NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1309/2013
ze dne 17. prosince 2013
o Evropském fondu pro přizpůsobení se globalizaci (2014-2020) a o zrušení nařízení (ES) č. 1927/2006
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 175 třetí odstavec této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Dne 26. března 2010 Evropská rada souhlasila s návrhem Komise zahájit novou strategii pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění, (dále jen „Strategie Evropa 2020“). Jednou ze tří priorit strategie Evropa 2020 je růst podporující začlenění, kterého lze dosáhnout posílením úlohy občanů pomocí vysoké úrovně zaměstnanosti, prostřednictvím investic do získávání dovedností, boje proti chudobě a modernizace trhů práce, odborné přípravy a systémů sociální ochrany, díky nimž budou moci lidé předvídat a zvládat změny a vybudovat soudržnější společnost podporující začlenění. Překonání nepříznivých dopadů globalizace si rovněž žádá vytváření pracovních míst v celé Unii a důslednou politiku podpory růstu.
(2)
Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci (dále jen „EFG“) byl zřízen nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1927/2006 (3) na dobu trvání víceletého finančního rámce od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2013. EFG umožňuje Unii prokazovat solidaritu s pracovníky, kteří byli propuštěni v důsledku významných změn ve struktuře světového obchodu způsobených globalizací a v důsledku celosvětové finanční a hospodářské krize, a může rovněž podpořit příjemce pomoci v případě malých trhů práce nebo za mimořádných okolností, zejména pokud jde o kolektivní žádosti týkající se malých a středních podniků, a to i tehdy, pokud počet propuštěných pracovníků nedosahuje obvyklé prahové hodnoty pro uvolnění prostředků z EFG.
(3)
Ve svém sdělení ze dne 29. června 2011 nazvaném „Rozpočet - Evropa 2020“ Komise uznává úlohu EFG jako pružného fondu, který poskytuje pomoc propuštěným pracovníkům a pomáhá jim co nejrychleji najít nové zaměstnání. Unie by měla nadále poskytovat po dobu trvání víceletého finančního rámce od 1. ledna 2014 do 31. Prosince 2020 zvláštní jednorázovou podporu k usnadnění opětovného profesního začlenění pracovníků propuštěných v oblastech, odvětvích, na územích nebo na trzích práce, které utrpěly otřes v důsledku vážného narušení hospodářství. Vzhledem ke svému účelu, jímž je poskytnout podporu v naléhavých a neočekávaných situacích, by měl EFG zůstat mimo víceletý finanční rámec.
(4)
Oblast působnosti nařízení (ES) č. 1927/2006 byla rozšířena v roce 2009 nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 546/2009 (4) v rámci Plánu evropské hospodářské obnovy tak, aby se vztahovala i na pracovníky, kteří byli propuštěni v přímém důsledku celosvětové finanční a hospodářské krize. Aby mohl být EFG použit v rámci stávajících či budoucích krizových situacích, mělo by do oblasti jeho působnosti být zahrnuto propouštění v důsledku zásadních hospodářských problémů, které je způsobeno pokračující celosvětovou finanční a hospodářskou krizí, na kterou bylo zaměřeno nařízení (ES) č. 546/2009, nebo novou celosvětovou finanční a hospodářskou krizí.
(5)
Evropské středisko pro monitorování změn působící v rámci Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek (Eurofound) v Dublinu napomáhá Komisi a členským státům s kvalitativními a kvantitativními analýzami s cílem pomoci při vyhodnocování trendů globalizace a využívání EFG.
(6)
Aby byl zachován evropský rozměr EFG, měla by být žádost o pomoc uplatněna, pokud počet propuštěných pracovníků dosáhne minimální prahové hodnoty. Na malých pracovních trzích, jako jsou trhy malých členských států nebo odlehlých regionů, nebo za výjimečných okolností, však mohou být žádosti podávány i při nižším počtu propuštěných pracovníků.
(7)
Propuštění pracovníci a osoby samostatně výdělečně činné, které přestaly vykonávat svou činnost, by měli mít rovný přístup k EFG nezávisle na typu jejich pracovní smlouvy nebo pracovního poměru. Pracovníci, kteří byli propuštěni, jakož i osoby samostatně výdělečně činné, které přestaly vykonávat svou činnost, by proto měli být považováni za příjemce pomoci z EFG pro účely tohoto nařízení.
(8)
EFG by měl dočasně poskytovat pomoc mladým lidem, kteří nejsou zaměstnáni, ani se neúčastní vzdělávání nebo profesní přípravy (tzv. „NEET“) a kteří pobývají v regionech spadajících pod Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí, neboť uvedené regiony jsou neúměrně zasaženy rozsáhlým propouštěním.
(9)
Finanční příspěvky z EFG by měly být zejména zaměřeny na aktivní opatření na trhu práce, jejichž cílem je rychlé opětovné začleňování příjemců pomoci do udržitelného zaměstnání, a to jak v rámci původního odvětví jejich činnosti, tak mimo ně. Zahrnutí finančních příspěvků do koordinovaného balíčku individualizovaných služeb by proto mělo být omezeno. Společnosti by mohly být vybízeny k tomu, aby spolufinancovaly opatření podporovaná z EFG.
(10)
Při vypracování koordinovaného balíčku aktivních opatření politiky trhu práce by měly členské státy podporovat opatření, která významně přispějí k zaměstnatelnosti příjemců pomoci. Členské státy by měly usilovat o opětovné zapojení co největšího počtu příjemců pomoci účastnících se těchto opatření do udržitelného zaměstnání, a to co nejdříve v rámci šestiměsíčního období předcházejícího dni, ke kterému má být předložena závěrečná zpráva.
(11)
Členské státy by měly při navrhování koordinovaného balíčku aktivních opatření politiky trhu práce věnovat zvláštní pozornost znevýhodněným příjemcům pomoci, včetně mladých a starších nezaměstnaných osob a osob ohrožených chudobou, a to vzhledem k tomu, že se tyto skupiny při návratu na trh práce potýkají v důsledku celosvětové finanční a hospodářské krize a globalizace se specifickými problémy.
(12)
Při provádění EFG by měly být dodržovány a prosazovány zásady rovnosti žen a mužů a nediskriminace, které patří k hlavním hodnotám Unie a jsou zakotveny ve strategii Evropa 2020.
(13)
Pro účinnou a rychlou podporu příjemců pomoci by měly členské státy učinit vše pro to, aby podaly úplné žádosti o finanční příspěvek z EFG. Poskytování dalších informací by mělo být časově omezené.
(14)
V zájmu příjemců pomoci a orgánů odpovědných za provádění opatření by měl žádající členský stát všechny subjekty zapojené do procesu podávání žádostí průběžně informovat o postupu žádosti.
(15)
V souladu se zásadou řádného finančního řízení by finanční příspěvky z EFG neměly nahrazovat podpůrná opatření, která mají k dispozici příjemci pomoci v rámci fondů Unie nebo jiných politik či programů Unie, ale měly by je pokud možno doplňovat.
(16)
Měla by být zahrnuta zvláštní ustanovení pro informační a komunikační činnosti týkající se případů podpory z EFG a jejích výsledků.
(17)
Jako výraz solidarity Unie s propuštěnými pracovníky a osobami samostatně výdělečně činnými, které přestaly vykonávat svou činnost, by se míra spolufinancování měla stanovit ve výši 60 % nákladů balíčku a jeho provádění.
(18)
Pro snazší provádění tohoto nařízení by měly být výdaje způsobilé buď ode dne, kdy členský stát začne poskytovat individualizované služby, nebo ode dne, kdy členský stát nese administrativní výdaje pro provádění EFG.
(19)
K pokrytí potřeb vznikajících zejména v prvních měsících každého roku, kdy jsou možnosti převodů z jiných rozpočtových položek obzvlášť obtížné, by měla být při ročním rozpočtovém procesu dána v rozpočtové položce pro EFG k dispozici odpovídající částka prostředků na platby.
(20)
Interinstitucionální dohoda mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí ze dne 2. prosince 2013 o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení (5) (dále jen „interinstitucionální dohoda“) určuje rozpočtový rámec EFG.
(21)
V zájmu příjemců pomoci by měla být pomoc poskytnuta co nejrychleji a nejúčinněji. Členské státy a orgány Unie, které se účastní rozhodování o EFG, by měly vyvinout co největší úsilí ke snížení doby zpracování a zjednodušení postupů s cílem zajistit hladké a rychlé přijetí rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG.
(22)
V případě, že podnik ukončil činnost, je možné pracovníkům, kteří byli z tohoto podniku propuštěni, pomoci v tom, aby mohli převzít část jeho činnosti nebo činnost veškerou, a členský stát, v němž se podnik nachází, může k uskutečnění tohoto kroku poskytnout finanční zálohu, která je za tímto účelem nezbytně nutná.
(23)
Aby mohl Evropský parlament provádět politickou kontrolu a Komise mohla nepřetržitě sledovat výsledky dosažené prostřednictvím pomoci z EFG, měly by členské státy předložit závěrečnou zprávu o provádění EFG.
(24)
Členské státy by měly zůstat odpovědné za provádění finančního příspěvku a za řízení a kontrolu akcí, na něž jsou poskytnuty finanční prostředky Unie, v souladu s příslušnými ustanoveními nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (6) (dále jen „finanční nařízení“). Členské státy by měly odůvodnit způsob použití finančního příspěvku získaného z EFG. Vzhledem ke krátkému období pro provádění činností EFG by se do povinností předkládat zprávy měla promítnout konkrétní povaha použití prostředků EFG. Je proto nezbytné odchýlit se v případě povinností předkládat zprávy od finančního nařízení.
(25)
Jelikož cílů tohoto nařízení nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich, z důvodu jejich rozsahu a účinků, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, smí Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Cíle
Tímto nařízením se zřizuje Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci (dále jen „EFG“) na období víceletého finančního rámce od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020.
Cílem EFG je přispět k inteligentnímu a udržitelnému hospodářskému růstu podporujícímu začlenění a podporovat udržitelnou zaměstnanost v Unii tím, že jí umožní projevit solidaritu s pracovníky, kteří byli propuštěni, a s osobami samostatně výdělečně činnými, které přestaly vykonávat svou činnost, v důsledku významných změn ve struktuře světového obchodu způsobených globalizací nebo v důsledku pokračující celosvětové finanční a hospodářské krize, na kterou bylo zaměřeno nařízení (ES) č. 546/2009, nebo v důsledku nové celosvětové finanční a hospodářské krize a zajistit podporu těmto pracovníkům a osobám.
Cílem akcí, jež využívají finanční příspěvky z EFG, je zajistit, aby co největší počet příjemců pomoci, kteří se účastní těchto akcí, nalezl udržitelné zaměstnání co nejdříve v rámci šestiměsíčního období předcházejícího dni, ke kterému má být předložena závěrečná zpráva uvedená v čl. 18 odst. 1.
Článek 2
Oblast působnosti
Toto nařízení se vztahuje na žádosti členských států o finanční příspěvky poskytované z EFG na akce pro:
a)
pracovníky, kteří byli propuštěni, a osoby samostatně výdělečně činné, které přestaly vykonávat svou činnost, v důsledku významných změn ve struktuře světového obchodu způsobených globalizací, jež se projevily zejména značným nárůstem dovozu do Unie, závažnou proměnou obchodu Unie se zbožím nebo službami, rychlým poklesem podílu Unie na trhu v daném odvětví nebo přemístěním činností do třetích zemí za podmínky, že má toto propouštění pracovníků značný negativní dopad na místní, regionální nebo národní hospodářství;
b)
pracovníky, kteří byli propuštěni, a osoby samostatně výdělečně činné, které přestaly vykonávat svou činnost, v důsledku pokračující celosvětové finanční a hospodářské krize, na kterou bylo zaměřeno nařízení (ES) č. 546/2009, nebo v důsledku nové celosvětové finanční a hospodářské krize.
Článek 3
Definice
Pro účely tohoto nařízení se „příjemcem pomoci“ rozumí:
a)
pracovník, jehož pracovní poměr je předčasně ukončen pro nadbytečnost nebo skončí v referenčním období uvedeném v článku 4 a není obnoven;
b)
osoba samostatně výdělečně činná, která zaměstnávala nejvíce 10 pracovníků, kteří byli propuštěni ve smyslu tohoto nařízení, a která přestala vykonávat svou činnost za podmínky, že tato činnost byla prokazatelně závislá na podniku ve smyslu čl. 4 odst. 1 písm. a), nebo že tato osoba samostatně výdělečně činná vykonávala svou činnost v dotčeném hospodářském odvětví ve smyslu čl. 4 odst. 1 písm. b).
Článek 4
Kritéria pro pomoc
1. Finanční příspěvek z EFG se poskytne v případě, že jsou splněny podmínky stanovené v článku 2, jež zapříčiní, že:
a)
během referenčního období v délce čtyř měsíců dosáhne počet propuštěných pracovníků nebo osob samostatně výdělečně činných, které přestaly vykonávat svou činnost, nejméně 500 v jednom podniku v členském státě, včetně pracovníků propuštěných u dodavatelů uvedeného podniku nebo u výrobců, kteří jsou jeho odběrateli, a osob samostatně výdělečně činných, které přestaly vykonávat svou činnost, u těchto dodavatelů nebo výrobců;
b)
během referenčního období v délce devíti měsíců dosáhne počet propuštěných pracovníků nebo osob samostatně výdělečně činných, které přestaly vykonávat svou činnost, nejméně 500, zejména v malých a středních podnicích, působících ve stejném hospodářském odvětví definovaném na úrovni NACE Revize 2 a nacházejících se v jednom regionu nebo ve dvou sousedících regionech vymezených na úrovni NUTS 2, nebo ve více než dvou sousedících regionech vymezených na úrovni NUTS 2 za podmínky, že ve dvou z těchto regionů dosáhl dohromady počet propuštěných pracovníků nebo osob samostatně výdělečně činných, které přestaly vykonávat svou činnost, více než 500.
2. V případě malých pracovních trhů nebo za mimořádných okolností, zejména pokud jde o kolektivní žádosti týkající se malých a středních podniků, řádně odůvodněných žádajícím členským státem, je možné žádost o finanční příspěvek podle tohoto článku přijmout i přesto, že kritéria uvedená v odst. 1 písm. a) nebo b) nejsou zcela splněna, pokud má propouštění značný dopad na zaměstnanost a na místní, regionální nebo národní hospodářství. Žádající členský stát uvede, která z kritérii pro pomoc stanovených v odst. 1 písm. a) a b) nejsou zcela splněna. Celkový objem příspěvků přidělených za mimořádných okolností nesmí přesáhnout 15 % roční maximální částky rozpočtu EFG.
Článek 5
Stanovení počtu propuštěných pracovníků a případů ukončení činnosti
1. Žádající členský stát uvede způsob používaný pro výpočet počtu pracovníků a samostatně výdělečných osob pro účely článku 4.
2. Žádající členský stát vypočítá počet uvedený v odstavci 1 na základě jednoho z těchto dnů:
a)
dne, kdy zaměstnavatel v souladu s čl. 3 odst. 1 směrnice Rady 98/59/ES (7) písemně oznámí příslušnému orgánu veřejné moci plánované hromadné propouštění; v tomto případě žádající členský stát poskytne Komisi dodatečné informace o skutečném počtu propuštěných pracovníků v souladu s čl. 4 odst. 1 tohoto nařízení, a to předtím, než Komise dokončí posouzení;
b)
dne jednotlivé výpovědi z pracovního poměru, kterou zaměstnavatel propouští pracovníka nebo ukončuje jeho pracovní poměr;
c)
dne skutečného skončení pracovního poměru nebo uplynutí sjednané doby jeho trvání;
d)
dne ukončení přidělení podniku, který jeho práci využíval, nebo
e)
v případě osoby samostatně výdělečně činné na základě dne, kdy tato osoba přestala podle vnitrostátních právních nebo správních předpisů vykonávat svou činnost.
Článek 6
Způsobilí příjemci pomoci
1. Žádající členský stát může poskytnout individualizované služby spolufinancované z EFG způsobilým příjemcům pomoci, mezi něž mohou patřit:
a)
propuštění pracovníci a samostatně výdělečné osoby, které přestaly vykonávat svou činnost, vypočítaní v souladu s článkem 5 a za referenční období stanovené v článku 4,
b)
pracovníci, kteří byli propuštěni, a samostatně výdělečné osoby, které přestaly vykonávat svou činnost, vypočítaní v souladu s článkem 5 a to před začátkem nebo po uplynutí referenčního období stanoveného v čl. 4 odst. 1 písm. a),
c)
pracovníci, kteří byli propuštěni, a samostatně výdělečné osoby, které přestaly vykonávat svou činnost v případech, kdy se žádost podle čl. 4 odst. 2 odchyluje od kritérií stanovených v čl. 4 odst. 1 písm. a).
Pracovníci a osoby samostatně výdělečně činné uvedení v prvním pododstavci písm. b) a c) se považují za způsobilé, pokud byli propuštěni nebo přestaly vykonávat svou činnost po všeobecném oznámení plánovaného propouštění a za podmínky, že lze prokázat jednoznačnou příčinnou souvislost s událostí, jež vedla k propouštění během referenčního období.
2. Odchylně od článku 2 může žádající členský stát do 31. prosince 2017 poskytovat individualizované služby spolufinancované z EFG takovému počtu mladých lidí, kteří nejsou zaměstnáni, ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy (tzv. „NEET“) a kteří v den podání žádosti nedosáhli věku 25 let - nebo rozhodnou-li tak členské státy, věku 30 let -, který nepřekročí počet cílových příjemců pomoci, a to prioritně pro ty osoby, které byly propuštěny nebo přestaly vykonávat svou činnost, za podmínky, že k propouštění ve smyslu článku 3 došlo alespoň zčásti v regionech na úrovni NUTS 2, které jsou způsobilé na základě Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí. Podporu lze poskytovat těmto mladým lidem, kteří nedosáhli věku 25 let - nebo rozhodnou-li tak členské státy, věku 30 let - v těch regionech na úrovni NUTS 2, jež jsou způsobilé na základě Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí.
Článek 7
Způsobilé akce
1. Finanční příspěvek z EFG může být poskytnut na aktivní opatření na trhu práce, která jsou součástí koordinovaného balíčku individualizovaných služeb, jež mají usnadnit opětovné profesní začlenění cílových příjemců pomoci, zejména pak znevýhodněných, starších a mladých nezaměstnaných osob, do zaměstnání nebo zahájení samostatné výdělečné činnosti. Součástí koordinovaného balíčku individualizovaných služeb může být zejména:
a)
individuálním potřebám přizpůsobená odborná příprava a rekvalifikace, včetně dovedností v oblasti informačních a komunikačních technologií a osvědčování získaných zkušeností, pomoc při hledání zaměstnání, poradenství pro volbu povolání, poradenské služby, mentorství, pomoc při outplacementu, podpora podnikání, podpora samostatné výdělečné činnosti, zakládání podniků a převzetí podniků zaměstnanci a spolupráce;
b)
zvláštní časově omezená opatření, jako jsou příspěvky při hledání zaměstnání, pobídky zaměstnavatelů k přijímání pracovníků, příspěvky na mobilitu, denní příspěvky nebo příspěvky na odbornou přípravu (včetně náhrad pro pečovatele);
c)
opatření zaměřená na povzbuzení zejména znevýhodněných, starších a mladých nezaměstnaných osob, aby zůstaly na trhu práce, nebo se na něj vrátily.
Náklady na opatření podle písmene b) nesmí překročit 35 % celkových nákladů na koordinovaný balíček individualizovaných služeb uvedených v tomto odstavci.
Náklady na investice na samostatnou výdělečnou činnost, zakládání podniků a převzetí podniků zaměstnanci nesmí překročit 15 000 EUR.
Koordinovaný balíček individualizovaných služeb by měl předjímat budoucí perspektivy trhu práce a požadované dovednosti. Koordinovaný balíček by měl být v souladu s přechodem k udržitelnému hospodářství účinně využívajícímu zdroje.
2. Pro finanční příspěvek z EFG nejsou způsobilá tato opatření:
a)
zvláštní časově omezená opatření uvedená v odst. 1 písm. b), která nejsou podmíněna aktivní účastí cílových příjemců pomoci na hledání zaměstnání nebo odborné přípravě;
b)
akce, které mají být na základě vnitrostátních právních předpisů nebo kolektivních smluv prováděny podniky.
Akce podporované z EFG nenahrazují pasivní opatření sociální ochrany.
3. Koordinovaný balíček opatření individualizovaných služeb je vypracován na základě konzultace s cílovými příjemci pomoci či jejich zástupci nebo se sociálními partnery.
4. Z podnětu žádajícího členského státu lze poskytnout finanční příspěvek z EFG na přípravné, řídící, informační, propagační, kontrolní a vykazovací činnosti.
Článek 8
Žádosti
1. Žádající členský stát podá Komisi žádost do 12 týdnů ode dne, kdy byla splněna kritéria stanovená v čl. 4 odst. 1 nebo 2.
2. Komise do dvou týdnů ode dne podání žádosti, případně ode dne, kdy Komise obdrží překlad žádosti, podle toho, co nastane později, potvrdí příjem žádosti a informuje členský stát o jakýchkoliv dalších informacích, které potřebuje, aby danou žádost mohla posoudit.
3. Pokud Komise takové další informace požaduje, členský stát odpoví do šesti týdnů ode dne, kdy je o ně požádán. Na řádně odůvodněnou žádost dotčeného členského státu Komise tuto lhůtu prodlouží o dva týdny.
4. Na základě informací poskytnutých členským státem Komise dokončí posouzení toho, zda žádost vyhovuje podmínkám pro poskytnutí finančního příspěvku, a to do 12 týdnů od obdržení úplné žádosti, nebo případně překladu této žádosti. Pokud by Komise výjimečně nemohla tuto lhůtu dodržet, poskytne písemné vysvětlení s uvedením důvodů pro zpoždění.
5. Úplná žádost musí obsahovat tyto informace:
a)
odůvodněnou analýzu vztahu mezi propouštěním nebo ukončením činnosti a velkými změnami ve struktuře světového obchodu nebo zásadními problémy místního, regionálního a národního hospodářství způsobenými globalizací nebo pokračováním celosvětové finanční a hospodářské krize nebo novou celosvětovou finanční a hospodářskou krizí. Tato analýza musí vycházet ze statistických a dalších informací na úrovni nejvhodnější k prokázání splnění kritérií pro pomoc stanovených v článku 4;
b)
v případě, že propouštějící podnik pokračoval i po propuštění pracovníků ve své činnosti, potvrzení o tom, že dodržel své právní povinnosti upravující propouštění a že své pracovníky příslušným způsobem zabezpečil;
c)
posouzení počtu propuštěných pracovníků v souladu s článkem 5 a vysvětlení událostí, jež k těmto případům propouštění vedly;
d)
identifikaci případných propouštějících podniků, dodavatelů nebo výrobců, kteří jsou odběrateli daných podniků, odvětví a kategorií cílových příjemců pomoci rozlišených podle pohlaví a věkových skupin;
e)
očekávaný dopad propouštění na místní, regionální a národní hospodářství a zaměstnanost;
f)
popis koordinovaného balíčku individualizovaných služeb a s nimi spojených výdajů, včetně zejména jakýchkoli opatření na podporu iniciativ v oblasti zaměstnanosti osob se zdravotním postižením, starších nebo mladých příjemců pomoci;
g)
vysvětlení toho, jak balíček opatření doplňuje akce financované jinými vnitrostátními fondy nebo fondy Unie, jakož i informace o akcích, které jsou povinné pro dotyčné podniky na základě vnitrostátních právních předpisů nebo kolektivních smluv;
h)
odhadovaný rozpočet pro každou ze součástí koordinovaného balíčku individualizovaných služeb na podporu cílových příjemců pomoci a pro jakékoli přípravné, řídící, informační, propagační, kontrolní a vykazovací činnosti;
i)
dny, ke kterým bylo nebo má být zahájeno poskytování individualizovaných služeb cílovým příjemcům pomoci a činnosti vztahující se k provádění EFG, jak je stanoveno v čl. 7 odst. 1 a 4;
j)
postupy pro případnou konzultaci s cílovými příjemci pomoci nebo jejich zástupci, se sociálními partnery, s místními a regionálními orgány nebo jinými relevantními organizacemi;
k)
prohlášení o souladu požadované podpory z EFG s procesními a hmotněprávními pravidly Unie pro státní podporu, jakož i prohlášení o tom, proč individualizované služby nenahrazují opatření, která mají být na základě vnitrostátního práva nebo kolektivních smluv přijímána společnostmi;
l)
zdroje předběžného financování nebo spolufinancování na vnitrostátní úrovni a případně další zdroje spolufinancování;
Článek 9
Doplňkovost, soulad a koordinace
1. Finanční příspěvek z EFG nenahrazuje akce, které mají být na základě vnitrostátního práva nebo kolektivních smluv provedeny společnostmi.
2. Podpora cílovým příjemcům pomoci doplňuje akce členských států na celostátní, regionální a místní úrovni, včetně akcí spolufinancovaných z fondů Unie.
3. Finanční příspěvek z EFG je omezen na výši nezbytnou k zajištění solidarity a dočasné, jednorázové podpory cílovým příjemcům pomoci. Akce podporované z EFG musí být v souladu s unijním a vnitrostátním právem, včetně pravidel pro poskytování státní podpory.
4. V rámci svých pravomocí zajistí Komise a žádající členský stát koordinaci pomoci z fondů Unie.
5. Žádající členský stát zajistí, aby specifické akce, které obdržely finanční příspěvek z EFG, neobdržely zároveň pomoc z jiných finančních nástrojů Unie.
Článek 10
Rovnost mužů a žen a nediskriminace
Komise a členské státy zajistí, aby se rovnost mužů a žen a začlenění gendrového hlediska staly nedílnou a podporovanou součástí různých etap provádění finančního příspěvku z EFG. Komise a členské státy přijmou veškerá vhodná opatření k předcházení jakékoli diskriminaci na základě pohlaví, rasy nebo etnického původu, náboženského vyznání nebo světového názoru, zdravotního postižení, věku nebo sexuální orientace v přístupu k finančnímu příspěvku z EFG a v průběhu provádění jeho různých etap.
Článek 11
Technická pomoc z podnětu Komise
1. EFG může z podnětu Komise v mezích nejvýše 0,5 % z roční maximální částky EFG financovat činnosti zahrnující přípravu, sledování, sběr dat a vytváření vědomostní základny pro provádění EFG. Může rovněž financovat administrativní a technickou podporu, činnosti v oblasti šíření informací a komunikace, jakož i audit, kontrolu a hodnocení nezbytné k provádění tohoto nařízení.
2. Evropský parlament a Rada na návrh Komise poskytnou na počátku každého roku částku na technickou pomoc v mezích stropu stanoveného v odstavci 1.
3. Úkoly stanovené v odstavci 1 musí být prováděny v souladu s finančním nařízením a jeho prováděcími pravidly použitelnými na tento způsob plnění rozpočtu.
4. Technická pomoc Komise zahrnuje poskytování informací a poradenství členským státům při využívání, sledování a hodnocení EFG. Informace o využívání EFG a jasné pokyny k využívání EFG by Komise měla poskytovat rovněž sociálním partnerům na evropské a vnitrostátní úrovni.
Článek 12
Informace, komunikace a propagace
1. Žádající členský stát poskytuje a zveřejňuje informace týkající se financovaných akcí. Tyto informace jsou určeny cílovým příjemcům pomoci, místním a regionálním orgánům, sociálním partnerům, médiím a široké veřejnosti. Mají zdůraznit úlohu Unie a zajistit zviditelnění příspěvku z EFG.
2. Komise udržuje a pravidelně aktualizuje internetové webové stránky, přístupné ve všech úředních jazycích orgánů Unie, s cílem poskytovat aktuální informace o EFG a pokyny k podávání žádostí, jakož i informace o přijatých a zamítnutých žádostech a o úloze Evropského parlamentu a Rady v rozpočtovém procesu.
3. Komise provede informační a komunikační činnosti týkající se případů pomoci z EFG a výsledků vycházející z jejích zkušeností za účelem zvýšení účinnosti EFG a zajištění informovanosti občanů a pracovníků Unie o EFG. Komise každé dva roky připraví zprávu o využívání EFG podle zemí a odvětví.
4. Zdroje přidělené na komunikační akce podle tohoto nařízení rovněž přispějí k zahrnutí komunikace orgánů Unie týkající se politických priorit Unie za podmínky, že souvisejí s obecnými cíli tohoto nařízení.
Článek 13
Stanovení finančního příspěvku
1. Na základě posouzení provedeného podle článku 8 a s ohledem zejména na počet cílových příjemců pomoci Komise co nejdříve vyhodnotí navržené akce a odhadované náklady a navrhne výši případného finančního příspěvku z EFG, který může být poskytnut v mezích dostupných zdrojů. Tato částka nesmí přesáhnout 60 % celkových odhadovaných nákladů uvedených v čl. 8 odst. 5 písm. h).
2. Pokud na základě posouzení provedeného podle článku 8 dospěje Komise k závěru, že jsou splněny podmínky pro poskytnutí finančního příspěvku podle tohoto nařízení, zahájí okamžitě řízení stanovené v článku 15.
3. Pokud na základě posouzení provedeného podle článku 8 dospěje Komise k závěru, že podmínky pro poskytnutí finančního příspěvku podle tohoto nařízení splněny nejsou, oznámí tuto skutečnost ihned žádajícímu členskému státu.
Článek 14
Způsobilost výdajů
1. Výdaje jsou způsobilé pro poskytnutí finančního příspěvku z EFG od dnů stanovených v žádosti podle čl. 8 odst. 5 písm. i), ke kterým dotčený členský stát začne poskytovat nebo má začít poskytovat individualizované služby cílovým příjemcům pomoci v souladu s čl. 7 odst. 1 nebo ke kterým nese administrativní výdaje na provádění EFG v souladu s čl. 7 odst. 4.
2. V případě grantů se odpovídajícím způsobem použijí články 67 a 68 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 1303/2013 (8) a článek 14 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 1304/2013 (9), a jakékoli akty v přenesené pravomoci přijaté Komisí podle uvedených nařízení.
Článek 15
Rozpočtový proces
1. Podmínky fungování EFG musí být v souladu s bodem 13 interinstitucionální dohody.
2. Prostředky pro EFG jsou zapsány do souhrnného rozpočtu Unie na prozatímním základě.
3. Komise na jedné straně a Evropský parlament a Rada na straně druhé vyvinou veškeré úsilí, aby se doba pro uvolnění prostředků z EFG zkrátila na minimum.
4. Pokud Komise dospěje k závěru, že jsou splněny podmínky pro poskytnutí finančního příspěvku z EFG, navrhne, aby byly prostředky uvolněny. Rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG přijímají společně Evropský parlament a Rada ve lhůtě jednoho měsíce od předložení návrhu Evropskému parlamentu a Radě. Rada rozhoduje kvalifikovanou většinou a Evropský parlament většinou hlasů svých členů a třípětinovou většinou odevzdaných hlasů.
Současně s návrhem rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě návrh na převod prostředků do příslušných rozpočtových položek. Není-li dosaženo dohody, zahájí se třístranný rozhovor.
Převody prostředků v souvislosti s EFG se provedou v souladu s článkem 27 finančního nařízení.
5. Současně s přijetím návrhu rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG přijme Komise rozhodnutí o poskytnutí finančního příspěvku, a to prostřednictvím prováděcího aktu, který vstoupí v platnost dnem, kdy Evropský parlament a Rada přijmou rozhodnutí o prostředků z EFG.
6. Návrh rozhodnutí o prostředků z EFG podle odstavce 4 musí obsahovat:
a)
posouzení provedené podle čl. 8 odst. 4 společně se shrnutím informací, z nichž uvedené posouzení vychází;
b)
doklad o tom, že podmínky stanovené v článcích 4 a 9 byly splněny; a
c)
důvody odůvodňující navrhované částky.
Článek 16
Vyplacení a použití finančního příspěvku
1. Po vstupu rozhodnutí o poskytnutí finančního příspěvku podle čl. 15 odst. 5 v platnost vyplatí Komise dotčenému členskému státu jednorázově částku předběžného financování ve výši 100 % a to v zásadě do 15 dnů. Předběžné financování se vyúčtuje při ukončení poskytování finančního příspěvku podle čl. 18 odst. 2.
2. Finanční příspěvek uvedený v odstavci 1 se provádí v rámci sdíleného řízení v souladu s článkem 59 finančního nařízení.
3. Podrobné technické podmínky financování stanoví Komise v rozhodnutí o poskytnutí finančního příspěvku uvedeném v čl. 15 odst. 5.
4. Členský stát provede způsobilé akce stanovené v článku 7 co nejdříve, avšak nejpozději 24 měsíců ode dne podání žádosti podle čl. 8 odst. 1.
Členský stát může rozhodnout o odložení dne zahájení způsobilých akcí až o tři měsíce ode dne podání žádosti. V případě takového odložení musí být způsobilé akce uskutečněny do 24 měsíců ode dne jejich zahájení, které členský stát oznámil v příslušné žádosti.
Pokud se příjemce pomoci účastní vzdělávacího kurzu či kurzu odborné přípravy, který trvá dva roky či více, mohou být poplatky za tento kurz zahrnuty do spolufinancování z EFG až do dne, kdy má být předložena závěrečná zpráva uvedená v čl. 18 odst. 1 za předpokladu, že příslušné poplatky byly uhrazeny k uvedenému dni.
5. Při provádění akcí zahrnutých do balíčku individualizovaných služeb může dotčený členský stát předložit Komisi návrh na změnu zahrnutých opatření přidáním dalších způsobilých akcí uvedených v čl. 7 odst. 1 písm. a) a c), za předpokladu, že tyto změny jsou řádně odůvodněné a celkově není překročena výše finančního příspěvku podle čl. 15 odst. 5. Komise zhodnotí navrhované změny a, pokud s nimi souhlasí, oznámí to členskému státu.
6. Výdaje podle čl. 7 odst. 4 jsou způsobilé do uplynutí lhůty pro předložení závěrečné zprávy.
Článek 17
Používání eura
Veškeré částky v žádostech, rozhodnutích o poskytnutí finančních příspěvků a zprávách v rámci tohoto nařízení, jakož i v jakýchkoli jiných souvisejících dokumentech se vyjadřují v eurech.
Článek 18
Závěrečná zpráva a ukončení poskytování příspěvku
1. Nejpozději šest měsíců po uplynutí lhůty uvedené v čl. 16 odst. 4 předloží dotčený členský stát Komisi závěrečnou zprávu o provádění finančního příspěvku, jejíž součástí jsou informace o:
a)
druhu akcí a hlavních výsledcích,
b)
názvech orgánů, které v členském státě provádějí balíček opatření,
c)
charakteristikách cílových příjemců pomoci a jejich postavení v zaměstnání,
d)
tom, zda byl podnik v uplynulých pěti letech, s výjimkou mikropodniků a malých a středních podniků, příjemcem státní pomoci nebo finančních prostředků z fondů soudržnosti nebo strukturálních fondů Unie;
e)
výkazu obsahujícím odůvodnění výdajů a, je-li to možné, údaje o vzájemné doplňkovosti daných akcí s akcemi financovanými prostřednictvím Evropského sociálního fondu (ESF).
Tam, kde to je možné, se údaje týkající se příjemců rozliší podle pohlaví.
2. Komise nejpozději šest měsíců od obdržení veškerých informací požadovaných podle odstavce 1 ukončí poskytování finančního příspěvku z EFG určením konečné částky finančního příspěvku z EFG a případných vyrovnání dotčeným členským státem podle článku 22.
Článek 19
Dvouletá zpráva
1. Do 1. srpna 2015 a poté každé dva roky Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě souhrnnou, kvantitativní a kvalitativní zprávu o činnostech prováděných podle tohoto nařízení a nařízení (ES) č. 1927/2006 za předchozí dva roky. Tato zpráva se zaměří zejména na výsledky dosažené prostřednictvím EFG a bude obsahovat zejména informace týkající se podaných žádostí, přijatých rozhodnutí, financovaných akcí včetně statistik týkajících se míry opětovného začlenění příjemců pomoci podle členských států a jejich doplňkovosti s akcemi financovanými ostatními fondy Unie, zejména ESF, a informace týkající se ukončení poskytování finančního příspěvku. Měla by rovněž zahrnovat ty žádosti, které byly zamítnuty nebo omezeny z důvodu nedostatečných prostředků nebo nezpůsobilosti.
2. Zpráva je zasílána pro informaci Účetnímu dvoru, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru, Výboru regionů a sociálním partnerům.
Článek 20
Hodnocení
1. Komise z vlastního podnětu a v úzké spolupráci s členskými státy provede:
a)
do 30. června 2017 hodnocení v polovině období týkající se účinnosti a udržitelnosti dosažených výsledků;
b)
do 31. prosince 2021 hodnocení ex post s pomocí externích odborníků s cílem zjistit dopad EFG a jeho přidanou hodnotu.
2. Výsledky hodnocení uvedených v odstavci 1 jsou pro informaci zasílány Evropskému parlamentu, Radě, Účetnímu dvoru, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru, Výboru regionů a sociálním partnerům. Doporučení obsažená v hodnoceních by měla být zohledněna při vypracovávání nových programů v oblasti zaměstnanosti a sociálních věcí.
3. Hodnocení uvedená v odstavci 1 musí obsahovat údaje o počtu žádostí a o fungování EFG podle zemí a odvětví, aby bylo možno vyhodnotit, zda se prostředky EFG dostávají k cílovým příjemcům pomoci.
Článek 21
Řízení a finanční kontrola
1. Aniž je dotčena odpovědnost Komise za plnění souhrnného rozpočtu Unie, odpovídají za řízení akcí podporovaných z EFG a za finanční kontrolu těchto akcí v první řadě členské státy. Za tím účelem přijmout opatření, která zahrnují:
a)
ověření, že byly zřízeny řídící a kontrolní systémy a že jsou v praxi prováděny způsobem, který zajišťuje účinné a správné využívání prostředků Unie v souladu se zásadami řádného finančního řízení;
b)
ověření, že financované akce byly řádně provedeny;
c)
zajištění, aby se financované výdaje zakládaly na ověřitelných podkladech a aby byly zákonné a řádné;
d)
předcházení nesrovnalostem, jejich odhalování a nápravu, jak jsou vymezeny v článku 122 nařízení (EU, Euratom) č. 1303/2013, a vymáhání neoprávněně vyplacených částek případně spolu s úroky z prodlení. Veškeré nesrovnalosti členské státy oznámí Komisi a informují ji o vývoji jakýchkoliv vyplývajících správních a právních řízení.
2. Členské státy určí subjekty, které mají odpovídat za správu a kontrolu akcí podporovaných z EFG v souladu s čl. 59 odst. 3 finančního nařízení a s kritérii a postupy stanovenými v nařízení (EU, Euratom) č. 1303/2013. Při předkládání závěrečné zprávy podle článku 18 tohoto nařízení tyto určené subjekty poskytnou Komisi informace, uvedené v čl. 59 odst. 5 finančního nařízení, o provádění finančního příspěvku
3. Při zjištění nesrovnalosti provedou členské státy požadované finanční opravy. Tyto opravy provedené členskými státy spočívají ve zrušení celého finančního příspěvku nebo jeho části. Členské státy získají zpět jakoukoli částku neoprávněně vyplacenou v důsledku odhalené nesrovnalosti a vrátí ji Komisi, přičemž není-li částka vrácena příslušným členským státem ve stanovené lhůtě, účtuje se navíc úrok z prodlení.
4. Komise v rámci své odpovědnosti za provádění souhrnného rozpočtu Unie přijme veškerá opatření nezbytné k tomu, aby ověřila, zda jsou financované akce prováděny v souladu se zásadami řádného a účinného finančního řízení. Je odpovědností žádajícího členského státu, aby zajistil, že má řádně fungující řídící a kontrolní systémy. Komise se ujistí, že tyto systémy existují.
Za tímto účelem, aniž jsou dotčeny pravomoci Účetního dvora nebo kontroly prováděné členskými státy podle vnitrostátních právních a správních předpisů, mohou úředníci nebo zaměstnanci Komise u akcí financovaných z EFG provádět kontroly na místě, včetně namátkových kontrol, přičemž je oznámí alespoň jeden pracovní den předem. Komise uvědomí žádající členský stát s cílem získat veškerou nezbytnou pomoc. Těchto kontrol se mohou účastnit úředníci nebo zaměstnanci dotyčného členského státu.
5. Členské státy zajistí, aby všechny podklady týkající se vynaložených výdajů byly k dispozici Komisi a Účetnímu dvoru po dobu tří let následujících po ukončení finančního příspěvku obdrženého z EFG.
Článek 22
Vrácení finančního příspěvku
1. V případě, že skutečné náklady na akce jsou nižší než odhadnutá částka podle článku 15, přijme Komise rozhodnutí, a to prostřednictvím prováděcího aktu, požadující po dotčeném členském státu vrácení odpovídající části obdrženého finančního příspěvku.
2. Pokud dotčený členský stát neplní povinnosti uvedené v rozhodnutí o poskytnutí finančního příspěvku, přijme Komise prostřednictvím prováděcího aktu rozhodnutí požadující po tomto členském státě vrácení celého obdrženého finančního příspěvku nebo jeho části.
3. Před přijetím rozhodnutí podle odstavců 1 nebo 2 provede Komise vhodné posouzení dané věci, a zejména stanoví dotčenému členskému státu lhůtu pro předložení jeho připomínek.
4. Pokud po provedení nezbytných ověření Komise dospěje k závěru, že členský stát neplní své povinnosti podle čl. 21 odst. 1, rozhodne, pokud není dosaženo dohody a pokud členský stát neprovedl opravy ve lhůtě stanovené Komisí, s přihlédnutím k případným připomínkám členského státu, do tří měsíců od uplynutí lhůty uvedené v odstavci 3 o provedení nezbytných finančních oprav a zruší přitom celý finanční příspěvek na dotčenou akci z EFG nebo jeho část. Každá částka neoprávněně vyplacená v důsledku odhalené nesrovnalosti musí být získána zpět, a není-li částka vrácena žádajícím členským státem ve stanovené lhůtě, účtuje se navíc úrok z prodlení.
Článek 23
Zrušení
Nařízení (ES) č. 1927/2006 se zrušuje s účinkem ode dne 1. ledna 2014.
Aniž je dotčen první odstavec, použije se uvedené nařízení i nadále pro žádosti podané do 31. prosince 2013.
Článek 24
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se na všechny žádosti podané v období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. prosince 2013.
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 1309/2013/EU RENDELETE
(2013. december 17.)
az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (2014-2020) és az 1927/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak 175. cikke harmadik bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
tekintettel a Régiók Bizottsága véleményére (2),
rendes jogalkotási eljárás keretében,
mivel:
(1)
2010. március 26-án az Európai Tanács elfogadta az intelligens, fenntartható és inkluzív gazdasági növekedésre irányuló új stratégia (a továbbiakban: az Európa 2020 stratégia) elindítására vonatkozó bizottsági javaslatot. Az Európa 2020 stratégia három fő prioritásának egyike az inkluzív növekedés azáltal, hogy a magas foglalkoztatottság, a készségek fejlesztésébe való beruházás, a szegénység leküzdése és a munkaerőpiac modernizálása, valamint képzési és szociális védelmi rendszerek révén az emberek képessé válnak az előttük álló változások felmérésére és azok kezelésére és befogadó, összetartó társadalom kialakítására. A globalizáció hátrányos hatásainak legyőzése érdekében Unió-szerte munkahelyeket kell létrehozni és a növekedés elősegítését célzó, határozott politikát kell folytatni.
(2)
Az 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) a többéves pénzügyi keret 2007. január 1-jétől2013. december 31-ig tartó időszakára létrehozta az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapot (EGAA). Az EGAA-nak köszönhetően az Unió kifejezheti a globalizáció és a pénzügyi és gazdasági világválságok miatt a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változások következtében elbocsátott munkavállalók iránti szolidaritását, és még abban az esetben is támogatást nyújthat a kisebb munkaerőpiacokon vagy rendkívüli körülmények között tevékenykedő kedvezményezettek számára - különös tekintettel a kis- és középvállalkozásokra (kkv-k) vonatkozó kollektív kérelmekre -, ha az elbocsátások száma egyébként nem éri el az EGAA igénybevételéhez szükséges normál küszöbértéket.
(3)
A Bizottság „Az Európa 2020 stratégia költségvetése” című, 2011. június 29-i közleményében az EGAA-t rugalmas alapnak tekinti, amely támogatja az elbocsátott munkavállalókat és segíti őket abban, hogy minél előbb új munkahelyet találjanak. A többéves pénzügyi keret 2014. január 1-jétől2020. december 31-ig tartó időszakára az Uniónak specifikus, egyszeri támogatást kell nyújtania, hogy megkönnyítse a komoly gazdasági zavarok által sújtott területek, ágazatok, térségek vagy munkaerőpiacok elbocsátott munkavállalóinak a munkaerőpiacra történő újbóli beilleszkedését. Figyelembe véve az EGAA azon célját, hogy sürgős helyzetekben és előre nem látott körülmények esetén támogatást nyújtson, az EGAA-nak a többéves pénzügyi kereten kívül kell maradnia.
(4)
Az európai gazdasági fellendülés tervének keretében az 546/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 2009-ben kibővítette az 1927/2006/EK rendelet hatályát, hogy az a globális pénzügyi és gazdasági válság közvetlen eredményeként elbocsátott munkavállalókra is vonatkozzon. Annak érdekében, hogy az EGAA-t a jelenlegi és a jövőbeli válsághelyzetekben is alkalmazni lehessen, hatályát ki kell terjeszteni az 546/2009/EK rendelet szerinti, a globális pénzügyi és gazdasági válság elhúzódása vagy egy újabb globális pénzügyi és gazdasági válság által okozott súlyos gazdasági zavar következtében történt elbocsátásokra.
(5)
A globalizációval kapcsolatos tendenciák és az EGAA igénybevétele értékelésének elősegítése érdekében a dublini székhelyű, az élet- és munkakörülmények javítását szolgáló európai alapítványon (Eurofound) belül létrehozott Európai Változásfigyelő Központ minőségi és mennyiségi elemzésekkel támogatja a Bizottságot és a tagállamokat.
(6)
Az EGAA európai jellegének fenntartása érdekében támogatási kérelmet olyan esetben lehet benyújtani, amikor az elbocsátások száma elér egy minimális küszöböt. Kisméretű munkaerőpiacok - mint például kisméretű tagállamok vagy távoli régiók - esetében, vagy kivételes helyzetekben azonban alacsonyabb számú elbocsátás esetén is be lehet nyújtani kérelmet.
(7)
Az elbocsátott munkavállalók és számára munkaszerződésük vagy munkaviszonyuk jellegétől függetlenül egyenlő hozzáférést kell biztosítani az EGAA-hoz. E rendelet alkalmazásában ezért EGAA-kedvezményezettnek kell tekinteni az elbocsátott munkavállalókat és a tevékenységüket megszüntető önálló vállalkozókat.
(8)
Az EGAA-nak ideiglenes támogatást kell nyújtania azon nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatalok számára (NEET-fiatalok), akik az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés alapján támogatható régiókban élnek, mert ezeket a régiókat aránytalan mértékben sújtják a nagy elbocsátások.
(9)
Az EGAA-ból nyújtandó pénzügyi hozzájárulásoknak elsősorban olyan aktív munkaerőpiaci intézkedésekre kell irányulniuk, amelyek a kedvezményezetteknek a munkaerőpiacra való gyors és fenntartható újbóli beilleszkedését célozzák, akár eredeti tevékenységi ágazatukon belül, akár azon kívül. Következésképpen korlátozni kell a pénzbeli juttatások összehangolt, személyre szabott szolgáltatási csomagba történő beillesztését. A vállalkozásokat ösztönözni lehetne az EGAA által támogatott intézkedések társfinanszírozására.
(10)
Az aktív munkaerő-piaci szakpolitikai intézkedések összehangolt csomagjának összeállításakor a tagállamoknak olyan intézkedéseket kell előnyben részesíteniük, amelyek jelentős mértékben hozzájárulnak majd a kedvezményezettek foglalkoztathatóságához. A tagállamoknak törekedniük kell arra, hogy a pénzügyi hozzájárulás felhasználásáról szóló záró jelentés határidejét megelőző hathónapos időszakon belül a lehető leghamarabb a lehető legtöbb, a tevékenységekben részt vevő kedvezményezett újra fenntartható módon beilleszkedjen a munkaerőpiacra.
(11)
Az aktív munkaerőpiaci szakpolitikai intézkedések összehangolt szolgáltatási csomagjának összeállításakor a tagállamoknak külön figyelmet kell szentelniük a hátrányos helyzetben lévő kedvezményezettekre, köztük a fiatal és az idősebb munkanélküliekre és azokra, akiket szegénység fenyeget, mivel e csoportok a globális pénzügyi és gazdasági válság és a globalizáció következtében különleges problémákkal küzdenek a munkaerőpiacra történő visszailleszkedésük tekintetében.
(12)
Az EGAA felhasználása során tiszteletben kell tartani és elő kell mozdítani a nemek közötti egyenlőség elvét és a hátrányos megkülönböztetés tilalmát, amelyek az Unió alapértékei közzé tartoznak, és amelyeket az Európa 2020 stratégia is tartalmaz.
(13)
A kedvezményezettek hatékony és gyors támogatása érdekében a tagállamoknak minden tőlük telhetőt meg kell tenniük azért, hogy az EGAA pénzügyi támogatásra vonatkozóan hiánytalan kérelmeket nyújtsanak be. A kiegészítő információk benyújtását időben korlátozni kell.
(14)
A kedvezményezettek és az intézkedések végrehajtásáért felelős szervek érdekeit szem előtt tartva a kérelmező tagállamnak folyamatosan tájékoztatnia kell valamennyi, a kérelmezési folyamatban érintettet a kérelem előrehaladásáról.
(15)
A hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének megfelelően az EGAA-ból nyújtandó pénzügyi hozzájárulás nem léphet olyan támogatási intézkedések helyébe, amelyek az Unió alapjai, illetve más uniós szakpolitikák vagy programok keretében a kedvezményezettek számára rendelkezésre állnak, hanem ahol lehet, ki kell egészítenie azokat.
(16)
Az EGAA-val kapcsolatos ügyekről és eredményekről folytatott tájékoztatási és kommunikációs tevékenység vonatkozásában külön rendelkezéseket kell beilleszteni.
(17)
Az Unió elbocsátott munkavállalókkal és tevékenységüket megszüntető önálló vállalkozókkal vállalt szolidaritásának kifejezése érdekében a társfinanszírozási arányt a csomag és annak végrehajtása költségeinek 60 %-ában kell meghatározni.
(18)
E rendelet végrehajtásának elősegítése érdekében a kiadások attól az időponttól kezdve támogathatók, amikor a tagállam megkezdi a személyre szabott szolgáltatások nyújtását, vagy amikor az EGAA felhasználásával kapcsolatos igazgatási kiadás a tagállamnál felmerült.
(19)
A különösen az év első hónapjaiban felmerülő igények fedezése érdekében, amikor különösen nehéz a más költségvetési sorból való átcsoportosítás, az éves költségvetési eljárás során megfelelő összegű kifizetési előirányzatot kell hozzáférhetővé tenni az EGAA költségvetési sorában.
(20)
Az EGAA költségvetési keretét az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között a költségvetési kérdésekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2. december 2013-i intézményközi megállapodás (5) (a továbbiakban: az intézményközi megállapodás) határozza meg.
(21)
A kedvezményezettek érdekében a támogatást a lehető leggyorsabb és leghatékonyabb módon hozzáférhetővé kell tenni. Az EGAA döntéshozatali folyamatában érintett tagállamoknak és uniós intézményeknek minden tőlük telhetőt meg kell tenniük, hogy csökkentsék a kérelmek feldolgozásának idejét és egyszerűsítsék az eljárásokat, ezzel biztosítva az EGAA igénybevételéről szóló határozatok zökkenőmentes és gyors elfogadását.
(22)
Amennyiben egy vállalkozás megszűnik, az általa elbocsátott munkavállalók számára segítséget lehet nyújtani abban, hogy részben vagy teljes egészében átvegyék a vállalkozás tevékenységeit, és a tagállam, ahol a vállalkozás található, megelőlegezheti az ehhez sürgősen szükséges támogatást.
(23)
Annak érdekében, hogy az Európai Parlament elvégezhesse a politikai ellenőrzést és a Bizottság folyamatosan nyomon tudja követni az EGAA-támogatással elért eredményeket, a tagállamoknak záró jelentést kell benyújtaniuk az EGAA felhasználásáról.
(24)
Továbbra is a tagállam felel a pénzügyi hozzájárulás felhasználásáért és az uniós finanszírozás révén támogatott tevékenységek irányításáért és ellenőrzéséért, a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet (a költségvetési rendelet) vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően (6). A tagállamoknak indokolniuk kell, hogyan használták fel az EGAA-ból kapott pénzügyi hozzájárulást. Mivel az EGAA műveleteket rövid időszak alatt hajtják végre, a jelentéstételi kötelezettségeknek tükrözniük kell az EGAA beavatkozásainak különleges jellegét. A jelentéstételi kötelezettségek tekintetében ezért el kell térni a költségvetési rendelettől.
(25)
Mivel e rendelet céljait a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban az intézkedés terjedelme vagy hatásai miatt e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket.
ELFOGADTÁK EZT A RENDELETET:
1. cikk
Célkitűzések
Ez a rendelet létrehozza az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapot (EGAA) a többéves pénzügyi keret 2014. január 1-jétől2020. december 31-ig tartó időszakára.
Az EGAA célja, hogy hozzájáruljon az Unióban az intelligens, inkluzív és fenntartható gazdasági növekedéshez és előmozdítsa a fenntartható foglalkoztatást, lehetővé téve az Unió számára, hogy szolidaritást mutasson a globalizáció miatt a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változások miatt, vagy az 546/2009/EK rendelet szerinti, a globális pénzügyi és gazdasági válság elhúzódása, vagy egy újabb globális pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalókkal és tevékenységüket megszüntető önálló vállalkozókkal, és támogassa őket.
Az EGAA-ból pénzügyi támogatásban részesülő tevékenységek célja, hogy a 18. cikk (1) bekezdésében említett záró jelentés határidejét megelőző hathónapos időszakon belül a lehető leghamarabb a lehető legtöbb, a tevékenységekben részt vevő kedvezményezett újra fenntartható módon beilleszkedjen a munkaerőpiacra.
2. cikk
Hatály
A rendeletet a tagállamok azon, EGAA-ból juttatott pénzügyi hozzájárulás iránti kérelmeire kell alkalmazni, amelyeket a következőket célzó intézkedések érdekében nyújtottak be:
a)
a globalizálódás miatt a világkereskedelemben bekövetkezett olyan fő strukturális változások következtében elbocsátott munkavállalók és tevékenységüket megszüntető önálló vállalkozók, mint különösen az Unióba irányuló behozatal jelentős emelkedése, az áruk és szolgáltatások Unióban folytatott kereskedelme terén bekövetkezett komoly változás, az Unió piaci részesedének gyors visszaesése egy adott ágazatban, illetve a tevékenységek harmadik országokba történő áthelyezése, ha ezek az elbocsátások jelentősen hátrányos hatást gyakoroltak a helyi, a regionális vagy a nemzeti gazdaságra;
b)
az 546/2009/EK rendelet szerinti, a globális pénzügyi és gazdasági válság elhúzódása vagy egy újabb globális pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók és tevékenységüket megszüntető önálló vállalkozók.
3. cikk
Fogalommeghatározás
E rendelet alkalmazásában kedvezményezett:
a)
olyan munkavállaló, akinek a munkaviszonya idő előtt elbocsátás következtében megszűnt, vagy a 4. cikkben említett referencia-időszak alatt megszűnik, és nem újítják meg;
b)
olyan önálló vállalkozó, aki legfeljebb 10 olyan munkavállalót foglalkoztatott, akiket e rendelet értelmében elbocsátottak, és akinek a tevékenysége megszűnt, feltéve hogy e tevékenység bizonyítottan a 4. cikk (1) bekezdésének a) pontja értelmében vett vállalkozástól függött, vagy feltéve, hogy a 4. cikk (1) bekezdésének b) pontjával összhangban az önálló vállalkozó az érintett gazdasági ágazatban végezte tevékenységét.
4. cikk
Beavatkozási kritériumok
(1) Pénzügyi hozzájárulás nyújtandó az EGAA-ból, amennyiben a 2. cikkben meghatározott feltételek teljesülnek és a következőket eredményezik:
a)
legalább 500 elbocsátott munkavállaló vagy tevékenységét megszüntető önálló vállalkozó egy négyhónapos referencia-időszak alatt egy vállalkozáson belül egy tagállamban, ideértve a vállalkozás beszállítói vagy felhasználói termelői körében elbocsátott munkavállalókat és tevékenységüket megszüntető önálló vállalkozókat is.
b)
legalább 500 elbocsátott munkavállaló vagy tevékenységét megszüntető önálló vállalkozó egy kilenchónapos referencia-időszak alatt, különösen az olyan kis- és középvállalkozásoknál, amelyek mindegyike ugyanabban a NACE Rev 2. javított kiadása szerint meghatározott gazdasági ágazatban végzi tevékenységétet, és egyetlen, illetve két egymással határos NUTS 2 szintű régióban találhatók, vagy kettőnél több, egymással határos NUTS 2 szintű régióban találhatók, és e régiók között van kettő, amelyben az elbocsátott munkavállalók, illetve a tevékenységüket megszüntető önálló vállalkozók száma együttesen több mint 500.
(2) Kisméretű munkaerőpiac esetében vagy a kérelmező tagállam által kellőképpen alátámasztott kivételes esetben, különösen a kkv-kat érintő kollektív kérelmek tekintetében, ha az elbocsátások súlyos hatással vannak a foglalkoztatottságra és a helyi, regionális vagy nemzeti gazdaságra, akkor is elfogadható az e cikk értelmében vett pénzügyi támogatásra benyújtott kérelem, ha az (1) bekezdés a) vagy a b) pontjában meghatározott kritériumok nem teljesülnek maradéktalanul. A kérelmező tagállam kérelmében ismerteti, hogy az (1) bekezdés a), illetve b) pontjában szereplő támogatási kritériumok közül melyik nem teljesül maradéktalanul. A kivételes esetben nyújtott hozzájárulások aggregált összege nem haladhatja meg az alap éves maximális összegének 15 %-át.
5. cikk
Az elbocsátások és a tevékenységüket megszüntető önálló vállalkozók számának kiszámítása
(1) A kérelmező tagállam meghatározza a módszert, amely alapján a 4. cikk céljából kiszámítják ki a 3. cikkben említett munkavállalók és önálló vállalkozók számát.
(2) A kérelmező tagállam az alábbi időpontok egyikére vonatkozóan végzi el az (1) bekezdésben említett számítást:
a)
a tervezett csoportos létszámcsökkentésről az illetékes hatóság munkáltató által történő írásbeli, a 98/59/EK tanácsi irányelv (7) 3. cikke (1) bekezdésének megfelelő értesítésének időpontja; ebben az esetben a kérelmező tagállam az értékelés Bizottság általi befejezését megelőzően kiegészítő információkat nyújt a Bizottság részére az e rendelet 4. cikkének (1) bekezdése szerinti létszámcsökkentés tényleges számáról;
b)
a munkáltató által a munkavállaló elbocsátásáról vagy a munkaszerződésének megszüntetéséről adott személyre szóló értesítés időpontja;
c)
a munkaszerződés tényleges megszüntetésének vagy lejáratának időpontja;
d)
a kölcsönvevő vállalkozáshoz történő kikölcsönzés vége; vagy
e)
önálló vállalkozó esetén a tevékenység nemzeti jognak vagy adminisztratív rendelkezéseknek megfelelő megszűnésének időpontja
6. cikk
Támogatható kedvezményezettek
(1) A kérelmező tagállam az EGAA-ból társfinanszírozott, személyre szabott szolgáltatásokat nyújthat támogatható kedvezményezetteknek, akik az alábbiak lehetnek:
a)
a 4. cikkben meghatározott referencia-időszakon belül, az 5. cikknek megfelelően számított elbocsátott munkavállaló, illetve tevékenységét megszüntető önálló vállalkozó,
b)
a 4. cikk (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott referencia-időszak előtt vagy után, az 5. cikknek megfelelően számított elbocsátott munkavállalók, illetve tevékenységüket megszüntető önálló vállalkozók; vagy
c)
elbocsátott munkavállalók, illetve tevékenységüket megszüntető önálló vállalkozók, olyan esetekben, amelyekben a 4. cikk (2) bekezdése alapján benyújtott kérelem eltér a 4. cikk (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott kritériumoktól.
Az első albekezdés b) és c) pontjában említett munkavállalók és önálló vállalkozók támogathatónak tekintendők, feltéve hogy az elbocsátásukra, illetve tevékenységük megszüntetésére a tervezett elbocsátások általános bejelentése után került sor, és feltéve, hogy egyértelmű ok-okozati összefüggés mutatható ki az elbocsátásokat a referencia-időszak alatt kiváltó eseménnyel.
(2) A 2. cikktől eltérve a kérelmező tagállamok 2017. december 31-ig az EGAA társfinanszírozásában személyre szabott szolgáltatásokat nyújthatnak a célzott kedvezményezettek számával legfeljebb azonos számú, a kérelem benyújtásának időpontjában 25 év alatti, vagy a tagállam döntése alapján 30 év alatti NEET-fiatal számára, prioritást biztosítva az elbocsátott vagy tevékenységüket megszüntető személyek számára, feltéve, hogy a 3. cikk szerinti elbocsátások egy részére az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés keretében támogatható NUTS 2 szintű régióban kerül sor. A támogatást az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés alapján támogatható NUTS 2 szintű régiókban élő, 25 év* alatti, vagy a tagállam döntése alapján 30 év alatti NEET-fiatalok kaphatják.
7. cikk
Támogatható tevékenységek
(1) Az EGAA-ból pénzügyi hozzájárulás nyújtható olyan aktív munkaerő-piaci intézkedésekhez, amelyek a megcélzott kedvezményezettek, és különösen a hátrányos helyzetű, idős vagy fiatal munkanélküliek munkaerőpiacra való vagy önálló vállalkozóként történő újbóli beilleszkedését célzó összehangolt, személyre szabott szolgáltatási csomag részét képezik. Az összehangolt, személyre szabott szolgáltatási csomag magában foglalhatja különösen a következőket:
a)
személyre szabott képzés és átképzés, beleértve az információs és kommunikációs technológiákkal kapcsolatos ismereteket és a megszerzett tapasztalat igazolását, munkakereséshez nyújtott támogatás, pályaválasztási (pályaorientációs) tanácsadás, tanácsadói szolgáltatások, mentorálás, kiszervezéshez nyújtott segítség, vállalkozásösztönzés; az önálló vállalkozás, a vállalkozásalapítás és a vállalkozás alkalmazottak által történő átvételének segítése, valamint együttműködési tevékenységek;
b)
különleges, korlátozott időre szóló intézkedések, pl. munkakereséshez nyújtott anyagi juttatás, munkáltatóknak nyújtott munkaerő-felvételi ösztönzők, mobilitási támogatás, napidíj vagy képzési támogatás (beleértve a gondozóknak nyújtott juttatásokat);
c)
olyan intézkedések, amelyek különösen a hátrányos helyzetű, az idősebb és a fiatal munkanélkülieket a munkaerőpiacon való maradásra, illetve az oda való visszatérésre ösztönzik.
A b) pont szerinti intézkedések költsége nem lépheti túl az ebben a bekezdésben felsorolt, összehangolt, személyre szabott szolgáltatási csomag teljes költségének 35 %-át.
Az önálló vállalkozáshoz, vállalkozásalapításhoz, valamint a vállalkozás alkalmazottak által történő átvételéhez kapcsolódó beruházás költsége nem haladhatja meg a 15 000 EUR-t.
A személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjának kialakításakor fel kell mérni a jövőbeli munkaerő-piaci kilátásokat és a szükséges készségeket. Az összehangolt csomagnak összeegyeztethetőnek kell lennie az erőforrás-hatékony és fenntartható gazdaság felé történő elmozdulással.
(2) A következő intézkedések nem támogathatók az EGAA-ból pénzügyi hozzájárulással:
a)
az (1) bekezdés b) pontjában említett különleges, korlátozott időre szóló intézkedések, amelyek nem függnek a munkakereső vagy képzési tevékenységekben részt vevő megcélzott kedvezményezettek tevékeny részvételétől;
b)
olyan tevékenységek, amelyek a nemzeti jog vagy kollektív megállapodás alapján a vállalkozások feladatkörébe tartoznak.
Az alap által támogatott tevékenységek nem helyettesítik a passzív szociális védelmi intézkedéseket.
(3) A személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagja a megcélzott kedvezményezettekkel vagy képviselőikkel, vagy a szociális partnerekkel egyeztetve készül el.
(4) A kérelmező tagállam kezdeményezésére az EGAA-ból pénzügyi hozzájárulás nyújtható előkészítő, irányítási, tájékoztatási és nyilvánossággal kapcsolatos, valamint ellenőrzési és jelentéstételi tevékenységekre.
8. cikk
Kérelmek
(1) A kérelmező tagállam a 4. cikk (1) vagy (2) bekezdésében meghatározott kritériumok teljesítésének időpontjától számított 12 héten belül kérelmet nyújt be a Bizottságnak.
(2) A kérelem benyújtásától vagy adott esetben attól a naptól számított két héten belül, hogy a Bizottság rendelkezésére áll a kérelem fordítása - a kettő közül a későbbi időpontban - a Bizottság igazolja a kérelem kézhezvételét és tájékoztatja a tagállamot minden olyan kiegészítő információról, amelyre a kérelem értékeléséhez szüksége van.
(3) Amennyiben a Bizottság kiegészítő információkat kér, a tagállam a kérés időpontját követő hat héten belül válaszol. Ezt a határidőt a Bizottság az érintett tagállam indokolt kérésére két héttel meghosszabbíthatja.
(4) A tagállam által nyújtott információk alapján a Bizottság a hiánytalan kérelem vagy adott esetben a kérelem fordításának kézhezvételétől számított 12 héten belül lezárja annak értékelését, hogy a kérelem megfelel-e a pénzügyi hozzájárulás feltételeinek. Kivételes esetben, ha a Bizottság nem tudja betartani e határidőt, írásban kell indokolnia a késedelem okait.
(5) A hiánytalan kérelem a következő információkat tartalmazza:
a)
indokolt elemzés az összefüggésről, amely az elbocsátások vagy a tevékenység megszüntetése és a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változások, illetve a globalizáció vagy a folytatódó globális pénzügyi és gazdasági válság vagy egy új globális pénzügyi és gazdasági válság következtében a helyi, regionális és nemzeti gazdaságban előállt súlyos zavar között áll fenn. A 4. cikkben meghatározott beavatkozási kritériumok teljesülésének bizonyítása érdekében az elemzés statisztikai és egyéb információkon alapul a legmegfelelőbb szinten;
b)
annak megerősítése, hogy amennyiben az elbocsátó vállalkozás a leépítések után folytatja tevékenységét, eleget tesz az elbocsátásokra vonatkozó jogi követelményeknek és a munkavállalóival szemben is ennek megfelelően jár el;
c)
az elbocsátások számának az 5. cikk szerinti értékelése, valamint az elbocsátásokhoz vezető események magyarázata;
d)
adott esetben az elbocsátó vállalkozások, a beszállítók vagy felhasználói termelői kör, az ágazatok és a megcélzott kedvezményezettek kategóriáinak azonosítása nem és korcsoport szerinti bontásban;
e)
az elbocsátások várható hatása a helyi, a regionális és az országos gazdaságra és foglalkoztatásra;
f)
az összehangolt, személyre szabott szolgáltatási csomag és a kapcsolódó költségek leírása, amely tartalmazza a foglalkoztatási kezdeményezéseket támogató intézkedéseket is a hátrányos helyzetű, idősebb és fiatalabb kedvezményezettek számára;
g)
annak magyarázata, hogy az intézkedéscsomag hogyan egészít ki más tagállami vagy uniós alapokból finanszírozott tevékenységeket, valamint tájékoztatás olyan tevékenységekről, amelyek a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében az érintett vállalkozások számára kötelezőek;
h)
a megcélzott kedvezményezetteknek nyújtandó összehangolt, személyre szabott szolgáltatási csomag egyes elemeinek, továbbá bármiféle előkészítő, irányítási, tájékoztatási és nyilvánossággal kapcsolatos, valamint ellenőrzési és jelentéstételi tevékenységnek a becsült költségvetése;
i)
a 7. cikk (1), illetve (4) bekezdésében meghatározottak alapján a megcélzott kedvezményezetteknek szánt, személyre szabott szolgáltatások, illetve az EGAA felhasználására irányuló tevékenységek kezdetének vagy tervezett kezdetének időpontja;
j)
adott esetben a megcélzott kedvezményezettekkel vagy képviselőikkel, a szociális partnerekkel, a helyi és regionális hatóságokkal vagy más érintett szervezetekkel való konzultáció során követett eljárás;
k)
az EGAA-ból igényelt támogatásnak az állami támogatásra vonatkozó uniós eljárási és anyagi szabályokkal való megfelelőségéről szóló nyilatkozat, valamint nyilatkozat arról, hogy a személyre szabott szolgáltatások miért nem lépnek olyan intézkedések helyébe, amelyek a nemzeti jog vagy kollektív megállapodás alapján a vállalkozások feladatkörébe tartoznak;
l)
a tagállami előfinanszírozás vagy társfinanszírozás és adott esetben egyéb társfinanszírozások forrásai.
9. cikk
Összeegyeztethetőség, megfelelés és koordináció
(1) Az alapból nyújtott pénzügyi hozzájárulás nem léphet az olyan intézkedések helyébe, amelyek a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében a vállalkozások felelősségi körébe tartoznak.
(2) A megcélzott kedvezményezetteknek szóló támogatás kiegészíti a tagállamok nemzeti, regionális és helyi szintű tevékenységeit, beleértve azokat is, amelyeket uniós alapokból társfinanszíroznak.
(3) Az EGAA-ból nyújtott pénzügyi hozzájárulás arra korlátozódik, hogy az egyes megcélzott kedvezményezettek számára szolidaritást és átmeneti, egyszeri támogatást biztosítson. Az EGAA által támogatott fellépések megfelelnek az uniós és nemzeti jognak, az állami támogatásokra vonatkozó szabályokat is ideértve.
(4) A Bizottság és a kérelmező tagállam hatáskörüknek megfelelően biztosítják az uniós alapokból nyújtott támogatások koordinációját.
(5) A kérelmező tagállam biztosítja, hogy egyéb uniós pénzügyi eszközökből nem részesülnek támogatásban az EGAA-ból nyújtott pénzügyi hozzájárulásban részesülő egyedi tevékenységek.
10. cikk
A férfiak és a nők közötti egyenlőség és a hátrányos megkülönböztetés tilalma
A Bizottság és a tagállamok biztosítják, hogy a férfiak és a nők közötti egyenlőség és a nemek közötti egyenlőség elve szerves részé legyen az EGAA-ból nyújtott pénzügyi hozzájárulás felhasználása egyes szakaszainak, és azokat a felhasználás szakaszai során előmozdítsák. A Bizottság és a tagállamok megtesznek minden megfelelő lépést, hogy az EGAA-hoz való hozzáférésnél, valamint a pénzügyi hozzájárulás felhasználásának különböző szakaszaiban megelőzzenek bármilyen hátrányos megkülönböztetést, amely nemen, faji vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, koron vagy szexuális irányultságon alapul.
11. cikk
Technikai segítségnyújtás a Bizottság kezdeményezésére
(1) A Bizottság kezdeményezésére, az EGAA éves maximális összegének legfeljebb 0,5 %-a felhasználható az EGAA felhasználása szempontjából releváns tudásalap előkészületeinek, nyomonkövetésének, adatgyűjtésének és létrehozásának finanszírozására. Az e rendelet végrehajtásához szükséges igazgatási és technikai támogatás, tájékoztatási és kommunikációs tevékenységek, valamint az audit-, az ellenőrzési és az értékelési tevékenységek finanszírozására is felhasználható.
(2) Az 1. cikkben meghatározott felső korlátra figyelemmel az Európai Parlament és a Tanács a Bizottság javaslata alapján minden év elején rendelkezésre bocsát egy összeget technikai segítségnyújtás céljára.
(3) Az 1. cikkben meghatározott feladatokat a költségvetési rendelettel, valamint a költségvetés végrehajtásának e formájára alkalmazandó végrehajtási szabályokkal összhangban kell végrehajtani.
(4) A Bizottság a technikai segítségnyújtás keretében tájékoztatást és iránymutatást is nyújt a tagállamoknak az EGAA felhasználása, nyomonkövetése és értékelése során. A Bizottságnak az EGAA felhasználásáról tájékoztatást és egyértelmű iránymutatást kell nyújtania az európai és nemzeti szociális partnereknek is.
12. cikk
Tájékoztatás, kommunikáció és nyilvánosság
(1) A kérelmező tagállam információt szolgáltat és tájékoztatja a nyilvánosságot a finanszírozott intézkedésekről. A tájékoztatás címzettjei a megcélzott kedvezményezettek, a helyi és regionális hatóságok, a szociális partnerek, a média és a közvélemény. A tájékoztatás hangsúlyozza az Unió szerepét és biztosítja az EGAA-ból nyújtott támogatás láthatóságát.
(2) A Bizottság az Unió intézményeinek valamennyi hivatalos nyelvén hozzáférhető internetes oldalt tart fenn és frissít rendszeresen, amely naprakész információkat tartalmaz az EGAA-ról, útmutatást ad a kérelmek benyújtásához, valamint információkkal szolgál az elfogadott és elutasított kérelmekről és az Európai Parlament és a Tanács szerepéről a költségvetési eljárásban.
(3) A Bizottság az EGAA hatékonyságának növelése, valamint ismertségének az uniós polgárok és munkavállalók körében történő biztosítása érdekében tapasztalatokon alapuló tájékoztatási és kommunikációs tevékenységet végez az EGAA-val kapcsolatos ügyekről és eredményekről. A Bizottság az alap felhasználásáról kétévente országonkénti és ágazatonkénti bontásban jelentést készít.
(4) Az e rendelet alapján kommunikációs tevékenységekre elkülönített források hozzájárulnak az Unió politikai prioritásai intézményi kommunikációjához is, feltéve, hogy e prioritások kapcsolódnak e rendelet általános célkitűzéseihez.
13. cikk
A pénzügyi hozzájárulás meghatározása
(1) A Bizottság a 8. cikkel összhangban elvégzett értékelés alapján, és különösen a megcélzott kedvezményezettek számát, a javasolt tevékenységeket és a becsült költségeket figyelembe véve értékeli az adott esetben rendelkezésre álló források keretein belül az EGAA-ból adható pénzügyi hozzájárulás összegét, és a lehető legrövidebb idő alatt javaslatot tesz rá. Az összeg nem haladhatja meg a 8. cikk (5) bekezdésének h) pontjában említett összes becsült költség 60 %-át.
(2) Amennyiben a 8. cikkel összhangban elvégzett értékelés alapján a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a pénzügyi hozzájárulás nyújtásának feltételei e rendelet értelmében teljesülnek, azonnal megindítja a 15. cikkben meghatározott eljárást.
(3) Amennyiben a 8. cikkel összhangban elvégzett értékelés alapján a Bizottság megállapítja, hogy a pénzügyi hozzájárulás nyújtásának feltételei e rendelet értelmében nem teljesülnek, erről azonnal értesíti a kérelmező tagállamot.
14. cikk
A kiadások elszámolhatósága
(1) A kiadások a 8. cikk (5) bekezdésének i) pontja szerinti kérelemben meghatározott azon időponttól támogathatók az EGAA-ból nyújtott pénzügyi hozzájárulásból, amelyen az érintett tagállam a 7. cikk (1), illetve (4) bekezdésével összhangban megkezdi vagy amelyen meg kellene kezdenie a személyre szabott szolgáltatások nyújtását a megcélzott kedvezményezetteknek, illetve amely időponttól kezdve, amikor az EGAA felhasználására irányuló igazgatási kiadások felmerülnek.
(2) Támogatások esetén a 1303/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) 67. és 68. cikkét és a 1304/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) 14. cikkét, valamint az e rendeleteknek megfelelően a Bizottság által elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat kell alkalmazni.
15. cikk
Költségvetési eljárás
(1) Az EGAA-ra vonatkozó intézkedések megfelelnek az intézményközi megállapodás 13. pontjának.
(2) Az EGAA-t érintő előirányzatokat céltartalékként kell feltüntetni az Unió költségvetésében.
(3) Egyrészről a Bizottság, másrészről az Európai Parlament és a Tanács igyekszik minimalizálni az EGAA igénybevételéhez szükséges időt.
(4) Amennyiben a Bizottság megállapítja, hogy az EGAA-ból nyújtott pénzügyi támogatás igénybevételére vonatkozó feltételek teljesülnek, javaslatot nyújt be az EGAA felhasználására. Az EGAA felhasználására vonatkozó határozatot az Európai Parlament és a Tanács együttesen hozza meg legkésőbb egy hónappal az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz való utalást követő egy hónapon belül. A Tanács minősített többséggel, az Európai Parlament pedig tagjainak többségével és a leadott szavazatok háromötödével jár el.
A Bizottság az EGAA igénybevételéről szóló határozatra irányuló javaslatának benyújtásával egyidejűleg az érintett költségvetési sorokra történő átcsoportosításra is javaslatot nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. Egyetértés hiányában háromoldalú egyeztetési eljárást indítanak.
Az EGAA-hoz kapcsolódó átcsoportosításokat a költségvetési rendelet 27. cikkének megfelelően hajtják végre.
(5) A Bizottság az EGAA igénybevételéről szóló határozatra irányuló javaslatával egyidejűleg végrehajtási jogi aktus formájában pénzügyi hozzájárulásról szóló határozatot fogad el, amely abban az időpontban lép hatályba, amikor az Európai Parlament és a Tanács elfogadja az EGAA igénybevételéről szóló határozatot.
(6) A (4) bekezdés szerinti, az EGAA felhasználásáról szóló határozatra irányuló javaslat a következőket tartalmazza:
a)
a 8. cikk (4) bekezdésének megfelelően elvégzett értékelést, az értékelés alapjául szolgáló információk összefoglalásával együtt;
b)
annak bizonyítékát, hogy a 4. és 9. cikkben rögzített követelmények teljesülnek; valamint
c)
a javasolt összegek indokolását.
16. cikk
A pénzügyi hozzájárulás kifizetése és felhasználása
(1) A pénzügyi hozzájárulásról szóló határozatnak a 15. cikk (5) bekezdése szerinti hatálybalépését követően a Bizottság, főszabály szerint 15 napon belül egyösszegű, 100 %-os előfinanszírozási kifizetés formájában kifizeti az érintett tagállam részére a pénzügyi hozzájárulást. Az előfinanszírozást akkor számolják el, amikor a pénzügyi hozzájárulás a 18. cikk (2) bekezdésének megfelelően lezárul.
(2) Az (1) bekezdésben említett pénzügyi hozzájárulást a költségvetési rendelet 59. cikkével összhangban megosztott irányítás keretében kell végrehajtani.
(3) A finanszírozás részletes technikai feltételeit a Bizottság a pénzügyi hozzájárulásról szóló, a 15. cikk (5) bekezdésében említett határozatban rögzíti.
(4) A tagállam amint lehetséges, és legkésőbb a 8. cikk (1) bekezdése szerint benyújtott kérelem időpontjától számított 24 hónapon belül végrehajtja a 7. cikkben meghatározott támogatható tevékenységeket.
A tagállamok határozhatnak a támogatható tevékenységek kezdő időpontjának a kérelem benyújtása időpontjától számított legfeljebb három hónappal való elhalasztásáról. Ilyen halasztás esetén a támogatható tevékenységeket a tagállam által a vonatkozó kérelemben közölt kezdési időpontot követő 24 hónapon belül hajtják végre.
Amennyiben a kedvezményezett olyan oktatásban vagy képzésben vesz részt, amelynek időtartama két év vagy több, a tanfolyam díja a 18. cikk (1) bekezdésében említett záró jelentés határidejéig részesülhet az alap társfinanszírozásában, amennyiben az adott díjat az említett időpontot megelőzően kifizették.
(5) Az érintett tagállam a személyre szabott szolgáltatási csomagban foglalt tevékenységek végrehajtása során a tevékenységek módosítására vonatkozó javaslatot nyújthat be a Bizottságnak, a 7. cikk (1) bekezdésének a) és c) pontjában felsorolt más támogatható tevékenységeket hozzáadva, feltéve, hogy a módosítások kellően indokoltak és a teljes összeg nem haladja meg a 15. cikk (5) bekezdésében említett pénzügyi hozzájárulást. A Bizottság értékeli a javasolt módosításokat és egyetértése esetén ennek megfelelően értesíti a tagállamot.
(6) A 7. cikk (4) bekezdése szerinti kiadások a záró jelentés benyújtásának határidejéig támogathatók.
17. cikk
Az euró használata
Az e rendelet szerinti kérelmekben, pénzügyi hozzájárulásokról szóló határozatokban és jelentésekben, valamint a kapcsolódó dokumentumokban szereplő összegeket mindig euróban tüntetik fel.
18. cikk
Záró jelentés és lezárás
(1) A 16. cikk (4) bekezdésében meghatározott időszak végét követő hat hónapon belül az érintett tagállam záró jelentésben számol be a Bizottságnak a pénzügyi hozzájárulás felhasználásáról, és ezen belül tájékoztatást ad:
a)
a tevékenységek típusáról és a főbb eredményekről,
b)
azon szervezetek nevéről, amelyek a tagállamban végrehajtják az intézkedéscsomagot,
c)
a megcélzott kedvezményezettek jellemzőiről és munkavállalói státuszáról,
d)
arról, hogy a vállalkozás - a mikrovállalkozások és a kkv-k kivételével - az előző öt évben részesült-e állami támogatásban vagy az Unió Kohéziós Alapjából vagy strukturális alapjaiból finanszírozott támogatásban;
e)
a kiadások indokoltságát igazoló nyilatkozatról, adott esetben feltüntetve a tevékenységek és az Európai Szociális Alapból (ESZA) támogatott tevékenységek közötti kiegészítő jelleget.
A kedvezményezettekre vonatkozó adatokat lehetőség szerint nemek szerinti bontásban adják meg.
(2) A Bizottság az (1) bekezdésben előírt valamennyi információ kézhezvételét követő hat hónapon belül az EGAA-ból nyújtott pénzügyi hozzájárulás végső összegének, valamint adott esetben a 22. cikkel összhangban az érintett tagállam részéről esedékes összeg megállapításával lezárja a pénzügyi hozzájárulást.
19. cikk
Kétéves jelentés
(1) A Bizottság 2015. augusztus 1-jéig és azt követően kétévente átfogó, mennyiségi és minőségi jelentést terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé az e rendelet és az 1927/2006/EK rendelet alapján az előző két évben végzett tevékenységekről. A jelentés mindenekelőtt az EGAA által elért eredményeket mutatja be és elsősorban a benyújtott kérelmekkel, az elfogadott határozatokkal, a finanszírozott tevékenységekkel - beleértve a támogatott kedvezményezettek munkaerőpiacra való újbóli beilleszkedésének tagállamonkénti arányát bemutató statisztikákat és tevékenységek és az egyéb uniós alapokból, különösen az ESZA-ból támogatott tevékenységek közötti kiegészítő jelleget - valamint a pénzügyi támogatás lezárásával kapcsolatban nyújt tájékoztatást. Dokumentálja továbbá azokat a kérelmeket, amelyeket elegendő előirányzat vagy a támogathatóság hiánya miatt elutasítottak vagy csökkentett tartalommal fogadtak el.
(2) A jelentést tájékoztatás céljából a Számvevőszék, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, a Régiók Bizottsága és a szociális partnerek is megkapják.
20 cikk
Értékelés
(1) A Bizottság saját kezdeményezésére és a tagállamokkal szoros együttműködésben elvégzi az alábbiakat:
a)
2017. június 30-ig félidős értékelést készít az elért eredmények hatékonyságáról és fenntarthatóságáról;
b)
2021. december 31-ig külső szakértők közreműködésével utólagos értékelést készít az EGAA hatása és az általa képviselt hozzáadott érték felmérésének érdekében.
(2) Az (1) bekezdésben említett értékelés eredményeit tájékoztatásul az Európai Parlament, a Tanács, a Számvevőszék, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, a Régiók Bizottsága és a szociális partnerek is megkapják. Az értékelésekben megfogalmazott ajánlásokat figyelembe kell venni a foglalkoztatáshoz és a szociális ügyekhez kapcsolódó új programok kialakításakor.
(3) Annak megállapítása érdekében, hogy az EGAA valóban eljut-e a célzott kedvezményezettekhez, az (1) bekezdésben említett értékeléseknek tartalmazzák a kérelmek számát, valamint ki kell térniük az EGAA teljesítményére országonkénti és ágazatonkénti bontásban.
21. cikk
Irányítás és pénzügyi ellenőrzés
(1) A Bizottságnak az Unió általános költségvetése végrehajtására vonatkozó felelősségi körének sérelme nélkül, az EGAA-ból támogatott tevékenységek irányításáért és a tevékenységek pénzügyi ellenőrzéséért elsődlegesen a tagállamok felelősek. E célból a tagállamok intézkedései tartalmazzák a következőket:
a)
meggyőződnek arról, hogy az irányítási és ellenőrzési rendszer oly módon alakították ki és azt oly módon alkalmazzák, hogy az uniós alapok hatékony és szabályszerű felhasználása biztosított legyen a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elveinek megfelelően;
b)
meggyőződnek arról, hogy a finanszírozott tevékenységeket megfelelően hajtották végre;
c)
biztosítják, hogy a támogatott kiadások alapjául szolgáló ellenőrizhető igazoló dokumentumok jogszerűek és szabályosak;
d)
a 1303/2013/EU, Euratom rendelet 122 cikkében foglaltaknak megfelelően megelőzik, feltárják és korrigálják a szabálytalanságokat, valamint behajtják a jogosulatlanul kifizetett összegeket a késedelmi kamatokkal együtt. A tagállamok értesítik a Bizottságot az ilyen szabálytalanságokról, és folyamatos tájékoztatást nyújtanak számára az azokból következő közigazgatási és bírósági eljárások előrehaladásáról.
(2) A tagállamok a költségvetési rendelet 59. cikkének (3) bekezdésében, valamint a 1303/2013/EU, Euratom rendeletben rögzített kritériumoknak és eljárásoknak megfelelően kijelölik az EGAA által támogatott tevékenységek irányításáért és kontrolljáért felelős szerveket. Az e rendelet 18. cikkében említett záró jelentés benyújtásakor a kijelölt szervek benyújtják a Bizottságnak a költségvetési rendelet 59. cikkének (5) bekezdésében meghatározott információkat a pénzügyi hozzájárulás felhasználásáról.
(3) Szabálytalanság megállapítása esetén a tagállamok elvégzik az előírt pénzügyi korrekciókat. A tagállam által végzett korrekciók a pénzügyi hozzájárulás részleges vagy teljes visszavonásából állnak. A tagállam visszafizettet minden, a feltárt szabálytalanság következtében jogosulatlanul kifizetett összeget, visszafizeti azt a Bizottságnak, és amennyiben az összeget az érintett tagállam a rendelkezésre álló időn belül nem fizeti vissza, késedelmi kamat is esedékessé válik.
(4) A Bizottság az Unió általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó hatáskörében minden szükséges lépést megtesz annak ellenőrzése érdekében, hogy a finanszírozott tevékenységek megvalósítására a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének megfelelően kerül sor. A kérelmező tagállam feladata, hogy zavartalanul működő irányítási és ellenőrzési rendszerekkel rendelkezzen. A Bizottság meggyőződik róla, hogy e rendszereket létrehozták.
E célból, a Számvevőszék hatáskörének, illetve a tagállamok által a nemzeti törvényeikkel, rendeleteikkel és közigazgatási rendelkezéseikkel összhangban végzett vizsgálatoknak a sérelme nélkül, a Bizottság tisztviselői, illetve alkalmazottai az EGAA által finanszírozott tevékenységekkel kapcsolatban legalább egy munkanappal korábban történő értesítés mellett helyszíni ellenőrzést végezhetnek, beleértve a szúrópróbaszerű ellenőrzést is. A szükséges segítség megszerzése érdekében a Bizottság értesíti a kérelmező tagállamot. Az érintett tagállam tisztviselői vagy alkalmazottai ezeken az ellenőrzéseken részt vehetnek.
(5) A tagállam gondoskodik róla, hogy a felmerült kiadásokkal kapcsolatos igazoló dokumentumok az EGAA-ból kapott pénzügyi hozzájárulás lezárását követő három évig a Bizottság és a Számvevőszék számára hozzáférhetők maradnak.
22. cikk
A pénzügyi hozzájárulás visszafizetése
(1) Abban az esetben, ha az adott tevékenység tényleges költsége, mint a 15. cikk alapján becsült összeg, a Bizottság végrehajtási jogi aktus formájában határozatot fogad el, amelyben az érintett tagállamot a részére folyósított pénzügyi hozzájárulás megfelelő részének visszafizetésére kötelezi.
(2) Amennyiben az érintett tagállam nem tesz eleget a pénzügyi hozzájárulásról szóló határozatban megállapított kötelezettségeknek, a Bizottság végrehajtási jogi aktus formájában elfogadott határozattal megteszi a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy az adott tagállamot a részére folyósított pénzügyi hozzájárulás teljes vagy részleges visszafizetésére kötelezze.
(3) Mielőtt az (1) vagy a (2) bekezdés alapján határozatot fogadna el, a Bizottság kellő alapossággal megvizsgálja az ügyet, és különös figyelmet fordít arra, hogy az érintett tagállam számára észrevételek tételére meghatározott időtartamot jelöljön ki.
(4) Ha a szükséges ellenőrzés elvégzése után a Bizottság megállapítja, hogy a tagállam nem teljesíti a 21. cikk (1) bekezdésében szereplő kötelezettségeit - ha közöttük megállapodás nem jött létre, és amennyiben a tagállam a Bizottság által meghatározott időszakon belül nem végezte el a korrekciókat, valamint figyelembe véve a tagállam által tett észrevételeket - a (3) bekezdésben említett határidő lejártát követő három hónapon belül úgy határoz, hogy a szóban forgó tevékenységre az EGAA-ból juttatott hozzájárulás részleges vagy teljes visszavonásával elvégzi a szükséges pénzügyi korrekciókat. A feltárt szabálytalanság következtében jogosulatlanul kifizetett összeget vissza kell fizettetni, és amennyiben az összeget a kérelmező tagállam a rendelkezésére álló időn belül nem fizeti vissza, késedelmi kamat is esedékessé válik.
23. cikk
Hatályon kívül helyezés
Az 1927/2006/EK rendelet 2014. január 1-jén hatályát veszti.
Az első bekezdés ellenére az említett rendeletet a 2013. december 31-ig benyújtott kérelmekre továbbra is alkalmazni kell.
24. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Rendelkezéseit a 2014. január 1. és 2020. december 31. között benyújtott kérelmek esetében kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2013. december 17-én.