és az uniós gazdasági ágazat adatait nem kell összehasonlítani, nem helytálló.
(58)
A vizsgálat céljából összegyűjtött és felhasznált világszintű statisztikák (köztük a koreai export- és uniós vámstatisztikák) kizárólag tömegben voltak kifejezve. Ezeket többek között az érintett termék Unióba és harmadik országokba irányuló koreai exportjának elemzésére használták fel. A TK Corporation részesedésének megállapítása, illetve a kitöltött kérdőívben megadott uniós értékesítési volumeneinek keresztellenőrzése céljából szükség volt a TK Corporation adatainak tömegre váltására, mivel a koreai export- és az uniós vámstatisztikákat nem lehetett volna darabokra átváltani.
(59)
Végezetül fontos megjegyezni, hogy az előző vizsgálatok (így az eredeti intézkedésekhez vezető vizsgálat és a hatályos intézkedésekhez vezető első hatályvesztési felülvizsgálat), valamint az Oroszországból és Törökországból származó ugyanezen termék legutóbbi vizsgálatai során is a tömegen alapuló módszertant használták.
(60)
A Bizottság a fentiekre tekintettel megerősíti, hogy el kell utasítani azt az állítást, miszerint a számításokhoz a darabot kell alapul venni.
d) Dömping a felülvizsgálati időszakban
(61)
A TK Corporationre így kiszámított dömpingkülönbözet az exportcélpiactól függően 46 % és 27 % volt.
3.1.3.2. Koreai előállítási kapacitás
(62)
Ami a teljes koreai előállítási és tartalékkapacitást illeti, a Bizottság a vizsgálat folyamán a TK Corporation kivételével nem kapott információt egyetlen koreai gyártótól sem. Ennek megfelelően a Bizottságnak az alaprendelet 18. cikke szerint kellett eljárnia az ide vonatkozó megállapítások megtételekor, és a rendelkezésére álló információk körébe a TK Corporation által benyújtott, kizárólag rá vonatkozó ellenőrzött információk, valamint a hatályvesztési felülvizsgálati kérelemben megadott országos információk tartoztak.
(63)
A Bizottság a TK Corporation által jelentett tartalékkapacitást annak rendje és módja szerint ellenőrizte. A Bizottság a TK Corporation felülvizsgálati időszakra vonatkozóan jelentett tartalékkapacitásának a teljes koreai exportvolumenben való részesedése alapján történő extrapolációjával azt számította ki, hogy a teljes koreai tartalékkapacitás legalább 15 000 tonnát tenne ki, ami a teljes uniós felhasználás mintegy 25 %-ának felel meg. A számítással kapcsolatban azonban fontos megjegyezni, hogy az előállítási kapacitáshoz viszonyított előállítási mennyiségek nagyon vállalatspecifikusak, továbbá annak ellenére, hogy a TK Corporation a hasonló termék egyik legnagyobb koreai gyártója, csak egy a sok közül, és semmi esetre sem rendelkezik erőfölénnyel. A Bizottság ezért keresztellenőrzést végzett e megállapítás és a kérelemben szereplő információk között.
(64)
A kérelemben szerepeltetett tartalékkapacitás a kérelmező által azonosított összes koreai gyártó becsült kapacitásán és előállítási adatain alapult. Az előállítási kapacitást illetően a kérelmező - a három legnagyobb gyártóra vonatkozóan - nyilvánosan elérhető adatokat használt. A többi (jóval kisebb) koreai gyártóra vonatkozóan nem volt nyilvánosan elérhető ilyen adat, ezért a kérelmező más ésszerű módszereket használt előállítási kapacitásuk becsléséhez. Továbbá a tartalékkapacitás becsléséhez megállapított egy feltételezett szintet a koreai belföldi felhasználásra, a Koreába irányuló behozatalra és a Koreából történő exportokra vonatkozóan. Mind az előállítási kapacitás, mind a tartalékkapacitás számításakor megfelelő levonásokat végzett a termékkörbe nem tartozó más terméktípusok előállításának figyelembevétele céljából. Ezen információk összessége egyértelműen teljesebbnek és meggyőzőbbnek bizonyult a (63) preambulumbekezdésben hivatkozott információkhoz képest. A Bizottsághoz nem érkeztek olyan beadványok, amelyek megcáfolták volna ezeket az adatokat. Ebből kiindulva és a rendelkezésre álló adatokat felhasználva a koreai tartalékkapacitás 119 300 tonnára becsülhető, ami önmagában kétszer akkora, mint az uniós piac mérete a felülvizsgálati időszakban.
3.1.3.3. Az uniós piac vonzereje
(65)
Emlékeztetni kell arra, hogy az érintett terméket főként az olaj- és gáziparban, az építőiparban, valamint az energiatermeléssel, hajógyártással és ipari létesítményekkel összefüggő ágazatokban használják. A rendelkezésre álló tények egyike sem jelzi ezen koreai ágazatok jelentős növekedését vagy hanyatlását, így az érintett termék koreai belföldi piaca várhatóan meglehetősen stabil marad az elkövetkező évek során, nem kínálva jelentős bővülési lehetőségeket a koreai érintett termék számára. A szóban forgó iparágak számára Koreán kívül az Unió, az Egyesült Államok, a közel-keleti országok és Délkelet-Ázsia jelenti a főbb exportpiacokat. A vizsgálat során gyűjtött információk egyike sem utal arra, hogy a kereslet a fenti piacok bármelyikén jelentős mértékben visszaesne vagy növekedne a következő évek során.
(66)
Az Egyesült Államokba, a közel-keleti országokba és a Délkelet-Ázsiába irányuló koreai export szintje már most is magas, ezért e piacok nem kínálnak lényeges növekedési lehetőséget a koreai ipar számára. Emlékeztetni kell továbbá arra is, hogy 46 %-ot kitevő, jelentős mértékű dömpinget állapítottak meg az Egyesült Államokba irányuló koreai exportot illetően. Az uniós piac, amely világszinten egyike a legnagyobbaknak, így vonzó növekedési piacot kínálhat az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén, mivel azt a koreai exportáló gyártók - a hatályos intézkedések miatt - eddig nem aknázták ki teljes mértékben.
(67)
Méret és piaci feltételek szempontjából az egyesült államokbeli és az uniós piac között hasonlóságok vannak. Mindkét piac esetében sok a hazai gyártó, és a behozatalok piaci részesedése jelentős mértékű. A vizsgálat feltárta, hogy az uniós piacon alkalmazott átlagos értékesítési ár 2 600 EUR/tonna (figyelembe véve az uniós gyártók által realizált értékesítések és az Unióba irányuló behozatal során megvalósuló értékesítések teljes volumenét). Így az átlagos uniós piaci ár nagyjából megegyezik azzal az átlagárral, amelyet a koreai exportáló gyártók az egyesült államokbeli piacon kapnak (2 700 EUR/tonna), azzal a különbséggel, hogy az Egyesült Államokban nem vonatkoznak rájuk dömpingellenes intézkedések. Ezért az Unióba irányuló koreai értékesítés jelenlegi marginális szintjét nagy valószínűséggel az érintett termékkel kapcsolatos hatályos intézkedések eredményezik. Emlékeztetni kell arra, hogy a felülvizsgálati időszakban az Egyesült Államok jelentette a koreai exportőrök számára a legnagyobb exportpiacot. Ez azt mutatja, hogy az Unió vonzó piac lenne a koreai exportőrök számára, és a vámok hatályon kívül helyezése esetén az uniós piac várhatóan hasonlóan nagy volument vonzana, mint az egyesült államokbeli piac. A koreai érintett termék a felülvizsgálati időszakban az érintett termék Egyesült Államokba irányuló teljes behozatalának 20-25 %-át tette ki, és piaci részesedése az érintett termék egyesült államokbeli teljes piacán 10 % és 15 % között volt (a bizalmas információk védelme miatt a pontos adatot nem adjuk meg). Más szóval az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a koreai gyártók a rendelkezésre álló tartalékkapacitást (lásd a (64) preambulumbekezdést) valószínűleg az uniós piacra történő újbóli belépésre irányítanák.
(68)
Ahogy az a (39) preambulumbekezdésben is szerepel, a koreai exportnak az Egyesült Államokon kívül nincsen második olyan célpiaca, amelyet megbízhatóan fel lehetne használni annak elemzéséhez, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén hogyan alakulna az uniós piac. Következésképpen várhatóan nem eredményezne megbízható átlagárakat, ha az elemzés során az Unión és az Egyesült Államokon kívüli más célpiacokra történő teljes exportértékesítést egy csoportba vennék, hiszen ezekre a (jóval kisebb) önálló piacokra mind eltérő feltételek vonatkoznak. Ugyanakkor tekintettel az elemzés - fent vázolt - korlátaira, valamint arra, hogy ezeken a „másik piacokon” a közeljövőben nem lesz jelentős növekedési potenciál, nem lehet azzal számolni, hogy ezek a piacok lényeges koreai többletbehozatalt fel tudnának majd venni.
3.1.3.4. Következtetés a dömping megismétlődésének valószínűségével kapcsolatban
(69)
A fentiek fényében valószínű, hogy az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén a dömping megismétlődik. A vizsgálat rámutatott, hogy Korea az érintett termék egyesült államokbeli és harmadik országbeli értékesítését dömpingelt árakon végezte, 46 %-os és 27 %-os dömpingkülönbözettel.
(70)
Ezenkívül a koreai tartalékkapacitás jelentős mértékű a felülvizsgálati időszak folyamán mért uniós felhasználáshoz képest. Amennyiben ezt a kapacitást az uniós piacra irányuló exportra, valamint az uniós gyártókkal folytatott árversenyre vagy a harmadik országokból származó nagyobb behozatalokkal folytatott árversenyre használják fel, akkor nagy a valószínűsége, hogy az ilyen exportok dömpingelt áron történnének.
3.2. Malajzia
3.2.1. Előzetes megjegyzések
(71)
A malajziai exportáló gyártók együttműködésének hiánya miatt a teljes elemzésnek a Bizottság számára más forrásból rendelkezésre álló információkon kellett alapulnia. E tekintetben és az alaprendelet 18. cikkének rendelkezéseivel összhangban a Bizottság különféle statisztikai forrásokat is megvizsgált. Az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdése értelmében gyűjtött behozatali statisztikák (az ún. 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis) biztosították a rendelkezésre álló legjobb információkat az uniós piacra vonatkozó behozatali mennyiségek és árak megállapításához. Más források (pl. az Eurostat) használatára nem került sor, mivel az érintett terméket nem lehetett különválasztani az ugyancsak a 8 számjegyű kódot használó más termékektől.
3.2.2. Dömpingelt behozatal a felülvizsgálati időszakban
(72)
A 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis azt mutatta, hogy az uniós piacra nem érkezett behozatal Malajziából. Következésképpen megállapítást nyert, hogy a malajziai export esetében a felülvizsgálati időszakban nem folytatódott a dömping.
3.2.3. A dömping megismétlődésének valószínűségére vonatkozó bizonyíték
(73)
A Bizottság elemezte, hogy az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén valószínű-e a dömping megismétlődése. Ennek során a következő elemeket vizsgálta: a más célpiacok esetében alkalmazott exportár, a malajziai előállítási és tartalékkapacitás, valamint az uniós piac vonzereje.
3.2.3.1. Export Malajziából más célpiacokra
(74)
Mivel az érintett terméknek nincs Malajziából az uniós piacra irányuló behozatala, a Bizottság egy másik országra vonatkozó adatokra hagyatkozott. Az Egyesült Államokat megfelelőnek találta, mivel piacának mérete hasonló az uniós piacéhoz, sok a hazai gyártó, ugyanakkor magas a behozatal aránya is, aminek következtében ezen a piacon éles a verseny. Ezenkívül az Egyesült Államok jelenti messze a legnagyobb célpiacot a malajziai export számára: a felülvizsgálati időszakban a malajziai export 87 %-a ebbe az országba irányult. Ez a megközelítés megegyezik azzal, amelyet az előző vizsgálat, illetve a kár megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés során alkalmaztak Malajziára nézve.
a) Rendes érték
(75)
A malajziai exportáló gyártók együttműködésének teljes hiánya miatt a rendes érték - az alaprendelet 18. cikkével összhangban - a felülvizsgálati kérelemben megadott adatokon alapult, vagyis a becsült gyártási költségeken, amelyekhez - a gyártelepi költség százalékában kifejezve - 6 %-ot hozzáadtak SGA-költségek és nyereség gyanánt. A fenti százalékarány óvatos értékelésnek minősül. Mindezt az a tény is alátámasztja, hogy az eljárás során egyedül közreműködő vállalat (TK Corporation, Korea) esetében a tényleges szám jóval meghaladta a 6 %-ot.
b) Exportár
(76)
Az alaprendelet 18. cikkével összhangban és a malajziai exportáló gyártók együttműködésének hiánya miatt az exportár számítása az érintett termék Egyesült Államokba irányuló malajziai exportja során alkalmazott, az egyesült államokbeli behozatali statisztikákból kinyert árak használatával történt.
c) Összehasonlítás
(77)
Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésével összhangban a rendes érték súlyozott átlagát összehasonlították az érintett termék exportárának súlyozott átlagával, mindkét esetben a gyártelepi árak alapján.
(78)
Az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően a rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében figyelembe vették azokat a különbségeket, amelyek befolyással vannak az árakra és azok összehasonlíthatóságára. Ezzel kapcsolatban megemlítendő, hogy az SGA-költségek és a nyereség esetében alkalmazott, a (75) preambulumbekezdésben említett százalékarány gyártelepi áron alapult, és nem tartalmazott szárazföldi és óceáni fuvarozási, biztosítási, anyagmozgatási, rakodási és mellékköltségeket.
d) Dömpingkülönbözet a felülvizsgálati időszak alatt
(79)
A fent ismertetett - az intézkedéseket kiterjesztő (a hatályos intézkedésekhez vezető) első hatályvesztési felülvizsgálat során is alkalmazott - módszertant követve 57,7 %-ot kitevő dömpingkülönbözetet lehetett megállapítani.
3.2.3.2. Malajziai előállítási kapacitás
(80)
A malajziai együttműködés hiánya miatt nem érkeztek információk az előállítási és tartalékkapacitást illetően. A kérelemben szereplő információk mintegy 55 000 tonna teljes kiépített kapacitást és körülbelül 27 000 tonna tartalékkapacitást mutatnak Malajziában. A fenti volument eredményező elemzés nem számol más termékek gyártásával (gyártási kapacitásával), így ésszerűnek minősül. A 27 000 tonnát kitevő malajziai tartalékkapacitás a felülvizsgálati időszak folyamán mért teljes uniós felhasználás 40 %-ának felel meg.
3.2.3.3. Az uniós piac vonzereje
(81)
A főbb felhasználó ágazatok piacainak világszintű alakulását tekintve az uniós piac - a (65) preambulumbekezdésben ismertetett okok miatt - az érintett termék legnagyobb piacainak egyike, és nem áll rendelkezésre olyan információ, amely arra utalna, hogy e piacokon a kereslet jelentős visszaesése vagy növekedése lenne várható a következő években.
(82)
A vizsgálat feltárta, hogy az uniós gyártók által az uniós piacon alkalmazott értékesítési árak magasabbak a más exportpiacokon (és különösen az Egyesült Államokban) alkalmazott malajziai exportáraknál. Az átlagos uniós piaci ár 2 600 EUR/tonna, míg az egyesült államokbeli statisztikák szerint a malajziai behozatalokra alkalmazott átlagos egyesült államokbeli behozatali ár 1 600 EUR/tonna. Így az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az uniós piac vonzó piacot jelentene a malajziai exportőrök számára. Ez kiemelten fontos tényező a malajziai tartalékkapacitásra tekintettel, de arra is emlékeztetni kell, hogy jelenleg a malajziai export 87 %-a az Egyesült Államokba irányul, ahol a malajziai exportáló gyártók jóval alacsonyabb áron végzik értékesítéseiket.
3.2.3.4. Következtetés a dömping megismétlődésének valószínűségével kapcsolatban
(83)
A fentiek fényében valószínű, hogy az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén a dömping megismétlődne. Kiderült, hogy Malajzia az érintett termék egyesült államokbeli értékesítését dömpingelt árakon végezte, 57,7 %-os dömpingkülönbözettel.
(84)
Ezenkívül a malajziai tartalékkapacitás jelentős mértékű a felülvizsgálati időszak folyamán mért uniós felhasználáshoz képest. Az uniós árszintre tekintettel nagy a valószínűsége annak, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén ezt a kapacitást - ha csak részben is - az Unióba irányuló exportra irányítják. Ebben az esetben azzal is számolni lehet, hogy az uniós piacon az egyesült államokbeliekhez képest uralkodó árak miatt az Egyesült Államokba irányuló export nagy részét az uniós piacra irányítják át.
3.3. Következtetés a dömping megismétlődésének valószínűségével kapcsolatban
(85)
A fentiek fényében - azaz tekintettel a magas dömpingkülönbözetekre, az érintett országok magas exportkapacitással társuló nagy tartalékkapacitására, valamint az uniós piac vonzerejére ár és méret szempontjából - az a következtetés vonható le, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén újrakezdődne a Koreai Köztársaságból és Malajziából az Unióba irányuló dömpingelt behozatal.
4. A KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
4.1. Az uniós gazdasági ágazat és az uniós előállítás meghatározása
(86)
Az uniós gazdasági ágazat a (3) preambulumbekezdésben hivatkozott 1001/2008/EK tanácsi rendeletben vázolt helyzethez képest nem ment át jelentősebb strukturális változáson. A felülvizsgálati időszakban 22 ismert gyártó állított elő hasonló terméket az Unióban. Ezek a vállalatok alkotják az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatot.
(87)
A felülvizsgálati időszakban a teljes uniós előállítás körülbelül 57 736 tonnát tett ki. A Bizottság ezt az adatot az uniós gazdasági ágazattal kapcsolatban rendelkezésre álló összes tényre, például a mintába felvett vállalatok ellenőrzött adataira és a kérelmező által benyújtott adatokra alapozta.
(88)
A vizsgálat mintájába felvett vállalatok/vállalatcsoportok az uniós előállítás 49 %-át és az uniós értékesítés 45 %-át képviselik (lásd a (15) preambulumbekezdést). A minta adatai így reprezentatívak az uniós gazdasági ágazat helyzete tekintetében.
4.2. Uniós felhasználás
(89)
A Bizottság az uniós felhasználást i. az uniós gazdasági ágazat uniós piacon realizált - a kérelmező által szolgáltatott adatokon alapuló - értékesítési volumene alapján, valamint ii. a harmadik országokból származó behozataloknak a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisban szereplő adatai alapján állapította meg.
(90)
Az uniós felhasználás a következőképpen alakult:
1. táblázat
Uniós felhasználás (tonna)
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Teljes uniós felhasználás
55 497
62 426
58 941
59 992
Index (2010 = 100)
100
112
106
108
Forrás: A kérelmező által benyújtott és a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisban szereplő adatok
(91)
A felhasználás 2011-ben 12 %-kal nőtt a 2010. évi szinthez képest. 2012-ben újból csökkenésnek indult, de (6 %-kal) a 2010. évi szint felett maradt. 2010 és a felülvizsgálati időszak között az uniós felhasználás 8 %-kal emelkedett.
4.3. Az érintett országokból származó behozatal
4.3.1. Az érintett országokból származó behozatal volumene és piaci részesedése
Koreai Köztársaság
(92)
A Bizottság a behozatal volumenét a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisban szereplő információk alapján határozta meg. A behozatal piaci részesedését a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisban szereplő adatok, valamint a kérelmező által megadott adatok alapján állapította meg.
(93)
A Koreai Köztársaságból származó, Unióba irányuló behozatal a következőképpen alakult:
2. táblázat
A behozatal volumene (tonna) és piaci részesedése
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
A Koreai Köztársaságból származó behozatal volumene (tonna)
301
208
204
18
Index
100
69
68
6
Piaci részesedés
0,5 %
0,3 %
0,3 %
0,03 %
Index
100
62
64
6
Forrás: A kérelmező által benyújtott és a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisban szereplő adatok
(94)
A Koreai Köztársaságból származó behozatal volumene a figyelembe vett időszak alatt nagyon alacsony volt a teljes uniós felhasználáshoz képest. A felülvizsgálati időszak folyamán a volumen tovább csökkent 18 tonnára. A behozatal az eredeti intézkedések 2002. évi bevezetése óta ilyen alacsony szinten áll, feltehetően a hatályos dömpingellenes intézkedések eredményeként.
Malajzia
(95)
A Bizottság a behozatal volumenét a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisban szereplő információk alapján határozta meg. A behozatal piaci részesedését a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisban szereplő adatok, valamint a kérelmező által megadott adatok alapján állapította meg.
(96)
A Malajziából származó, Unióba irányuló behozatal a következőképpen alakult:
3. táblázat
A behozatal volumene (tonna) és piaci részesedése
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
A Malajziából származó behozatal volumene (tonna)
19,4
0,03
0,27
0,13
Index
100
0
1
1
Piaci részesedés
0,03 %
0
0,0005 %
0,0002 %
Index
100
0
1
1
Forrás: A kérelmező által benyújtott és a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisban szereplő adatok
(97)
A Malajziából származó behozatal volumene a figyelembe vett időszak alatt nagyon alacsony volt a teljes uniós felhasználáshoz képest. A legnagyobb (ugyanakkor mégis kis) volumenű behozatal 2010-ben történt (19,4 tonna), de 2010 óta a behozatal gyakorlatilag megszűnt. Az eredeti intézkedések 2002. évi bevezetését követően a behozatal szintje ingadozott, de sosem érte el újra az intézkedések bevezetése előtti időszakban mért szintet. Így feltételezhető, hogy az eredeti intézkedések 2002. évi bevezetése óta nagyon alacsony behozatali szint a hatályos dömpingellenes intézkedések eredménye.
4.3.2. Az érintett országokból származó behozatal árai és az áralákínálás
Koreai Köztársaság
(98)
A vizsgálatban együttműködő vállalat (TK Corporation) által a felülvizsgálati időszakban az uniós piacon realizált nagyon csekély mértékű behozatal esetében az árak jelentősen elmaradtak az uniós gazdasági ágazat CIF-szintű áraitól. Ahogy az a (32) preambulumbekezdésben is szerepel, ugyanakkor kétségek merültek fel azzal kapcsolatban, hogy ezek a termékek ténylegesen beléptek-e az Unió vámterületére.
(99)
Ezzel együtt az Unióba irányuló teljes koreai behozatal szintje nagyon alacsony (lásd a (32) preambulumbekezdést), hiszen az uniós piaci részesedés mindössze 0,03 %-át teszi ki (lásd a 2. táblázatot). Tekintettel a Koreai Köztársaságból az Unióba irányuló behozatal nagyon korlátozott szintjére, valamint a különböző terméktípusok széles skálájára, a behozatalok során alkalmazott árakat nem lehet az áralákínálás meghatározásához felhasználni.
(100)
Következésképpen a Bizottság helyettesítőként a Koreából az Egyesült Államokba, valamint más országokba irányuló export árait vette alapul annak meghatározásához, hogy mekkora lett volna az áralákínálás, ha a koreai vállalatok ezeken az árakon realizálnak értékesítéseket az Unióban.
(101)
Mivel a TK Corporation világszintű exporttevékenysége az érintett termék Koreai Köztársaságból származó teljes exportjának 25-40 %-át tette ki, a szóban forgó értékesítések reprezentatívnak minősültek a koreai exportértékesítések tekintetében. Ezért az összehasonlításhoz ezeket az árakat használták. A Bizottság a vám, valamint a rakodási és anyagmozgatási költségek figyelembevétele céljából felfelé módosította az exportárakat.
(102)
Az így megállapított alákínálási különbözet 17 % lett az Egyesült Államokban realizált, és 10 % a világszintű értékesítések esetében.
Malajzia
(103)
A vizsgálatban egyetlen malajziai vállalat sem működött együtt. A 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis statisztikáiban szereplő információk alapján a felülvizsgálati időszakban elhanyagolható volumenű volt az Unióban irányuló behozatal (lásd a 3. táblázatot). Tekintettel a Malajziából az Unióba irányuló behozatal nagyon korlátozott szintjére, valamint a különböző terméktípusok széles skálájára, a behozatalok során alkalmazott árakat nem lehet az áralákínálás meghatározásához felhasználni.
(104)
A Bizottság ezért az áralákínálás megállapításához az előző hatályvesztési felülvizsgálat során használt módszertant vette alapul, azaz a Malajziából az Egyesült Államokba irányuló export során alkalmazott árakat összehasonlította az uniós piacon realizált értékesítési árakkal. A Bizottság a vám, valamint a rakodási és anyagmozgatási költségek figyelembevétele céljából módosította az exportárat.
(105)
Az így megállapított alákínálási különbözet 34 % lett az Egyesült Államokban történt értékesítések esetében. A Bizottság továbbá összehasonlította a Malajzia által más országokban alkalmazott értékesítési árakat, amelyek esetében az áralákínálás 28 % volt.
4.3.3. Harmadik országokból származó behozatal
(106)
Az alábbi táblázat a figyelembe vett időszak alatt a más harmadik országokból az Unióba irányuló behozatal alakulását mutatja volumen és piaci részesedés, valamint az e behozatalok során alkalmazott átlagos árak szempontjából.
4. táblázat
Harmadik országokból származó behozatal
Ország
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Kínai Népköztársaság
Volumen tonnában
5 618
5 867
6 844
6 589
Index
100
104
122
117
Piaci részesedés
10 %
9 %
12 %
11 %
Átlagár
1 125
1 261
1 544
1 426
Index
100
112
137
127
Más harmadik országok
Volumen tonnában
11 668
12 938
11 630
12 036
Index
100
111
100
103
Piaci részesedés
21 %
21 %
20 %
20 %
Átlagár
2 175
2 352
2 437
2 482
Index
100
108
112
114
Valamennyi harmadik ország összesen, kivéve az érintett országokat
Volumen tonnában
17 286
18 805
18 474
18 625
Index
100
109
107
108
Piaci részesedés
31 %
30,1 %
31,3 %
31 %
Átlagár
1 834
2 011
2 106
2 108
Index
100
110
115
115
Forrás: A 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis
(107)
Az érintett országokon kívüli harmadik országokból származó behozatal piaci részesedése a felülvizsgálati időszakban a teljes uniós felhasználás 31 %-át tette ki. A legnagyobb piaci részesedést a Kínai Népköztársaságból származó behozatal képviseli a teljes uniós felhasználás 11 %-ával. A felülvizsgálati időszak folyamán további jelentős behozatal érkezett Thaiföldről (az uniós piac 4 %-a), Vietnamból (az uniós piac 3 %-a), valamint Szaúd-Arábiából (2010-ben nem történt behozatal, ugyanakkor a felülvizsgálati időszakban a piaci részesedés már 4 %-ot tett ki).
(108)
Az Unió területére történő behozatal során alkalmazott árak viszonylag alacsonyak voltak az uniós gazdasági ágazat átlagáraihoz képest, különösen a Kínai Népköztársaságból származó behozatal esetében. A kínai behozatalok során alkalmazott átlagár még a Kínai Népköztársaságból származó behozatalra kivetett 58,6 %-os dömpingellenes vámmal együtt is alacsonyabb az uniós belföldi árnál (lásd a 4. táblázatot).
4.4. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete
4.4.1. Általános megjegyzések
(109)
Az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésével összhangban a dömpingelt behozatal uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata magában foglalta valamennyi olyan gazdasági mutató értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére.
(110)
A kár elemzése céljából a Bizottság szétválasztotta a makrogazdasági és mikrogazdasági kármutatókat. A makrogazdasági mutatókat a Bizottság a felülvizsgálati kérelemben, illetve a statisztikákban szereplő adatok alapján értékelte. Az adatok az összes ismert uniós gyártóra vonatkoznak. A mikrogazdasági mutatókat a Bizottság a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívben közölt adatok alapján értékelte. Az adatok a mintába felvett uniós gyártókra vonatkoznak. Mindkét adatsorról megállapítást nyert, hogy azok reprezentatívak az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete tekintetében.
(111)
A makrogazdasági mutatók a következők: előállítás, előállítási kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a dömpingkülönbözet nagyságrendje, valamint a korábbi dömping okozta helyzetből való kilábalás.
(112)
A mikrogazdasági mutatók a következők: átlagos egységár, egységköltség, munkaerőköltség, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség. A mikrogazdasági mutatókkal kapcsolatos számok kizárólag a mintába felvett két vállalat vagy vállalatcsoport ellenőrzött adatain alapulnak. Ezért ezt az adatot bizalmas jellegének megőrzése végett kizárólag indexált formában vagy értéktartomány formájában adjuk meg.
4.4.2. Makrogazdasági mutatók
4.4.2.1. Előállítás, előállítási kapacitás és kapacitáskihasználás
(113)
A figyelembe vett időszak során a teljes uniós előállítás, előállítási kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult:
5. táblázat
Előállítás, előállítási kapacitás és kapacitáskihasználás
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Előállítási volumen (tonnában)
48 017
52 754
55 787
57 736
Index
100
110
116
120
Előállítási kapacitás (tonnában)
179 912
180 364
180 364
180 364
Index
100
100,3
100,3
100,3
Kapacitáskihasználás
26,7 %
29,2 %
30,9 %
32 %
Index
100
110
116
120
Forrás: A kérelem
(114)
A figyelembe vett időszak alatt az előállítás volumene 20 %-kal növekedett. Mivel ugyanebben az időszakban az uniós felhasználás mindössze 8 %-kal növekedett, az előállított mennyiség fennmaradó részét exportálták.
(115)
A felülvizsgálati időszak alatti kapacitáskihasználás alacsonynak tűnik (32 % a felülvizsgálati időszakban). A fenti táblázat által bemutatott bejelentett kapacitás - összhangban e konkrét iparág standard gyakorlatával és a korábbi eljárások során alkalmazott módszerrel - a 3 műszak/nap, 6 nap/hét, 48 hét/év rend szerinti teoretikus maximális kapacitáson alapult. Ezzel szemben az iparág a valóságban csak 2 műszak/nap, 5 nap/hét, 48 hét/év rend szerint üzemel. Ezért a bejelentett kapacitás nem szükségszerűen ad pontos képet a felülvizsgálati időszak alatti tényleges kapacitásról.
(116)
A kapacitáskihasználás a figyelembe vett időszak során némileg növekedett. A kapacitáskihasználás 20 %-os növekedése az előállítási volumennek a figyelembe vett időszakon belüli növekedését tükrözi.
4.4.2.2. Értékesítési volumen és piaci részesedés
(117)
A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult:
6. táblázat
Értékesítési volumen és piaci részesedés
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Értékesítési volumen az uniós piacon (tonnában)
38 185
43 414
40 262
41 350
Index
100
114
105
109
Piaci részesedés
68,8 %
69,5 %
68,3 %
68,9 %
Index
100
101
99
100
Forrás: A kérelem
(118)
Az uniós piacon realizált értékesítések volumene 2011-ben 2010-hez képest 14 %-kal emelkedett. Ezt követően az értékesítési volumen 41 350 tonnára csökkent, ami a figyelembe vett időszak tekintetében 9 %-os növekedést jelent.
(119)
Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése többé-kevésbé stabil volt a figyelembe vett időszak alatt.
4.4.2.3. Növekedés
(120)
Az uniós felhasználásnak a felülvizsgálati időszak alatt bekövetkezett mérsékelt növekedésével (+ 8 %) összhangban az uniós gyártók által realizált értékesítés 9 %-kal növekedett.
4.4.2.4. Foglalkoztatás és termelékenység
(121)
A figyelembe vett időszak alatt a foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult:
7. táblázat
Foglalkoztatás és termelékenység
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Munkavállalók száma
1 064
1 022
979
957
Index
100
96
92
90
Termelékenység (egység/munkavállaló)
45
52
57
60
Index
100
114
126
134
Forrás: A kérelem
(122)
A figyelembe vett időszakban a munkavállalók száma fokozatosan, 10 %-kal csökkent. Ennek eredményeként és az előállítás növekedésével társulva az uniós gyártók munkaerejének termelékenysége - az egy munkavállalóra jutó (tonnában megadott) éves előállításban mérve - 2010 és a felülvizsgálati időszak között 34 %-kal növekedett.
4.4.3. Mikrogazdasági mutatók
4.4.3.1. Árak és az árakat befolyásoló tényezők
(123)
A mintába felvett uniós gyártók uniós piacon, független vevők részére történt értékesítéseinek súlyozott átlagos egységárai a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:
8. táblázat
Értékesítési árak az Unióban
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Átlagos értékesítési egységár az Unió teljes piacán (EUR/tonna)
2 500-3 000
2 500-3 000
2 400-2 900
2 300-2 800
Index
100
100
98
94
Előállítási egységköltség (EUR/tonna)
3 500-4 000
3 300-3 800
3 400-3 900
3 300-3 800
Index
100
94
97
94
Forrás: A mintába felvett vállalatok ellenőrzött adatai.
(124)
A figyelembe vett időszak alatt az értékesítési árak 6 %-kal csökkentek az Unióban. Jóllehet az árak viszonylag stabilak voltak 2010 és 2012 között, a legnagyobb visszaesésre 2011 és a felülvizsgálati időszak között került sor.
(125)
Tekintettel arra, hogy az előállításban lényeges a fix költségek része, az előállítás 20 %-os növekedése a felülvizsgálati időszakban az előállítási egységköltség csökkenését eredményezte. Az átlagos értékesítési egységár ennek megfelelőn csökkent.
4.4.3.2. Munkaerőköltségek
(126)
A mintába felvett uniós gyártók átlagos munkaerőköltségei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:
9. táblázat
Munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Egy munkavállalóra jutó átlagbér (EUR)
45 000-50 000
50 000-55 000
51 000-56 000
52 000-57 000
Index
100
107
108
110
Forrás: A mintába felvett vállalatok ellenőrzött adatai.
(127)
Az egy munkavállalóra jutó átlagos munkaerőköltség növekvő tendenciát követett a figyelembe vett időszakban. Az egy munkavállalóra jutó átlagos munkaerőköltség 2010 és a felülvizsgálati időszak között 10 %-kal növekedett.
4.4.3.3. Készletek
(128)
A mintába felvett uniós gyártók készleteinek szintje a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:
10. táblázat
Készletek
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Zárókészlet (tonnában)
5 500-6 000
5 000-5 000
5 500-6 100
6 000-6 500
Index
100
93
104
111
Zárókészlet az előállítás százalékában kifejezve
25-30 %
20-25 %
21-26 %
22-27 %
Index
100
79
83
87
Forrás: A mintába felvett vállalatok ellenőrzött adatai.
(129)
A zárókészlet először 7 %-kal csökkent 2011-ben 2010-hez képest, majd a felülvizsgálati időszakban 11 %-kal nőtt 2010-hez viszonyítva. Az előállítás szintjéhez képest a zárókészlet 2010 és a felülvizsgálati időszak között 13 %-kal csökkent.
4.4.3.4. Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség
(130)
A mintába felvett uniós gyártók jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:
11. táblázat
Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Az uniós piacon független vevőknek történő értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom %-ában)
- 20 %/- 15 %
- 15 %/- 10 %
- 10 %/- 5 %
- 14 %/- 9 %
Index
100
118
151
133
Pénzforgalom (EUR) (index)
100
- 10 515
- 6 086
- 8 933
Beruházások (EUR) (index)
100
115
112
105
Beruházások megtérülése
- 25 %/- 20 %
- 45 %/- 40 %
- 40 %/- 35 %
- 45 %/- 40 %
Index
100
81
64
80
Forrás: A mintába felvett vállalatok ellenőrzött adatai.
(131)
A mintába felvett uniós gyártók jövedelmezőségét a Bizottság a hasonló termék uniós piacon független vevőknek történő értékesítéséből származó, adózás előtti nettó nyereségében kifejezve állapította meg, a vonatkozó értékesítési forgalom százalékában.
(132)
Az uniós gazdasági ágazatnak jelentős veszteségei voltak a figyelembe vett időszakban. Az ágazat 2010-es vesztesége - 20 %/- 15 % volt. A veszteség 2010 és a felülvizsgálati időszak között 33 %-kal csökkent, de az eredmény - 14 %/- 9 % érték mellett továbbra is negatív maradt a felülvizsgálati időszakban. A nettó pénzforgalom az uniós gazdasági ágazat önfinanszírozó képességére utal. A pénzforgalom 2010-ben pozitív volt. 2011-ben hirtelen csökkenésnek indult és negatív értékeket ért el, majd a felülvizsgálati időszakban végig negatív maradt.
(133)
A beruházások növekvő tendenciát mutattak. A beruházások terén 2010-hez képest 2011-ben 15 %-os, 2012-ben pedig 12 %-os növekedés volt tapasztalható, a felülvizsgálati időszakban összességében 5 %-os növekedés volt mérhető a 2010-es szinthez képest.
(134)
A beruházások megtérülése a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékában meghatározott nyeresége. A megtérülés 2010-ben - 25 %/- 20 % volt, majd - 45 %/- 40 % körüli szintre esett vissza, és a felülvizsgálati időszakban ezen a szinten maradt.
4.4.3.5. A dömpingkülönbözet nagyságrendje és a korábbi dömping okozta helyzetből való kilábalás
(135)
Mivel az érintett országokból származó behozatal jelentős mértékben visszaesett és a figyelembe vett időszakban elhanyagolható volumenű volt (lásd a 2. és 3. táblázatot), a dömpingkülönbözetek nagyságrendje nem értékelhető. Ugyanakkor a (136)-(144) preambulumbekezdésben hivatkozott értékelés során megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzete továbbra is instabil és sérülékeny.
4.5. Következtetés az uniós gazdasági ágazat helyzetével kapcsolatban
(136)
A Tanács az 1001/2008/EK rendeletben megállapította, hogy az érintett termék Koreai Köztársaságból és Malajziából származó behozatalára 2002-ben bevezetett dömpingellenes intézkedések az uniós gazdasági ágazat csak részleges fellendülését eredményezték. Az előző felülvizsgálat figyelembe vett időszaka (2002. január-2007. január) során a kármutató terén bekövetkezett (pozitív) fejlemény nagyrészt a 2007 és 2008 folyamán megnövekedett kereslet eredménye volt.
(137)
Az uniós gazdasági ágazat helyzete 2008 után azonban jelentősen romlott (a 2007-es és 2008-as helyzethez képest). Ennek a fejleménynek a hátterében leginkább a kereslet 2008-at követő visszaesése áll.
(138)
A mutatók némelyike pozitív fejleményeket mutat 2010 óta. Például 2010 és a felülvizsgálati időszak között az uniós előállítás 20 %-kal nőtt. Ennek a növekedésnek részben az az oka, hogy az uniós felhasználás ugyanebben az időszakban 8 %-kal emelkedett. Az előállítás terén tapasztalt növekedés jobb kapacitáskihasználást eredményezett, amely így több mint 20 %-kal nőtt. Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene az uniós felhasználás emelkedésével összhangban 9 %-kal nőtt, míg az uniós vállalatok piaci részesedése nem változott. A munkavállalók számában történt 10 %-os csökkenés következményeként a termelékenység is nőtt (34 %-kal).
(139)
A kapacitáskihasználás ugyanakkor alacsony volt. Ezt részben az a tény magyarázza, hogy a meglévő infrastruktúrát 3 műszak/nap, 6 nap/hét rendben tervezték használni, és a maximális kapacitás számítása ez alapján történt. Ezzel szemben a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat csak 2 műszak/nap, 5 nap/hét rendben dolgozott.
(140)
Mivel az előállításban lényeges a fix költségek része, az uniós gazdasági ágazatnak a figyelembe vett időszak folyamán továbbra is jelentős veszteségei voltak. Annak ellenére, hogy a pénzügyi eredmények 2010 és a felülvizsgálati időszak között 30 %-kal javultak, a veszteségek a felülvizsgálati időszakban továbbra is jelentősek voltak (a veszteség a - 14 % és a - 9 % közötti tartományban mozgott).
(141)
Ezek a jelentős mértékű veszteségek a lényeges negatív pénzforgalommal társulva az uniós gazdasági ágazat instabil helyzetét jelzik.
(142)
Meg kell jegyezni, hogy az érintett termék Oroszországból és Törökországból származó behozatalára dömpingellenes intézkedéseket bevezető 78/2013/EU tanácsi rendelet azt állapította meg, hogy az uniós gazdasági ágazat kárt szenvedett, és kritikus gazdasági helyzetben volt. Az abban az eljárásban figyelembe vett időszak a 2008 januárja és 2011 szeptembere közötti időszakra terjedt ki, amely részben átfedésben van a jelenlegi vizsgálatban figyelembe vett időszakkal (14).
(143)
Az említett rendeletben megállapított intézkedések láthatólag pozitív hatással jártak, mivel számos kármutató (például az előállítás, kapacitáskihasználás, jövedelmezőség, termelékenység és felhasználás) pozitív tendenciát mutat. Ennek ellenére a jelenlegi helyzet azt bizonyítja, hogy az uniós gazdasági ágazat egyelőre nem lábalt ki teljesen a korábbi dömping okozta helyzetből.
(144)
Ezért a Bizottság megállapítja, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzete még mindig instabil, és bizonyos szempontok tekintetében még messze áll attól a szinttől, ahol várhatóan akkor lehetne, ha az eredeti vizsgálatban megállapított kárból már teljesen kilábalt volna.
5. A KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
5.1. A behozatal várható mennyisége és az árak által gyakorolt hatások az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén
(145)
A Bizottság a (85) preambulumbekezdésben megállapította, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése nagy valószínűséggel az érintett országokból érkező dömpingelt behozatal megismétlődésével járna.
(146)
A vizsgálat rámutatott az uniós gazdasági ágazat instabil helyzetére. Jóllehet a helyzet valamelyest javult a felülvizsgálati időszakban, az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak során egyszer sem volt nyereséges.
(147)
Következésképpen az érintett országokból érkező dömpingelt behozatal megismétlődése minden esetben tovább rontaná az uniós gazdasági ágazat kritikus helyzetét. A szóban forgó behozatalok képesek lennének arra, hogy átvegyék az uniós gazdasági ágazat uniós piaci részesedését. Ennek eredményeképpen még alacsonyabb lenne az uniós gazdasági ágazat kapacitáskihasználása, pedig az egyike azon kritikus elemeknek, amelyek az uniós gazdasági ágazat negatív eredményeit előidézték a figyelembe vett időszakban.
(148)
A dömpingelt behozatal megismétlődése minden esetben egy jóval erősebb árnyomást gyakorolna az uniós gazdasági ágazatra, és ezáltal az uniós gazdasági ágazat pénzügyi eredményeinek további romlásához vezetne.
(149)
A Bizottság ezért megállapítja, hogy a Koreai Köztársasággal és Malajziával szemben bevezetett intézkedések hatályon kívül helyezése nagy valószínűséggel az ezekből az országokból érkező dömpingelt behozatal megismétlődéséhez vezetne, erős leszorító hatást gyakorolva az uniós gazdasági ágazat áraira, értékesítési volumenére és piaci részesedésére, és ezáltal az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének romlását idézné elő. A Koreai Köztársasággal és Malajziával szembeni intézkedések hatályon kívül helyezése ezért valószínűleg a kár megismétlődését eredményezné a jelenleg az uniós gazdasági ágazatra jellemző, már most is rossz gazdasági helyzet valószínű súlyosbodása miatt.
6. AZ UNIÓS ÉRDEK
(150)
Az alaprendelet 21. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a Koreai Köztársasággal és Malajziával szembeni dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekével. Az uniós érdek meghatározása az összes érintett érdek megítélésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök, a nagykereskedők és a felhasználók érdekeit is.
(151)
Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt félnek lehetőséget biztosítottak álláspontja ismertetésére.
(152)
Az eredeti vizsgálat során úgy ítélték meg, hogy az intézkedések bevezetése nem ellentétes az Unió érdekével. Mivel a jelenlegi vizsgálat felülvizsgálat, és 2002 óta érvényben vannak intézkedések, az elemzés lehetővé teszi annak értékelését, hogy az érvényben lévő dömpingellenes intézkedések indokolatlan negatív hatással vannak-e az érintett felekre.
(153)
Ezek alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy a dömping megismétlődésére és a kár megismétlődésének valószínűségére vonatkozó megállapítások ellenére fennállnak-e olyan kényszerítő okok, amelyek alapján az intézkedések fenntartása ellentétes lenne az Unió érdekeivel.
6.1. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
(154)
Bár a hatályos dömpingellenes intézkedések megakadályozták az uniós piacra irányuló dömpingelt behozatalt, az uniós ágazat továbbra is instabil helyzetben van, amelyet megerősít az egyes kulcsfontosságú kármutatók terén tapasztalt negatív tendencia.
(155)
Az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén valószínű, hogy az érintett országokból származó, valószínűsíthetően nagy mennyiségű behozatal a kár megismétlődéséhez vezetne. Ez a nagy mennyiség valószínűleg (többek között) a piaci részesedés csökkenését, az értékesítési árak csökkenését, a kapacitáskihasználás csökkenését és általában az uniós ágazat pénzügyi helyzetének számottevő romlását idézné elő.
(156)
A Bizottság ezért megállapítja, hogy a Koreai Köztársasággal és Malajziával szembeni dömpingellenes intézkedések fenntartása nem lenne ellentétes az uniós gazdasági ágazat érdekével.
6.2. A független importőrök és a felhasználók érdeke
(157)
Az eredeti vizsgálat során megállapították, hogy az intézkedések bevezetése valószínűleg nem gyakorol jelentős negatív hatást az uniós importőrök és felhasználók helyzetére. A jelenlegi vizsgálatban egyetlen importőr vagy felhasználó sem működött együtt. Figyelembe véve, hogy nem áll rendelkezésre olyan bizonyíték, amely szerint a hatályos intézkedések jelentős hatást gyakoroltak volna ezekre a csoportokra, az a következtetés vonható le, hogy az intézkedések fenntartása nem lesz jelentős negatív hatással az uniós importőrökre és felhasználókra.
6.3. Következtetés az uniós érdekkel kapcsolatban
(158)
A fentiek alapján a Bizottság megállapította, hogy nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek alapján arra lehet következtetni, hogy az érintett termék Koreai Köztársaságból és Malajziából származó behozatalára vonatozó intézkedések bevezetése ellentétes lenne az uniós érdekkel.
7. DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
(159)
A fenti megfontolásokból az következik, hogy a Koreai Köztársaságból és Malajziából származó, egyes csőszerelvények behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedéseket az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően fenn kell tartani.
(160)
Ezzel együtt a jelenlegi vizsgálat azt bizonyítja, hogy az uniós gazdasági ágazat globális helyzete fokozatosan javul, és az ugyanennek a terméknek az Oroszországból és Törökországból származó behozatalára 2013-ban bevezetett végleges dömpingellenes intézkedések (lásd az (5) preambulumbekezdést) láthatólag további pozitív hatást gyakoroltak az uniós gazdasági ágazat helyzetére (lásd a (143) preambulumbekezdést). Következésképpen az értékelés alapján - figyelembe véve a teljes kár elemzését és a meglévő intézkedések melletti valószínű piaci fejleményeket - egy öt évnél rövidebb időszak elegendő lehet az uniós gazdasági ágazat teljes gazdasági és pénzügyi helyreállásához.
(161)
Ezenkívül az uniós gazdasági ágazat helyzetét és a kárelemzést nem lehet kizárólag az érintett termék Koreai Köztársaságból és Malajziából származó (potenciális) behozatalának figyelembevétele mellett értékelni: az uniós gazdasági ágazat helyzete más behozataloktól és az ezekre a behozatalokra bevezetett - így főként az Oroszországgal és Törökországgal szembeni - intézkedésektől is függ.
(162)
Következésképpen az eset speciális körülményeire tekintettel az intézkedéseket kivételesen nem kell az alaprendeletben előírt teljes ötéves időszakra meghosszabbítani, hanem azoknak a Törökországból és Oroszországból származó behozatalokra kivetett végleges intézkedésekkel egy időben kell hatályukat veszteniük. Az intézkedések időtartamának ilyetén összehangolása lehetőséget adna a lehetséges dömpinggyakorlatok uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásainak átfogó és koherens vizsgálatára, amennyiben a jövőben szükségessé válna egy ilyen jellegű felülvizsgálat.
(163)
Az érintett termék Oroszországból és Törökországból származó behozatalával szemben jelenleg hatályos intézkedések 2018. január 29-én vesztik hatályukat. Ennek megfelelően az érintett termék Koreai Köztársaságból és Malajziából származó behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes intézkedéseket ehhez az időponthoz kell igazítani, és azoknak is ebben az időpontban kell hatályukat veszteniük.
(164)
A tompavarratos acélszerelvények európai uniós iparágának érdekvédelmi bizottsága egyetért azzal, hogy a javasolt lejárati idő szükség esetén közös felülvizsgálati eljárásra adna módot, és így lehetőség nyílna több ország behozatalára is kiterjedő átfogó dömping- és kárelemzésre. Ezzel együtt azt állította, hogy a felülvizsgálati időszakot követően az összes országot tekintve erősen megnőtt az érintett termék teljes behozatala, míg az e behozatalok során alkalmazott átlagárak jelentősen csökkentek. A felülvizsgálati időszakot követő ezen fejlemény állítólag az uniós gazdasági ágazat helyzetének romlását idézte elő, így már nem állnak fenn azok a körülmények, amelyek mellett öt évnél rövidebb időszakra lehetne végleges dömpingellenes intézkedéseket bevezetni.
(165)
A Bizottság megjegyzi, hogy a felülvizsgálati időszakot követő ezen állítólagos fejlemény (megnövekedett behozatali volumen és csökkent árak) az Eurostat nyilvánosan hozzáférhető adatain alapul, és ezen adatokban olyan terméktípusok is szerepelnek, amelyek nem képezik a jelenlegi vizsgálat tárgyát. A Bizottság számára a felülvizsgálati időszakot követő időszakról rendelkezésre álló, kizárólag az érintett termékre vonatkozó statisztikák ugyanakkor azt mutatják, hogy a behozatalok 10-15 %-kal visszaestek a felülvizsgálati időszakot követően, a behozatalok során alkalmazott átlagárak pedig szintén csökkentek (15-20 %-kal). A Bizottság megítélése szerint az érintett termék behozatalának felülvizsgálati időszakot követő alakulása - az uniós gazdasági ágazat helyzetét alátámasztó minden további dokumentum hiányában - nem érvényteleníti a Bizottságnak a végleges dömpingellenes intézkedések bevezetésére megfelelőnek tartott időszakra vonatkozó következtetéseit (lásd a (160)-(163) preambulumbekezdést). Ezért a Bizottság ezt az állítást elutasította.
(166)
Ennek megfelelően és tekintettel a dömping és a kár megismétlődésének valószínűségét illetően tett megállapításokra 2018. január 29-ig fenn kell tartani a legutóbb a 363/2010/EU tanácsi rendelettel módosított 1001/2008/EK rendeletben fenntartott, a Koreai Köztársaságból és Malajziából származó csőszerelvények behozatalára alkalmazandó hatályos dömpingellenes intézkedéseket.
(167)
Az alaprendelet 15. cikke (1) bekezdésével létrehozott bizottság nem nyilvánított véleményt,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a Koreai Köztársaságból és Malajziából származó, jelenleg az ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 és ex 7307 99 80 KN-kód (7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 és 7307998098 TARIC-kód) alá tartozó, vasból vagy acélból (kivéve a rozsdamentes acélt) készült, legfeljebb 609,6 mm legnagyobb külső átmérőjű, tompahegesztésre vagy egyéb célokra felhasznált csőszerelvények (kivéve az öntött szerelvényeket, a karimákat és a menetes szerelvényeket) behozatalára.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott és az alább felsorolt vállalatok által előállított termékekre vonatkozó, vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított nettó árra alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:
Ország
Vállalat
Vámtétel (%)
TARIC-kódok
Malajzia
Anggerik Laksana Sdn Bhd, Selangor Darul Ehsan
59,2
A324
Pantech Steel Industries Sdn Bhd
49,9
A961
Minden más vállalat
75,0
A999
Koreai Köztársaság
Összes vállalat
44,0
-
(3) Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet 2018. január 29-én hatályát veszti.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2014. december 2-án.