ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY č. 472/2014/EU
ze dne 16. dubna 2014
o Evropském roku pro rozvoj (2015)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 209 a čl. 210 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 10. prosince 2013 (1),
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Hlavním cílem politiky rozvojové spolupráce je zmírňování chudoby a v konečném důsledku její vymýcení, jak je stanoveno v článku 21 Smlouvy o Evropské unii a v článku 208 Smlouvy o fungování Evropské unie. Celosvětový boj proti chudobě pomůže rovněž vybudovat stabilnější, mírumilovnější a spravedlivější svět s větší mírou prosperity, který by odrážel vzájemnou závislost bohatších a chudších zemí.
(2)
Jak je uvedeno v usnesení Evropského parlamentu ze dne 23. října 2012 nazvaném „Agenda pro změnu: budoucnost rozvojové politiky EU“, podstatou rozvojové spolupráce je rovněž podpora všech stránek lidského rozvoje a naplňování potřeb lidí ve všech směrech, včetně kulturního rozměru.
(3)
Unie poskytuje pomoc v oblasti rozvojové spolupráce od roku 1957 a je nyní největším dárcem oficiální rozvojové pomoci na světě.
(4)
Lisabonská smlouva pevně ukotvila rozvojovou politiku v rámci vnější činnosti Unie, aby podpořila zájem Unie na vytvoření stabilního a prosperujícího světa. Rozvojová politika pomáhá řešit také další globální výzvy a přispívá k plnění strategie Evropa 2020, uvedené ve sdělení Komise ze dne 3. března 2010 nazvaném „Evropa 2020 Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“.
(5)
Unie zaujímá vedoucí postavení při vytváření a provádění koncepce soudržnosti politik ve prospěch rozvoje, která je zaměřena na posílení součinnosti mezi politikami, jež se pomoci bezprostředně netýkají, a rozvojovými cíli, s cílem zajistit, aby politiky Unie podporovaly potřeby rozvojových zemí související s rozvojem nebo přinejmenším aby nebyly v rozporu s cílem vymýtit chudobu.
(6)
V roce 2000 se mezinárodní společenství zavázalo, že do roku 2015 uskuteční konkrétní kroky v boji proti chudobě, a to přijetím rozvojových cílů tisíciletí, jež byly schváleny Unií a členskými státy.
(7)
Ve společném prohlášení Rady a zástupců vlád členských států, zasedajících v Radě, Evropského parlamentu a Komise o rozvojové politice Evropské unie: „Evropský konsenzus“ (3), který i nadále tvoří nejkomplexnější základ rozvojové spolupráce Unie, se Unie vyzývá, aby pomáhala posilovat úlohu nových členských států jakožto nových dárců.
(8)
Náš svět prošel v posledních letech obrovskými změnami, včetně výrazných globálních posunů v hospodářské a politické rovnováze. Na světovou scénu vstoupili noví aktéři, včetně soukromých a jiných nestátních subjektů. I když většina celosvětového hrubého domácího produktu připadá na rozvinuté a rychle se rozvíjející ekonomiky, rychle se rozvíjející země se stávají nejdůležitější hybnou silou celosvětového růstu a již nyní mají výrazný vliv na světovou ekonomiku.
(9)
Životně důležitá je v rychle se měnícím světě kontinuita podpory rozvojové spolupráce. Přibližně 1,3 miliardy lidí stále ještě žije v extrémní příjmové chudobě a potřeby pro lidský rozvoj mnoha dalších nejsou dosud uspokojeny. Téměř všude na světě se prohloubily nerovnosti v rámci jednotlivých zemí. Přirozené životní prostředí se ocitá pod stále vyšším tlakem a důsledky změny klimatu obzvláště těžce dopadají na rozvojové země. Tyto problémy jsou univerzální a vzájemně spolu souvisejí, proto je musí řešit všechny země společně.
(10)
Byly zahájeny diskuse o rámci na období po roce 2015: v návaznosti na sdělení Komise ze dne 13. října 2011 nazvané „Zvýšení dopadu rozvojové politiky EU: Agenda pro změnu“ a na závěry Rady ze dne 14. května 2012 týkající se Agendy pro změnu, která již vedly k zásadní změně orientace rozvojové politiky Unie, Komise vyjádřila svůj názor ve sdělení ze dne 27. února 2013 nazvaném „Důstojný život pro všechny: skoncovat s chudobou a umožnit světu udržitelnou budoucnost“, a ve svých závěrech ze dne 25. června 2013 Rada přijala „Souhrnný rámec na období po roce 2015“, jejichž cílem je vyřešit nedostatky stávajícího rámce pro rozvoj a stanovit společný postup pro vytvoření zastřešujícího mezinárodního rámce, jenž by řešil tematiku vymýcení chudoby společně s problémy týkajícími se udržitelnosti.
(11)
Rok 2015 by měl být symbolickým a zároveň rozhodujícím rokem, neboť je posledním rokem pro dosažení společně dohodnutých rozvojových cílů tisíciletí, a nabízí tedy jedinečnou příležitost zhodnotit mezinárodní závazky. Rok 2015 bude rovněž rokem, ve kterém by měla být přijata zásadní mezinárodní rozhodnutí o rámci pro rozvoj, který má v příštích desetiletích nahradit rámec pro rozvojové cíle tisíciletí.
(12)
Rok 2015 je vhodným rokem k předložení výsledků rozvojové politiky Unie, kterých bylo dosaženo v návaznosti na uplatnění zásad stanovených ve sdělení Komise o Agendě pro změnu.
(13)
Rok 2015 bude také rokem, během kterého se v členských státech uskuteční důležité mezinárodní události, jako je Světová výstava „Nasytit planetu - energie pro život“ v Miláně, jež budou představovat zvláštní příležitost k diskuzi o celosvětové rozvojové politice a k uskutečnění rozsáhlého informování veřejnosti o udržitelném rozvoji a s ním spojených otázkách.
(14)
Ve svém usnesení o Agendě o změně vyzval Evropský parlament Komisi, aby vyhlásila rok 2015 Evropským rokem pro rozvoj, a vyjádřil naději, že takové opatření zvýší viditelnost rozvojové spolupráce.
(15)
Rok 2015 by měl tedy být vyhlášen Evropským rokem pro rozvoj (dále jen „evropský rok“) s cílem zvýšit povědomí veřejnosti o stávající orientaci rozvojové politiky Unie. Je třeba přinést informace o tom, jak může Unie hledící za své hranice pomoci se zajištěním celosvětové udržitelnosti. V tomto kontextu je třeba více hovořit o celosvětové vzájemné závislosti a o tom, že rozvoj je víc než pouhá pomoc.
(16)
Klíčem k zajištění úspěšného dopadu činnosti Unie v oblasti rozvoje je míra podpory veřejnosti, politické podpory a účinného a účelného vynakládání veřejných prostředků za účelem dosažení výsledků v oblasti rozvoje. Evropský rok by proto měl být příležitostí ke zvyšování informovanosti, mimo jiné i prostřednictvím veřejné politické diskuze a vzdělávání o otázkách rozvoje, podnětem k větší aktivitě v této oblasti a k výměně osvědčených postupů mezi členskými státy, místními a regionálními orgány, občanskou společností, soukromým sektorem, sociálními partnery a mezinárodními subjekty a organizacemi, které se zabývají problematikou rozvoje. Měl by pomoci soustředit politickou pozornost na tuto problematiku a mobilizovat všechny zúčastněné strany, aby se prosadila a podpořila další opatření a iniciativy na úrovni Unie a členských států ve spolupráci s příjemci rozvojové pomoci a jejich zástupci.
(17)
V rámci evropského roku by se měla zvýšit informovanost o všech formách diskriminace na základě pohlaví, kterým čelí ženy a dívky v různých regionech, zejména pokud jde o přístup ke vzdělání, k pracovním příležitostem a k systémům zdravotnictví a o nucené sňatky, sexuální vykořisťování, mrzačení pohlavních orgánů a jiné podobné praktiky.
(18)
Ze zvláštního průzkumu Eurobarometr č. 392 zveřejněného v říjnu 2012 a nazvaného „Globální solidarita: Evropané a rozvojová pomoc“ vyplynulo, že pomoc lidem v partnerských zemích se u občanů Unie těší silné podpoře ve výši 85 %. Jak se uvádí v tomto průzkumu, navzdory současné hospodářské situaci se více než šest občanů z deseti domnívá, že by mělo dojít ke zvýšení pomoci poskytované osobám v partnerských zemích. Zároveň z tohoto průzkumu jasně vyplynulo, že lidé toho o rozvojové spolupráci Unie mnoho nevědí; toto zjištění implikuje potřebu lepší komunikace s lidmi.
(19)
Účinná koordinace aktivit všech partnerů působících na úrovni Unie a na celostátní, regionální a místní úrovni je condicio sine qua non skutečně účinného evropského roku. Při prosazování rozvojové politiky Unie hrají v tomto případě obzvláště důležitou roli místní a regionální partneři.
(20)
Různorodé vnitrostátní socioekonomické a kulturní kontexty a citlivé otázky vyžadují, aby se činnosti v rámci evropského roku decentralizovaly na vnitrostátní úroveň, a to v souladu s článkem 58 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (4). Stanovení priorit na vnitrostátní úrovni by však mělo být koordinováno spolu s Komisí s cílem zajistit soulad se strategickými cíli evropského roku. Pro zajištění synergického působení a úspěšný průběh evropského roku je důležitá v prvé řadě pečlivá koordinace činnosti Komise a členských států.
(21)
Účast na financovaných činnostech evropského roku by měla být kromě členských států umožněna i kandidátským zemím, na něž se vztahuje předvstupní strategie, a to v souladu se všeobecnými zásadami a podmínkami pro účast těchto zemí na programech Unie, jež jsou stanoveny v příslušných rámcových dohodách a v rozhodnutích Rady přidružení. Je třeba podporovat koordinaci s vnitrostátními opatřeními, zejména s vnitrostátními programy pro rozvojové vzdělávání a zvyšování informovanosti. Míra a forma zapojení do evropského roku by měla být na zvážení každého členského státu.
(22)
Měla by být zajištěna soudržnost a doplňkovost s dalšími právními předpisy a akcemi Unie, zejména s nástrojem pro rozvojovou spolupráci zřízeným nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 233/2014 (5), včetně programu pro rozvojové vzdělávání a zvyšování informovanosti, s Evropským rozvojovým fondem, evropským nástrojem sousedství zřízeným nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 232/2014 (6) a s dalšími nástroji Unie pro financování vnější činnosti, které mají význam pro rozvojovou politiku.
(23)
Finanční zájmy Unie by měly být chráněny prostřednictvím přiměřených opatření v celém výdajovém cyklu, včetně prevence, odhalování a vyšetřování nesrovnalostí, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých finančních prostředků a případně správních a finančních sankcí v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012.
(24)
Aby bylo možné optimalizovat účinnost a účelnost akcí plánovaných na evropský rok, je důležité, aby byl soubor přípravných akcí proveden v roce 2014.
(25)
Komise již přijala nejrůznější opatření na podporu politik rozvoje a ke zvýšení informovanosti občanů o rozvojové spolupráci. Pro účely evropského roku by se tato stávající opatření měla využívat co nejvíce.
(26)
Primární odpovědnost za zvyšování povědomí občanů o problematice rozvoje leží na členských státech. Akce na úrovni Unie doplňuje iniciativy přijímané na celostátní, regionální a místní úrovni, jak je zdůrazněno v politickém prohlášení nazvaném „Partnerství pro komunikaci o Evropě“, které dne 22. října 2008 podepsal Evropský parlament, Rada a Komise.
(27)
Jelikož cílů tohoto rozhodnutí nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, vzhledem k potřebě mnohostranných partnerství, nadnárodní výměny informací, zvyšování povědomí o této problematice napříč Unií a šíření osvědčených postupů, ale spíše jich, z důvodu rozsahu evropského roku, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o EU. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto rozhodnutí rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů,
PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Předmět
Rok 2015 se vyhlašuje „Evropským rokem pro rozvoj“ (dále jen „evropský rok“).
Motto evropského roku zní „Náš svět, naše důstojnost, naše budoucnost“.
Článek 2
Cíle
Cílem evropského roku je:
a)
informovat občany Unie o rozvojové spolupráci Unie a členských států a zdůraznit přitom výsledky, jichž Unie jakožto globální aktér spolu s členskými státy dosáhla a v jejichž dosahování bude v souladu s nejnovějšími jednáními o zastřešujícím rámci na období po roce 2015 pokračovat;
b)
podporovat přímé zapojení, kritické myšlení a aktivní zájem občanů Unie a zúčastněných stran o rozvojovou spolupráci, mimo jiné i o vytváření a provádění politik a
c)
zvýšit informovanost o přínosech rozvojové spolupráce Unie nejen z hlediska příjemců rozvojové pomoci Unie, ale také občanů Unie, a dospět k širšímu pochopení provázanosti politik v oblasti rozvoje, a podpořit mezi občany v Evropě a občany v rozvojových zemích smysl pro společnou odpovědnost, solidaritu a příležitosti v měnícím se a stále více vzájemně provázaném světě.
Článek 3
Opatření
1. Opatření přijatá k dosažení cílů evropského roku zahrnují tato opatření, která mohou být organizována na úrovni Unie a na celostátní, regionální nebo místní úrovni, jak je uvedeno v příloze tohoto rozhodnutí, a v souladu s čl. 6 odst. 5 v partnerských zemích:
a)
sdělovací kampaně za účelem šíření klíčových sdělení zaměřené na širokou veřejnost i na konkrétnější cílové skupiny, zejména na mladé lidi a další klíčové cílové skupiny, a to i prostřednictvím sociálních médií;
b)
pořádání konferencí, akcí a iniciativ ve spolupráci se všemi příslušnými zúčastněnými stranami s cílem podpořit aktivní účast a diskusi a zvýšit informovanost na všech úrovních;
c)
konkrétní opatření v členských státech zaměřená na podporu cílů evropského roku, zejména prostřednictvím vzdělávání o otázkách rozvoje, výměny informací a sdílení zkušeností a osvědčených postupů mezi celostátními, regionálními, místními správami a jinými organizacemi, a
d)
provádění studií a průzkumů a šíření jejich výsledků.
2. Komise může označit další opatření jako přínosná pro cíle evropského roku a umožnit, aby odkazy na evropský rok a jeho motto mohly být použity k propagaci těchto opatření za podmínky, že budou přispívat k dosažení těchto cílů.
Článek 4
Koordinace s členskými státy
1. Komise vyzve členské státy, aby každý z nich jmenoval svého národního koordinátora pověřeného organizací účasti tohoto členského státu na evropském roce. Členské státy informují o takovém jmenování Komisi.
2. Národní koordinátoři v úzké spolupráci s Komisí konzultují a spolupracují s celou řadou příslušných zúčastněných stran, včetně občanské společnosti a soukromého sektoru, vnitrostátních parlamentů, sociálních partnerů a případně vnitrostátních agentur, a to na federální nebo nižší správní úrovni, včetně regionálních a místních orgánů, případně s příslušnými přidruženými zámořskými zeměmi a územími, nebo s kontaktními místy pro příslušné programy Unie.
3. Komise vyzve členské státy, aby jí do 1. září 2014 předložily svůj pracovní program, v němž budou uvedeny podrobnosti o vnitrostátních činnostech plánovaných na evropský rok v souladu s cíli evropského roku a s podrobnostmi o opatřeních uvedenými v příloze.
4. Před schválením pracovních programů Komise ověří, jak je stanoveno v nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (7), že navrhovaná opatření jsou v souladu s cíli evropského roku.
Článek 5
Účast
Činností v rámci evropského roku, které mají být financovány z rozpočtu Unie, se mohou účastnit členské státy a kandidátské země, na něž se vztahuje předvstupní strategie, v souladu se všeobecnými zásadami a podmínkami pro účast těchto zemí na programech Unie, jež jsou stanoveny v příslušných rámcových dohodách a v rozhodnutích Rady přidružení.
Článek 6
Koordinace na úrovni Unie a provádění
1. Komise provádí toto rozhodnutí na úrovni Unie, zejména prostřednictvím přijetí nezbytných rozhodnutí o financování v souladu s nařízeními zřizujícími nástroje pro financování vnější činnosti, která se týkají dotčených akcí, tedy nástroj pro rozvojovou spolupráci, evropský nástroj pro demokracii a lidská práva ve světě zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 235/2014 (8), evropský nástroj sousedství, nástroj přispívající ke stabilitě a míru zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 230/2014 (9), nástroj předvstupní pomoci zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 231/2014 (10) a nástroj partnerství pro spolupráci se třetími zeměmi zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 234/2014 (11) (dále jen „nástroje pro financování vnější činnosti“).
2. Komise spolu s Evropskou službou pro vnější činnost (ESVČ) úzce spolupracuje s Evropským parlamentem, Radou a členskými státy, Evropským hospodářským a sociálním výborem, Výborem regionů a s orgány a sdruženími působícími na úrovni Unie v oblasti problematiky rozvoje.
3. Komise uspořádá zasedání národních koordinátorů s cílem koordinovat provádění evropského roku a vyměňovat informace o jeho provádění na úrovni Unie a členských států. Komise může pozvat zástupce občanské společnosti a regionálních a místních orgánů a členy Evropského parlamentu, aby se těchto zasedání účastnili jako pozorovatelé.
4. Komise uspořádá zasedání všech příslušných zúčastněných stran zapojených do rozvojové spolupráce Unie, které jí budou nápomocny při provádění evropského roku na úrovni Unie. Na tato zasedání jsou zváni národní koordinátoři.
5. Komise zajistí, aby se téma evropského roku stalo prioritou sdělovacích činností jejích zastoupení v členských státech a delegací EU v partnerských zemích. Pokud jde o jejich účast na činnostech souvisejících s evropským rokem, a to bez ohledu na to, zda probíhají v Unii, nebo ve třetích zemích, je podpora rozvojovým partnerům ve třetích zemích poskytována prostřednictvím delegací EU a zámořské země a území jsou podporovány příslušnou institucionální cestou.
6. ESVČ a delegace EU učiní z evropského roku nedílnou součást své současné informační a sdělovací činnosti.
Článek 7
Soudržnost a doplňkovost
V souladu s nařízeními zřizujícími nástroje pro financování vnější činnosti, která se týkají dotčených akcí, Komise zajistí, aby opatření stanovená v tomto rozhodnutí byla v souladu s ostatními unijními, celostátními a regionálními opatřeními, která přispívají k dosažení cílů evropského roku, a aby v plné míře doplňovala stávající unijní, celostátní a regionální opatření.
Článek 8
Zvláštní ustanovení o finanční a nefinanční podpoře
1. Celounijní opatření uvedená v části A přílohy vedou k zadávání veřejných zakázek nebo udělování grantů financovaných Unií v souladu s hlavou V a VI nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
2. Celounijní opatření uvedená v části B přílohy mohou být spolufinancována Unií.
3. Komise může postupem uvedeným v části C přílohy poskytnout spolufinancování každému národnímu koordinátorovi.
4. Je-li to vhodné, mohou být stávající programy, které přispívají k podpoře rozvoje, použity k podpoře evropského roku, a to aniž jsou dotčeny jejich cíle a rozpočty. Ve vnitrostátních pracovních programech lze rovněž zohlednit mimořádné úsilí členských států při řízení akcí a činnosti v oblasti mezinárodního rozvoje.
5. Komise může poskytnout nefinanční podporu činnostem prováděným veřejnými a soukromými organizacemi, které jsou v souladu s čl. 3 odst. 2.
6. Aby byla opatření způsobilá pro financování podle tohoto rozhodnutí, musejí účinně využívat veřejné zdroje, musejí přinášet přidanou hodnotu a musejí být orientována na výsledky.
Článek 9
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Komise přijme vhodná opatření k zajištění toho, aby byly při provádění akcí financovaných podle tohoto rozhodnutí finanční zájmy Unie chráněny preventivními opatřeními proti podvodům, korupci a jinému protiprávnímu jednání, účinnými kontrolami a inspekcemi, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek a případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími správními a finančními sankcemi.
2. Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr mají pravomoc provádět audit na základě kontroly veškerých dokladů a kontrol a inspekcí na místě u všech příjemců grantů, zhotovitelů, dodavatelů, poskytovatelů a subdodavatelů, kteří obdrželi finanční prostředky Unie na základě tohoto rozhodnutí.
3. Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) je oprávněn provádět vyšetřování včetně kontrol a inspekcí na místě v souladu s ustanoveními a postupy stanovenými v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (12) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (13) s cílem zjistit, zda nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie, pokud jde o grantovou dohodu, rozhodnutí o grantu nebo smlouvu, které jsou financovány podle tohoto rozhodnutí.
Článek 10
Podávání zpráv a hodnocení
Do 31. prosince 2016 předloží Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů zprávu o provádění, výsledcích a celkovém hodnocení opatření stanovených v tomto rozhodnutí, aby bylo možné zvážit vhodné návazné kroky.
Článek 11
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Ve Štrasburku dne 16. dubna 2014.
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 472/2014/EU HATÁROZATA
(2014. április 16.)
a fejlesztés európai évéről (2015)
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 209. cikkére és 210. cikkének (2) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. december 10-i véleményére (1),
rendes jogalkotási eljárás keretében (2),
mivel:
(1)
a fejlesztési együttműködés elsődleges célja a szegénység csökkentése, illetve hosszú távon a megszüntetése, az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 21. cikkében és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 208. cikkében foglaltak szerint. A globális szegénység leküzdése emellett hozzájárul egy stabilabb, békésebb, virágzóbb és egyenlőbb világ felépítéséhez is, tükrözve a gazdagabb és a szegényebb országok egymástól való kölcsönös függőségét.
(2)
Az Európai Parlament 2012. október 23-i, „Változtatási program: az Unió fejlesztési politikájának jövője” című állásfoglalása szerint a fejlesztési együttműködés emellett az emberi fejlődés előmozdításából és az emberi lény kiteljesedéséből áll, annak minden vetületében, amibe beletartozik a kulturális vetület is.
(3)
Az Unió 1957 óta nyújt fejlesztési együttműködési támogatást, és jelenleg a világon a hivatalos fejlesztési segélyek legnagyobb donora.
(4)
A Lisszaboni Szerződés szilárdan rögzítette a fejlesztési politikát az Unió külső fellépései között, mivel ez szolgálja az Unió érdekeit egy stabil és prosperáló világ kialakításában. A fejlesztési politika más globális kihívások kezelését is segíti, és hozzájárul a 2010. március 3-i, „EURÓPA 2020 Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című bizottsági közleményben meghatározott „Európa 2020” stratégiához.
(5)
Az Unió vezető szerepet tölt be a politikák fejlesztési célú koherenciája uniós koncepciójának kialakításában és végrehajtásában, amelynek célja a nem segítségnyújtási célú politikák és fejlesztési célkitűzések közötti szinergiák erősítése annak biztosítása céljából, hogy az uniós szakpolitikák támogassák a fejlődő országok fejlesztési szükségleteit, vagy legalább ne legyenek ellentétesek a szegénység felszámolásának céljával.
(6)
2000-ben a millenniumi fejlesztési célok (MDG) elfogadásával a nemzetközi közösség vállalta, hogy 2015-ig konkrét lépéseket tesz a szegénység leküzdésére; e célokat az Unió és a tagállamok is elfogadták.
(7)
A Tanács, a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői, az Európai Parlament és a Bizottság által az Európai Unió fejlesztési politikájáról elfogadott együttes nyilatkozat: „Az európai konszenzus” (3), amely továbbra is az uniós fejlesztési együttműködés legátfogóbb alapja, annak elősegítésére szólítja fel az Uniót, hogy megerősödjön az új tagállamok új donorként betöltött szerepe.
(8)
Az elmúlt években a világ hatalmas változáson ment keresztül, ideértve a világ gazdasági és politikai egyensúlyának jelentős áthelyeződéseit. A világ színterén új szereplők, többek között magánszereplők és más nem kormányzati szereplők tűntek fel. Míg a világ bruttó hazai terméke túlnyomórészt a fejlett és feltörekvő gazdaságokból származik, utóbbiak mára a globális növekedés fő hajtóerejévé váltak, és máris jelentős hatást gyakorolnak a világgazdaságra.
(9)
A fejlesztési együttműködés folytatódó támogatása életbevágó fontosságú a gyorsan változó világban. 1,3 milliárd ember továbbra is rendkívüli jövedelmi szegénységben él, és ennél sokkal többen vannak, akik humán fejlesztési szükségletei nem teljesülnek. A világ nagy részén tovább nőttek az országokon belüli egyenlőtlenségek. A természetes környezet növekvő nyomás alatt áll, és a fejlődő országokat különösen súlyosan érintik az éghajlatváltozás hatásai. Mindezek egyetemes és egymással összefüggő problémák, amelyeket valamennyi országnak közösen kell megoldania.
(10)
Megkezdődtek a megbeszélések a 2015 utáni keretről, a Bizottság 2011. október 13-i, „Változtatási program: az EU fejlesztéspolitikájának hathatósabbá tétele” című közleményére és a Tanácsnak a változtatási programról szóló, 2012. május 14-i következtetéseire építve - amelyek már jelentős irányváltást eredményeztek az uniós fejlesztési politikákban - a Bizottság kifejtette álláspontját a 2013. február 27-i, „Méltó életet mindenkinek: A szegénység felszámolása és a világ fenntartható jövőjének biztosítása” című közleményében, a Tanács pedig a 2013. június 25-i következtetéseiben elfogadta a „2015 utáni időszakra vonatkozó átfogó keret”-et, azzal a céllal, hogy kezelje a jelenlegi fejlesztési keret hiányosságait, és közös megközelítést határozzon meg a szegénység felszámolásának és a fenntarthatósággal kapcsolatos aggodalmaknak egy átfogó nemzetközi keretben történő egyesítésére.
(11)
A 2015-ös évnek emblematikus és meghatározó évnek kell lennie, mivel ez az utolsó év a közösen elfogadott millenniumi fejlesztési célok megvalósítására, és így egyedülálló lehetőséget kínál a nemzetközi kötelezettségek számbavételére. A 2015-ös év lesz az az év is, amely során jelentős nemzetközi döntéseket kell hozni az elkövetkező évtizedekben a millenniumi fejlesztési célok keretének helyébe lépő fejlesztési keretre vonatkozóan.
(12)
A 2015-ös év a megfelelő év az uniós fejlesztési politikának a Változtatási programról szóló bizottsági közleményben meghatározott elvek végrehajtását követő eredményeinek bemutatására.
(13)
A 2015-ös év egyben fontos nemzetközi tagállami események, mint például a Milánóban megrendezendő, „Bolygónk élelmezése - Életre szóló energia” témájú világkiállítás megrendezésének az éve is lesz, amelyek kivételes lehetőséget nyújtanak majd a globális fejlesztési szakpolitikák megvitatására, és arra, hogy a széles nagyközönség tájékoztatást kapjon a fenntartható fejlődésről és a kapcsolódó kérdésekről.
(14)
A változtatási programról szóló állásfoglalásában az Európai Parlament felkérte a Bizottságot, hogy 2015-öt nyilvánítsa a fejlesztés európai évének, kifejezve azt a reményét, hogy ez növeli a fejlesztési együttműködés ismertségét.
(15)
A 2015-ös évet ezért a fejlesztés európai évének (a továbbiakban: az európai év) kell kijelölni, annak érdekében, hogy időszerű lehetőség nyíljon arra, hogy növeljék a nagyközönségnek az uniós fejlesztési politika jelenlegi irányára vonatkozó ismereteit. Információk szükségesek arra vonatkozóan, hogy egy kifelé tekintő Unió miként segíthet a globális fenntarthatóság biztosításában. Ebbe beletartozik az ismeretek növelése a globális egymásrautaltságról és annak bemutatása, hogy a fejlesztés többet jelent, mint csupán segély.
(16)
A fejlesztésre vonatkozó uniós fellépés sikere szempontjából kulcsfontosságú a széles körű társadalmi és politikai támogatás, és az, hogy a fellépések a közpénzeket bizonyítottan hatékony és eredményes módon felhasználva érik el a fejlesztési eredményeket. Az európai évnek ezért többek között nyilvános politikai vitán keresztül és a fejlesztési nevelés révén ösztönöznie kell a figyelemfelkeltést, lendületet kell teremtenie, és segítenie kell a jobb gyakorlatok cseréjét a tagállamok, a helyi és regionális hatóságok, a civil társadalom, a szociális partnerek, a magánszektor, valamint a fejlesztési kérdésekben részt vevő nemzetközi jogalanyok és szervezetek között. Segítenie kell abban, hogy a politikai figyelem a problémára összpontosuljon, és sikerüljön minden érdekeltet mozgósítani annak érdekében, hogy támogassa és népszerűsítse az uniós és tagállami szintű további intézkedéseket és kezdeményezéseket, együttműködve a fejlesztési támogatás kedvezményezettjeivel és az őket képviselőkkel.
(17)
Az európai évnek fel kell hívnia a figyelmet a különböző régiókban élő nők által - különösen az oktatáshoz, a munkához és az egészségügyi rendszerekhez való hozzáférés terén - elszenvedett nemi alapú megkülönböztetés valamennyi formájára, valamint a kényszerházasságra, a szexuális kizsákmányolásra, a nemi szervek megcsonkítására és egyéb visszaélésekre.
(18)
Az „A világon átívelő szolidaritás - az európaiak és a fejlesztés” című, 2012 októberében közzétett Eurobarométer tematikus felmérés 392 szerint az uniós polgárok 85 %-a támogatja az emberek megsegítését a partnerországokban. A jelentés megállapította, hogy a jelenlegi gazdasági helyzet ellenére tízből hat polgár szerint növelni kellene a partnerországok lakosságának szánt segélyeket. Ugyanakkor ez a jelentés egyértelműen bemutatta, hogy hiányosak az uniós fejlesztési politikával kapcsolatos ismeretek, amelyhez jobb tájékoztatásra van szükség.
(19)
Az európai év eredményességének alapvető feltétele az uniós, tagállami, regionális és helyi szinten részt vevő partnerek eredményes koordinációja. A helyi és regionális partnerek e tekintetben különleges szerepet játszanak az uniós fejlesztési politika előmozdításában.
(20)
A különböző nemzeti társadalmi-gazdasági és kulturális környezet, valamint a kulturális érzékenység miatt az európai év egyes intézkedései tagállami szintre történő decentralizációt igényelnek a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 58. cikkével összhangban. Ugyanakkor a Bizottságnak kell koordinálnia a nemzeti szinten meghatározott politikai prioritásokat, hogy biztosítsa azok összeegyeztethetőségét az európai év stratégiai célkitűzéseivel. Az európai év sikere és a szinergiateremtés érdekében elengedhetetlen a Bizottság és a tagállamok tevékenységeinek szoros összehangolása.
(21)
A tagállamok mellett az európai éven belül finanszírozandó programokban való részvételnek nyitottnak kell lennie az előcsatlakozási stratégiában részt vevő tagjelölt országok számára is a vonatkozó keretmegállapodásokban, illetve a társulási tanácsi határozatok által az ezen országok uniós programokban való részvételére megállapított általános alapelvekkel és feltételekkel összhangban. Bátorítani kell a nemzeti intézkedésekkel, különösen a nemzeti fejlesztési nevelési és információs programokkal (DEAR) való összehangoltságot. Az európai évben való részvétel mértéke és formája meghatározásának tagállami hatáskörben kell maradnia.
(22)
Biztosítani kell a más uniós jogszabályokkal és fellépésekkel való összeegyeztethetőséget és kiegészítő jelleget, különösen a 233/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) által létrehozott Fejlesztési Együttműködési Eszköz, beleértve a DEAR programot is, az Európai Fejlesztési Alap, a 232/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) által létrehozott Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz, valamint külső fellépések finanszírozására vonatkozó egyéb uniós pénzügyi eszközök tekintetében, amennyiben azok az eszközök a fejlesztési politikával kapcsolatosak.
(23)
Az Unió pénzügyi érdekeit arányos intézkedésekkel kell védeni a kiadási ciklus egészében, ideértve a szabálytalanságok megelőzését, feltárását és kivizsgálását, a kárba veszett, jogtalanul kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált források visszatéríttetését, és adott esetben igazgatási és pénzügyi bírságok kiszabását a 966/2012/EU, Euratom rendelettel összhangban.
(24)
Az európai évre tervezett tevékenységek hatékonyságának és eredményességének optimalizálása érdekében fontos 2014-ben elvégezni egy sor előkészítő intézkedést.
(25)
A Bizottság már számos intézkedést tett a fejlesztési politika népszerűsítése érdekében, valamint hogy fejlesztési együttműködéséről tájékoztassa az uniós polgárokat. Ezeket a meglévő intézkedéseket a lehető legjobban ki kell használni az év során.
(26)
A polgárok figyelmének az uniós polgárokként őket megillető jogokra való felhívásáért a tagállamokat terheli az elsődleges felelősség. Az uniós szintű fellépés kiegészíti és kipótolja a nemzeti, regionális és helyi szintű fellépéseket, amint azt az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által 2008. október 22-én aláírt „Partnerség az Európáról szóló kommunikációért” című politikai nyilatkozatban is hangsúlyozták.
(27)
Mivel e határozat céljait a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, tekintettel a többoldalú partnerségekre, a nemzeteken átnyúló információcserére, valamint az Unió-szerte történő ismeretterjesztésre és a helyes gyakorlatok terjesztésére irányuló igényre, mivel azonban az európai év nagyságrendje miatt e célkitűzések uniós szinten jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket fogadhat el az EUSZ 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányossági elvvel összhangban a határozat nem lépi túl a szóban forgó célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
Tárgy
A 2015-ös évet „a fejlesztés európai évének” (a továbbiakban: az európai év) nyilvánítják.
Az európai év mottója: „A mi világunk, a mi méltóságunk, a mi jövőnk”
2. cikk
Célkitűzések
Az európai év célkitűzése, hogy
a)
tájékoztassa az uniós polgárokat az Unió és a tagállamok által folytatott fejlesztési együttműködésről, kiemelve az Unió és a tagállamok által globális szereplőként az eddigiekben együttesen elért eredményeket, és azt, hogy az Unió a jövőben is hasonló eredményekre törekszik a 2015 utáni időszakra vonatkozó átfogó keretről folytatott legutóbbi megbeszéléseken elhangzottakkal összhangban;
b)
ösztönözze az uniós polgárok és érdekelt felek közvetlen bekapcsolódását, kritikus gondolkodását és aktív érdeklődését a fejlesztési együttműködés terén, többek között a szakpolitikák kidolgozásában és végrehajtásában; valamint hogy
c)
felhívja a figyelmet arra, hogy az uniós fejlesztési együttműködés nemcsak az uniós segélyek kedvezményezettjei számára, hanem az uniós polgárok számára is rejt előnyöket, hogy szélesebb körben megismertesse a politikák fejlesztési célú koherenciáját, illetve, hogy erősítse Európa és a fejlődő országok polgáraiban a felelősségérzetet, a szolidaritást és az adandó lehetőségek iránti fogékonyságot ebben a változó és egyre inkább egymásra utalt világban.
3. cikk
Intézkedések
(1) Az európai év célkitűzéseinek megvalósítása érdekében meghozandó intézkedések közé tartoznak a következő, a mellékletben meghatározottak szerint uniós, nemzeti, regionális vagy helyi szinten szervezhető intézkedések, illetve a partnerországokban a 6. cikk (5) bekezdésének megfelelően szervezhető intézkedések:
a)
a nagy nyilvánosságnak, illetve célzott közönségnek - különösen a fiataloknak és más kulcsfontosságú célcsoportoknak - címzett kommunikációs kampányok, többek között a közösségi médián keresztül, a kulcsüzenetek terjesztésére;
b)
konferenciák, rendezvények és kezdeményezések szervezése, valamennyi érintett érdekelt féllel, amelyek célja a részvétel és vita ösztönzése, valamint a figyelemfelhívás minden szinten;
c)
konkrét intézkedések a tagállamokban, amelyek célja az európai év célkitűzéseinek népszerűsítése, különösen a fejlesztési nevelés, az információ cseréje és a tapasztalatok és bevált gyakorlatok megosztása révén a tagállami, regionális, helyi igazgatás és egyéb szervezetek között; valamint
d)
tanulmányok és felmérések készítése, valamint eredményeik terjesztése.
(2) A Bizottság egyéb olyan intézkedéseket is meghatározhat, amelyek hozzájárulnak az európai év célkitűzéseihez, és engedélyezheti az európai év elnevezésének és a mottónak a felhasználását ezeknek az intézkedéseknek a népszerűsítésére, amennyiben hozzájárulnak az említett célkitűzések eléréséhez.
4. cikk
Koordináció a tagállamokkal
(1) A Bizottság felkéri a tagállamokat, hogy nevezzenek ki egy-egy nemzeti koordinátort, aki a tagállamnak az európai évben való részvétele megszervezéséért felelős. A tagállamok minden ilyen kinevezésről tájékoztatják a Bizottságot.
(2) A nemzeti koordinátorok a Bizottsággal szorosan összehangolva, konzultálnak és együttműködnek az érintett érdekeltek széles körével, beleértve a civil társadalmat és a magánszektort, a nemzeti parlamenteket, a szociális partnereket és adott esetben a nemzeti ügynökségeket, a szövetségi állami vagy szubnacionális kormányzati szintet, köztük a regionális és helyi hatóságokat és adott esetben a társult tengerentúli országokat és területeket (TOT-k) vagy kapcsolattartó pontokat az érintett uniós programokkal kapcsolatosan.
(3) A Bizottság felkéri a tagállamokat, hogy 2014. szeptember 1-jéig nyújtsák be a neki a munkaprogramjukat, amely meghatározza az európai évre tervezett tagállami tevékenységek részleteit, az európai év célkitűzéseivel és a mellékletben meghatározott intézkedések részleteivel összhangban.
(4) A munkaprogramok jóváhagyását megelőzően a Bizottság megvizsgálja, hogy a tevékenységek megfelelnek-e, a 966/202EU, Euratom rendelettel és a Bizottság 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendeletével (7) összhangban, az európai év célkitűzéseinek.
5. cikk
Részvétel
Az európai év Unió által finanszírozandó programjaiban való részvétel nyitott: a tagállamok; valamint az előcsatlakozási stratégiákban részes tagjelölt országok számára, a megfelelő keretmegállapodás és a társulási tanácsi határozatok által az ezen országok közösségi programokban való részvételére megállapított általános alapelvekkel és feltételekkel összhangban.
6. cikk
Uniós szintű koordináció és végrehajtás
(1) A Bizottság ezt a határozatot uniós szinten hajtja végre, különösen a szükséges finanszírozási határozatok elfogadásával, az érintett intézkedésekre vonatkozó, külső fellépések finanszírozására vonatkozó eszközök létrehozásáról szóló alábbi rendeletekkel összhangban: a fejlesztési együttműködési eszköz, a 235/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (8) létrehozott demokrácia és az emberi jogok európai eszköze, az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz, a 230/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (9) létrehozott, a stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszköz, a 231/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (10) létrehozott előcsatlakozási támogatási eszköz, a 234/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (11) létrehozott, harmadik országokkal folytatott együttműködésre irányuló Partnerségi Eszköz (külső fellépések finanszírozására vonatkozó eszközök).
(2) A Bizottság és az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) szorosan együttműködik az Európai Parlamenttel, a Tanáccsal és a tagállamokkal, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal, a Régiók Bizottságával, valamint a fejlesztési kérdések területén uniós szinten tevékeny szervekkel és szövetségekkel.
(3) A Bizottság üléseket hív össze a nemzeti koordinátorokkal, hogy az európai év végrehajtását összehangolják, és információt cseréljenek az uniós és nemzeti szintű végrehajtásról. A Bizottság ezekre az ülésekre megfigyelőként meghívhatja a civil társadalom, illetve a regionális és helyi hatóságok képviselőit, valamint az Európai Parlament képviselőit.
(4) A Bizottság üléseket hív össze az uniós fejlesztési együttműködésben részt vevő valamennyi érdekelt féllel, hogy segítsék a Bizottságot az európai év uniós szintű lebonyolításában. A nemzeti koordinátorok meghívást kapnak ezekre az ülésekre.
(5) A Bizottság az európai évet kiemelten kezeli a Bizottság tagállamokbeli képviseletein és a partnerországokban működő EU küldöttségeken végzett kommunikációs tevékenységekben. Az európai évhez kapcsolódó tevékenységekben való részvételük céljából a harmadik országbeli fejlesztési partnereket az uniós küldöttségeken keresztül, míg a TOT-okat megfelelő intézményi csatornákon keresztül támogatják, függetlenül attól, hogy ezekre a tevékenységekre az Unióban vagy harmadik országokban kerül sor.
(6) Az EKSZ-nek és az EU küldöttségeknek az európai évet a folyamatban lévő információs és kommunikációs tevékenységeik szerves részeként kell kezelniük.
7. cikk
Összhang és kiegészítő jelleg
Az érintett intézkedésekre vonatkozó, külső fellépések finanszírozására vonatkozó eszközök létrehozásáról szóló rendeleteknek megfelelően a Bizottság biztosítja, hogy az e határozatban előírt intézkedések összhangban állnak az európai év célkitűzéseinek elérését segítő más uniós, nemzeti és regionális intézkedésekkel, valamint teljes mértékben kiegészítik a meglévő uniós, nemzeti, regionális intézkedéseket.
8. cikk
A pénzügyi és nem pénzügyi támogatásról szóló különös rendelkezések
(1) A melléklet A. részében említett, jellegüknél fogva az Unió egészére kiterjedő intézkedések közbeszerzési eljáráshoz, illetve az Unió által finanszírozott támogatásokhoz vezetnek a 966/2012/EU, Euratom rendelet V. és VI. címével összhangban.
(2) A melléklet B. részében említett azon intézkedések, amelyek jellegüknél fogva az Unió egészére kiterjednek, az Unió által társfinanszírozhatók.
(3) A Bizottság a melléklet C. részében említett eljárásnak megfelelően társfinanszírozást nyújthat minden nemzeti koordinátornak.
(4) Adott esetben, és a célkitűzéseik és költségvetésük sérelme nélkül, a fejlesztés népszerűsítését elősegítő, működő programok is nyújthatnak támogatást az európai évhez. Ezen túlmenően a nemzeti munkaprogramokban figyelembe lehet venni a tagállamok által a nemzetközi fejlesztéssel kapcsolatos rendezvények vagy a nemzetközi fejlesztési munkafolyamatok irányítása tekintetében tett rendkívüli intézkedéseket is.
(5) A Bizottság az állami és magánszervezetek által vállalt és a 3. cikk (2) bekezdésének megfelelő tevékenységekre nem pénzügyi támogatást biztosíthat.
(6) Annak érdekében, hogy az intézkedések e határozat szerinti finanszírozásra jogosultnak legyenek tekinthetők, elő kell írni, hogy a közkiadásokat hatékonyan használják fel, többletértéket nyújtsanak és hogy eredményközpontúak legyenek.
9. cikk
Az Unió pénzügyi érdekeinek védelme
(1) A Bizottság megfelelő intézkedéseket hoz, amelyek biztosítják, hogy az e határozat alapján finanszírozott intézkedések végrehajtásakor az Unió pénzügyi érdekei védelemben részesüljenek a csalással, korrupcióval és egyéb illegális tevékenységekkel szemben alkalmazott megelőző intézkedések, hatékony ellenőrzések és vizsgálatok, illetve szabálytalanságok észlelése esetén a jogtalanul kifizetett összegek visszafizettetése, adott esetben pedig hatékony, arányos és visszatartó erejű igazgatási és pénzügyi szankciók révén.
(2) A Bizottság és képviselői, valamint a Számvevőszék jogosultak dokumentumalapú és helyszíni ellenőrzést és vizsgálatot végezni az e határozat alapján uniós forrásból származó támogatások kedvezményezettjeinél, valamint az e határozat alapján uniós forrásokban részesülő vállalkozóknál és alvállalkozóknál.
(3) A 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendeletben (12) és a 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletben (13) megállapított rendelkezéseknek és eljárásoknak megfelelően az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) vizsgálatokat, köztük helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat végezhet annak megállapítása érdekében, hogy az e határozat alapján finanszírozott támogatási megállapodással, támogatási határozattal vagy szerződéssel összefüggésben történt-e olyan csalás, korrupció vagy bármely egyéb jogellenes tevékenység, amely sérti az Unió pénzügyi érdekeit.
10. cikk
Jelentéstétel és értékelés
A Bizottság a megfelelő nyomon követő intézkedés mérlegelése érdekében 2016. december 31-ig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, valamint a Régiók Bizottságának az e határozatban előírt intézkedések végrehajtásáról, eredményeiről és átfogó értékeléséről.
11. cikk
Hatálybalépés
Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Kelt Strasbourgban, 2014. április 16-án.