PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 307/2014
ze dne 24. března 2014,
kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 875/2013, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz některých připravených nebo konzervovaných zrn kukuřice cukrové pocházejících z Thajska v návaznosti na přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 3 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Rada na základě šetření (dále jen „původní šetření“) uložila nařízením (ES) č. 682/2007 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz některých připravených nebo konzervovaných zrn kukuřice cukrové, v současnosti kódů KN ex 2001 90 30 a ex 2005 80 00, pocházejících z Thajska. Opatření měla formu valorického cla v rozsahu mezi 3,1 % a 12,9 %.
(2)
Rada nařízením (ES) č. 954/2008 (3) změnila platná opatření ohledně jednoho vyvážejícího výrobce a následně sazbu použitelnou pro „všechny ostatní společnosti“, jež se poté pohybovala v rozmezí od 3,1 % do 14,3 %.
(3)
Na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení (dále jen „přezkum před pozbytím platnosti“) zachovala Rada prováděcím nařízením (EU) č. 875/2013 (4) tato cla v rozmezí od 3,1 % do 14,3 %.
2. Žádost o přezkum
(4)
Evropská komise (dále jen „Komise“) obdržela žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení. Žádost podala společnost River Kwai International Food Industry Co. Ltd. (dále jen „žadatel“), thajský vyvážející výrobce.
(5)
Žádost se omezovala na zkoumání dumpingu ve vztahu k žadateli.
(6)
Žadatel v ní poskytl prima facie důkazy, že okolnosti týkající se dumpingu žadatele, na jejichž základě byla platná opatření uložena, se změnily a že tyto změny jsou trvalé povahy.
(7)
Žadatel zejména tvrdil, že se nové okolnosti týkají změn v sortimentu výrobku, který prodává a že tyto změny mají přímý dopad na náklady na jejich výrobu. Ze srovnání domácích cen žadatele s jeho cenami při vývozu do Unie vyplynulo, že se dumpingové rozpětí jevilo menší než stávající úroveň opatření.
3. Zahájení částečného prozatímního přezkumu
(8)
Po konzultaci s poradním výborem Komise stanovila, že existují dostatečné důkazy, které odůvodňují zahájení částečného prozatímního přezkumu omezeného na zkoumání dumpingu ve vztahu k žadateli. Na tomto základě zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (5) dne 14. února 2013 (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) oznámila zahájení částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení.
4. Období přezkumného šetření
(9)
Šetření dumpingu se týkalo období od 1. července 2011 do 31. prosince 2012 (dále jen „období přezkumného šetření“).
5. Strany dotčené šetřením
(10)
Komise o zahájení prozatímního přezkumu oficiálně informovala žadatele, zástupce vyvážející země a rovněž sdružení výrobců v Unii (Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux „AETMD“).
(11)
Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(12)
Písemné připomínky předložené AETMD byly zváženy a v příslušných případech k nim bylo přihlédnuto.
(13)
S cílem získat informace nezbytné pro šetření zaslala Komise žadateli dotazník a ve lhůtě stanovené k tomuto účelu obdržela odpověď.
(14)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace považované za nezbytné pro zjištění dumpingu. Komise provedla inspekci na místě v prostorách žadatele v Thajsku v Bangkoku a v Kanchanaburi.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(15)
Výrobek, který je předmětem přezkumu, je týž výrobek, jaký byl definován v původním šetření a v rámci přezkumu před pozbytím platnosti, totiž kukuřice cukrová (Zea mays var. saccharata) v podobě zrn, připravená nebo konzervovaná v octě nebo kyselině octové, nezmrazená, v současnosti kódu KN ex 2001 90 30, a kukuřice cukrová (Zea mays var. saccharata) v podobě zrn, připravená nebo konzervovaná jinak než v octě nebo kyselině octové, nezmrazená, jiná než výrobky čísla 2006, v současnosti kódu KN ex 2005 80 00, pocházející z Thajska.
2. Obdobný výrobek
(16)
Jak bylo stanoveno v původním šetření a potvrzeno v přezkumu před pozbytím platnosti, u kukuřice cukrové vyráběné a prodávané v Unii a u kukuřice cukrové vyráběné a prodávané v Thajsku byly zjištěny v podstatě stejné fyzické a chemické vlastnosti a stejná základní použití jako u kukuřice cukrové vyráběné v Thajsku a prodávané na vývoz do Unie. Proto jsou považovány za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. DUMPING
1. Stanovení běžné hodnoty
(17)
V souladu s čl. 2 odst. 2 první větou základního nařízení Komise nejprve stanovila, zda byl celkový domácí prodej žadatele, pokud jde o obdobný výrobek v období přezkumného šetření, reprezentativní. Domácí prodej je reprezentativní, jestliže celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku představoval v období přezkumného šetření alespoň 5 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie.
(18)
Celkový domácí prodej obdobného výrobku byl shledán reprezentativním.
(19)
Komise následně určila typy výrobku prodávané na domácím trhu, které byly shodné nebo přímo srovnatelné s typy prodávanými na vývoz do Unie.
(20)
Pro každý z těchto typů výrobku Komise stanovila, zda je domácí prodej dostatečně reprezentativní v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Domácí prodej určitého typu výrobku je reprezentativní, jestliže celkový objem domácího prodeje tohoto typu výrobku nezávislým odběratelům během období přezkumného šetření představuje nejméně 5 % celkového objemu prodeje stejných nebo srovnatelných typů výrobku na vývoz do Unie.
(21)
Komise zjistila, že v případě všech typů výrobku prodávaných na vývoz do Unie se domácí prodej žadatele uskutečnil v reprezentativních množstvích.
(22)
Dále Komise stanovila podíl ziskových prodejů nezávislým odběratelům na domácím trhu pro každý typ výrobku během období přezkumného šetření, aby mohla rozhodnout, zda pro účely výpočtu běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení použije skutečné domácí prodeje.
(23)
Běžná hodnota byla založena na skutečné ceně na domácím trhu podle typu výrobku bez ohledu na to, zda tyto prodeje jsou ziskové či nikoli, pokud
-
objem prodeje typu výrobku prodaného za čistou prodejní cenu, která se rovná vypočítaným výrobním nákladům nebo je vyšší, činil více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku, a
-
vážená průměrná prodejní cena tohoto typu výrobku se rovná jednotkovým výrobním nákladům nebo je vyšší.
(24)
Analýza domácího prodeje, kterou vypracovala Komise, ukázala, že více než 90 % domácího prodeje bylo ziskových a že vážená průměrná prodejní cena byla vyšší než jednotkové výrobní náklady. Běžná hodnota byla tudíž vypočtena jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje během období přezkumného šetření.
2. Stanovení vývozní ceny
(25)
Všechny prodeje na vývoz do Unie uskutečnil žadatel přímo nezávislým odběratelům v Unii nebo Thajsku. Vývozní cena byla proto stanovena na základě cen zaplacených nebo splatných v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení.
3. Srovnání
(26)
Komise srovnala běžnou hodnotu a vývozní cenu na základě ceny ze závodu.
(27)
V odůvodněných případech upravila Komise běžnou hodnotu nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na cenu a srovnatelnost ceny, v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení.
(28)
V přípustných a řádně odůvodněných případech byly umožněny úpravy o rozdíly v nákladech na dopravu, nákladech na pojištění, nákladech na manipulaci a nakládku, balení, provizích, úvěrových nákladech a bankovních poplatcích.
(29)
Žadatel požadoval úpravu podle čl. 2 odst. 10 písm. d) základního nařízení o rozdíl související s hodnotou značky při domácím prodeji pod vlastní značkou a při prodeji pod vlastní značkou na trhu Unie. Hodnota vlastní značky žadatele je údajně vyšší na thajském trhu než na trhu Unie. K odůvodnění svého požadavku se žadatel odkázal na úpravu provedenou v původním šetření a v rámci přezkumu před pozbytím platnosti.
(30)
Situace žadatele v tomto prozatímním přezkumu se však liší od situace ostatních vyvážejících výrobců, pro něž byly povoleny úpravy v původním šetření a v rámci přezkumu před pozbytím platnosti. Úprava provedená v původním šetření a v rámci přezkumu před pozbytím platnosti se konkrétně vztahuje na vyvážející výrobce, jejichž domácí prodej se uskutečňuje pod vlastní značkou, zatímco prodej do Unie pod značkou maloobchodníka. V tomto prozatímním přezkumu se prodej žadatele jak na domácím trhu, tak na trhu Unie uskutečňuje pod jeho značkou. Kromě toho se úprava provedená v rámci původního šetření a přezkumu před pozbytím platnosti týkala ziskového rozpětí při početním zjištění běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení. V rámci tohoto prozatímního přezkumu je však běžná hodnota založena na skutečných cenách žadatele na domácím trhu.
(31)
Pokud jde o údajnou nedostatečnou hodnotu značky při prodeji na trh Unie, dovozce dotčeného výrobku nesoucího značku žadatele se specializuje na dovoz značkových potravinářských produktů, zejména z Asie. Žadatel neobjasnil ani nezdůvodnil, proč by prodej tomuto dovozci měl mít nižší hodnotu, než je hodnota značky žadatele na domácím trhu. V důsledku toho Komise došla k závěru, že žadatel neprokázal, že by měl údajný rozdíl v hodnotě značky dopad na ceny nebo srovnatelnost cen.
(32)
Žadatel rovněž požadoval stejnou úpravu na základě čl. 2 odst. 10 písm. k) základního nařízení. Jelikož však žadatel neprokázal, že údajný rozdíl má dopad na ceny nebo srovnatelnost cen, nemohla být úprava povolena ani podle tohoto ustanovení.
(33)
Žádost o úpravu podle čl. 2 odst. 10 písm. d) a k) se proto zamítá.
(34)
S odkazem na čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení žadatel rovněž požadoval úpravu týkající se snížení vývozní daně poskytovaného vládou. Vláda vyplácí žadateli určitou částku v případě, že dotčený výrobek je prodáván na vývoz, včetně na trh Unie.
(35)
Žadatel mohl prokázat, že za vývoz na trh Unie je mu vyplácena částka odpovídající méně než 0,5 % fakturované hodnoty. Nicméně podle čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení se úprava provede, pokud jsou splněny podmínky stanovené v uvedeném článku, pro běžnou hodnotu, a nikoli pro vývozní ceny, jak tvrdil žadatel. Šetření navíc ukázalo, že nelze stanovit přímou souvislost mezi platbou přijatou žadatelem, pokud jde o dotčený výrobek při vývozu do Unie, a dovozními poplatky za suroviny, které jsou v něm přítomné.
(36)
Žadatel rovněž požadoval stejnou úpravu na základě čl. 2 odst. 10 písm. k). Jelikož však neprokázal žádnou souvislost mezi snížením vývozní daně a cenou dotčeného vyváženého výrobku, nemohlo být toto tvrzení přijato.
(37)
Žádost o úpravu týkající se snížení vývozní daně podle čl. 2 odst. 10 písm. b) a k) se proto zamítá.
4. Dumping během období přezkumného šetření
(38)
Vážená průměrná běžná hodnota každého typu dotčeného výrobku vyváženého do Unie byla srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(39)
Na základě toho činí vážené průměrné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením 3,6 %.
4. TRVALÁ POVAHA ZMĚNĚNÝCH OKOLNOSTÍ
(40)
V souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení Komise zkoumala, zda se okolnosti, na nichž bylo založeno stávající dumpingové rozpětí, změnily a zda je tato změna trvalé povahy.
(41)
V žádosti o přezkum žadatel odkazoval na změny v sortimentu výrobku, který prodává, s uvedením, že tyto změny přímo ovlivňují výrobní náklady. Šetření potvrdilo, že v důsledku podnikové reorganizace žadatel ve srovnání s obdobím původního šetření již nevyrábí a neprodává určité jiné výrobky a že tato skutečnost ovlivnila náklady na výrobu dotčeného výrobku.
(42)
AETMD uvedlo, že reorganizace provedená žadatelem nemusí být trvalé povahy, neboť provedené změny jsou snadno vratné.
(43)
Vedení společnosti má skutečně možnost, rozhodne-li se tak, provést reorganizaci do původního stavu. Neexistují však žádné důkazy, které by naznačovaly, že by rozhodnutí žadatele provést reorganizaci podniku a zjednodušit komercializaci skupiny výrobků mezi společnostmi skupiny nemělo mít trvalý účinek. Kromě toho reorganizace proběhla již před rokem 2009, což naznačuje, že nová podniková struktura je trvalé povahy.
(44)
Po poskytnutí informací AETMD zopakovalo své tvrzení, že změnu, na jejímž základě byl přezkum zahájen, nelze považovat za změnu trvalé povahy. Konkrétně zpochybnilo dopad na výrobní náklady v důsledku vnitřní reorganizace v rámci skupiny a tvrdilo, že náklady uvnitř skupiny lze jednoduše přerozdělit, a snížit tak běžnou hodnotu. Z tohoto důvodu nelze nové výrobní náklady považovat za okolnosti trvalé povahy. AETMD rovněž uvedlo, že dceřiná společnost odpovědná za výrobu a prodej čerstvých produktů má stejnou adresu jako žadatel. AETMD tvrdilo, že to je další náznak toho, že reorganizace není hloubková a trvalá.
(45)
V reakci na tvrzení AETMD v 44. bodě odůvodnění žadatel zdůraznil, že reorganizace zahrnovala i zlepšení systému nákladového účetnictví, kdy byly zjištěny a odstraněny nedostatky, s cílem optimalizovat výrobu a snížit výrobní náklady. Žadatel rovněž zdůraznil, že jakákoli zpětná změna reorganizace z roku 2009 by v této fázi znamenala velmi složitý proces, neboť mateřská společnost žadatele, Agripure Holding PLC, je kótována na thajské burze.
(46)
Riziko možné zpětné změny reorganizace již bylo řešeno v 43. bodě odůvodnění.
(47)
Kromě toho Komise v zájmu ověření správnosti tvrzení v žádosti o zahájení tohoto přezkumu porovnala výrobní náklady typů výrobku vyvážených do Unie během období původního šetření (tj. před reorganizací uskutečněnou žadatelem v roce 2009) a během období přezkumného šetření. Toto srovnání potvrdilo, že se výrobní náklady na jednotku ve značné míře změnily. Zjištěná změna ve výrobních nákladech na jednotku přesahuje rámec pouhého přerozdělení nákladů a je důsledkem skutečného snížení nepřímých výrobních nákladů, jako je výrobní režie a náklady práce.
(48)
Co se týče otázky stejné administrativní adresy žadatele a jeho dceřiné společnosti, jde o běžnou podnikatelskou praxi. Kromě toho Komise během inspekce na místě v prostorách žadatele zjistila, že výrobní linky a prostory pro skladování hotových výrobků v daných prostorách byly určeny pro výrobu kukuřice cukrové; žádné stopy výroby a skladování čerstvých výrobků prodávaných dceřiné společnosti nebyly viditelné.
(49)
S ohledem na tvrzení AETMD a tvrzení žadatele, jakož i na skutečnost, že bylo zjištěno faktické snížení výrobních nákladů na jednotku mezi obdobím původního šetření a obdobím přezkumného šetření, je třeba tvrzení AETMD zamítnout.
(50)
AETMD rovněž uvedlo, že žadatel plánuje zvýšit svou výrobní kapacitu v roce 2013 přibližně o 40 %. Podle AETMD by tato skutečnost odporovala tvrzení žadatele, že nové, pozměněné výrobní náklady (vyplývající z reorganizace) jsou trvalé povahy.
(51)
Šetření skutečně potvrdilo, že žadatel připravuje zvýšení své výrobní kapacity. Dopad zvýšené výrobní kapacity byl jedním z faktorů, na jejichž základě se během přezkumu před pozbytím platnosti dospělo k závěru, že existuje riziko pokračování dumpingu (6).
(52)
Po poskytnutí informací AETMD zopakovalo tvrzení, že investice do nové výrobní kapacity nutně ovlivní výrobní náklady, a tedy že převažující výrobní náklady, s nimiž byly domácí ceny srovnány v rámci tomto přezkumu (viz 24. bod odůvodnění), nejsou trvalé povahy. AETMD konkrétně provedlo výpočet vycházející z dostupných zdrojů a na jeho základě dospělo k závěru, že ve srovnání se současnými náklady by došlo ke zvýšení celkových nákladů vzhledem k nárůstu nákladů na odpisy přibližně o 10 %.
(53)
Žadatel tvrzení AETMD týkající se zvýšení nákladů na odpisy jako takové nevyvrátil, ale zdůraznil, že tyto zvýšené amortizační náklady budou vyrovnány zvýšením celkových příjmů (zvýšením prodeje) a snížením u jiných nákladů v důsledku vyšší automatizace.
(54)
Jak je uvedeno v 51. bodě odůvodnění, žadatel skutečně připravuje investice do nových výrobních zařízení. Tyto investice mohou mít za následek nárůst nákladů na odpisy. Na druhou stranu, a jak uvedl žadatel v odpovědi na připomínku AETMD, může nové výrobní zařízení rovněž přinést změny (oproti stávajícím výrobním linkám), jako je například úroveň automatizace. Tyto změny by měly mít přímý dopad na snížení práce a nákladů na energii a mohly by vyrovnat zvýšení za náklady na odpisy.
(55)
Při bližší úvaze se došlo k závěru, že celkový dopad na výrobní náklady na vyrobenou jednotku nelze měřit dříve, než budou nová zařízení uvedena do provozu a než se jakékoliv dodatečné náklady odrazí v účetní závěrce.
(56)
Nicméně s ohledem na cíl investice (zvýšení účinnosti a konkurenceschopnosti s cílem snížit výrobní náklady na jednotku) se očekává, že přinejmenším ve střednědobém až dlouhodobém horizontu nedojde k žádnému výraznému nárůstu výrobní nákladů na jednotku. Za těchto okolností se předpokládá, že běžná hodnota bude stále založena na cenách na domácím trhu stejně jako v rámci tohoto přezkumu. Tvrzení AETMD proto musí být zamítnuto.
(57)
Po poskytnutí informací AETMD rovněž zpochybnilo trvalou povahu nového dumpingového rozpětí. Tvrdilo, že vývozní ceny, které byly použity jako základ pro výpočet dumpingového rozpětí, nebyly reprezentativní. Konkrétně argumentovalo tím, že
a)
počet tun vyvezených během období přezkumného šetření byl příliš malý na to, aby mohl být považován za reprezentativní, a
b)
pokud jde o 29. bod odůvodnění, vzhledem k tomu, že vývozní transakce týkající se výrobků s vlastní značkou tvořily téměř polovinu veškerého vývozu během období přezkumného šetření, neměly by být vývozní ceny považovány za reprezentativní. AETMD uvedlo, že pokud by navrhované snížení opatření vstoupilo v platnost, hlavní část vývozu do Unie by pravděpodobně zahrnovala značky maloobchodníků s nižší vývozní cenou (7).
(58)
Vzhledem k tomu, že množství vyvezená do Unie nebyla významná, Komise se sama ujistila, že ceny žadatele zaplacené nebo splatné při vývozu do Unie byly ve srovnání s cenami žadatele zaplacenými nebo splatnými při vývozu do jiných třetích zemí reprezentativní. Na tomto základě se dospělo k závěru, že ceny účtované odběratelům při vývozu do Unie odpovídaly cenám účtovaným odběratelům na ostatních vývozních trzích.
(59)
Existence různých segmentů trhu, vlastní značky a značky maloobchodníků, byla uznána již v předchozích šetřeních (8). Představuje důležitou část definice různých typů výrobku spadajících do oblasti působnosti dotčeného výrobku. Na tomto základě byl porovnán vývoz výrobků s vlastní značkou oproti domácímu prodeji výrobků s vlastní značkou a prodej na vývoz pod značkami maloobchodníků oproti domácímu prodeji pod značkami maloobchodníků.
(60)
Tvrzení AETMD, že budoucí vývoz bude zahrnovat zejména značku maloobchodníků, je spekulativní, nepodpořený důkazy, a jako takový nemůže zpochybnit reprezentativnost vývozu výrobků s vlastní značkou během období přezkumného šetření. Tvrzení AETMD se proto zamítá.
(61)
AETMD rovněž tvrdilo, že by snížení cla mohlo přinést riziko obcházení opatření.
(62)
Je třeba připomenout, že platná cla jsou již mezi thajskými vyvážejícími výrobci příslušně rozlišena. Riziko obcházení (tj. použití doplňkového kódu TARIC s nižším clem) tedy existuje od zavedení původních opatření. Nižší clo pro jednoho z těchto vyvážejících výrobců samo o sobě nezvyšuje riziko, že opatření budou obcházena v rámci Thajska jako celku.
(63)
Kromě toho, budou-li k dispozici informace naznačující, že opatření platná pro cla jsou obcházena, může být za předpokladu, že jsou splněny podmínky stanovené v článku 13 základního nařízení, zahájeno šetření.
(64)
AETMD rovněž uvedlo, že žadatel mohl uměle zvýšit ceny při vývozu do Unie prostřednictvím křížové kompenzace s paralelním prodejem ostatních výrobků na trh za uměle nízké ceny.
(65)
Jak je uvedeno v 58. bodě odůvodnění, vývozní ceny dotčeného výrobku do Unie byly v souladu s vývozními cenami do třetích zemí. Proto nic nenasvědčuje tomu, že vývozní ceny do Unie během období přezkumného šetření byly uměle vysoké, a tvrzení se proto zamítá.
5. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(66)
Na základě výsledků šetření Komise považuje za vhodné změnit antidumpingové clo platné na dovoz dotčeného výrobku společnosti River Kwai International Food Industry Co. Ltd.
(67)
Kromě toho se na žádost žadatele rovněž mění jeho adresa v Thajsku.
6. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(68)
Zúčastněné strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo rozhodnuto doporučit změnu prováděcího nařízení Rady (EU) č. 875/2013.
(69)
Po poskytnutí informací thajská vláda tvrdila, že průměrná celní sazba pro spolupracující vývozce nezařazené do vzorku by rovněž měla být přezkoumána, aby se tak zohlednila zjištění tohoto částečného prozatímního přezkumu. Je třeba poznamenat, že toto tvrzení přesahuje omezenou oblast působnosti tohoto přezkumu, jehož výhradním cílem je upravit stávající sazbu antidumpingového cla pro žadatele. Veškeré žádosti o změnu výše sazeb antidumpingového cla na základě údajné změny okolností by měly být předloženy v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení. Proto je nutné uvedené tvrzení zamítnout,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Položka týkající se společnosti River Kwai International Food Industry Co., Ltd v tabulce v čl. 1 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) č. 875/2013 se nahrazuje tímto:
Společnost
Antidumpingové clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
„River Kwai International Food Industry Co., Ltd,
99 Moo 1 Thanamtuen Khaupoon Road
Kaengsian, Muang, Kanchanaburi 71000
Thajsko
3,6
A791“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 24. března 2014.
A TANÁCS 307/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2014. március 24.)
a Thaiföldről származó egyes elkészített vagy tartósított morzsolt csemegekukorica-termékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 875/2013/EU végrehajtási rendeletnek az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti időközi felülvizsgálatot követő módosításáról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (3) bekezdésére,
tekintettel a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően az Európai Bizottság által benyújtott javaslatra,
mivel:
1. AZ ELJÁRÁS
1. Hatályos intézkedések
(1)
A lefolytatott vizsgálat (a továbbiakban: az eredeti vizsgálat) eredményeként a Tanács a 682/2007/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Thaiföldről származó, jelenleg az ex 2001 90 30 és az ex 2005 80 00 KN-kódok alá besorolt egyes elkészített vagy tartósított morzsolt csemegekukorica-termékek behozatalára. Az intézkedések 3,1 % és 12,9 % közötti értékvámot szabtak ki.
(2)
A Tanács a 954/2008/EK rendelettel (3) módosította az egyik exportáló gyártó tekintetében a hatályos intézkedéseket, illetve ebből adódóan kiigazította a „Minden más vállalatra” alkalmazandó vámtételt, amelynek mértéke így 3,1 %-tól 14,3 %-ig terjed.
(3)
Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján lefolytatott hatályvesztési felülvizsgálatot (a továbbiakban: a hatályvesztési felülvizsgálat) követően a Tanács a 875/2013/EU tanácsi végrehajtási rendelettel (4) fenntartotta a 3,1 %-tól 14,3 %-ig terjedő vámot.
2. Felülvizsgálati kérelem
(4)
Az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján részleges időközi felülvizsgálat iránti kérelem érkezett az Európai Bizottsághoz (a továbbiakban: Bizottság). A kérelmet egy thaiföldi exportáló gyártó, a River Kwai International Food Industry Co. Ltd. (a továbbiakban: a kérelmező) nyújtotta be.
(5)
Tárgyát tekintve a kérelem a kérelmező részéről megvalósuló dömping kivizsgálására korlátozódott.
(6)
A kérelmező meggyőző bizonyítékokkal támasztotta alá kérelmében, hogy a hatályos intézkedések bevezetéséhez vezető körülmények - a részéről megvalósuló dömping tekintetében - megváltoztak, és ezek a változások tartós jellegűek.
(7)
A kérelmező mindenekelőtt azt állította, hogy a megváltozott körülmények hátterében az általa forgalmazott termékskála átalakulása áll, amely közvetlenül befolyásolja e termékskála előállítási költségét. A belföldi árak és az Unióba irányuló exportnál alkalmazott árak összehasonlítása során a dömpingkülönbözet alacsonyabbnak bizonyult az intézkedések jelenlegi mértékénél.
3. Részleges időközi felülvizsgálat megindítása
(8)
A tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően a Bizottság megállapította, hogy elegendő bizonyíték állt rendelkezésre részleges időközi, a kérelmező részéről megvalósuló dömpingre korlátozódó felülvizsgálat megindításához. Ennek alapján a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában2013. február 14-én közzétett értesítéssel (5) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette, hogy részleges időközi felülvizsgálatot indít az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdése alapján.
4. A felülvizsgálati időszak
(9)
A dömping vizsgálata a 2011. július 1. és 2012. december 31. közötti időszakra terjedt ki (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak).
5. A vizsgálatban érintett felek
(10)
A Bizottság hivatalosan értesítette a kérelmezőt, az exportáló ország képviselőit, valamint az uniós gyártók szövetségét (Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux, a továbbiakban: AETMD) az időközi felülvizsgálat megindításáról.
(11)
Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, valamint meghallgatást kérjenek az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül.
(12)
Az AETMD írásban benyújtott észrevételeit a Bizottság mérlegelte, és adott esetben figyelembe vette.
(13)
A vizsgálathoz szükségesnek tartott információk beszerzése érdekében a Bizottság kérdőívet küldött a kérelmezőnek, és az erre a célra megadott határidőn belül meg is kapta a választ.
(14)
A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet a dömping megállapítása szempontjából szükségesnek ítélt. A Bizottság a kérelmező thaiföldi - Bangkokban és Kanchanaburiban található - telephelyein helyszíni ellenőrző vizsgálatokat végzett.
2. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK
1. Az érintett termék
(15)
Az ezen felülvizsgálat tárgyát képező termék azonos az eredeti vizsgálat, illetve a hatályvesztési felülvizsgálat során meghatározott termékkel, amely a Thaiföldről származó, jelenleg az ex 2001 90 30 KN-kód alá besorolt, morzsolt csemegekukorica (Zea mays var. saccharata), ecettel vagy ecetsavval elkészítve vagy tartósítva, nem fagyasztva, valamint a jelenleg az ex 2005 80 00 KN-kód alá besorolt, morzsolt csemegekukorica (Zea mays var. saccharata), ecet vagy ecetsav nélkül elkészítve vagy tartósítva, nem fagyasztva, a 2006-os vámtarifaszám alá tartozó termékek kivételével.
2. A hasonló termék
(16)
Megállapítást nyert, hogy - amint azt az eredeti vizsgálat is megállapította, a hatályvesztési felülvizsgálat pedig megerősítette - az Unióban előállított és értékesített csemegekukorica, illetve a Thaiföldön előállított és értékesített csemegekukorica lényegében ugyanazon fizikai és kémiai jellemzőkkel, illetve alapvető felhasználási területekkel rendelkezik, mint a Thaiföldön előállított és uniós exportra értékesített csemegekukorica. Ennélfogva ezeket az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek kell tekinteni.
3. DÖMPING
1. A rendes érték meghatározása
(17)
Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének első mondatával összhangban a Bizottság először azt állapította meg, hogy a hasonló termék kérelmező általi, felülvizsgálati időszak alatti belföldi összértékesítése reprezentatívnak minősül-e. A belföldi értékesítés abban az esetben reprezentatív, ha a hasonló termék belföldön értékesített összmennyisége elérte az érintett termék felülvizsgálati időszak alatt Unióba exportált összmennyiségének 5 %-át.
(18)
Megállapítást nyert, hogy a hasonló termék belföldi értékesítése reprezentatívnak minősül.
(19)
A Bizottság ezt követően azonosította azokat a belföldön értékesített terméktípusokat, amelyek azonosak, vagy közvetlenül összehasonlíthatók az Unióba irányuló export keretében értékesített típusokkal.
(20)
A Bizottság az összes ilyen terméktípus esetében megvizsgálta, hogy az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése alapján e típusok belföldi értékesítése kellőképpen reprezentatív-e. Egy adott terméktípus belföldi értékesítése abban az esetben reprezentatív, ha e terméktípus felülvizsgálati időszak alatti, független vevőknek történt belföldi értékesítési összmennyisége eléri az Unióba irányuló exportra értékesített azonos vagy összehasonlítható terméktípus összmennyiségének legalább 5 %-át.
(21)
A Bizottság megállapította, hogy az Unióba irányuló export keretében értékesített valamennyi terméktípus tekintetében a kérelmező reprezentatív mennyiségben értékesített belföldön.
(22)
A Bizottság ezt követően valamennyi terméktípus esetében meghatározta a független vevőknek történt nyereséges belföldi értékesítések felülvizsgálati időszak alatti részarányát annak megállapítására, hogy a rendes érték kiszámítását az alaprendelet 2. cikke (4) bekezdésének megfelelően a tényleges belföldi értékesítések alapján végezze-e el.
(23)
A rendes értéket - függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek voltak-e, vagy sem - az egyes terméktípusok tényleges belföldi ára alapján kell meghatározni, amennyiben:
-
a terméktípusnak a kiszámított előállítási költséggel megegyező, vagy azt meghaladó nettó áron értékesített mennyisége meghaladta e típus teljes értékesítési mennyiségének 80 %-át, illetve ha
-
e terméktípus értékesítési árának súlyozott átlaga megegyezik, vagy meghaladja az egy egységre jutó előállítási költséget.
(24)
A belföldi értékesítés bizottsági elemzése kimutatta, hogy a belföldi értékesítés több mint 90 %-a nyereséges volt, és az értékesítési ár súlyozott átlaga magasabb szintet ért el az egységnyi előállítási költségnél. Ennek megfelelően a rendes értéket a felülvizsgálati időszak alatti belföldi értékesítésekkor alkalmazott árak súlyozott átlaga alapján számították ki.
2. Az exportár megállapítása
(25)
A kérelmező teljes Unióba irányuló exportját közvetlenül uniós vagy thaiföldi független vevőknek értékesítette. Az exportárat ezért az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban a ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár alapján állapították meg.
3. Összehasonlítás
(26)
A Bizottság a rendes értéket és az exportárat gyártelepi alapon hasonlította össze.
(27)
Az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően a Bizottság - amennyiben indokolt volt - kiigazította a rendes értéket és/vagy az exportárat az árat, illetve az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek figyelembevétele érdekében.
(28)
Adott és kellőképpen indokolt esetben kiigazításra kerültek a fuvarozási, biztosítási, anyagmozgatási, rakodási és csomagolási költségekben, a jutalékokban, a hitel-, illetve bankköltségekben mutatkozó különbségek.
(29)
A kérelmező az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének d) pontja értelmében kiigazítást kért a saját márkanévvel belföldi piacon, illetve uniós piacon végzett értékesítések között fennálló márkaértékbeli különbség tekintetében. A kérelmező érvelése szerint a thaiföldi piacon saját márkája nagyobb értéket képvisel, mint az uniós piacon. Állítását alátámasztandó a kérelmező az eredeti vizsgálat és a hatályvesztési felülvizsgálat során elvégzett kiigazításra hivatkozott.
(30)
Mindazonáltal, a kérelmező ezen időközi felülvizsgálatbeli helyzete eltér azon többi exportáló gyártó helyzetétől, amelyek javára az eredeti vizsgálatban, illetve a hatályvesztési felülvizsgálatban elvégezték a kiigazítást. Az eredeti vizsgálat és a hatályvesztési felülvizsgálat során elvégzett kiigazítás kimondottan azon exportáló gyártókra vonatkozott, amelyek belföldön saját márkanevükkel, míg az Unióba irányuló eladásaik keretében a kiskereskedő márkaneve alatt értékesítettek. Ezen időközi felülvizsgálatban a kérelmező a belföldi és az uniós piacon egyaránt saját márkanév alatt értékesített. Ezenfelül, az eredeti vizsgálatban és a hatályvesztési felülvizsgálatban elvégzett kiigazítást a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdése szerinti megállapítása során a haszonkulcsra alkalmazták. Ezen időközi felülvizsgálatban azonban a rendes értéket a kérelmező által alkalmazott tényleges belföldi árak alapján határozták meg.
(31)
Ami az uniós piaci értékesítések állítólagos márkaérték-hiányát illeti, a kérelmező márkanevét viselő érintett terméket importáló importőr az elsősorban Ázsiából származó, márkanévvel ellátott élelmiszerek behozatalára szakosodott. A kérelmező sem magyarázattal, sem pedig bizonyítékkal nem szolgált arra vonatkozóan, hogy miért éppen az említett importőr felé történő értékesítések márkaértéke alacsonyabb a kérelmező belföldi piacára jellemző márkaértéknél. A Bizottság mindezek alapján arra a következtetésre jutott, hogy a kérelmező nem bizonyította, hogy a márkaértékek között állítólag fennálló különbség befolyásolja az árakat, illetve az árak összehasonlíthatóságát.
(32)
Ugyanezt a kiigazítást a kérelmező az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének k) pontja alapján is kérelmezte. A kiigazítás azonban e rendelkezés alapján sem végezhető el, hiszen a kérelmező nem tudta bizonyítani, hogy az állítólagos különbség hatást gyakorol az árakra vagy az árak összehasonlíthatóságára.
(33)
A kiigazítás iránti, 2. cikk (10) bekezdésének d) pontján, illetve 2. cikk (10) bekezdésének k) pontján alapuló kérelmet ezért elutasították.
(34)
A kérelmező emellett, a 2. cikk (10) bekezdésének b) pontja alapján állami exportadó-visszatérítésre vonatkozó kiigazítást kért. Az érintett termék exportra, így az uniós piacra történő értékesítése után a kormány meghatározott összeget fizet ki a kérelmezőnek.
(35)
A kérelmező igazolni tudta, hogy az uniós piacra irányuló exporthoz kapcsolódóan a számlaérték kevesebb mint 0,5 %-nak megfelelő összeget fizettek ki számára. Az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének b) pontja értelmében azonban az említett cikkben megállapított feltételek teljesülése esetén a rendes értéket, nem pedig az exportárat kell kiigazítani, ahogy azt a kérelmező állítja. A vizsgálat emellett megállapította, hogy nem áll fenn közvetlen kapcsolat az érintett termék Unióba irányuló exportjához kapcsolódóan a kérelmezőnek juttatott kifizetés, illetve az e termékbe fizikailag beépített nyersanyagokra kivetett importköltségek között.
(36)
A kérelmező ugyanezt a kiigazítást a 2. cikk (10) bekezdésének k) pontja alapján is kérelmezte. Minthogy azonban a kérelmező nem tudta bizonyítani, hogy bármiféle kapcsolat állna fenn az exportadó-visszatérítés és az exportált érintett termék árkialakítása között, a kérelmet elutasították.
(37)
Az exportadó-visszatérítés tekintetében a 2. cikk (10) bekezdésének b) pontján, illetve a 2. cikk (10) bekezdésének k) pontján alapuló kiigazítási kérelmet ezért elutasították.
4. Dömping a felülvizsgálati időszakban
(38)
Az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésében előírtaknak megfelelően az érintett termék Unióba exportált egyes típusainak súlyozott átlagú rendes értékét összehasonlították az érintett termék megfelelő típusának súlyozott átlagú exportárával.
(39)
Ez alapján a súlyozott átlagú dömpingkülönbözet a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve 3,6 %.
4. A MEGVÁLTOZOTT KÖRÜLMÉNYEK TARTÓS JELLEGE
(40)
Az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy megváltoztak-e a jelenlegi dömpingkülönbözet alapjául szolgáló körülmények, és ha igen, ez a változás tartós jellegű-e.
(41)
Felülvizsgálat iránti kérelmében a kérelmező arra hivatkozott, hogy az általa forgalmazott termékskála átalakult, ami közvetlen hatást gyakorolhat e termékskála előállítási költségére. A vizsgálat megerősítette, hogy a vállalatnál végrehajtott szerkezetátalakítás következtében az eredeti vizsgálat óta a kérelmező felhagyott bizonyos termékek gyártásával és értékesítésével, és ez valóban hatással volt az érintett termék előállítási költségére.
(42)
Az AETMD észrevétele szerint a kérelmező által végrehajtott szerkezetátalakítás könnyen visszafordítható, és emiatt nem tartós jellegű.
(43)
Kétségkívül nem elképzelhetetlen, hogy a kérelmező vezetőségének módjában állhat - amennyiben úgy dönt - a szerkezetátalakítás előtti állapothoz való visszatérés. Semmi nem bizonyítja azonban, hogy ne lenne tartós jellegű a kérelmezőnek az szerkezetátalakításról, illetve a vállalatcsoport kínálatában szereplő termékek forgalmazásának a csoporthoz tartozó vállalatok közötti racionalizálásáról hozott döntése. A szerkezetátalakítás ráadásul a 2009. évvel lezárult, ami azt jelzi, hogy az új vállalati struktúra tartós jellegű.
(44)
A nyilvánosságra hozatalt követően az AETMD megismételte azon állítását, amely szerint a felülvizsgálat megindítását eredményező változás nem tekinthető tartós jellegűnek. Konkrétan a csoporton belüli átszervezés előállítási költségre gyakorolt hatását vonta kétségbe, mivel álláspontja szerint a költségek egyszerű, csoporton belüli átcsoportosításával alacsonyabb rendes érték érhető el. Az új előállítási költségeket ezért tehát nem lehet tartós jellegűnek tekinteni. Az AETMD megjegyezte továbbá, hogy a frissterméktermelő és -értékesítő leányvállalat és a kérelmező címe megegyezik. Az AETMD szerint ez is azt mutatja, hogy nem mélyreható, illetve tartós jellegű az átszervezés.
(45)
Az AETMD a (44) preambulumbekezdésben ismertetett állításaira válaszolva a kérelmező kiemelte, hogy a szerkezetátalakítás keretében sor került a költségelszámolási rendszer fejlesztésére, amelynek révén azonosították, illetve a termelés optimalizálása és az előállítási költségek csökkentése érdekében felszámolták a szűk keresztmetszeteket. A kérelmező hangsúlyozta továbbá, hogy mivel anyavállalatát - az Agripure Holding PLC-t - jegyzik a thai tőzsdén, a jelenlegi stádiumban igen összetett folyamat keretén belül lenne megvalósítható a 2009. évi átszervezés visszafordítása.
(46)
A (43) preambulumbekezdés már tárgyalta a kérelmező esetében végrehajtott átszervezés esetleges visszafordításának kockázatát.
(47)
Ezenfelül, a Bizottság az e felülvizsgálat megindítására irányuló kérelemben szereplő állítások hitelességének ellenőrzése céljából egybevetette az eredeti vizsgálat alatt (vagyis a kérelmező 2009. évi átszervezését megelőzően), illetve a felülvizsgálati időszak alatt Unióba exportált terméktípusok előállítási költségét. Az összehasonlítás megerősítette, hogy az egységre jutó előállítási költség tekintetében valóban számottevő mértékű változás következett be. Az egységre jutó előállítási költség megállapított változása nem magyarázható pusztán a költségek egyszerű átcsoportosításával, és annak hátterében az előállítás közvetlen költségeinek, mint például a gyártási általános és a munkaerő-költség tényleges csökkenése áll.
(48)
A kérelmező és a leányvállalat azonos levelezési címének kérdését illetően megjegyzendő, hogy az az üzleti szférában általános gyakorlatnak számít. Emellett, a kérelmező telephelyein tett ellenőrző látogatások alkalmával a Bizottság megállapította, hogy a telephelyeken található feldolgozósorok, illetve késztermék-raktárak a csemegekukorica-előállítás folyamatát szolgálják; a leányvállalat által értékesített frisstermékek termesztésének, illetve raktározásának nem volt látható jele.
(49)
Az AETMD és a kérelmező által felsorakoztatott érvek mérlegelését követően, illetve tekintettel azon megállapításra, mely szerint az egységre jutó előállítási költség de facto csökkent az eredeti vizsgálat és a felülvizsgálati időszak között, az AETMD érvelését el kell utasítani.
(50)
Az AETMD emellett előterjesztette, hogy a kérelmező a 2013-as évre 40 %-os termelésbővítést irányzott elő. Az AETMD szerint ez ellentmond a kérelmező azon állításának, mely szerint a (szerkezetátalakítás utáni) új és felülvizsgált előállítási költségek tartós jellegűek.
(51)
A vizsgálat valóban megerősítette, hogy a kérelmező jelenleg termelőkapacitásának bővítésén dolgozik. A kapacitásnövekedés hatása volt egyik olyan tényező, amely alapján a hatályvesztési felülvizsgálat során megállapítást nyert, hogy fennáll a dömping folytatódásának veszélye (6).
(52)
A nyilvánosságra hozatalt követően az AETMD megismételte azon állítását, mely szerint az új termelési kapacitás kialakítására irányuló beruházás szükségszerűen hatással lesz az előállítási költségekre, ami miatt az előállítási költségek, amelyekkel a jelenlegi felülvizsgálat során összehasonlították a belföldi árakat (lásd a (24) preambulumbekezdést), nem tartós jellegűek. A rendelkezésre álló források felhasználásával az AETMD számításokat végzett, és ezek alapján arra a következtetésre jutott, hogy a nagyobb mértékű értékcsökkenésből adódóan az összköltség hozzávetőleg 10 %-kal magasabb lesz a jelenlegi költségeknél.
(53)
A kérelmező nem cáfolta az AETMD magasabb értékcsökkenésről tett megállapítását, hangsúlyozta azonban, hogy a szóban forgó értékcsökkenés-növekedést ellensúlyozni fogja az összbevétel (bővülő értékesítésből származó) növekedése, illetve a többi költségnek az automatizálás szélesebb körben történő alkalmazásából adódó csökkenése.
(54)
Ahogyan az már az (51) preambulumbekezdésben is szerepelt, a kérelmező jelenleg valóban új termelő létesítmények kialakításába ruház be. Az új létesítményekbe történő beruházások együtt járhatnak az értékcsökkenés növekedésével. Másfelől, ahogy arra a kérelmező az AETMD észrevételére adott válaszában is rámutatott, az új termelő létesítmények (a jelenleg üzemelő gyártósorokhoz képest) változást hozhatnak, például az automatizáció terén. E változások közvetlen hatásaként csökkennie kell a munkaerő- és energiaköltségeknek, illetve e változások ellensúlyozhatják az értékcsökkenés növekedését.
(55)
Mindent összevetve megállapítást nyert, hogy az egy előállított egységre jutó előállítási költségre gyakorolt összhatás nem mérhető fel egészen addig, amíg nem adják át az új létesítményeket, és a könyvelésben nem jelennek meg a többletköltségek.
(56)
Mindezek mellett, valamint tekintettel a beruházás céljára (hatékonyság- és versenyképesség-fokozás, egységre jutó előállítási költség csökkentése), az egységre jutó előállítási költség várhatóan nem fog - legalábbis közép-, illetve hosszú távon - jelentős mértékben nőni. Ebben az esetben a rendes érték alapjául várhatóan a jövőben is - csakúgy, mint az e felülvizsgálatban - a belföldi árak fognak szolgálni. Az AETMD által felhozott érvet ezért el kell utasítani.
(57)
A nyilvánosságra hozatalt követően az AETMD az újonnan megállapított dömpingkülönbözet tartós jellegét is kétségbe vonta. Érvelése szerint a dömpingkülönbözet-számítás alapjául szolgáló exportárak nem voltak reprezentatívak. Konkrétan azzal érvelt, hogy
a)
a felülvizsgálati időszak alatt exportált tonnamennyiség túl alacsony volt ahhoz, hogy reprezentatívnak minősüljön; és
b)
hivatkozva a (29) preambulumbekezdésben foglaltakra rá kívánt mutatni, hogy az exportárak nem tekinthetők reprezentatívnak, mivel a felülvizsgálati időszak alatti teljes export közel felét a saját márkanévvel ellátott termékek exportügyletei tették ki. Az AETMD úgy véli, hogy amennyiben az intézkedések szintjének tervezett csökkentése hatályba lép, akkor az Unióba irányuló export jelentős részét valószínűleg az alacsonyabb exportárú, a kiskereskedők márkanevét viselő termékek fogják kitenni (7).
(58)
Minthogy az Unióba irányuló export nem képviselt jelentős mennyiséget, a Bizottság annak érdekében, hogy megbizonyosodjon a kérelmező Unióba irányuló exportja során fizetett, illetve fizetendő exportárak reprezentatív jellegéről, összehasonlította ezeket az exportárakat a kérelmező egyéb harmadik országba irányuló exportja során fizetett, illetve fizetendő exportárakkal. Ennek alapján megállapítást nyert, hogy az Unióban alkalmazott fogyasztói árak összhangban állnak a többi exportpiacon jelenlévő vevőknek felszámított árakkal.
(59)
A korábbi vizsgálatok keretében megállapítást nyert, hogy a piac különböző - a saját és a kiskereskedői márkák szerint elkülönülő - szegmensekre tagolódik (8). Ez lényeges elem az érintett termékhez tartozó különböző terméktípusok meghatározása szempontjából. Ennek alapján végezték el egyrészről a saját márkanévvel ellátott termékek exportjának és belföldi értékesének, másrészről a kiskereskedők márkanevét viselő termékek exportjának és belföldi értékesítésének összehasonlítását.
(60)
Az AETMD azon érve, mely szerint a jövőben főként a kiskereskedők márkanevét viselő termékeket fogják exportálni, spekulatív és nem bizonyított, és mint ilyen nem elégséges ahhoz, hogy kétségbe lehessen vonni a saját márkanevet viselő termékek felülvizsgálati időszak alatti exportjának reprezentatív jellegét. Az AETMD érvét ezért elutasították.
(61)
AETMD megjegyezte továbbá, hogy a vámtétel csökkentése magában rejti az intézkedések kijátszásának kockázatát.
(62)
Emlékeztetni kell arra, hogy már eleve eltérő mértékű hatályos vámokat határoztak meg a különböző thaiföldi exportáló gyártókra. Az intézkedések kijátszásának - vagyis az alacsonyabb vámtételű TARIC-kiegészítő kód használatának - kockázata így már az eredeti intézkedések bevezetése óta fennáll. Az egyik exportáló gyártóra meghatározott alacsonyabb vám önmagában még nem növeli meg Thaiföld egészét tekintve a vámok kijátszásának kockázatát.
(63)
Másrészről, amennyiben rendelkezésre állnak arra utaló információk, hogy a vámokat vámkijátszással megkerülik, akkor erre vonatkozóan - az alaprendelet 13. cikkében meghatározott feltételek teljesülése esetén - vizsgálat indítható.
(64)
Az AETMD azt is állította, hogy a kérelmező feltehetően mesterségesen magas exportárakat alkalmazott az Unióba irányuló kivitelkor, amelyeket azzal ellensúlyozott, hogy más termékek párhuzamos értékesítésekor mesterségesen alacsonyan tartotta az árakat.
(65)
Ahogyan az már az (58) preambulumbekezdésben is szerepelt, az érintett termék Unióba, illetve harmadik országokba irányuló exportárai összhangban álltak. Semmi nem utal arra tehát, hogy az Unió tekintetében alkalmazott exportárakat mesterségesen magasan tartották a felülvizsgálati időszak alatt, vagyis az érvet el kell utasítani.
5. DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
(66)
A vizsgálat eredményei alapján a Bizottság megállapítja, hogy helyénvaló módosítani az érintett terméknek a River Kwai International Food Industry Co. Ltd.-től származó behozatalára alkalmazandó dömpingellenes vámot.
(67)
Ezen túlmenően a kérelmező kérésére sor kerül a kérelmező címének módosítására is.
6. NYILVÁNOSSÁGRA HOZATAL
(68)
Az érdekelt feleket tájékoztatták azon lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján javaslatot szándékoznak tenni a 875/2013/EU végrehajtási rendelet módosítására.
(69)
A nyilvánosságra hozatalt követően Thaiföld kormánya jelezte, hogy a részleges időközi felülvizsgálat megállapításainak figyelembevétele érdekében a mintában nem szereplő együttműködő exportőrökre alkalmazandó átlagos vámtételt is indokolt felülvizsgálni. Meg kell jegyezni, hogy ez a kérelem túlmutat ezen felülvizsgálat korlátozott hatályán, amely kizárólag a kérelmező tekintetében hatályban lévő dömpingellenes vám szintjének kiigazítására terjed ki. A dömpingellenes vámtételek szintjének módosítását a körülmények állítólagos megváltozásával indokoló kérelmeket az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerint kellene benyújtani. Ezt a kérelmet ezért el kell utasítani,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A 875/2013/EU végrehajtási rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében szereplő táblázat River Kwai International Food Industry Co., Ltd-re vonatkozó bejegyzése helyébe a következő szöveg lép:
Vállalat
Dömpingellenes vám (%)
TARIC-kiegészítő kód:
„River Kwai International Food Industry Co., Ltd,
99 Moo 1 Thanamtuen Khaupoon Road
Kaengsian, Muang, Kanchanaburi 71000
Thaiföld
3,6
A791”
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2014. március 24-én.