NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 692/2014
ze dne 23. června 2014
o omezeních dovozu zboží pocházejího z Krymu nebo ze Sevastopolu do Unie v reakci na jejich protiprávní anexi
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 215 této smlouvy,
s ohledem na rozhodnutí Rady 2014/386/SZBP (1) o omezeních týkajících se zboží pocházejícího z Krymu nebo ze Sevastopolu v reakci na jejich protiprávní anexi,
s ohledem na společný návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku a Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Evropská rada na svém zasedání ve dnech 20.-21. března 2014 důrazně odsoudila anexi Autonomní republiky Krym (dále jen „Krym“) a města Sevastopol dále jen „Sevastopol“) k Ruské federaci a zdůraznila, že tuto anexi neuzná. Evropská rada vyzvala Komisi, aby posoudila právní dopady uvedené anexea navrhla k rychlému provedení hospodářská, obchodní a finanční omezující opatření související s Krymem.
(2)
Valné shromáždění OSN ve své rezoluci ze dne 27. března 2014 potvrdilo svůj závazek týkající se svrchovanosti Ukrajiny, politické nezávislosti, jednoty a územní celistvost Ukrajiny v rámci jejích mezinárodně uznaných hranic, čímž poukázalo na neplatnost referenda konaného dne 16. března na Krymu, a vyzvalo státy, aby změny ve statusu Krymu a Sevastopolu neuznaly.
(3)
Rada dne 23. června 2014 přijala rozhodnutí 2014/386/SZBP o omezeních týkajících se zboží pocházejícího z Krymu nebo ze Sevastopolu a o přímém či nepřímém financování nebo poskytování finanční pomoci, jakož i pojištění a zajištění souvisejících s dovozem tohoto zboží v reakci na protiprávní anexi Krymu a Sevastopolu. Aby se minimalizoval účinek těchto omezujících opatření na hospodářské subjekty, je třeba stanovit výjimky a přechodná období, pokud jde o obchod se zbožím a související služby, v jejichž případě jsou operace vyžadovány obchodními nebo doplňkovými smlouvami, a to za podmínky oznámení předem.
(4)
Tato opatření spadají do oblasti působnosti Smlouvy o fungování Evropské unie, a proto je, zejména z důvodu zajištění jejich jednotného uplatňování ve všech členských státech, k jejich provádění nezbytné regulační opatření na úrovni Unie.
(5)
Aby se zajistilo, že opatření stanovená v tomto nařízení jsou účinná, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost prvním dnem po jeho vyhlášení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Pro účely tohoto nařízení se se rozumí:
a)
„nárokem“ jakýkoli nárok, uplatňovaný právní cestou či nikoli, jenž vznikl před 25. červnem 2014 nebo po tomto dni, na základě smlouvy nebo operace nebo v souvislosti s nimi, a zejména:
i)
nárok na plnění závazku vyplývajícího ze smlouvy nebo operace nebo s nimi spojeného,
ii)
nárok na prodloužení doby platnosti nebo na vyplacení dluhopisů, finančních záruk nebo příslibu odškodnění v jakékoli formě,
iii)
nárok na náhradu škody související se smlouvou nebo operací,
iv)
protinárok,
v)
nárok na uznání nebo vykonání rozsudku či rozhodčího nálezu nebo jiného rovnocenného rozhodnutí bez ohledu na místo jeho vydání či vynesení, včetně využití doložky vykonatelnosti;
b)
„smlouvou nebo operací“ jakákoli operace bez ohledu na její formu, rozhodné právo a bez ohledu na to, zda zahrnuje jednu nebo více smluv nebo podobných závazků uzavřených mezi týmiž nebo různými stranami; v tomto smyslu se „smlouvou“ rozumějí zejména finanční záruky a protizáruky nebo úvěry, ať už jsou právně nezávislé či nikoli, a jakékoli související ujednání vyplývající z dané obchodní operace nebo s ní související;
c)
„zbožím pocházejícím z Krymu nebo Sevastopolu“ zboží, které je zcela získáno na Krymu nebo v Sevastopolu nebo které zde podstoupilo poslední významné úpravy ve smyslu článků 23 a 24 nařízení (EHS) č. 2913/92 ze dne 12. října 1992, kterým se vydává celní kodex Společenství (2);
d)
„územím Unie“ území členských států, na něž se vztahuje Smlouva za podmínek v ní stanovených, včetně jejich vzdušného prostoru;
e)
„příslušnými orgány“ příslušné orgány členských států uvedené na internetových stránkách, jejichž seznam je v příloze.
Článek 2
Zakazuje se:
a)
dovážet do Evropské unie zboží pocházející z Krymu nebo Sevastopolu;
b)
přímo či nepřímo poskytovat financování nebo finanční pomoc, jakož i pojištění a zajištění v souvislosti s dovozem zboží uvedeného v písmenu a).
Článek 3
Zákazy v článku 2 se nepoužijí:
a)
do 26. září 2014 na plnění obchodních smluv uzavřených před 25. červnem 2014 nebo doplňkových smluv nezbytných pro plnění těchto smluv, za předpokladu, že fyzické či právnické osoby, subjekt či orgán, které hodlají plnit příslušnou smlouvu, oznámily danou činnost nebo operaci příslušnému orgánu členského státu usazení alespoň 10 pracovních dnů předem;
b)
na zboží pocházející z Krymu nebo Sevastopolu, které bylo dáno k dispozici ukrajinským orgánům ke zkoumání, u něhož bylo ověřeno splnění podmínek nároku na preferenční původ v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 978/2012 a nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 374/2014 (3) nebo v souladu s dohodou o přidružení EU-Ukrajina.
Článek 4
Zakazuje se vědomě a úmyslně se účastnit činností, jejichž cílem nebo následkem je obcházení zákazů stanovených v článku 2.
Článek 5
Jednání fyzických nebo právnických osob, subjektů či orgánů pro ně nezakládá žádnou odpovědnost, pokud nevěděly a neměly žádný důvod se domnívat, že svým jednáním porušují opatření stanovená v tomto nařízení.
Článek 6
1. Nebude uspokojen žádný nárok vyplývající ze smlouvy nebo operace, jejichž plnění nebo uskutečnění bylo přímo nebo nepřímo, zcela nebo částečně dotčeno opatřeními uloženými tímto nařízením, a to včetně náhrady škody nebo jiných nároků tohoto druhu, jako je nárok na náhradu nebo nárok vyplývající ze záruky, zejména nárok na prodloužení doby platnosti nebo vyplacení dluhopisů, záruk nebo příslibu odškodnění v jakékoli formě, zejména finančních záruk nebo příslibů finančního odškodnění, je-li vznesen:
a)
určenými fyzickými nebo právnickými osobami, subjekty či orgány uvedenými v příloze I nařízení Rady (EU) č. 269/2014;
b)
jakýmikoli fyzickými nebo právnickými osobami, subjekty či orgány jednajícími prostřednictvím nebo jménem osob, subjektů či orgánů uvedených v písmenu a);
c)
jakýmikoli fyzickými nebo právnickými osobami, subjekty či orgány, bylo-li arbitrážním, soudním nebo správním rozhodnutí shledáno, že porušují zákazy stanovené v tomto rozhodnutí;
d)
jakýmikoli fyzickými nebo právnickými osobami, subjekty či orgány, pokud se nárok vztahuje na zboží, jehož dovoz je zakázán podle článku 2.
2. Ve všech řízeních k uspokojení nároku nese důkazní břemeno ohledně toho, že uspokojení nároku není zakázáno odstavcem 1, fyzická nebo právnická osoba, subjekt či orgán usilující o uspokojení tohoto nároku.
3. Tímto článkem není dotčeno právo fyzických nebo právnických osob, subjektů či orgánů uvedených v odstavci 1 na soudní přezkoumání legálnosti neplnění smluvních závazků s ohledem na toto nařízení.
Článek 7
1. Komise a členské státy se navzájem informují o opatřeních přijatých podle tohoto nařízení a sdílejí všechny další důležité informace, které mají k dispozici v souvislosti s tímto nařízením, zejména informace o jeho porušování, o problémech s jeho vymáháním a o rozhodnutích vydaných vnitrostátními soudy.
2. Členské státy neprodleně předají ostatním členským státům a Komisi veškeré další důležité informace, které mají k dispozici a které by mohly ovlivnit účinné provádění tohoto nařízení.
Článek 8
1. Členské státy stanoví pravidla pro sankce za porušení ustanovení tohoto nařízení a přijmou veškerá nezbytná opatření k zajištění jejich uplatňování. Stanovené sankce musí být účinné, přiměřené a odrazující.
2. Členské státy oznámí Komisi pravidla uvedená v odstavci 1 neprodleně po vstupu tohoto nařízení v platnost a oznámí jí rovněž jakékoli pozdější změny.
Článek 9
1. Členské státy určí příslušné orgány pro účely tohoto nařízení a údaje o nich zveřejní na internetových stránkách, jejichž seznam je v příloze. Členské státy oznámí Komisi veškeré změny adres svých internetových stránek, jejichž seznam je v příloze.
2. Členské státy oznámí Komisi své příslušné orgány včetně jejich kontaktních údajů neprodleně po vstupu tohoto nařízení v platnost a oznámí jí rovněž jakékoli pozdější změny.
3. Pokud se v tomto nařízení ukládá povinnost oznámit určité skutečnosti Komisi, informovat ji nebo s ní jinak komunikovat, použije se pro tyto účely adresa a další kontaktní údaje uvedené v příloze.
Článek 10
Toto nařízení se použije:
a)
na území Unie, včetně jejího vzdušného prostoru;
b)
na palubě jakéhokoli letadla nebo plavidla v jurisdikci některého z členských států;
c)
na každou osobu nacházející se na území Unie nebo mimo něj, která je státním příslušníkem některého členského státu;
d)
na všechny právnické osoby, subjekty či orgány zapsané nebo zřízené podle práva některého členského státu, ať se nacházejí na území Unie nebo mimo něj;
e)
na každou právnickou osobu, subjekt nebo orgán v souvislosti s jakoukoli podnikatelskou činností vykonávanou zcela nebo částečně v rámci Unie.
Článek 11
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 23. června 2014.
A TANÁCS 692/2014/EU RENDELETE
(2014. június 23.)
a Krím és Szevasztopol jogellenes annektálása miatt a Krímből és Szevasztopolból származó áruknak az Unióba történő behozatalára vonatkozó korlátozások bevezetéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 215. cikkére,
tekintettel a Krím és Szevasztopol jogellenes annektálása miatt a Krímből és Szevasztopolból származó árukra vonatkozó korlátozások bevezetéséről szóló 2014/386/KKBP határozatra (1),
tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője és az Európai Bizottság együttes javaslatára,
mivel:
(1)
2014. március 20-21-i ülésén az Európai Tanács határozottan elítélte a Krími Autonóm Köztársaságnak (Krím) és Szevasztopol városának (Szevasztopol) az Oroszországi Föderációhoz való csatolását és hangsúlyozta, hogy nem ismeri el a Krím és Szevasztopol Oroszországhoz való csatolását. Az Európai Tanács felkérte a Bizottságot, hogy mérje fel a Krím Oroszországhoz való csatolásának jogi következményeit, és tegyen javaslatot a Krímmel kapcsolatos, mielőbb végrehajtandó gazdasági, kereskedelmi és pénzügyi korlátozásokra.
(2)
2014. március 27-i határozatában az Egyesült Nemzetek Közgyűlése megerősítette az Ukrajna nemzetközileg elismert határain belüli szuverenitása, politikai függetlensége, egysége és területi integritása melletti elkötelezettségét, hangsúlyozva a Krímben március 16-án tartott népszavazás érvénytelenségét, továbbá minden államot arra szólított fel, hogy ne ismerjék el a Krím és Szevasztopol jogállásának semmilyen megváltoztatását.
(3)
2014. június 23-án a Tanács elfogadta a Krím és Szevasztopol jogellenes annektálása miatt a Krímből és Szevasztopolból származó árukra vonatkozó korlátozásokról, és az ilyen áruk behozatalával kapcsolatos közvetlen vagy közvetett finanszírozás vagy pénzügyi támogatás nyújtására, továbbá biztosítására és viszontbiztosítására vonatkozó korlátozásokról szóló 2014/386/KKBP határozatot. A korlátozó intézkedések gazdasági szereplőkre gyakorolt hatásának minimálisra csökkentése érdekében bejelentési kötelezettség mellett kivételekről és átmeneti időszakokról kell rendelkezni olyan áruk kereskedelme és a kapcsolódó szolgáltatások tekintetében, amelyekre vonatkozóan kereskedelmi szerződés vagy járulékos szerződés alapján kell tranzakciókat lebonyolítani.
(4)
Ezek az intézkedések az Európai Unió működéséről szóló szerződés hatálya alá tartoznak, így, a valamennyi tagállamban történő egységes alkalmazásuk biztosítása érdekében a végrehajtásukhoz uniós szintű jogszabály szükséges.
(5)
Az e rendeletben előírt intézkedések hatékonyságának biztosítása érdekében e rendeletnek a kihirdetése napját követő napon hatályba kell lépnie,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
E rendelet alkalmazásában:
a) „igény”: bármely, 2014. június 25-ét megelőzően vagy azt követően szerződés vagy ügylet alapján vagy ahhoz kapcsolódóan keletkezett követelés, akár jogi eljárásban érvényesítik, akár nem, mely különösen az alábbiakat foglalja magában:
i.
szerződés vagy ügylet alapján vagy ezekhez kapcsolódóan felmerülő igény teljesítése iránti követelés;
ii.
kötvény, pénzügyi garancia vagy viszontgarancia kifizetése vagy meghosszabbítása iránti igény;
iii.
szerződés vagy ügylet vonatkozásában kártérítés iránti igény;
iv.
ellenkövetelés;
v.
bárhol meghozott ítélet, választott bírósági határozat vagy ezzel egyenértékű határozat elismerése vagy végrehajtása iránti igény, beleértve a külföldön hozott határozat belföldön történő érvényesítését;
b) „szerződés vagy ügylet”: bármely ügylet bármilyen alakban, bármilyen alkalmazandó jog vonatkozik rá, függetlenül attól, hogy egy vagy több szerződést vagy hasonló kötelezettségeket foglal-e magában ugyanazon vagy különböző felek közt; ennek alkalmazásában a „szerződés” magában foglal minden kötvényt, garanciát vagy viszontgaranciát - különösen pénzügyi garanciát vagy pénzügyi viszontgaranciát -, továbbá minden jogilag független és nem független hitelt, és bármely olyan kapcsolódó rendelkezést, amely az ügyletből származik vagy azzal kapcsolatos;
c) „Krímből vagy Szevasztopolból származó áruk”: a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK rendelet (2) 23. és 24. cikkével értelemszerűen összhangban a teljes egészében a Krímben és Szevasztopolban létrejött vagy az utolsó lényeges átalakításon ott átesett áruk;
d) „az Unió területe”: a tagállamok területét magában foglaló terület, amelyre a Szerződés rendelkezéseit alkalmazni kell az abban meghatározott feltételekkel, beleértve a légterüket is;
e) „illetékes hatóságok”: a tagállamoknak a mellékletben felsorolt honlapokon feltüntetett illetékes hatóságai;
2. cikk
Tilos:
a)
a Krímből vagy Szevasztopolból származó áruk Európai Unióba való behozatala;
b)
az a) pontban említett áruk behozatalával kapcsolatos közvetlen vagy közvetett finanszírozás vagy pénzügyi támogatás nyújtása, valamint biztosítás vagy viszontbiztosítás.
3. cikk
A 2. cikkben foglalt tilalmak nem vonatkoznak az alábbiakra:
a)
a 2014. június 25. előtt megkötött kereskedelmi szerződések vagy az ilyen szerződések teljesítéséhez szükséges járulékos szerződések teljesítése 2014. szeptember 26-ig, feltéve, hogy az említett szerződéseket teljesíteni szándékozó természetes vagy jogi személy, szervezet vagy szerv legalább tíz munkanappal előre bejelentette a tevékenységet vagy tranzakciót a letelepedése szerinti tagállam illetékes hatóságának;
b)
a Krímből vagy Szevasztopolból származó olyan áruk, amelyeket vizsgálat céljából az ukrajnai hatóságok rendelkezésére bocsátottak, amelyekre vonatkozóan a preferenciális származásra való jogosultsági feltételeknek való megfelelést a 978/2012/EU rendeletnek és a 374/2014/EU rendeletnek (3) megfelelően vagy az EU-Ukrajna társulási megállapodásnak megfelelően ellenőrizték.
4. cikk
Tilos az olyan tevékenységekben való tudatos és szándékos részvétel, amelyeknek célja vagy hatása a 2. cikkben meghatározott tilalmak megkerülése.
5. cikk
A természetes vagy jogi személyek, szervezetek vagy szervek által a fenti célból végrehajtott intézkedések semmilyen formában nem vonják maguk után e természetes vagy jogi személyek, szervezetek vagy szervek felelősségét, amennyiben azok nem tudták vagy nem volt ésszerű okuk feltételezni, hogy intézkedésükkel megsértik az e rendeletben foglalt intézkedéseket.
6. cikk
(1) Nem érvényesíthetők az olyan szerződésekkel vagy ügyletekkel kapcsolatos, bármilyen formájú igények, amelyek teljesítését az e rendelet alapján előírt intézkedések közvetlenül vagy közvetve, egészben vagy részben befolyásolják, ideértve a kártérítési vagy egyéb hasonló jellegű igényeket, mint például beszámítási követelést vagy garanciaérvényesítés keretében benyújtott követelést, különösen kötvény, garancia vagy viszontgarancia - különösen pénzügyi garancia vagy pénzügyi viszontgarancia - kifizetésére vagy meghosszabbítására irányuló bármilyen követelést, amennyiben azokat az alábbiak kívánják érvényesíteni:
a)
az I. mellékletben foglalt jegyzékben szereplő természetes vagy jogi személyek, szervezetek vagy szervek;
b)
az a) pontban említett személyek, szervezetek vagy szervek valamelyikén keresztül, illetve nevében vagy javára eljáró természetes vagy jogi személyek, szervezetek vagy szervek;
c)
bármely olyan természetes vagy jogi személy, szervezet vagy szerv, amelyről választott bírósági, bírósági vagy közigazgatási határozat megállapította, hogy megsértette az e rendeletben foglalt tilalmakat;
d)
bármely természetes vagy jogi személy, szervezet vagy szerv, amennyiben az igény olyan árukhoz kapcsolódik, amelyeknek behozatala a 2. cikk szerinti tilalom alá esik.
(2) Igény érvényesítésére irányuló bármilyen eljárás során az igényt érvényesíteni kívánó természetes vagy jogi személyre, szervezetre vagy szervre hárul a bizonyítás terhe arra vonatkozóan, hogy az (1) bekezdés nem tiltja az igény érvényesítését.
(3) Ez a cikk nem érinti az (1) bekezdésben említett természetes vagy jogi személyeknek, szervezeteknek és szerveknek a jogát a szerződéses kötelezettségek teljesítése elmulasztásának jogszerűségével kapcsolatos bírósági felülvizsgálathoz, e rendelettel összhangban.
7. cikk
(1) A Bizottság és a tagállamok értesítik egymást az e rendelet alapján hozott intézkedésekről, valamint megosztják egymással az e rendelettel kapcsolatban rendelkezésükre álló bármely egyéb lényeges információt, így különösen az e rendelet megszegésével és e rendelet végrehajtásával kapcsolatos problémákról, valamint a nemzeti bíróságok által hozott ítéletekről.
(2) A tagállamok haladéktalanul értesítik egymást és a Bizottságot bármely egyéb rendelkezésükre álló, vonatkozó információról, amely érintheti e rendelet hatékony végrehajtását.
8. cikk
(1) A tagállamok megállapítják az e rendelet rendelkezéseinek megsértése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozó szabályokat, és minden szükséges intézkedést megtesznek azok végrehajtása érdekében. Az elrendelt szankcióknak hatásosnak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük.
(2) A tagállamok e rendelet hatálybalépését követően haladéktalanul értesítik a Bizottságot az (1) bekezdésben említett szabályokról, majd ezt követően azok későbbi módosításairól.
9. cikk
(1) A tagállamok kijelölik az e rendeletben említett illetékes hatóságokat, és azokat megadják a mellékletben felsorolt honlapokon. A tagállamok értesítik a Bizottságot a mellékletben felsorolt honlapok címeinek megváltozásáról.
(2) A tagállamok e rendelet hatálybalépését követően haladéktalanul értesítik a Bizottságot az illetékes hatóságaikról - ideértve az illetékes hatóságok elérhetőségét is -, valamint bármely későbbi változásról.
(3) Azokban az esetekben, amikor e rendelet a Bizottság értesítésére, tájékoztatására vagy a vele történő egyéb kapcsolattartásra vonatkozó kötelezettséget ír elő, az ilyen kommunikáció során a mellékletben feltüntetetett címet és egyéb elérhetőségeket kell felhasználni.
10. cikk
E rendeletet alkalmazni kell:
a)
az Unió területén, a légterét is ideértve;
b)
a valamely tagállam joghatósága alá eső bármely légi vagy vízi jármű fedélzetén;
c)
minden olyan, az Unió területén vagy azon kívül tartózkodó személyre, aki valamely tagállam állampolgára;
d)
bármely tagállam joga szerint bejegyzett vagy létesített jogi személyre, szervezetre vagy szervre az Unió területén belül vagy kívül;
e)
a teljes egészében vagy részben az Unión belül üzleti tevékenységet folytató bármely jogi személyre, szervezetre vagy szervre.
11. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napját követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Luxembourgban, 2014. június 23-án.