PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/462
ze dne 19. března 2015,
kterým se stanoví prováděcí technické normy, pokud jde o postupy pro povolení orgánů dohledu ke zřízení zvláštních účelových jednotek, pro spolupráci a výměnu informací mezi orgány dohledu v souvislosti se zvláštními účelovými jednotkami, jakož i pro stanovení formátů a tabulek pro informace, které mají zvláštní účelové jednotky podávat v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2009/138/ES
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/138/ES ze dne 25. listopadu 2009 o přístupu k pojišťovací a zajišťovací činnosti a jejím výkonu (Solventnost II) (1), a zejména na čl. 211 odst. 2 písm. a) a b) uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Zvláštní účelové jednotky musí před převzetím rizika od pojišťoven nebo zajišťoven získat od orgánu dohledu povolení ke zřízení. Podmínky a postupy pro udělení a odnětí tohoto povolení, včetně požadavků na dokumentaci, jsou upraveny směrnicí 2009/138/ES a toto nařízení by je mělo doplnit.
(2)
Pokud zvláštní účelová jednotka přebírá riziko od více než jedné pojišťovny nebo zajišťovny, měla by udržovat objem aktiv na úrovni nebo nad úrovní své souhrnné maximální expozice rizikům s ohledem na každý jednotlivý smluvní závazek. Při udělení povolení by orgán dohledu měl posoudit, zda je tato povinnost splněna, a vzít v úvahu každé jednotlivé smluvní ujednání a přenos rizika.
(3)
Je důležité stanovit postupy pro spolupráci a výměnu informací mezi orgány dohledu v případě, že je zvláštní účelová jednotka zřízena v členském státě, který není členským státem, v němž je zřízena pojišťovna nebo zajišťovna, od níž zvláštní účelová jednotka přebírá riziko. Spolupráce a výměna informací mezi orgány dohledu je důležitá zejména během procesu povolení zvláštní účelové jednotky. Je nezbytná k zajištění účinného a efektivního dohledu rovněž v případech, kdy dojde k podstatným změnám, jež mohou mít potenciálně vliv na to, zda zvláštní účelová jednotka splňuje požadavky článku 211 směrnice 2009/138/ES, a v případech, kdy je povolení odňato nebo zanikne.
(4)
Požadavky na oznamování orgánům dohledu, které jsou stanoveny v článku 325 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/35 (2), by měly orgánům dohledu umožnit posoudit, zda zvláštní účelové jednotky průběžně plní příslušné požadavky. Tyto požadavky by měly být doplněny tabulkami a formáty stanovenými v tomto nařízení.
(5)
Pro lepší pochopení příslušných technických pravidel, která mají být stanovena, je nezbytné definovat pojem „zvláštní účelová jednotka s více ujednáními“.
(6)
Toto nařízení vychází z návrhu prováděcích technických norem předložených Komisi Evropským orgánem pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění (EIOPA).
(7)
Orgán EIOPA uskutečnil o návrzích prováděcích technických norem, z nichž toto nařízení vychází, otevřené veřejné konzultace, analyzoval potenciální související náklady a přínosy a vyžádal si stanovisko skupiny subjektů působících v oblasti pojištění a zajištění zřízené podle článku 37 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1094/2010 (3).
(8)
V zájmu posílení právní jistoty ohledně režimu dohledu během zaváděcího období stanoveného v článku 308a směrnice 2009/138/ES, které započne dne 1. dubna 2015, je třeba, aby toto nařízení vstoupilo v platnost co nejdříve, a to prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví:
a)
postupy, které mají být dodrženy při udělení a odnětí povolení orgánů dohledu ke zřízení zvláštních účelových jednotek;
b)
postupy, které mají být dodrženy při spolupráci a výměně informací mezi orgánem dohledu členského státu, v němž je zvláštní účelová jednotka usazena, a orgánem dohledu členského státu, v němž je usazena pojišťovna nebo zajišťovna přenášející riziko;
c)
formáty a tabulky, které mají být používány pro každoroční podávání informací zvláštní účelovou jednotkou.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se „zvláštní účelovou jednotkou s více ujednáními“ rozumí zvláštní účelová jednotka, která přebírá rizika na základě více než jednoho samostatného smluvního ujednání od jedné nebo více pojišťoven nebo zajišťoven.
Článek 3
Povolení orgánů dohledu ke zřízení zvláštních účelových jednotek
Za účelem zřízení sídla na území členského státu požádá zvláštní účelová jednotka o povolení orgán dohledu daného členského státu.
Článek 4
Rozhodnutí orgánu dohledu
1. Orgán dohledu členského státu, v němž je zvláštní účelová jednotka usazena nebo má být usazena, rozhodne o žádosti o povolení do šesti měsíců ode dne jejího obdržení.
2. Ve svém rozhodnutí o udělení povolení uvede orgán dohledu činnosti, pro které zvláštní účelová jednotka obdržela povolení, a případně podmínky týkající se těchto činností.
3. Zamítavé rozhodnutí musí být orgánem dohledu plně odůvodněno a oznámeno žadateli.
Článek 5
Požadavky na prokázání a doložení skutečností
Při podání žádosti o povolení orgánem dohledu musí zvláštní účelová jednotka doložením příslušných dokumentů prokázat, že splňuje požadavky stanovené v článcích 318 až 324, 326 a 327 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/35 a že je schopna splnit požadavky článku 325 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/35. Při podání žádosti o povolení musí žadatel předložit přinejmenším dokumenty stanovené v příloze I. Dokumenty musí popisovat strukturu zvláštní účelové jednotky, přebírané riziko a financování zvláštní účelové jednotky.
Článek 6
Odnětí povolení
1. Orgán dohledu, který udělil povolení ke zřízení zvláštní účelové jednotky, může povolení této zvláštní účelové jednotky odejmout, pokud:
a)
zvláštní účelová jednotka již nesplňuje původní podmínky, za nichž jí bylo povolení uděleno;
b)
zvláštní účelová jednotka závažným způsobem neplní povinnosti stanovené předpisy, jež se na ni vztahují.
2. V případě uvedeném v odst. 1 písm. b) má orgán dohledu za to, že zvláštní účelová jednotka závažným způsobem neplní povinnosti, tehdy, pokud nesplňuje požadavek plného finančního pokrytí a podle názoru orgánu dohledu není schopna v přiměřené lhůtě tento požadavek opětovně splnit.
3. Rozhodnutí o odnětí povolení musí být plně odůvodněno a zvláštní účelové jednotce neprodleně oznámeno.
Článek 7
Zvláštní účelová jednotka s více ujednáními
1. Při podání žádosti o povolení orgánu dohledu ke zřízení zvláštní účelové jednotky s více ujednáními musí žadatel navíc prokázat ke spokojenosti orgánu dohledu, že její solventnost nemůže být nepříznivě ovlivněna likvidačním řízením kterékoli pojišťovny nebo zajišťovny, jež na ni přenášejí rizika, a že je vždy schopna dodržet solventnostní požadavek.
2. Při prokazování, že solventnost zvláštní účelové jednotky s více ujednáními nemůže být nepříznivě ovlivněna likvidačním řízením kterékoli pojišťovny nebo zajišťovny, jež na ni přenášejí rizika, musí zvláštní účelová jednotka s více ujednáními předložit dostatečné doklady, které jejímu orgánu dohledu umožní posoudit její celkovou souhrnnou maximální expozici rizikům a souhrnnou maximální expozici rizikům ve vztahu ke každému samostatnému smluvnímu ujednání týkajícímu se přenesení rizika z pojišťovny nebo zajišťovny.
3. Při podání žádosti o povolení orgánu dohledu ke zřízení zvláštní účelové jednotky s více ujednáními musí žadatel předložit dostatečné doklady o tom, že splňuje podmínky stanovené v článcích 319 až 321 a 326 prováděcího nařízení s ohledem na každé samostatné smluvní ujednání, aby bylo možné určit, zda tato zvláštní účelová jednotka s více ujednáními splňuje solventnostní požadavky.
4. Pokud žadatel není schopen předložit dostatečné doklady v souladu s ustanoveními odstavců 1 až 3, orgán dohledu žádost o povolení ke zřízení zvláštní účelové jednotky s více ujednáními zamítne.
Článek 8
Průběžná spolupráce mezi orgány dohledu
1. Pokud je zvláštní účelová jednotka, která přebírá riziko od pojišťovny či zajišťovny, zřízena v členském státě jiném než členský stát, v němž je povolena pojišťovna nebo zajišťovna, musí příslušné orgány dohledu průběžně spolupracovat.
2. Orgány dohledu si vyměňují informace důležité pro výkon úkolů dohledu, včetně informací o veškerých plánovaných opatřeních v oblasti dohledu ve vztahu ke zvláštní účelové jednotce nebo pojišťovně či zajišťovně přenášející riziko, pokud to může ovlivnit dohled nad touto zvláštní účelovou jednotkou nebo pojišťovnou či zajišťovnou přenášející riziko. Za těchto okolností spolu orgány dohledu komunikují bez zbytečného odkladu.
Článek 9
Předchozí konzultace před udělením povolení
Orgán dohledu, od něhož je požadováno povolení ke zřízení zvláštní účelové jednotky, před udělením povolení konzultuje orgán dohledu členského státu, ve kterém je zřízena pojišťovna nebo zajišťovna přenášející riziko.
Článek 10
Sdělení změn
Orgán dohledu nad zvláštní účelovou jednotkou bez zbytečného odkladu sdělí veškeré relevantní informace, které obdržel od zvláštní účelové jednotky podle čl. 325 odst. 5 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/35 a které se týkají změn, jež by mohly ovlivnit to, zda zvláštní účelová jednotka splňuje požadavky stanovené v článcích 318 až 324, 326 a 327 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/35, orgánu dohledu nad pojišťovnou nebo zajišťovnou přenášející riziko na tuto zvláštní účelovou jednotku. Orgán dohledu bez zbytečného odkladu informuje o tom, že zvláštní účelová jednotka porušila solventnostní požadavky.
Článek 11
Sdělení odnětí povolení
V případě odnětí povolení zvláštní účelové jednotky orgán dohledu nad touto zvláštní účelovou jednotkou bez zbytečného odkladu informuje orgán dohledu nad pojišťovnou nebo zajišťovnou přenášející riziko na tuto zvláštní účelovou jednotku.
Článek 12
Předání roční zprávy
Orgán dohledu nad zvláštní účelovou jednotkou bez zbytečného odkladu předá orgánu dohledu nad pojišťovnou nebo zajišťovnou přenášející riziko na tuto zvláštní účelovou jednotku roční zprávu, kterou mu zvláštní účelová jednotka předložila podle čl. 325 odst. 3 a 4 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/35. V případě zvláštní účelové jednotky s více ujednáními předá její orgán dohledu ostatním orgánům dohledu pouze ty části zprávy, jež se týkají pojišťovny nebo zajišťovny zřízené v členském státě jednotlivých orgánů dohledu.
Článek 13
Kvantitativní obsah roční zprávy
V souladu s článkem 325 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/35 předkládá zvláštní účelová jednotka svému orgánu dohledu každoročně kvantitativní informace ve formátech a tabulkách stanovených v příloze II a v souladu s pokyny uvedenými v příloze III, přičemž tyto informace zahrnují:
a)
obsah zprávy podle tabulky SPV.01.01 v příloze II v souladu s pokyny uvedenými v příloze III pod odkazem SPV.01.01;
b)
základní informace o zvláštní účelové jednotce podle tabulky SPV.01.02 v příloze II v souladu s pokyny uvedenými v příloze III pod odkazem SPV.01.02;
c)
údaje z rozvahy zvláštní účelové jednotky se zvlášť uvedenými podstatnými třídami aktiv, závazků a položkami vlastního kapitálu, včetně dluhových nebo jiných mechanismů financování, podle tabulky SPV.02.01 v příloze II v souladu s pokyny uvedenými v příloze III pod odkazem SPV.02.01;
d)
údaje z podrozvahy zvláštní účelové jednotky podle tabulky SPV.02.02 v příloze II v souladu s pokyny uvedenými v příloze III pod odkazem SPV.02.02;
e)
rizika převzatá na základě každého samostatného smluvního ujednání týkajícího se přenesení rizika z pojišťovny nebo zajišťovny podle tabulky SPV.03.01 v příloze II v souladu s pokyny uvedenými v příloze III pod odkazem SPV.03.01;
f)
výčet dluhových cenných papírů nebo jiných mechanismů financování emitovaných ve vztahu ke každému samostatnému smluvnímu ujednání týkajícímu se přenesení rizika z pojišťovny nebo zajišťovny podle tabulky SPV.03.02 v příloze II v souladu s pokyny uvedenými v příloze III pod odkazem SPV.03.02.
Článek 14
Kvalitativní obsah roční zprávy
V souladu s článkem 325 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/35 předkládá zvláštní účelová jednotka svému orgánu dohledu každoročně kvalitativní informace obsahující tyto údaje:
a)
přiměřený popis základny, metod a předpokladů používaných při oceňování aktiv;
b)
přiměřený popis základny, metod a předpokladů používaných při stanovení souhrnné maximální expozice rizikům;
c)
podrobnosti o jakémkoli střetu zájmů mezi zvláštní účelovou jednotkou, pojišťovnami nebo zajišťovnami a věřiteli z dluhových nástrojů či jiných mechanismů financování;
d)
podrobnosti o všech významných transakcích uzavřených zvláštní účelovou jednotkou během posledního období, o němž se podává zpráva;
e)
informace prokazující, že zvláštní účelová jednotka je stále plně finančně kryta, a to včetně:
i)
popisu rizik, která zvláštní účelová jednotka přebírá, včetně rizika likvidity a kvantifikovatelných rizik,
ii)
informací o emitovaných dluhových nástrojích nebo jiných mechanismech financování, které zvláštní účelová jednotka sjednala;
f)
pokud zvláštní účelová jednotka nesplňovala požadavek plného finančního pokrytí nepřetržitě po celé období, o němž se podává zpráva, oznámí příslušné informace o neplnění požadavku a jeho nápravě podle článku 326 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/35 během daného období;
g)
kvalitativní informace o všech změnách, jež by mohly ovlivnit to, zda zvláštní účelová jednotka splňuje požadavky stanovené v článcích 318 až 324, 326 a 327 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/35.
Článek 15
Popis rizik, která zvláštní účelová jednotka přebírá
Při popisu přebíraných rizik v roční zprávě, jak vyžaduje článek 14, uvede zvláštní účelová jednotka tyto informace:
a)
zda se jedná především o rizika životní, nebo neživotní;
b)
jaké druhy rozhodných událostí se na uvedená rizika vztahují;
c)
zda v období, o němž se podává zpráva, nastala rozhodná skutečnost, která vyvolala vznesení nároku vůči aktivům zvláštní účelové jednotky;
d)
zda byly během období, o němž se podává zpráva, na základě vzneseného nároku vyplaceny nějaké částky a pokud ano, jaká částka byla dosud vyplacena a zda rozhodná událost nepříznivě ovlivnila likviditu zvláštní účelové jednotky;
e)
zda se rizikový profil zvláštní účelové jednotky podstatně změnil v porovnání s předchozím obdobím nebo s původními podmínkami, které byly oznámeny orgánu dohledu při povolení zvláštní účelové jednotky.
Článek 16
Informace o emitovaných dluhových nástrojích nebo jiných mechanismech financování, které zvláštní účelová jednotka sjednala
Při sdělení informací o emitovaných dluhových nástrojích nebo jiných mechanismech financování, které zvláštní účelová jednotka sjednala, jak vyžaduje článek 14, uvede zvláštní účelová jednotka tyto informace:
a)
výtěžek z emise dluhových nástrojů nebo z jiného mechanismu financování a zda byly nástroje plně splaceny ve vztahu ke každému samostatnému smluvnímu ujednání týkajícímu se přenesení rizika z pojišťovny nebo zajišťovny;
b)
rozdělení mechanismu financování podle druhů tiers, specifikace tranší nebo tiers, včetně informací o použitém externím nebo interním ratingu pro emitované dluhové nástroje a případně které ratingové agentury byly využity;
c)
důvody, proč jsou finanční ujednání považována za dostatečně spolehlivá, aby zajistila trvalou ochranu možných nároků pojišťovny nebo zajišťovny přenášející riziko na zvláštní účelovou jednotku, aby zachovala schopnost zvláštní účelové jednotky poskytnout plnění, k němuž je v okamžiku splatnosti částek povinna, a aby zajistila strukturu vyplácení dluhových nebo jiných mechanismů financování;
d)
dluhové nástroje, které byly částečně nebo úplně anulovány, zpětně odkoupeny nebo vyplaceny v době od jejich emise a zvlášť v současném období, o němž se podává zpráva.
Článek 17
Způsob podávání zpráv
Zvláštní účelové jednotky předkládají orgánu dohledu kvantitativní informace podle článku 13 elektronicky a kvalitativní informace podle článku 15 v elektronicky čitelném formátu.
Článek 18
Měna a jednotky
1. Zvláštní účelové jednotky předkládají veškeré peněžní údaje ze zprávy uvedené v článku 13 v měně, ve které zvláštní účelová jednotka připravuje výkazy. Pro tento účel se ostatní měny převedou na měnu vykazování pomocí platného směnného kurzu ke konci období, o němž se podává zpráva.
2. Zvláštní účelové jednotky předkládají číselné hodnoty podle následujících formátů:
a)
datová pole s údaji typu „měna“ se vyplňují s minimální přesností na jednotky;
b)
datová pole s údaji typu „celé číslo“ se vyplňují s přesností na jednotky bez desetinných míst.
Článek 19
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 19. března 2015.
A BIZOTTSÁG (EU) 2015/462 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2015. március 19.)
a 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően a különleges célú gazdasági egységek létrehozásának felügyeleti jóváhagyására, a felügyeleti hatóságok között a különleges célú gazdasági egységek tekintetében folytatott együttműködéssel és információcserével kapcsolatos eljárásokra, valamint a különleges célú gazdasági egységek általi adatszolgáltatás formátumának és tábláinak meghatározására vonatkozó végrehajtás-technikai standardok megállapításáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról szóló, 2009. november 25-i 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) (Szolvencia II) és különösen annak 211. cikke (2) bekezdésének a) pontjára és 211. cikke (2) bekezdésének b) pontjára,
mivel:
(1)
A biztosítóktól vagy viszontbiztosítóktól való kockázatátvállalást megelőzően a különleges célú gazdasági egységek létrehozásához felügyeleti jóváhagyásra van szükség. Az e jóváhagyás megadása és visszavonása esetén teljesítendő feltételeket és eljárásokat, köztük a dokumentációra vonatkozó előírásokat a 2009/138/EK irányelv szabályozza, és azokat indokolt ezzel a rendelettel kiegészíteni.
(2)
Ha a különleges célú gazdasági egység egynél több biztosítótól vagy viszontbiztosítótól vállal át kockázatot, a különleges célú gazdasági egységnek rendelkeznie kell az összesített legnagyobb kockázati kitettségét elérő vagy meghaladó eszközökkel, minden egyes szerződéses kötelezettséget figyelembe véve. A felügyeleti jóváhagyás megadása során a felügyeleti hatóságnak értékelnie kell e kötelezettség teljesülését, és figyelembe vesz minden egyes szerződéses megállapodást és kockázatátadást.
(3)
Fontos meghatározni a felügyeleti hatóságok közötti együttműködés és információcsere eljárásait arra az esetre, amikor a különleges célú gazdasági egység olyan tagállamban rendelkezik székhellyel, amely eltér annak a biztosítónak vagy viszontbiztosítónak a székhelye szerinti tagállamtól, amelytől kockázatot vállal át. Az említett felügyeleti hatóságok közötti együttműködés és információcsere különösen fontos a különleges célú gazdasági egység felügyeleti jóváhagyásának folyamata során. Ugyanígy, ha olyan lényeges változás következik be, amely potenciálisan befolyásolja a különleges célú gazdasági egység általi, a 2009/138/EK irányelv 211. cikkében foglalt követelményeknek való megfelelést, valamint ha az engedélyt visszavonják vagy érvényessége megszűnik, a hatékony és eredményes felügyelet biztosítása érdekében szintén szükség van az említett felügyeleti hatóságok közötti együttműködésre és információcserére.
(4)
Az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) 325. cikkében meghatározott felügyeleti jelentéstételi követelmények lehetővé teszik a különleges célú gazdasági egységek felügyeleti hatóságai számára a vonatkozó követelményeknek való folyamatos megfelelés értékelését. Az említett követelményeket célszerű az ebben a rendeletben meghatározott táblákkal és formátumokkal kiegészíteni.
(5)
A meghatározandó megfelelő technikai szabályok egyértelműbb értelmezése érdekében szükséges meghatározni a többmegállapodásos különleges célú gazdasági egység fogalmát.
(6)
Ez a rendelet az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság (EIOPA) által a Bizottságnak benyújtott végrehajtás-technikai standardtervezeteken alapul.
(7)
Az EIOPA nyilvános konzultációt folytatott az e rendelet alapját képező végrehajtás-technikai standardtervezetekről, elemezte az azzal összefüggésben felmerülő lehetséges költségeket és hasznot, továbbá kikérte az 1094/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 37. cikkével összhangban létrehozott biztosítási és viszontbiztosítási érdekképviseleti csoport véleményét.
(8)
A 2009/138/EK irányelv 308a. cikkében meghatározott, 2015. április 1-jén kezdődő bevezetési időszakban a felügyeleti rendszerrel kapcsolatos jogbiztonság javítása érdekében biztosítani kell, hogy e rendelet a lehető leghamarabb, az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetés napját követő napon hatályba lépjen,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Tárgy
Ez a rendelet meghatározza:
a)
a különleges célú gazdasági egység létrehozására vonatkozó felügyeleti jóváhagyás megadása és visszavonása során követendő eljárásokat;
b)
a különleges célú gazdasági egység székhelye szerinti tagállam felügyeleti hatósága és a kockázatot átadó biztosító vagy viszontbiztosító székhelye szerinti tagállam felügyeleti hatósága közötti együttműködés és információcsere során követendő eljárásokat;
c)
a különleges célú gazdasági egység általi éves adatszolgáltatás céljából használandó formátumokat és táblákat.
2. cikk
Fogalommeghatározás
E rendelet alkalmazásában „többmegállapodásos különleges célú gazdasági egység”: olyan különleges célú gazdasági egység, amely egy vagy több biztosítótól vagy viszontbiztosítótól egynél több különálló szerződéses megállapodás keretében vállal át kockázatot.
3. cikk
A különleges célú gazdasági egység létrehozásának felügyeleti jóváhagyása
A különleges célú gazdasági egység engedélyt kér a tagállam felügyeleti hatóságától arra, hogy központi irodáját az adott tagállam területén létrehozhassa.
4. cikk
A felügyeleti hatóság határozata
(1) Azon tagállam felügyeleti hatósága, amelyben a különleges célú gazdasági egység székhellyel rendelkezik vagy székhelyet kíván létesíteni, az engedély iránti kérelem kézhezvételétől számított hat hónapon belül határoz a kérelemről.
(2) A felügyeleti jóváhagyás megadásáról szóló határozatában a felügyeleti hatóság felsorolja a tevékenységeket, amelyekre a különleges célú gazdasági egység engedélyt kapott, és adott esetben a tevékenységekhez kapcsolódó feltételeket.
(3) Az engedélykérelmet elutasító határozathoz csatolni kell annak részletes indoklását, és a felügyeleti hatóságnak erről értesítenie kell a kérelmezőt.
5. cikk
Bizonyítási és dokumentációs követelmények
A létrehozás felügyeleti jóváhagyásának kérelmezése során a különleges célú gazdasági egységnek a kérelméhez csatolt igazoló dokumentumokkal bizonyítania kell, hogy az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló rendelet 318-324., valamint 326. és 327. cikkében meghatározott követelmények teljesülnek, és hogy a különleges célú gazdasági egység teljesíteni tudja az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló rendelet 325. cikkének követelményeit. Az engedélykérelem benyújtása során a kérelmező legalább az I. mellékletben meghatározott igazoló dokumentumokat csatolja. A dokumentációnak ki kell terjednie a különleges célú gazdasági egység szerkezetére, a vállalandó kockázatra és a különleges célú gazdasági egység finanszírozására.
6. cikk
Az engedély visszavonása
(1) A különleges célú gazdasági egység létrehozását jóváhagyó felügyeleti hatóság visszavonhatja az adott különleges célú gazdasági egység engedélyét, ha:
a)
a különleges célú gazdasági egység már nem teljesíti azokat az eredeti feltételeket, amelyek alapján az adott különleges célú gazdasági egység létrehozásához a jóváhagyást megadták;
b)
a különleges célú gazdasági egység súlyosan megsérti a rá vonatkozó rendelkezésekből eredő kötelezettségeit.
(2) Az (1) bekezdés b) pontjában említett esetben a felügyeleti hatóság akkor tekinti úgy, hogy a különleges célú gazdasági egység súlyos mulasztást követett el, ha nem felel meg a teljes körű finanszírozottság követelményének, és a felügyeleti hatóság úgy véli, hogy a különleges célú gazdasági egység nem tudja ésszerű időn belül helyreállítani a megfelelést.
(3) Az engedély visszavonására vonatkozó bármely határozatot részletes indokolással kell ellátni, és azt a különleges célú gazdasági egységgel haladéktalanul közölni kell.
7. cikk
Többmegállapodásos különleges célú gazdasági egységek
(1) A többmegállapodásos különleges célú gazdasági egység létrehozására irányuló felügyeleti jóváhagyás kérelmezése során a kérelmezőnek a felügyeleti hatósága számára azt is hitelt érdemlően bizonyítania kell, hogy fizetőképességét nem érintheti kedvezőtlenül a kockázatot átadó egyik biztosító vagy viszontbiztosító felszámolási eljárása sem, és hogy a többmegállapodásos különleges célú gazdasági egység mindenkor teljesíteni tudja a szavatolótőke-megfelelésre vonatkozó követelményt.
(2) Annak igazolása során, hogy a többmegállapodásos különleges célú gazdasági egység fizetőképességét nem érintheti kedvezőtlenül a kockázatot átadó egyik biztosító vagy viszontbiztosító felszámolási eljárása sem, a többmegállapodásos különleges célú gazdasági egység elegendő bizonyítékot szolgáltat ahhoz, hogy felügyeleti hatósága értékelni tudja a többmegállapodásos különleges célú gazdasági egység átfogó összesített legnagyobb kockázati kitettségét, és a valamely biztosítótól vagy viszontbiztosítótól történő kockázatátadáshoz kapcsolódó minden egyes szerződéses megállapodás összesített legnagyobb kockázati kitettségét.
(3) A többmegállapodásos különleges célú gazdasági egység létrehozására irányuló felügyeleti jóváhagyás kérelmezése során a kérelmezőnek kielégítő mértékben bizonyítania kell, hogy teljesíti az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló rendelet 319-321., és 326. cikkében meghatározott feltételeket, figyelembe véve minden egyes szerződéses megállapodást annak meghatározása céljából, hogy a többmegállapodásos különleges célú gazdasági egység megfelel-e a szavatolótőke-megfelelésre vonatkozó követelményeknek.
(4) Ha a kérelmező nem képes az (1)-(3) bekezdés előírásaival összhangban elegendő bizonyítékot benyújtani, a felügyeleti hatóság elutasítja a többmegállapodásos különleges célú gazdasági egység létrehozása iránti kérelmet.
8. cikk
A felügyeleti hatóságok közötti folyamatos együttműködés
(1) Ha a biztosítótól vagy viszontbiztosítótól kockázatot átvállaló különleges célú gazdasági egység olyan tagállamban rendelkezik székhellyel, amely nem az a tagállam, amelyben a biztosítót vagy viszontbiztosítót engedélyezték, az érintett felügyeleti hatóságok folyamatos jelleggel együttműködnek.
(2) A felügyeleti hatóságok kicserélik a felügyeleti feladatok gyakorlása szempontjából lényeges információkat, többek között a különleges célú gazdasági egységgel szemben vagy a kockázatot átadó biztosítóval vagy viszontbiztosítóval szemben tervezett felügyeleti intézkedésekre vonatkozó információkat, ha ez befolyásolhatja az adott különleges célú gazdasági egység, vagy a kockázatot átadó biztosító vagy viszontbiztosító felügyeletét. Ilyen körülmények között a felügyeleti hatóságok haladéktalanul tájékoztatják egymást.
9. cikk
Az engedély megadását megelőző konzultáció
Az engedély megadását megelőzően a felügyeleti hatóság, amelynél a különleges célú gazdasági egység létrehozására vonatkozó felügyeleti jóváhagyást kérelmezik, konzultál azon tagállam felügyeleti hatóságával, amelyben a kockázatot átadó biztosító vagy viszontbiztosító székhellyel rendelkezik.
10. cikk
A változásokra vonatkozó tájékoztatás
A különleges célú gazdasági egység felügyeleti hatósága haladéktalanul közöl az adott különleges célú gazdasági egységnek kockázatot átadó biztosító vagy viszontbiztosító felügyeleti hatóságával minden lényeges információt, amelyről a különleges célú gazdasági egység az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló rendelet 325. cikke (5) bekezdése szerint értesítette, és amely olyan változáshoz kapcsolódik, amely befolyásolhatja a különleges célú gazdasági egységnek az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló rendelet 318-324. cikkében, valamint 326. és 327. cikkében meghatározott követelményeknek való megfelelését. A felügyeleti hatóság haladéktalanul tájékoztatást ad arról, ha a különleges célú gazdasági egység megsérti a szavatolótőke-megfelelésre vonatkozó követelményeket.
11. cikk
Az engedély visszavonására vonatkozó tájékoztatás
A különleges célú gazdasági egység engedélyének visszavonása esetén az adott különleges célú gazdasági egység felügyeleti hatósága haladéktalanul értesíti erről az adott különleges célú gazdasági egységnek kockázatot átadó biztosító vagy viszontbiztosító felügyeleti hatóságát.
12. cikk
Az éves jelentés megosztása
A különleges célú gazdasági egység felügyeleti hatósága a különleges célú gazdasági egységnek az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló rendelet 325. cikkének (3) és (4) bekezdése alapján benyújtott éves jelentését haladéktalanul megosztja az adott különleges célú gazdasági egységnek kockázatot átadó biztosító vagy viszontbiztosító felügyeleti hatóságával. Többmegállapodásos különleges célú gazdasági egység esetében a többmegállapodásos különleges célú gazdasági egység felügyeleti hatósága a jelentés kizárólag azon részeit oszthatja meg a felügyeleti hatóságokkal, amelyek az adott felügyeleti hatóságok tagállamában székhellyel rendelkező biztosítóhoz vagy viszontbiztosítóhoz kapcsolódnak.
13. cikk
Az éves jelentés számszerű tartalma
A különleges célú gazdasági egység az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló rendelet 325. cikkével összhangban évente számszerű információt nyújt be felügyeleti hatóságának a II. mellékletben meghatározott formátumok és táblák szerint, és a III. mellékletben foglalt előírásoknak megfelelően, mely információ a következőket tartalmazza:
a)
a jelentés tartalma a II. melléklet SPV.01.01 táblájában meghatározottak szerint, a III. melléklet SPV.01.01 táblára vonatkozó előírásainak megfelelően;
b)
a különleges célú gazdasági egységre vonatkozó alapvető információk a II. melléklet SPV.01.02 táblájában meghatározottak szerint, a III. melléklet SPV.01.02 táblára vonatkozó előírásainak megfelelően;
c)
a különleges célú gazdasági egység mérlegadatai, megkülönböztetve az eszközök, kötelezettségek és sajáttőke-elemek lényeges kategóriáit, beleértve a kibocsátott hitelviszonyt megtestesítő értékpapírt vagy más finanszírozási mechanizmust, a II. melléklet SPV.02.01 táblájában meghatározottak szerint, a III. melléklet SPV.02.01 táblára vonatkozó előírásainak megfelelően;
d)
a különleges célú gazdasági egység mérlegen kívüli adatai a II. melléklet SPV.02.02 táblájában meghatározottak szerint, a III. melléklet SPV.02.02 táblára vonatkozó előírásainak megfelelően;
e)
a biztosítótól vagy viszontbiztosítótól történő kockázatátadáshoz kapcsolódó minden egyes szerződéses megállapodás tekintetében a vállalt kockázat, a II. melléklet SPV.03.01 táblájában meghatározottak szerint, a III. melléklet SPV.03.01 táblára vonatkozó előírásainak megfelelően;
f)
a biztosítótól vagy viszontbiztosítótól történő kockázatátadáshoz kapcsolódó minden egyes szerződéses megállapodás tekintetében a kibocsátott hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok vagy más finanszírozási mechanizmusok felsorolása, a II. melléklet SPV.03.02 táblájában meghatározottak szerint, a III. melléklet SPV.03.02 táblára vonatkozó előírásainak megfelelően.
14. cikk
Az éves jelentés szöveges tartalma
A különleges célú gazdasági egység az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló rendelet 325. cikkével összhangban évente szöveges információt nyújt be felügyeleti hatóságának a következőkre kiterjedően:
a)
az eszközök értékeléséhez alkalmazott alap, módszerek és feltevések megfelelő leírása;
b)
az összesített legnagyobb kockázati kitettség meghatározására használt alap, módszerek és feltevések megfelelő leírása;
c)
a különleges célú gazdasági egység, a biztosító vagy viszontbiztosító és a hitelviszonyt megtestesítő értékpapír vagy finanszírozási mechanizmus szolgáltatói közötti érdekütközés részletei;
d)
az utolsó jelentéstételi időszakban a különleges célú gazdasági egység által kötött jelentős ügyletek részletei;
e)
annak bizonyítására vonatkozó információ, hogy a különleges célú gazdasági egység továbbra is teljes körűen finanszírozott, többek között:
i.
a különleges célú gazdasági egység által vállalt kockázatok, köztük a likviditási kockázatok és a számszerűsíthető kockázatok;
ii.
információ a kibocsátott adósságinstrumentumokról vagy más finanszírozási mechanizmusokról;
f)
ha a különleges célú gazdasági egység nem felelt meg folyamatosan a teljes körű finanszírozottság követelményének a jelentéstételi időszakban, a különleges célú gazdasági egység az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló rendelet 326. cikkének megfelelően minden lényeges információt bejelent a jelentéstételi időszak során a meg nem feleléssel és annak helyreállításával kapcsolatosan;
g)
szöveges információ minden olyan változásról, amely befolyásolhatja a különleges célú gazdasági egység az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló rendelet 318-324. cikkében, valamint 326. és 327. cikkében meghatározott követelményeknek való megfelelését.
15. cikk
A különleges célú gazdasági egység által vállalt kockázatok leírása
A vállalt kockázatok 14. cikkben előírt ismertetése során a különleges célú gazdasági egység a következőkről szolgáltat információkat az éves jelentésben:
a)
a vállalt kockázatok főként élet vagy nem-élet típusú kockázatok-e;
b)
milyen típusú kiváltó események érvényesek az említett kockázatokra;
c)
előfordult-e kiváltó esemény a jelentéstételi időszakban, amely követelést váltott ki a különleges célú gazdasági egység eszközeivel szemben;
d)
sor került-e követelésből eredő összegek kifizetésére a jelentéstételi időszakban, és ha igen, mennyit fizettek ki az adott időpontig, és hogy a kiváltó esemény negatívan érintette-e a különleges célú gazdasági egység likviditását;
e)
a különleges célú gazdasági egység kockázati profilja lényegesen változott-e az előző jelentéstételi időszak óta, vagy a felügyeleti hatóságával az engedélyezéskor közölt eredeti feltételekhez képest.
16. cikk
Információ a kibocsátott adósságinstrumentumokról vagy más finanszírozási mechanizmusokról
A 14. cikk által előírt, a kibocsátott adósságinstrumentumokra vagy más finanszírozási mechanizmusokra vonatkozó információk megadása során a különleges célú gazdasági egység a következőkről tesz jelentést:
a)
a hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok kibocsátásából vagy más finanszírozási mechanizmusokból származó bevételek, és hogy ezeket teljes mértékben befizették-e a biztosítótól vagy viszontbiztosítótól történő kockázatátadáshoz kapcsolódó minden egyes szerződéses megállapodás tekintetében;
b)
a finanszírozási mechanizmus szintjeinek típusai, meghatározva az ügyletrészsorozatokat vagy szinteket, beleértve a kapott külső minősítésekre vagy a kibocsátott hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokhoz használt belső minősítésekre vonatkozó információt, és adott esetben, hogy melyik hitelminősítő intézeteket vették igénybe;
c)
az indokok, amelyek alapján a pénzügyi megállapodásokat kellően megalapozottnak tekintik a kockázatot a különleges célú gazdasági egységnek átadó biztosító vagy viszontbiztosító potenciális követelései folyamatos védelmének biztosításához, azon képességének fenntartásához, hogy a különleges célú gazdasági egység által fizetendő összegeket azok esedékességekor kiegyenlítse, és a hitelviszonyt megtestesítő értékpapír vagy a finanszírozási mechanizmus kifizetési struktúrájának biztosításához;
d)
a kibocsátásuk óta, és külön a jelenlegi jelentéstételi időszakban részben vagy egészben törölt, visszavásárolt vagy visszaváltott adósságinstrumentumok.
17. cikk
A jelentéstétel módja
A különleges célú gazdasági egységek a jelentés 13. cikkben említett számszerű tartalmát elektronikusan, a jelentés 15. cikkben említett szöveges tartalmát pedig elektronikusan olvasható formátumban nyújtják be a felügyeleti hatóságnak.
18. cikk
Pénznem és egységek
(1) A különleges célú gazdasági egység a 13. cikkben említett jelentésben lévő minden monetáris adatot a különleges célú gazdasági egység jelentési pénznemében nyújt be. E célból a többi pénznemet a jelentéstételi időszak végén érvényes árfolyam használatával át kell váltani a jelentési pénznemre.
(2) A különleges célú gazdasági egységek a numerikus értékeket tényként közlik a következők szerint:
a)
a „pénznem” típusú adatokat minimum egész számnak megfelelő pontossággal kell jelenteni;
b)
az „egész szám” típusú adatokat tizedesjegyek alkalmazása nélkül, egész számnak megfelelő pontossággal kell jelenteni.
19. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2015. március 19-én.