PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 22. května 2014
o vynětí některých služeb v poštovním odvětví v Maďarsku z použití směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/25/EU o zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb a o zrušení směrnice 2004/17/ES
(oznámeno pod číslem C(2014) 3372)
(Pouze maďarské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2014/299/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2014/25/EU ze dne 26. února 2014 o zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb a o zrušení směrnice 2004/17/ES (1), a zejména na článek 34 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
I. SKUTEČNOSTI
(1)
Dne 21. listopadu 2013 zaslala společnost Magyar Posta Zrt. (dále jen „Magyar Posta“) Komisi e-mailem žádost podle čl. 30 odst. 5 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES (2). V souladu s čl. 30 odst. 5 prvním pododstavcem uvedené směrnice o tom Komise informovala Maďarsko e-mailem ze dne 13. prosince 2013. Komise si od Maďarska vyžádala doplňující informace e-mailem ze dne 6. února 2014 a od žádajícího subjektu e-maily ze dne 28. ledna 2014, 20. února 2014, 11. března 2014, 13. března 2014 a 25. března 2014. Doplňující informace byly Maďarskem zaslány e-mailem dne 26. února 2014 a žádajícím subjektem e-maily ze dne 19. února 2014, 4. března 2014, 18. března 2014, 24. března 2014 a 27. března 2014.
(2)
Žádost se týká některých služeb poskytovaných společností Magyar Posta na území Maďarska. Dotyčné služby jsou v žádosti popsány takto:
a)
služby související s neadresnými reklamními zásilkami;
b)
služby související s doručováním předplacených novin a časopisů.
II. PRÁVNÍ RÁMEC
(3)
Článek 34 směrnice 2014/25/EU, která nahradila směrnici 2004/17/ES, stanoví, že zakázky, jejichž účelem je umožnit výkon jedné z činností, na něž se směrnice 2014/25/EU vztahuje, se touto směrnicí neřídí, pokud je daná činnost v členském státě, v němž je vykonávána, přímo vystavena hospodářské soutěži na trzích, na které není omezen přístup. Přímé vystavení hospodářské soutěži se posuzuje na základě objektivních kritérií s přihlédnutím ke zvláštním rysům dotčeného odvětví. Přístup na trh se považuje za neomezený, pokud členský stát provedl a uplatňuje příslušné právní akty Unie k otevření daného odvětví nebo jeho části. Dané právní předpisy jsou uvedeny v příloze III směrnice 2014/25/EU, která v případě poštovního odvětví odkazuje na směrnici Evropského parlamentu a Rady 97/67/ES (3).
(4)
Maďarsko směrnici 97/67/ES provedlo a uplatňuje ji. Žádná ze služeb, jichž se uvedená žádost týká, nebyla v době podání žádosti vyhrazena. Jelikož Maďarsko dosáhlo míry otevřenosti trhu stanovené právními předpisy uvedenými v příloze III směrnice 2014/25/EU, měl by být přístup na trh v souladu s čl. 34 odst. 3 uvedené směrnice považován za neomezený.
(5)
Přímé vystavení hospodářské soutěži na konkrétním trhu se posuzuje na základě různých kritérií, z nichž žádné není samo o sobě rozhodující. Pokud jde o trhy, jichž se týká žádost společnosti Magyar Posta, je jedním z kritérií, která by měla být vzata v úvahu, podíl hlavních účastníků na daném trhu. Dalším kritériem může být stupeň koncentrace na těchto trzích. Jelikož se podmínky u různých činností, jichž se žádost týká, liší, mělo by přezkoumání situace v oblasti hospodářské soutěže zohlednit různorodost situace na jednotlivých trzích.
(6)
Tímto rozhodnutím není dotčeno uplatňování pravidel hospodářské soutěže. Zejména kritéria a metody používané k posouzení přímého vystavení hospodářské soutěži podle článku 35 směrnice 2014/25/EU nejsou nutně totožné s těmi, které jsou používány k provedení posouzení podle článku 101 nebo 102 Smlouvy nebo nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (4).
III. POSOUZENÍ
(7)
Je třeba mít na paměti, že cílem tohoto posouzení je stanovit, zda jsou služby, na něž se žádost vztahuje, vystaveny takové míře hospodářské soutěže (na trzích, na které není omezen přístup ve smyslu článku 34 směrnice 2014/25/EU), která zajistí, že i v případě neuplatňování podrobných pravidel pro zadávání veřejných zakázek stanovených ve směrnici 2014/25/EU bude zadávání veřejných zakázek za účelem výkonu dotčených činností probíhat transparentním a nediskriminačním způsobem založeným na kritériích, která kupujícím umožňují určit řešení, jež je z celkového hlediska ekonomicky nejvýhodnější.
(8)
V této souvislosti je třeba připomenout, že dotyčné trhy se obecně vyznačují přítomností řady poskytovatelů služeb. Avšak ze všech těchto poskytovatelů jsou podle dostupných informací pouze Magyar Posta a její dceřiná společnost Posta Kézbesítő Kft (5) (dále jen „POKÉZ“) zadavateli ve smyslu směrnice 2014/25/EU. Zadávání zakázek konkurenty společnosti Magyar Posta a její dceřiné společnosti za účelem výkonu činností dotčených tímto rozhodnutím není předmětem ustanovení směrnice 2014/25/EU. Pro účely tohoto rozhodnutí, a aniž jsou dotčeny právní předpisy v oblasti hospodářské soutěže, proto analýza trhu nebude zaměřena na obecnou úroveň hospodářské soutěže na daném trhu, nýbrž na posouzení toho, zda jsou činnosti zadavatelů vystaveny konkurenčním tlakům na trzích, na které není omezen přístup.
(9)
Ve své praxi (6) zastává Komise názor, že trhy pro služby doručování poštovních zásilek a všechny jejich segmenty jsou svým rozsahem trhy vnitrostátními. Toto rozdělení je založeno především na skutečnosti, že tyto služby jsou poskytovány na vnitrostátní úrovni. Stanovisko žádajícího subjektu (7) je v souladu s touto praxí Komise. Maďarsko bylo rovněž toho názoru (8), že zeměpisný trh u činností, které jsou předmětem žádosti, je vnitrostátní.
(10)
Vzhledem k tomu, že nic nenaznačuje tomu, že by na trhu byla vymezena širší nebo užší zeměpisná oblast, považuje se pro účely vyhodnocení, zda podmínky stanovené v čl. 34 odst. 1 směrnice 2014/25/EU jsou splněny, za relevantní zeměpisný trh území Maďarska, aniž jsou dotčeny právní předpisy v oblasti hospodářské soutěže.
Služby související s doručováním neadresných reklamních zásilek poskytované provozovateli poštovních služeb
(11)
Komise v předchozích rozhodnutích rozhodla, že trh pro služby doručování poštovních zásilek lze rozdělit na trh adresných a neadresných zásilek (9).
(12)
Neadresná reklamní zásilka je zásilka, u níž chybí konkrétní adresa konečného adresáta. Jedná se o nevyžádané reklamní zásilky, které splňují určitá kritéria, jako jsou například jednotná hmotnost, formát, obsah a forma při distribuci určité skupině příjemců.
(13)
Služby společnosti Magyar Posta související s neadresnými reklamními zásilkami zahrnují tyto kategorie: služby v oblasti vnitrostátních neadresných reklamních publikací (tj. letáků, brožur atd.), vnitrostátní neadresné volební tiskoviny a doručování svobodného tisku. Společnost Magyar Posta se domnívá, že doručování svobodného tisku patří do tohoto výrobkového trhu vzhledem k tomu, že doručování svobodného tisku se smluvně zadává a provádí týmž způsobem jako u ostatních druhů neadresných reklamních zásilek.
(14)
Žádající subjekt vymezuje relevantní výrobkový trh jako trh se službami pro neadresné reklamní zásilky (tj. tištěné neadresné reklamní zásilky doručované do poštovní schránky).
(15)
Maďarské orgány byly vyzvány (10), aby se k navrhované definici trhu pro neadresné reklamní zásilky vyjádřily, s náležitým přihlédnutím k současnému právnímu a skutkovému stavu v Maďarsku. Maďarsko potvrdilo (11) definici relevantního výrobkového trhu, jak ji uvedl žádající subjekt.
(16)
Aniž jsou dotčeny právní předpisy v oblasti hospodářské soutěže, na základě informací uvedených v 11. až 15. bodu odůvodnění se pro účely posouzení žádosti relevantní výrobkový trh definuje jako služby v oblasti doručování neadresných reklamních zásilek poskytované provozovateli poštovních služeb.
(17)
Podle dostupných informací (12) dosahoval podíl společnosti Magyar Posta na trhu neadresných reklamních zásilek přibližně [… %] (13) v roce 2011, [… %] v roce 2012 a [… %] v roce 2013. Souhrnné tržní podíly prvních dvou konkurentů činily přibližně [… %] v roce 2011, [… %] v roce 2012 a [… %] v roce 2013. Na trhu jsou přítomny čtyři velké subjekty a několik menších účastníků trhu, přičemž Magyar Posta nemá na trhu vedoucí postavení.
(18)
Maďarsko navíc zjistilo (14), že v důsledku výběrových řízení, která jsou charakteristickým rysem trhu, existuje silná cenová konkurence a překážky vstupu na trh jsou nízké.
(19)
Aniž jsou dotčeny právní předpisy v oblasti hospodářské soutěže, měly by být pro účely tohoto rozhodnutí faktory uvedené v 12. až 18. bodu odůvodnění brány jako projev vystavení této činnosti hospodářské soutěži v Maďarsku. To je v souladu se stanoviskem (15) Maďarska. Vzhledem k tomu, že podmínky stanovené v čl. 34 odst. 1 směrnice 2014/25/EU jsou splněny, mělo by tedy být stanoveno, že se směrnice 2014/25/EU nevztahuje na zakázky, jejichž účelem je umožnit výkon této činnosti v Maďarsku.
Poštovní služby týkající se adresného doručování novin
(20)
Doručování novin a časopisů je služba, jejímž cílem je zajistit, aby zásilky byly včas doručeny konečnému spotřebiteli. K adresnému doručování novin a časopisů je třeba rozsáhlá síť s dostatečným počtem pracovníků, logistickým vybavením a vozovým parkem.
(21)
Adresné doručování novin a časopisů zajišťované společností Magyar Posta zahrnuje několik činností, a sice: […].
(22)
V rámci adresného doručování novin a časopisů má doručování denního tisku ve srovnání s jinými adresnými zásilkami (časopisy) svá zvláštní specifika vzhledem k tomu, že denní tisk je třeba doručit každý den brzy ráno. To znamená, že denní tisk je třeba vyzvednout v noci u vydavatele a v časných ranních hodinách ho rychle dopravit do místa roznášky.
(23)
Celostátní doručování v současné době zajišťují subjekt MédiaLOG Logisztikai Zrt. (dále „MédiaLOG“) a společnost Magyar Posta. Na úrovni regionů a žup působí řada distributorů, kteří zajišťují doručování v různých regionech, a jejich sdružené kapacity pokrývají celou zemi s výjimkou Budapešti a Pešťské župy.
(24)
Maďarsko poukazuje na skutečnost, že doručování na vnitrostátní a regionální úrovni nelze navzájem zaměňovat (16). Hlavními důvody jsou tyto skutečnosti: a) regionální sítě mají odlišné lhůty, takže aby celostátní denní tisk mohl být doručován jejich prostřednictvím, musely by být zavedeny dřívější lhůty pro tisk, b) v Budapešti a Pešťské župě, v nichž žije více než čtvrtina obyvatel Maďarska, neexistuje regionální distribuční síť a c) při uzavírání jednotlivých dohod s několika regionálními distributory, jejichž účelem je distribuční pokrytí celého maďarského území, se vyskytují určité obtíže. Žádající subjekt tento názor Maďarska nesdílí, na podporu svých tvrzení však nepředložil přesvědčivé důkazy. Následující posouzení tedy zohlední pouze hospodářskou soutěž mezi celostátními distributory.
(25)
Předchozí rozhodnutí Komise (17) rozlišovala u doručování novin mezi doručováním v časných ranních hodinách a standardní dobou doručování.
(26)
Maďarsko potvrdilo (18), že takové rozlišení je v případě maďarského trhu relevantní. Navíc je zřejmé, že pokud jde o rozdělení tržních podílů, konkurenční situace na jednotlivých relevantních výrobkových trzích se liší (19), z čehož je rovněž patrné, že existují důvody pro vymezení oddělených relevantních výrobkových trhů.
(27)
Aniž jsou dotčeny právní předpisy v oblasti hospodářské soutěže, měly by být na základě informací uvedených v 20. až 26. bodu odůvodnění pro účely tohoto rozhodnutí relevantní výrobkové trhy definovány takto: trh pro adresné doručování novin v časných ranních hodinách a trh pro adresné doručování novin a časopisů ve standardní době.
Adresné doručování novin v časných ranních hodinách
(28)
Společnost Magyar Posta vstoupila na trh pro doručování novin v časných ranních hodinách v roce 2012 a v roce 2013 získala významný podíl na trhu. Přesněji řečeno činil její podíl podle jejího vlastního odhadu (20) v roce 2012 [… %] a v roce 2013 [… %]. […].
(29)
Hlavním konkurentem společnosti Magyar Posta je subjekt MédiaLOG, který měl v posledních 5 letech (21) vedoucí postavení na trhu a jeho podíl dosahoval v letech 2009 až 2011 [… %], v roce 2012 [… %] a v roce 2013 [… %]. Subjekt MédiaLOG vlastní skupina, která rovněž působí v oblasti vydávání novin a časopisů a distribuuje především své tiskoviny.
(30)
Až do roku 2012 byl MédiaLOG jediným vnitrostátním distributorem a zajišťoval doručování nejen novin vydávaných subjekty, které patří vlastníkům subjektu MédiaLOG, ale i celostátních novin vydávaných subjekty, jež nemají distribuční síť. Od doby, kdy na tento trh vstoupila společnost Magyar Posta, mají vydavatelé bez distribuční sítě možnost volby mezi dvěma vnitrostátními distributory. […].
(31)
Podle dostupných informací (22) distribuuje MédiaLOG noviny částečně vlastními silami a částečně prostřednictvím subdodavatelů. […].
(32)
Aniž jsou dotčeny právní předpisy v oblasti hospodářské soutěže, měly by být pro účely tohoto rozhodnutí faktory uvedené v 28. až 31. bodu odůvodnění brány jako projev vystavení této činnosti hospodářské soutěži v Maďarsku. Vzhledem k tomu, že podmínky stanovené v čl. 34 odst. 1 směrnice 2014/25/EU jsou splněny, mělo by tedy být stanoveno, že se směrnice 2014/25/EU nevztahuje na zakázky, jejichž účelem je umožnit výkon této činnosti v Maďarsku.
Adresné doručování novin a časopisů ve standardní době
(33)
Podle svých vlastních odhadů (23) měla společnost Magyar Posta v letech 2009 až 2011 tržní podíl ve výši přibližně [… %], v roce 2012 [… %] a v roce 2013 [… %].
(34)
V této souvislosti je třeba rovněž připomenout ustálenou judikaturu, podle níž jsou až na výjimečné případy „značně velké podíly na trhu samy o sobě důkazem existence dominantního postavení. To je situace, kdy podíl na trhu představuje 50 %“ (24).
(35)
Jediným konkurentem společnosti Magyar Posta je subjekt MédiaLOG, jehož tržní podíl dosahoval podle odhadů žádajícího subjektu (25) v letech 2009 až 2011 [… %], v roce 2012 [… %] a v roce 2013 [… %].
(36)
Podle dostupných informací (26) distribuuje MédiaLOG noviny a časopisy částečně vlastními silami a částečně prostřednictvím subdodavatelů […].
(37)
Pokud jde o vstup na trh, Komise konstatuje, že za posledních 5 let nevstoupil na trh žádný subjekt, a není si vědoma, že v blízké budoucnosti by měl nějaký subjekt na trh vstoupit.
(38)
Žádající subjekt neposkytl žádné nezvratné důkazy o tom, že jeho činnosti jsou vystaveny konkurenčnímu tlaku, který by mohl ohrozit jeho rostoucí dominantní postavení na tomto trhu.
(39)
Aniž jsou dotčeny právní předpisy v oblasti hospodářské soutěže, nelze pro účely tohoto rozhodnutí s ohledem na faktory uvedené v 33. až 38. bodu odůvodnění dospět k závěru, že dotyčné kategorie služeb jsou přímo vystaveny hospodářské soutěži v Maďarsku. Vzhledem k tomu, že podmínky stanovené v čl. 34 odst. 1 směrnice 2014/25/EU nejsou splněny, mělo by tedy být stanoveno, že se ustanovení směrnice 2014/25/EU i nadále vztahuje na zakázky, jejichž účelem je umožnit v Maďarsku adresné doručování novin a časopisů ve standardní době.
IV. ZÁVĚRY
(40)
Vzhledem k faktorům zkoumaným ve 3. až 39. bodu odůvodnění je třeba vyvodit závěr, že podmínka přímého vystavení hospodářské soutěži stanovená v čl. 34 odst. 1 směrnice 2014/25/EU je v Maďarsku splněna, pokud jde o tyto služby:
a)
služby související s doručováním neadresných reklamních zásilek poskytované provozovateli poštovních služeb;
b)
poštovní služby související s adresným doručováním novin v časných ranních hodinách.
(41)
Jelikož se podmínka neomezeného přístupu na trh považuje za splněnou, neměla by se směrnice 2014/25/EU použít v případech, kdy zadavatelé zadávají zakázky, jejichž účelem je poskytovat v Maďarsku služby uvedené ve 40. bodu odůvodnění písm. a) a b), ani v případech, kdy se na vykonávání této činnosti v uvedené zemi pořádají veřejné soutěže o návrh.
(42)
Toto rozhodnutí je založeno na právním a skutkovém stavu z listopadu 2013 až března 2014, jak se jeví na základě informací předložených společností Magyar Posta a maďarskými orgány. Rozhodnutí lze revidovat, pokud by v případě zásadních změn právní či skutkové situace došlo k tomu, že by již nebyly splněny podmínky pro uplatnění čl. 34 odst. 1 směrnice 2014/25/EU.
(43)
Podmínka přímého vystavení hospodářské soutěži stanovená v čl. 34 odst. 1 směrnice 2014/25/EU by však neměla být na území Maďarska považována za splněnou, pokud jde o adresné doručování novin a časopisů ve standardní době.
(44)
Vzhledem k tomu, že se na některé služby, jichž se tato žádost týká, i nadále vztahuje směrnice 2014/25/EU, je třeba připomenout, že se zakázkami zahrnujícími více činností by mělo být zacházeno v souladu s článkem 5 směrnice 2014/25/EU. To znamená, že zadává-li zadavatel „smíšenou“ zakázku, tedy zakázku určenou k vykonávání činností vyňatých z oblasti působnosti směrnice 2014/25/EU i činností, které vyňaty nejsou, musí se přihlížet k tomu, které činnosti mají být hlavním předmětem zakázky. V případě takové smíšené zakázky, jejímž hlavním účelem je podpora činností, které nebyly vyňaty, se použijí ustanovení směrnice 2014/25/EU. Není-li objektivně možné určit, která činnost má být hlavním předmětem zakázky, zadává se zakázka v souladu s čl. 5 odst. 5 směrnice 2014/25/EU.
(45)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Poradního výboru pro veřejné zakázky,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Směrnice 2014/25/EU se nevztahuje na zadavateli zadávané zakázky, které mají v Maďarsku umožnit vykonávání níže uvedených služeb:
a)
služby související s doručováním neadresných reklamních zásilek poskytované provozovateli poštovních služeb;
b)
poštovní služby související s adresným doručováním novin v časných ranních hodinách.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Maďarsku.
V Bruselu dne 22. května 2014.
A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA
(2014. május 22.)
bizonyos magyarországi postai ágazati szolgáltatásoknak a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai szolgáltatási ágazatban működő ajánlatkérők beszerzéseiről és a 2004/17/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2014/25/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv alkalmazása alóli mentesítéséről
(az értesítés a C(2014) 3372. számú dokumentummal történt)
(Csak a magyar nyelvű szöveg hiteles)
(EGT-vonatkozású szöveg)
(2014/299/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai szolgáltatási ágazatban működő ajánlatkérők beszerzéseiről és a 2004/17/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. február 26-i 2014/25/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 34. cikkére,
mivel:
I. TÉNYEK
(1)
A Magyar Posta Zrt. (a továbbiakban: a Magyar Posta) 2013. november 21-i e-mail üzenetében a 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) 30. cikkének (5) bekezdése szerinti kérelemmel fordult a Bizottsághoz. Az említett irányelv 30. cikke (5) bekezdése első albekezdésének megfelelően a Bizottság 2013. december 13-án e-mail üzenetben tájékoztatta erről Magyarországot. A Bizottság 2014. február 6-i e-mail üzenetében Magyarországtól, 2014. január 28-i, 2014. február 20-i, 2014. március 11-i, 2014. március 13-i és 2014. március 25-i e-mail üzeneteiben pedig a kérelmezőtől kért további tájékoztatást. A Bizottság Magyarországtól annak 2014. február 26-i e-mail üzenetében, a kérelmezőtől pedig annak 2014. február 19-i, 2014. március 4-i, 2014. március 18-i, 2014. március 24-i, valamint 2014. március 27-i e-mail üzeneteiben kapott további tájékoztatást.
(2)
A kérelem a Magyar Posta által Magyarország területén nyújtott egyes szolgáltatásokat érinti. A kérelemben ismertetett szolgáltatások a következők:
a)
címezetlen reklámkiadványokkal kapcsolatos szolgáltatások;
b)
előfizetett hírlapok és folyóiratok terjesztésével kapcsolatos szolgáltatások.
II. JOGI KERET
(3)
A 2004/17/EK irányelv helyébe lépő 2014/25/EU irányelv 34. cikke úgy rendelkezik, hogy a 2014/25/EU irányelv alkalmazási körébe tartozó tevékenység folytatására irányuló szerződés nem tartozik az említett irányelv hatálya alá, ha abban a tagállamban, ahol a szerződést teljesítik, a tevékenység közvetlen módon ki van téve a versenynek olyan piacokon, amelyekre a belépés nem korlátozott. A versenynek való közvetlen kitettséget objektív szempontok alapján kell értékelni, figyelembe véve az érintett ágazat egyedi jellemzőit. A piacra való belépés akkor minősül szabadnak, ha a tagállam végrehajtotta és alkalmazza az adott ágazatot vagy annak egy részét megnyitó, megfelelő uniós jogszabályokat. E jogszabályokat a 2014/25/EU irányelv III. melléklete sorolja fel, amely a postai ágazatra vonatkozóan a 97/67/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3) hivatkozik.
(4)
Magyarország végrehajtotta és alkalmazza a 97/67/EK irányelvet. A jelenlegi kérelemmel érintett szolgáltatások egyikére sem vonatkozott fenntartás a kérelem időpontjában. Mivel Magyarország elérte a 2014/25/EU irányelv III. mellékletében felsorolt jogszabályokban előírt piacnyitási szintet, ezen irányelv 34. cikke (3) bekezdésének megfelelően tekinthető úgy, hogy a piacra való belépés nem korlátozott.
(5)
Az, hogy egy tevékenység egy adott piacon közvetlen módon ki van-e téve a versenynek, több kritérium alapján kerül megállapításra, amelyek közül önmagában egyik sem döntő jelentőségű. A Magyar Posta kérelme által érintett piacokra vonatkozó egyik fontos, mérlegelendő paraméter az adott piac főbb szereplőinek piaci részesedése. További lehetséges kritérium lehet az összefonódás mértéke az adott piacokon. Mivel a kérelem által érintett különböző tevékenységek feltételei eltérőek, a versenyhelyzet vizsgálata során figyelembe kell venni a különböző piacokon fennálló különböző helyzeteket.
(6)
Ez a határozat nem érinti a versenyszabályok alkalmazását. Így különösen a versenynek való közvetlen kitettségnek a 2014/25/EU irányelv 35. cikke szerinti értékeléséhez használt kritériumok és módszertan nem szükségképpen azonosak azokkal, amelyeket az EUMSZ 101. vagy 102. cikke, vagy a 139/2004/EK tanácsi rendelet (4) alapján végzett értékeléskor alkalmaznak.
III. ÉRTÉKELÉS
(7)
Szem előtt kell tartani, hogy ezen értékelés célja annak megállapítása, hogy a kérelemmel érintett szolgáltatások ki vannak-e téve olyan mértékű versenynek (olyan piacokon, amelyekre a belépés a 2014/25/EU irányelv 34. cikke értelmében nem korlátozott), amely biztosítja, hogy a 2014/25/EU irányelvben meghatározott részletes beszerzési szabályok jelentette fegyelem hiányában is átlátható, megkülönböztetéstől mentes módon történik az érintett tevékenységek folytatására irányuló beszerzés, olyan kritériumok alapján, amelyek lehetővé teszik a beszerzők számára az általánosságban gazdaságilag legelőnyösebb megoldás azonosítását.
(8)
Ebben az összefüggésben emlékeztetni kell arra, hogy az érintett piacokon jellemzően nagyszámú szolgáltató van jelen. A rendelkezésre álló információk alapján azonban e szolgáltatók közül csupán a Magyar Posta és annak leányvállalata, a Posta Kézbesítő Kft (5) (a továbbiakban: POKÉZ) minősül a 2014/25/EU irányelv értelmében vett ajánlatkérőnek. A Magyar Posta és leányvállalata versenytársainak az e határozattal érintett tevékenységek végzése céljából történő beszerzései nem tartoznak a 2014/25/EU irányelv hatálya alá. Következtetésképpen, e határozat alkalmazásában és a versenyjog sérelme nélkül, a piacelemzés nem a verseny adott piacon meglévő általános szintjére összpontosít, hanem azt értékeli, hogy az ajánlatkérők tevékenysége ki van-e téve versenykényszernek azokon a piacokon, amelyekre a belépés nem korlátozott.
(9)
A Bizottság határozathozatali gyakorlata során (6) arra az álláspontra helyezkedett, hogy a postai kézbesítési szolgáltatások és azok bármely szegmensének piaca a tagállam területére terjed ki. Ez a felosztás főként azon alapul, hogy ezeket a szolgáltatásokat nemzeti szinten nyújtják. A kérelmező álláspontja (7) összhangban van e bizottsági gyakorlattal. A kérelem tárgyát képező tevékenységek földrajzi piaca Magyarország álláspontja (8) szerint is nemzeti piac.
(10)
Mivel ebben az ügyben nincs arra utaló körülmény, hogy a földrajzi alkalmazási terület tágabb vagy szűkebb volna, annak értékelése céljából, hogy teljesülnek-e a 2014/25/EU irányelv 34. cikkének (1) bekezdésében megállapított feltételek, továbbá a versenyjog sérelme nélkül, Magyarország területe tekintendő az érintett földrajzi piacnak.
Címezetlen reklámkiadványok terjesztésével kapcsolatos, postai szolgáltatók által nyújtott szolgáltatások
(11)
A Bizottság korábbi határozataiban kimondta, hogy a postai kézbesítési szolgáltatások piaca a címzett küldemények piacára és a címezetlen küldemények piacára bontható (9).
(12)
A címezetlen reklámküldemények sajátos jellemzője a végső címzettet egyedileg azonosító konkrét kézbesítési cím hiánya. Olyan kéretlen reklámküldemény, amely megfelel bizonyos feltételeknek, pl. egységes súly, formátum, tartalom és kivitel a címzettek egy csoportjának történő kézbesítéshez.
(13)
A Magyar Posta címezetlen reklámkiadványokhoz kapcsolódó szolgáltatásai a következő kategóriákat fedik le: belföldi címezetlen reklámkiadvány szolgáltatások (szórólapok, prospektusok stb.), belföldi címezetlen választási reklámkiadványok, valamint ingyenes újságok terjesztése. A Magyar Posta e termékpiachoz tartozónak tekinti az ingyenes újságok terjesztését, tekintve, hogy az ingyenes újságok terjesztése és az erre vonatkozó szerződéskötés a címezetlen reklámkiadványok egyéb típusaival egyező módon történik.
(14)
A kérelmező meghatározása szerint az érintett termékpiac a címezetlen reklámkiadványokhoz kapcsolódó szolgáltatások piaca (vagyis a nyomtatott címezetlen reklámkiadványok postaládákba történő kézbesítése).
(15)
Magyarország felkérést kapott (10) arra, hogy a jelenlegi magyarországi jogi és ténybeli helyzet kellő figyelembevételével nyilvánítson véleményt a címezetlen reklámküldemények javasolt meghatározásáról. Magyarország megerősítette (11) a kérelmező érintett termékpiacra vonatkozó meghatározását.
(16)
A (11)-(15) preambulumbekezdésben felsorolt információk alapján a kérelem értékelésének alkalmazásában és a versenyjog sérelme nélkül a címezetlen reklámkiadványok terjesztésével kapcsolatos, postai szolgáltatók által nyújtott szolgáltatások piaca tekinthető az érintett termékpiacnak.
(17)
A rendelkezésre álló információk (12) alapján a Magyar Posta piaci részesedése a címezetlen reklámkiadványok piacán a következőképpen alakult: 2011-ben mintegy [… %] (13), 2012-ben [… %] és 2013-ban [… %]. Az első két versenytárs összesített piaci részesedése 2011-ben mintegy [… %], 2012-ben […] %, 2013-ban pedig […] % volt. A piacot 4 nagyobb és több kisebb piaci szereplő jelenléte jellemzi; a Magyar Posta nem piacvezető.
(18)
Emellett Magyarország megerősítette (14), hogy - a piac tenderező jellege okán - erős árverseny figyelhető meg, és alacsonyak a belépési korlátok.
(19)
E határozat alkalmazásában és a versenyjog sérelme nélkül úgy kell tekinteni, hogy a (12)-(18) preambulumbekezdésben felsorolt tényezők e tevékenység versenynek való kitettségét jelzik Magyarországon. Ez összhangban van Magyarország véleményével (15). Következésképpen, mivel a 2014/25/EU irányelv 34. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételek teljesülnek, meg kell állapítani, hogy a 2014/25/EU irányelv nem alkalmazandó az említett tevékenység magyarországi folytatását lehetővé tevő szerződésekre.
Címzett hírlapok terjesztésével kapcsolatos postai szolgáltatások
(20)
A hírlapok és folyóiratok terjesztése olyan szolgáltatás, amelynek célja annak biztosítása, hogy a kiadvány időben eljusson a végső fogyasztóhoz. A címzett hírlapok és folyóiratok terjesztéséhez megfelelő személyzetet, logisztikai felszerelést és szállítási flottát magában foglaló, kiterjedt hálózatra van szükség.
(21)
A Magyar Posta által a címzett hírlapok és folyóiratok terjesztéséhez kapcsolódóan nyújtott szolgáltatások számos tevékenységet foglalnak magukban, ezek a következők: […].
(22)
A címzett hírlapok és folyóiratok terjesztésén belül más címzett kiadványokhoz (magazinokhoz) képest a napilapok sajátos jellemzőkkel rendelkeznek, tekintve, hogy a napilapokat minden reggel korán kell kézbesíteni. Ennek előfeltétele, hogy azokat az éjszaka során begyűjtsék a kiadóktól és a hajnali órákban gyorsan az átvételi helyekre szállítsák.
(23)
Országos szintű terjesztéssel jelenleg a MédiaLOG Logisztikai Zrt. (a továbbiakban: MédiaLOG) és a Magyar Posta foglalkozik. Regionális és megyei szinten számos, különböző régiókban tevékenykedő terjesztő működik, ezek együttes kapacitása Budapest és Pest megye kivételével az egész országot lefedi.
(24)
Magyarország kiemelte, hogy a regionális és az országos terjesztés nem egymás helyettesítői (16). Ennek főbb okai a következők: a) a regionális hálózatok más határidőkkel dolgoznak, így ahhoz, hogy szolgáltatásaikat igénybe vehessék, az országos napilapoknak előrébb kellene hozniuk a nyomtatási határidőket; b) a Magyarország lakosságának több mint egynegyedét kitevő Budapesten és Pest megyében nincs regionális terjesztési hálózat; és c) bizonyos nehézségekbe ütközne, ha az ország egész területének lefedéséhez több regionális terjesztővel kívánnának egyedi megállapodásokat kötni. A kérelmező nem osztja Magyarország e véleményét, ugyanakkor nem szolgáltatott lényegi bizonyítékot állításának alátámasztására. Ezért a következő értékelés csak az országos szintű terjesztők közötti versenyt veszi figyelembe.
(25)
A Bizottság korábbi határozataiban (17) különbséget tett a hírlapok korai kézbesítésű terjesztése és standard kézbesítésű terjesztése között.
(26)
Magyarország megerősítette (18), hogy e különbségtétel helyénvaló a magyar piac esetében. Emellett úgy tűnik, hogy a piaci részesedések eloszlását illetően a versenyhelyzet minden érintett termékpiacon különböző (19) - ez ugyancsak arra utal, hogy szükség van különálló érintett termékpiacok meghatározására.
(27)
A (20)-(26) preambulumbekezdésben felsorolt információk alapján e határozat alkalmazásában és a versenyjog sérelme nélkül az érintett termékpiacok meghatározása a következő: a címzett hírlapok korai kézbesítésű terjesztésének piaca és a címzett hírlapok és folyóiratok standard kézbesítésű terjesztésének piaca.
Címzett hírlapok korai kézbesítésű terjesztése
(28)
A Magyar Posta 2012-ben lépett be a címzett hírlapok korai kézbesítésű terjesztésének piacára, és 2013-ban jelentős piaci részesedésre tett szert. Konkrétabban, saját becslései szerint (20) a Magyar Posta piaci részesedése 2012-ben [… %], 2013-ban pedig [… %] volt. […].
(29)
A Magyar Posta fő versenytársa a MédiaLOG, amely az elmúlt 5 évben piacvezető volt (21), a következő piaci részesedésekkel: 2009 és 2011 között [… %], 2012-ben [… %] és 2013-ban [… %]. A MédiaLOG olyan vállalatcsoport tulajdonában van, amely maga is érintett hírlapok és folyóiratok kiadásában, és elsősorban a csoport kiadványait terjeszti.
(30)
2012-ig a MédiaLOG volt az egyetlen országos terjesztő, és nem csupán az őt tulajdonló vállalatcsoporthoz tartozó kiadók hírlapjait terjesztette, hanem a terjesztői hálózattal nem rendelkező kiadók országos hírlapjait is. Amióta a Magyar Posta belépett a piacra, a terjesztői hálózattal nem rendelkező kiadók két országos terjesztő közül választhatnak. […].
(31)
A rendelkezésre álló információk értelmében (22) a MédiaLOG részben saját maga végzi a hírlapok terjesztését, részben alvállalkozókkal végezteti azt. […].
(32)
E határozat alkalmazásában és a versenyjog sérelme nélkül úgy kell tekinteni, hogy a (28)-(31) preambulumbekezdésben felsorolt tényezők e tevékenység versenynek való kitettségét jelzik Magyarországon. Következésképpen, mivel a 2014/25/EU irányelv 34. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételek teljesülnek, meg kell állapítani, hogy a 2014/25/EU irányelv nem alkalmazandó az említett tevékenység magyarországi folytatását lehetővé tevő szerződésekre.
Címzett hírlapok és folyóiratok standard kézbesítésű terjesztése
(33)
Saját becslése szerint (23) a Magyar Posta piaci részesedése 2009-től 2011-ig mintegy [… %] volt, 2012-ben [… %], 2013-ban pedig [… %].
(34)
Ebben az összefüggésben emlékeztetni kell arra az állandó ítélkezési gyakorlatra, amely szerint „kivételes körülményektől eltekintve a rendkívül jelentős piaci részesedések önmagukban az erőfölény meglétét bizonyítják. Ez a helyzet áll fenn 50 %-os piaci részesedés esetében” (24).
(35)
A Magyar Posta egyetlen versenytársa a MédiaLOG, amelynek piaci részesedése a kérelmező becslése szerint (25) 2009 és 2011 között mintegy [… %] volt, 2012-ben [… %], 2013-ban pedig [… %].
(36)
A rendelkezésre álló információk értelmében (26) a MédiaLOG részben saját maga végzi a hírlapok és folyóiratok terjesztését, részben alvállalkozókkal végezteti azt, […].
(37)
A piaci belépést illetően a Bizottság megjegyzi, hogy az érintett piacra az elmúlt 5 évben nem volt új belépés, és arról sincs tudomása, hogy a közeljövőben várható lenne új belépés.
(38)
A kérelmező nem szolgált meggyőző bizonyítékkal arra vonatkozóan, hogy tevékenységeire versenypiaci nyomás nehezedne, amely e piacon egyre dominánsabb pozíciója szempontjából kihívást jelentene.
(39)
E határozat alkalmazásában és a versenyjog sérelme nélkül, figyelembe véve a (33)-(38) preambulumbekezdésben felsorolt tényezőket, nem tekinthető úgy, hogy a szóban fogó szolgáltatási kategória közvetlenül ki van téve versenynek Magyarországon. Következésképpen, mivel a 2014/25/EU irányelv 34. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételek nem teljesülnek, meg kell állapítani, hogy a 2014/25/EU irányelv rendelkezései továbbra is alkalmazandók a címzett hírlapok és folyóiratok standard kézbesítésű magyarországi terjesztését lehetővé tevő szerződésekre.
IV. KÖVETKEZTETÉSEK
(40)
Tekintettel a (3)-(39) preambulumbekezdésben megvizsgált tényezőkre, a 2014/25/EU irányelv 34. cikkének (1) bekezdésében a versenynek való közvetlen kitettségre vonatkozó feltételt a következő szolgáltatások tekintetében kell teljesítettnek tekinteni Magyarországon:
a)
címezetlen reklámkiadványok terjesztésével kapcsolatos, postai szolgáltatók által nyújtott szolgáltatások;
b)
címzett hírlapok korai kézbesítésű terjesztésével kapcsolatos postai szolgáltatások.
(41)
Mivel a piachoz való korlátlan hozzáférés feltétele teljesítettnek tekinthető, a 2014/25/EU irányelv nem alkalmazandó abban az esetben, ha az ajánlatkérők a (40) preambulumbekezdés a) és b) pontjában felsorolt szolgáltatások nyújtását Magyarországon lehetővé tevő szerződéseket ítélik oda, sem pedig akkor, ha az ilyen tevékenységek Magyarországon való folytatására szerveznek tervpályázatot.
(42)
Ez a határozat a 2013. november és 2014. március közötti jogi és ténybeli helyzeten alapul, ahogyan az a Magyar Posta és a magyar hatóságok által benyújtott információkból kirajzolódik. Ez a határozat felülvizsgálható, amennyiben a jogi vagy ténybeli helyzet lényeges változása következtében már nem teljesülnek a 2014/25/EU irányelv 34. cikkének (1) bekezdésének alkalmazhatóságára vonatkozó feltételek.
(43)
Mindazonáltal úgy kell tekinteni, hogy a Magyarország területén nyújtott, címzett hírlapok és folyóiratok standard kézbesítésű terjesztésére vonatkozó postai szolgáltatások tekintetében nem teljesül a versenynek való közvetlen kitettségre vonatkozó, a 2014/25/EU irányelv 34. cikkének (1) bekezdésben meghatározott feltétel.
(44)
Mivel az e kérelem tárgyát képező egyes szolgáltatások továbbra is a 2014/25/EU irányelv hatálya alá tartoznak, emlékeztetni kell arra, hogy a több tevékenységre kiterjedő szerződéseket a 2014/25/EU irányelv 5. cikkének megfelelően kell kezelni. Ez azt jelenti, hogy ha az ajánlatkérő olyan, ún. vegyes beszerzést hajt végre, amely egyaránt szolgál a 2014/25/EU irányelv alkalmazása alól mentesített, valamint az alól nem mentesített tevékenységek finanszírozására, azokat a tevékenységeket kell figyelembe venni, amelyek a szerződés fő célját képezik. Azon vegyes beszerzések esetében, ahol az alapvető cél a nem mentesített tevékenységek támogatása, a 2014/25/EU irányelv rendelkezései alkalmazandók. Ha lehetetlen objektíven megállapítani, hogy mely tevékenységre irányul elsősorban a szerződés, a szerződést a 2014/25/EU irányelv 5. cikkének (5) bekezdésével összhangban kell odaítélni.
(45)
Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a közbeszerzési tanácsadó bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A 2014/25/EU irányelv nem alkalmazandó ajánlatkérők által odaítélt, és Magyarországon megvalósítandó következő szolgáltatásokat lehetővé tevő szerződésekre:
a)
címezetlen reklámkiadványok terjesztésével kapcsolatos, postai szolgáltatók által nyújtott szolgáltatások;
b)
címzett hírlapok korai kézbesítésű terjesztésével kapcsolatos postai szolgáltatások.
2. cikk
Ennek a határozatnak Magyarország a címzettje.
Kelt Brüsszelben, 2014. május 22-én.