NAŘÍZENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) č. 795/2014
ze dne 3. července 2014
o požadavcích v oblasti dozoru nad systémově významnými platebními systémy
(ECB/2014/28)
RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 127 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 3.1, článek 22 a čl. 34.1 první odrážku tohoto statutu,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Čl. 127 odst. 2 čtvrtá odrážka Smlouvy a čl. 3.1 čtvrtá odrážka statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky (dále jen „statut ESCB“) zmocňují Eurosystém k tomu, aby podporoval plynulé fungování platebních systémů.
(2)
Eurosystém podporuje plynulé fungování platebních systémů mimo jiné tím, že vykonává dozor.
(3)
V lednu roku 2001 přijal Eurosystém Základní zásady pro systémově významné platební systémy („Core Principles for Systemically Important Payment Systems“), které vypracoval Výbor pro platební a zúčtovací systémy (CPSS) Banky pro mezinárodní platby jako minimální požadavky pro systémově významné platební systémy („systemically important payment systems“ („SIPS“ nebo „systémy SIPS“)) (1).
(4)
V dubnu roku 2012 byly Základní zásady pro systémově významné platební systémy nahrazeny zásadami CPSS a technického výboru Mezinárodní organizace komisí pro cenné papíry (IOSCO) pro infrastruktury finančního trhu (dále jen „zásady CPSS-IOSCO“) (2), které harmonizují a posilují stávající mezinárodní standardydozoru mimo jiné v případě systémů SIPS.
(5)
V souladu se zásadami CPSS-IOSCO by systémy SIPS měly podléhat účinnému dozoru na základě jednoznačně vymezených a zveřejněných kritérií, a to s ohledem na potenciál těchto systémů vyvolávat systémová rizika, pokud nejsou dostatečně chráněny vůči rizikům, jimž jsou vystaveny. Příslušné orgány by kromě toho měly mít dostatečnou pravomoc a zdroje k plnění svých úkolů včetně přijetí nápravného opatření. CPSS-IOSCO doporučuje, aby tyto zásady byly v nejvyšším možném rozsahu provedeny ve vnitrostátních právních a regulatorních rámcích.
(6)
Z tohoto důvodu a s cílem zajistit účinnost a spolehlivost systémů SIPS Evropská centrální banka (ECB) rozhodla, že zásady CPSS-IOSCO provede formou nařízení. Očekává se, že i orgány v jiných zemích zásady CPSS-IOSCO ve svém příslušném právním a regulatorním rámci obdobně zavedou a použijí v nejvyšším možném rozsahu, který jim tento rámec umožňuje.
(7)
Toto nařízení se vztahuje na systémy SIPS, které zahrnují systémově významné platební systémy pro velké i malé platby. Vztahuje se na platební systémy provozované centrálními bankami i soukromými provozovateli. Zásady CPSS-IOSCO uznávají, že existují výjimečné případy, kdy se tyto zásady vzhledem k požadavkům vymezeným v příslušném právním či správním předpisu nebo postupu odlišně použijí na platební systémy provozované centrálními bankami. Eurosystém má cíle veřejné politiky, povinnosti a institucionální uspořádání vymezené ve Smlouvě a statutu ESCB, což znamená, že systémy SIPS Eurosystému mohou být vyňaty z určitých požadavků na základě tohoto nařízení. S ohledem na tyto skutečnosti by systémy SIPS Eurosystému měly být vyňaty z konkrétních požadavků týkajících se správy a řízení, plánů na ukončení činnosti, kapitálu a likvidních aktiv, zajištění a investičních rizik, jež se vztahují na stejné oblasti jako příslušné požadavky formálně přijaté Radou guvernérů. Tyto výjimky jsou vymezeny v několika ustanoveních tohoto nařízení.
(8)
Na základě obecných zásad ECB/2012/27 ze dne 5. prosince 2012 o transevropském expresním automatizovaném systému zúčtování plateb v reálném čase (TARGET2) (3) má TARGET2 decentralizovanou strukturu spočívající ve vzájemném propojení souboru platebních systémů. Systémy, které jsou součástí TARGET2, jsou s určitými výjimkami v případě omezení vyplývajících z vnitrostátních právních předpisů v nejvyšším možném rozsahu harmonizovány. Hlavním znakem systému TARGET2 je dále jednotná technická platforma s názvem Jednotná sdílená platforma (Single Shared Platform - SSP). Rada guvernérů má ve vztahu k TARGET2 nejvyšší pravomoc a zabezpečuje jeho veřejnou funkci: toto uspořádání v oblasti správy a řízení se odráží v dozoru nad TARGET2.
(9)
K účinnosti a spolehlivosti systému SIPS je třeba souladu s příslušnými vnitrostátními právními předpisy a existence jednoznačných pravidel, postupů a smluv, na jejichž základě je tento systém provozován. Soulad s právními předpisy se týká právních systémů všech zemí, v nichž provozovatel SIPS nebo jeho účastníci vykonávají činnost.
(10)
Účinnost a spolehlivost systému SIPS závisí rovněž na jednoznačnosti a vhodnosti jeho systému správy a řízení, který musí být jasně zdokumentován.
(11)
Spolehlivý a stále se vyvíjející rámec pro komplexní řízení právního, úvěrového, operačního a investičního rizika, rizika likvidity, obecného podnikatelského rizika, rizika úschovy a dalších rizik, je zcela zásadní pro identifikaci, měření, sledování a řízení celé řady rizik, která vznikají na straně provozovatele SIPS či která tento provozovatel nese. Totéž platí i pro spolehlivost a odolnost rámce pro zajištění, pravidel a postupů pro případ selhání účastníka a plánů zachování provozu provozovatele SIPS.
(12)
Snížení systémového rizika mimo jiné vyžaduje neodvolatelnost zúčtování. Unie přijala směrnici Evropského parlamentu a Rady 98/26/ES ze dne 19. května 1998 o neodvolatelnosti zúčtování v platebních systémech a v systémech vypořádání obchodů s cennými papíry (4). Směrnice 98/26/ES vyžaduje, aby pravidla pro systémy označené podle této směrnice vymezila okamžik vstupu (po němž jsou převodní příkazy právně vymahatelné a závazné pro třetí osoby i v případě úpadkového řízení proti účastníkovi) a okamžik neodvolatelnosti převodních příkazů. Vnitrodenní zúčtování nebo zúčtování v reálném čase může být rovněž vhodné, je-li v souladu s obecným obchodním modelem systému SIPS a je-li nezbytné k tomu, aby provozovatel a účastníci systému SIPS mohli řídit svá úvěrová rizika, případně rizika likvidity.
(13)
Objektivní a zveřejněná kritéria pro účast v systému SIPS, která jsou založena na riziku a která umožňují spravedlivý a (s výhradou přijatelných standardů pro kontrolu rizik) volný přístup do systému SIPS, podporují bezpečnost a účinnost systému SIPS a trhů, kterým slouží, aniž by při tom docházelo k nepřiměřenému omezení volného poskytování služeb.
(14)
Ustanoveními tohoto nařízení, jež vyžadují, aby provozovatel SIPS shromažďoval, zpracovával a předával údaje, by neměla být dotčena žádná použitelná pravidla ochrany údajů účastníků či klientů.
(15)
Celkově účinný a efektivní systém SIPS s jednoznačně vymezenými, měřitelnými a dosažitelnými cíli je nejlépe vybaven pro to, aby naplnil potřeby účastníků SIPS a trhů, jimž tento systém slouží.
(16)
V rozsahu, který lze považovat za možný a vhodný, se ECB za účelem plnění úkolů ESCB může obracet na národní centrální banky.
(17)
Požadavky vymezené v tomto nařízení jsou přiměřené specifickým rizikům a expozicím systémů SIPS.
(18)
Zásadními prvky při provádění zásad CPSS-IOSCO v nejvyšším rozsahu umožněném Smlouvou a statutem ESCB jsou oprávnění příslušných orgánů požadovat přijetí opatření k nápravě nebo zamezení opakování neplnění tohoto nařízení a oprávnění ECB ukládat účinné, přiměřené a odstrašující sankce za porušení tohoto nařízení.
(19)
Je nezbytné, aby se na dodržování souladu s požadavky v oblasti dozoru vymezenými v tomto nařízení vztahovalo přechodné období, což provozovatelům SIPS umožní, aby se s těmito požadavky seznámili a aby je provedli,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto nařízení vymezuje požadavky v oblasti dozoru nad systémy SIPS.
2. Rada guvernérů přijme rozhodnutí, v němž určí platební systémy, na něž se vztahuje toto nařízení, jakož i jejich příslušné provozovatele a příslušné orgány. Tento seznam ECB vede na svých internetových stránkách a aktualizuje jej v návaznosti na každou změnu.
3. Platební systém se určí jako systém SIPS, pokud: a) je způsobilý k tomu, aby jej členský stát, jehož měnou je euro, oznámil jako systém podle směrnice 98/26/ES, nebo jeho provozovatel je usazen v eurozóně, a to i formou pobočky, jejímž prostřednictvím je systém provozován, a b) během kalendářního roku byly splněny alespoň dvě z těchto podmínek:
i)
celková denní průměrná hodnota zpracovaných plateb v eurech je vyšší než 10 miliard EUR;
ii)
jeho tržní podíl je alespoň jedním z těchto podílů:
-
15 % celkového objemu plateb v eurech;
-
5 % celkového objemu přeshraničních plateb v eurech;
-
75 % celkového objemu plateb v eurech na úrovni členského státu, jehož měnou je euro;
iii)
jeho přeshraniční činnost (tj. účastníci usazení v zemi jiné než je země provozovatele SIPS a/nebo přeshraniční propojení s jinými platebními systémy) zahrnuje pět či více zemí a představuje minimálně 33 % celkového objemu plateb v eurech zpracovaných tímto systémem SIPS;
iv)
je využíván k zúčtování ostatních infrastruktur finančního trhu.
4. Provozovatelé SIPS zajistí, aby systémy SIPS, jež provozují, splňovaly požadavky vymezené v článcích 3 až 21.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení:
1)
„platebním systémem“ se rozumí formální dohoda mezi třemi či více účastníky (bez započtení možných zúčtovacích bank, ústředních protistran, clearingových institucí nebo nepřímých účastníků) s obecnými pravidly a standardizovanými postupy pro provádění převodních příkazů mezi účastníky;
2)
„převodní příkaz“ má stejný význam jako v definici v čl. 2 písm. i) první odrážce směrnice 98/26/ES;
3)
„systémovým rizikem“ se rozumí riziko, že nesplnění povinností, které má účastník nebo provozovatel SIPS v rámci systému SIPS, způsobí, že jiní účastníci a/nebo provozovatel SIPS nejsou schopni plnit své splatné závazky, přičemž tato situace může případně mít dopady ohrožující stabilitu finančního systému či důvěru v něj;
4)
„provozovatelem SIPS“ se rozumí právní subjekt, který je právně odpovědný za provozování systému SIPS;
5)
„příslušným orgánem“ se rozumí centrální banka Eurosystému s primární odpovědností v oblasti dozoru, která je takto určena podle čl. 1 odst. 2;
6)
„systémem SIPS Eurosystému“ se rozumí systém SIPS, který vlastní a provozuje centrální banka Eurosystému;
7)
„právním rizikem“ se rozumí riziko vyplývající z použití právního či správního předpisu a které obvykle vede ke ztrátě;
8)
„úvěrovým rizikem“ se rozumí riziko, že protistrana, ať už se jedná o účastníka, či o jiný subjekt, nebude schopna v plném rozsahu plnit své finanční závazky, když nastane jejich splatnost či kdykoli v budoucnu;
9)
„rizikem likvidity“ se rozumí riziko, že protistrana, ať už se jedná o účastníka, či o jiný subjekt, nebude mít dostatečné finanční prostředky pro splnění svých splatných finančních závazků, i když může mít dostatečné finanční prostředky pro splnění těchto závazků v budoucnu;
10)
„operačním rizikem“ se rozumí riziko, že nedostatky v informačních systémech nebo vnitřních procesech, lidská chyba, manažerské selhání či poruchy způsobené vnějšími událostmi nebo externě zadanými službami povedou ke snížení, zhoršení či výpadku služeb, které poskytuje systém SIPS;
11)
„rizikem úschovy“ se rozumí riziko vzniku ztráty u aktiv držených v úschově v případě úpadku, nedbalosti, podvodu, špatné správy či nedostatečného vedení záznamů na straně uschovatele či dalšího uschovatele;
12)
„investičním rizikem“ se rozumí riziko ztráty, jemuž je provozovatel SIPS či účastník vystaven, pokud provozovatel SIPS investuje své vlastní zdroje či zdroje svých účastníků, např. zajištění;
13)
„tržním rizikem“ se rozumí riziko ztrát v důsledku pohybů tržních cen, a to jak v případě rozvahových, tak i podrozvahových pozic;
14)
„systémem s odloženým netto vypořádáním“ se rozumí systém, který provádí vypořádání v čisté výši na konci předem vymezeného cyklu vypořádání, např. na konci nebo v průběhu obchodního dne;
15)
„přeshraničním zajištěním“ se rozumí zajištění, u něhož je z hlediska země, v níž jsou aktiva přijímána jako zajištění, alespoň jedna z těchto skutečností cizí: a) měna, v níž jsou aktiva denominována, b) země, v níž se aktiva nacházejí, nebo c) země, v níž je usazen emitent;
16)
„přeshraniční platbou“ se rozumí platba mezi účastníky usazenými v různých zemích;
17)
„infrastrukturou finančního trhu“ se rozumí mnohostranný systém zúčastněných institucí včetně provozovatele systému, který je využíván k zúčtování, vypořádání či zaznamenávání plateb, cenných papírů, derivátů či jiných finančních transakcí;
18)
„účastníkem“ se rozumí subjekt identifikovaný či uznaný platebním systémem, který může do tohoto systému posílat převodní příkazy a je schopen z něj takové příkazy přijímat, a to buď přímo, či nepřímo;
19)
„radou“ se rozumí správní a/nebo dozorčí rada provozovatele SIPS v souladu s vnitrostátními právními předpisy;
20)
„vedením“ se rozumí členové představenstva/výkonní členové správní rady, tj. členové správní rady v monistickém systému, kteří jsou zapojeni do každodenního řízení provozovatele SIPS, a členové představenstva provozovatele SIPS v dualistickém systému;
21)
„příslušnými zúčastněnými stranami“ se rozumí účastníci, infrastruktury finančního trhu, jež mají dopad na riziko v systému SIPS, a v jednotlivých případech jiní dotčení účastníci trhu;
22)
„úvěrovou expozicí“ se rozumí částka či hodnota, u níž je dáno riziko, že ji účastník nevypořádá za úplnou hodnotu v době splatnosti či kdykoli poté;
23)
„zajištěním“ se rozumí aktivum či závazek třetí strany, jež poskytovatel zajištění používá k zajištění závazku vůči příjemci zajištění. Zajištění zahrnuje tuzemské i přeshraniční zajištění;
24)
„poskytovatelem likvidity“ se rozumí poskytovatel hotovosti podle čl. 5 odst. 3, čl. 6 odst. 5, čl. 8 odst. 1, čl. 8 odst. 9 a čl. 8 odst. 11 nebo aktiv podle čl. 8 odst. 4 včetně účastníka SIPS nebo externí strany;
25)
„mimořádnými, ale možnými tržními podmínkami“ se rozumí komplexní soubor historických a hypotetických podmínek včetně nejvolatilnějších období, ke kterým došlo na trzích, jimž systém SIPS slouží;
26)
„určeným dnem vypořádání“ se rozumí den, který odesílatel převodního příkazu zadal do systému SIPS jako den vypořádání;
27)
„obecným podnikatelským rizikem“ se rozumí jakékoli možné zhoršení finanční pozice systému SIPS jako podniku v důsledku snížení příjmů nebo zvýšení výdajů, a to tak, že výdaje jsou vyšší než příjmy a vedou ke ztrátě, kterou je třeba účtovat vůči kapitálu;
28)
„plánem ozdravných postupů“ se rozumí plán vypracovaný provozovatelem SIPS s cílem znovuobnovit plynulé fungování systému SIPS;
29)
„plánem na řádné ukončení činnosti“ se rozumí plán, který provozovatel SIPS připravil pro řádné uzavření systému SIPS;
30)
„podstatný“ označuje riziko, závislost a/nebo změnu, jež mohou ovlivnit schopnost subjektu vykonávat či poskytovat služby dle očekávání;
31)
„příslušnými orgány“ se rozumí orgány, které mají oprávněný zájem na získání přístupu k informacím ze systému SIPS za účelem plnění požadavků vyplývajících z právních předpisů, např. orgány pro řešení problémů a orgány dohledu nad významnými účastníky;
32)
„hlavním rizikem“ se rozumí riziko, že protistrana ztratí plnou hodnotu, která je předmětem transakce, tj. riziko, že prodávající finančního aktiva neodvolatelně dodá aktivum, avšak neobdrží platbu, nebo riziko, že kupující finančního aktiva za aktivum neodvolatelně zaplatí, avšak aktivum neobdrží;
33)
„uschovatelskou bankou“ se rozumí banka, která drží a uchovává finanční aktiva třetích osob;
34)
„zúčtovací bankou“ se rozumí banka, která vede účty ve vztahu k platbám, prostřednictvím kterých dochází k plnění povinností vyplývajících z platebního systému;
35)
„nostro agentem“ se rozumí banka, kterou účastníci SIPS využívají při vypořádání;
36)
„jednostrannou platbou“ se rozumí platba, která zahrnuje pouze jeden převod peněžních prostředků v jedné měně;
37)
„dvoustrannou platbou“ se rozumí platba, která zahrnuje dva převody peněžních prostředků v různých měnách v systému vypořádání při výměně hodnot;
38)
„rizikem pozitivní korelace“ se rozumí riziko, které vzniká z expozice vůči účastníkovi či emitentovi, je-li zajištění poskytnuté tímto účastníkem či emitované tímto emitentem vysoce korelované s jeho úvěrovým rizikem;
39)
„obchodní den“ má stejný význam jako v definici v čl. 2 písm. n) směrnice 98/26/ES.
Článek 3
Právní spolehlivost
1. Provozovatel SIPS posoudí, zda rozhodné právo ve všech příslušných právních systémech zajišťuje vysoký stupeň jistoty a podporuje všechny podstatné aspekty činnosti systému SIPS.
2. Provozovatel SIPS zavede pravidla a postupy pro systém SIPS a uzavře smlouvy, které jsou jednoznačné a v souladu s rozhodným právem ve všech příslušných právních systémech.
3. Provozovatel SIPS musí být schopen jednoznačně a srozumitelně informovat příslušný orgán, účastníky, případně klienty účastníků o rozhodném právu, pravidlech, postupech a smlouvách k provozování systému SIPS.
4. Provozovatel SIPS přijme opatření k zajištění toho, aby jeho pravidla, postupy a smlouvy byly vynutitelné ve všech příslušných právních systémech a aby opatření, jež přijme na základě těchto pravidel, postupů a smluv, nebyla neplatná a aby nebyla zrušena či pozastavena.
5. Provozovatel SIPS, který vyvíjí činnost ve více než jednom právním systému, identifikuje a snižuje rizika vyplývající z možné kolize práv.
6. Provozovatel SIPS vyvine nejvyšší úsilí k zajištění toho, aby systém SIPS byl označen ve smyslu směrnice 98/26/ES.
Článek 4
Správa a řízení
1. Provozovatel SIPS do svých dokumentů zahrne cíle, které kladou vysoký důraz na bezpečnost a účinnost systému SIPS. Tyto cíle výslovně podporují finanční stabilitu a jiná relevantní hlediska veřejného zájmu, zejména existenci otevřených a účinných finančních trhů.
2. Provozovatel SIPS do svých dokumentů zahrne ujednání v oblasti správy a řízení, která jednoznačně a přímo rozdělují úkoly a odpovědnost. Tato ujednání zpřístupní příslušnému orgánu, vlastníkům a účastníkům. Provozovatel SIPS zpřístupní zkrácenou verzi těchto ujednání veřejnosti.
3. Jednoznačně se vymezí úkoly a odpovědnost rady. Mezi úkoly a odpovědnost rady patří všechny tyto činnosti:
a)
zavedení jednoznačných strategických cílů pro systém SIPS;
b)
zavedení postupů pro fungování systému SIPS ve formě dokumentů včetně postupů pro zjišťování, řešení a zvládnutí střetu zájmů členů rady;
c)
zajištění účinného výběru, sledování, případně odvolání členů vedení s výjimkou systému SIPS Eurosystému;
d)
zavedení vhodných postupů odměňování, které jsou v souladu s osvědčenými postupy a které se zakládají na dlouhodobých výsledcích, s výjimkou systému SIPS Eurosystému.
4. S výjimkou systému SIPS Eurosystému rada nejméně jednou ročně přezkoumá svou celkovou činnost a činnost jednotlivých členů rady.
5. Složení rady je takové, aby byla zajištěna důvěryhodnost a - s výjimkou systému SIPS Eurosystému - vhodná kombinace technických dovedností, znalostí a zkušeností systému SIPS a finančního trhu obecně, což radě umožní, aby plnila své příslušné úkoly a povinnosti. Složení dále závisí na všeobecném rozdělení působnosti na základě vnitrostátních právních předpisů. S výjimkou systému SIPS Eurosystému a umožňují-li to vnitrostátní právní předpisy, zahrnuje rada i členy dozorčí rady/nevýkonné členy správní rady.
6. Jednoznačně se vymezí úkoly, odpovědnost a hierarchie vedení. Složení je takové, aby byla zajištěna důvěryhodnost a vhodná kombinace technických dovedností, znalostí a zkušeností systému SIPS a finančního trhu obecně, což vedení umožní, aby plnilo své povinnosti v oblasti provozování a řízení rizik provozovatele SIPS. Mezi povinnosti, které vedení plní s usměrněním ze strany rady, patří všechny tyto činnosti:
a)
aby činnost provozovatele SIPS byla v souladu s cíli, strategií a tolerancí rizik;
b)
aby vnitřní kontroly a související postupy byly vhodně nastaveny, prováděny a aby byl nad nimi vykonáván vhodný dohled s cílem podporovat cíle provozovatele SIPS;
c)
aby vnitřní kontroly a související postupy podléhaly pravidelnému přezkumu a zkouškám ze strany útvarů pro řízení rizik a interní audit, které disponují dostatečným počtem dobře vyškolených zaměstnanců.;
d)
aktivní účast v procesu kontroly rizik;
e)
aby rámci pro řízení rizik systému SIPS byly alokovány dostatečné zdroje.
7. Rada zavede rámec pro řízení rizik ve formě dokumentace a vykonává nad ním dohled; tento rámec:
a)
zahrnuje zásady provozovatele SIPS týkající se tolerance rizik;
b)
přidělí povinnosti a odpovědnost za rozhodnutí týkající se rizik;
c)
řeší rozhodování v době krize a v nouzových situacích;
d)
řeší funkce vnitřní kontroly.
Rada zajistí, aby útvary řízení rizik a vnitřní kontroly měly dostatečnou autoritu, nezávislost, zdroje a přístup k radě.
8. Rada zajistí, aby zásadní rozhodnutí, která mají dopad na technické a funkční uspořádání systému SIPS, jeho pravidla a celkovou strategii (zejména pokud jde o výběr systému zúčtování a vypořádání), provozní strukturu, rozsah zúčtovávaných či vypořádávaných produktů a použití technologie a postupů, vhodně odrážely oprávněné zájmy příslušných zúčastněných stran systému SIPS. Příslušné zúčastněné strany, případně veřejnost budou v přiměřeném předstihu konzultovány k těmto rozhodnutím.
Článek 5
Rámec pro komplexní řízení rizik
1. Provozovatel SIPS zavede a udržuje spolehlivý rámec pro řízení rizik s cílem komplexně identifikovat, měřit, sledovat a řídit veškerá rizika, která vznikají na straně systému SIPS či která systém SIPS nese. Rámec pro řízení rizik přezkoumává provozovatel SIPS nejméně jednou ročně. Rámec pro řízení rizik:
a)
zahrnuje zásady provozovatele SIPS týkající se tolerance rizik a vhodné nástroje pro řízení rizik;
b)
přidělí povinnosti a odpovědnost za rozhodnutí týkající se rizik;
c)
řeší rozhodování v nouzových situacích týkajících se systému SIPS včetně vývoje na finančních trzích, které případně mají nepříznivý dopad na tržní likviditu a stabilitu finančního systému v členském státě, jehož měnou je euro, v němž je usazen provozovatel SIPS nebo jeden z účastníků.
2. Provozovatel SIPS motivuje účastníky, případně jejich klienty, aby řídili a omezili rizika, jež tyto subjekty představují pro systém SIPS a jež pro tyto subjekty z tohoto systému vyplývají. Pokud se týká účastníků, zahrnují tyto pobídky účinný, přiměřený a odstrašující režim finančních pokut či opatření ke sdílení ztrát či obojí.
3. Provozovatel SIPS nejméně jednou ročně přezkoumá podstatná rizika, jež pro systém SIPS v důsledku vzájemné závislosti vyplývají od jiných subjektů a jež tento systém představuje pro jiné subjekty, a to včetně infrastruktur finančního trhu, zúčtovacích bank, poskytovatelů likvidity a poskytovatelů služeb. Provozovatel SIPS vyvine nástroje pro řízení rizik, které jsou spolehlivé a přiměřené ve vztahu k zjištěné výši rizika.
4. Provozovatel SIPS vymezí kritické operace a služby systému SIPS. Provozovatel SIPS identifikuje konkrétní scénáře, které mu mohou znemožnit poskytovat tyto kritické operace a služby jako trvajícímu podniku, a posoudí účinnost všech možných ozdravných postupů nebo - s výjimkou systému SIPS Eurosystému - řádného ukončení činnosti. Provozovatel SIPS kritické operace a služby systému SIPS alespoň jednou ročně přezkoumá. Na základě tohoto posouzení připraví provozovatel SIPS plán ozdravných postupů pro systém SIPS nebo - s výjimkou systému SIPS Eurosystému - připraví plán na řádné ukončení činnosti. Plán ozdravných postupů a plán na řádné ukončení činnosti obsahují mimo jiné podstatné shrnutí klíčových strategií ozdravných postupů a řádného ukončení činnosti, opětovné vymezení kritických operací a služeb systému SIPS a popis opatření, která jsou zapotřebí k provedení klíčových strategií. Provozovatel SIPS případně poskytne příslušným orgánům informace nezbytné pro účely plánování řešení problémů. Plán ozdravných postupů a plán na řádné ukončení činnosti provozovatel SIPS alespoň jednou ročně přezkoumá.
Článek 6
Úvěrové riziko
1. Provozovatel SIPS zavede spolehlivý rámec pro měření, sledování a řízení svých úvěrových expozic vůči účastníkům a úvěrových expozic mezi účastníky, které vznikly z platebních, zúčtovacích a vypořádacích postupů v rámci systému SIPS.
2. Provozovatel SIPS identifikuje veškeré zdroje úvěrového rizika. Měření a sledování úvěrových expozic probíhá v průběhu dne za použití včasných informací a vhodných nástrojů pro řízení rizik.
3. Provozovatel SIPS (včetně provozovatele, který provozuje systém s odloženým netto vypořádáním se zárukou vypořádání), kterému během operací systému SIPS vznikne úvěrová expozice vůči jeho účastníkům, pokryje své úvěrové expozice vůči jednotlivým účastníkům pomocí zajištění, záručních fondů, kapitálu (po odečtení částky určené k pokrytí obecného podnikatelského rizika) nebo jiných srovnatelných finančních zdrojů.
4. Provozovatel SIPS, včetně provozovatele, který provozuje systém s odloženým netto vypořádáním bez záruky vypořádání, avšak kde účastníci mají úvěrové expozice z důvodu platebních, zúčtovacích nebo vypořádacích postupů v rámci systému SIPS, zavede pravidla či smluvní ujednání s těmito účastníky. Pravidla či smluvní ujednání zajistí, aby účastníci poskytli dostatečné zdroje ve smyslu odstavce 3 k pokrytí úvěrových expozic, které vznikly z platebních, zúčtovacích a vypořádacích postupů v rámci systému SIPS, ve vztahu k dvěma účastníkům, kteří spolu se svými přidruženými společnostmi mají největší celkovou úvěrovou expozici.
5. Provozovatel SIPS zavede pravidla a postupy k řešení ztrát, které přímo vznikly z důvodu selhání jednoho či více účastníků, pokud se týká plnění jejich povinností vůči systému SIPS. Tato pravidla a postupy řeší rozdělení případných nekrytých ztrát včetně splacení peněžních prostředků, které si provozovatel SIPS případně půjčí od poskytovatelů likvidity. Zahrnují pravidla a postupy provozovatele SIPS pro doplnění finančních zdrojů, které systém SIPS použil v průběhu stresové události, na výši stanovenou v odstavci 3.
Článek 7
Zajištění
1. Provozovatel SIPS přijme jako zajištění pouze tato aktiva: a) hotovost a b) aktiva s nízkým úvěrovým a tržním rizikem a rizikem likvidity, tj. aktiva, u kterých může provozovatel SIPS příslušnému orgánu na základě dostatečného interního posouzení prokázat, že splňují všechny tyto podmínky:
i)
byla vydána emitentem s nízkým úvěrovým rizikem;
ii)
jsou volně převoditelná bez jakéhokoli právního omezení či nároků třetích osob;
iii)
jsou denominována v měně, jejíž rizika jsou řízena provozovatelem SIPS;
iv)
mají spolehlivé údaje o ceně, jež jsou pravidelně zveřejňovány;
v)
nejsou jinak vystavena podstatnému riziku pozitivní korelace;
vi)
nejsou vydána účastníkem, který poskytuje zajištění, ani subjektem, který je součástí stejné skupiny jako účastník, s výjimkou krytých dluhopisů a pouze pokud jsou aktiva v souboru zajišťovacích aktiv vhodně oddělena v rámci spolehlivého právního rámce a pokud splňují požadavky vymezené v bodech i) až v).
Při provádění interního posouzení podle bodů i) až vi) provozovatel SIPS vymezí, zdokumentuje a použije objektivní metodiku.
2. Provozovatel SIPS zavede a provede zásady a postupy ke sledování úvěrové kvality, tržní likvidity a cenové volatility všech aktiv přijatých jako zajištění. Provozovatel SIPS pravidelně, a to nejméně jednou ročně, sleduje přiměřenost svých zásad a postupů oceňování. Tento přezkum provede rovněž při každé podstatné změně, která má vliv na expozici systému SIPS vůči rizikům. Provozovatel SIPS provede ocenění zajištění podle tržní hodnoty nejméně jednou denně.
3. Provozovatel SIPS zavede stabilní a konzervativní srážky a nejméně jednou ročně je prověří a zohlední stresové tržní podmínky. Postupy pro uplatňování srážek nejméně jednou ročně ověřují zaměstnanci, kteří nevytvářejí a nepoužívají postupy pro uplatňování srážek.
4. Provozovatel SIPS přijme opatření s cílem předejít koncentrované držbě určitých aktiv, pokud by to podstatně ovlivnilo schopnost rychle tato aktiva likvidovat bez podstatného nepříznivého dopadu na jejich cenu.
5. Provozovatel SIPS, který přijímá přeshraniční zajištění, identifikuje a zmírňuje rizika spojená s jeho přeshraničním používáním a zajistí, aby přeshraniční zajištění mohlo být používáno včas.
6. Provozovatel SIPS používá účinný a provozně flexibilní systém pro řízení zajištění.
7. Odstavec 1 se nevztahuje na SIPS Eurosystému.
Článek 8
Riziko likvidity
1. Provozovatel SIPS zavede komplexní rámec pro řízení rizik likvidity, jež představují účastníci systému SIPS, zúčtovací banky, nostro agenti, uschovatelské banky, poskytovatelé likvidity a jiné příslušné subjekty.
2. Provozovatel SIPS zavede provozní a analytické nástroje, které umožňují průběžně a včas identifikovat, měřit a sledovat zúčtovací a peněžní toky včetně používání vnitrodenní likvidity.
3. Provozovatel SIPS vždy má nebo zajistí, aby účastníci vždy měli dostatečné likvidní zdroje ve všech měnách, s nimiž pracuje, s cílem v širokém okruhu možných stresových scénářů umožnit zúčtování platebních závazků ve stejný den. Je-li to vhodné, zahrnuje takové zúčtování vnitrodenní či vícedenní zúčtování. Stresové scénáře zahrnují: a) selhání účastníka, který má spolu se svými přidruženými subjekty největší souhrnný platební závazek, za mimořádných, ale možných tržních podmínek; a b) jiné scénáře podle odstavce 11.
4. Provozovatel SIPS, který provádí zúčtování jednostranných plateb v eurech, má nebo zajistí, aby účastníci měli likvidní zdroje v souladu s odstavcem 3, s cílem umožnit včasné zúčtování platebních závazků v případě selhání účastníka, který má spolu se svými přidruženými subjekty největší souhrnný platební závazek ve smyslu odst. 3 písm. a), a to jedním z těchto způsobů:
a)
v hotovosti u Eurosystému, nebo
b)
ve způsobilém zajištění ve smyslu rámce Eurosystému pro zajištění, který je vymezen v obecných zásadách ECB/2011/14 ze dne 20. září 2011 o nástrojích a postupech měnové politiky Eurosystému (5), zejména pokud má provozovatel SIPS přístup ke stálým facilitám Eurosystému.
5. Provozovatel SIPS, který provádí zúčtování jednostranných plateb v eurech, má nebo zajistí, aby účastníci měli dodatečné likvidní zdroje v souladu s odst. 3 písm. b), a to některým ze způsobů vymezených v odstavci 4, nebo u důvěryhodné obchodní banky ve formě jednoho či více těchto nástrojů:
a)
závazné úvěrové linky;
b)
závazné devizové swapy;
c)
závazné repo obchody;
d)
aktiva ve smyslu čl. 7 odst. 1, která jsou v držení uschovatele;
e)
investice, které jsou snadno dostupné a převoditelné na peníze s předjednanými ujednáními týkajícími se financování, v jejichž případě může provozovatel SIPS příslušnému orgánu na základě dostatečného interního posouzení prokázat, že tato ujednání týkající se financování jsou vysoce spolehlivá, a to i za mimořádných, ale možných tržních podmínek.
Provozovatel SIPS bude připraven na to, aby příslušnému orgánu na základě dostatečného interního posouzení prokázal, že daná obchodní banka je důvěryhodná.
6. Provozovatel SIPS, který provádí zúčtování dvoustranných plateb nebo jednostranných plateb v měnách jiných než euro, má nebo zajistí, aby účastníci měli likvidní zdroje v souladu s odstavcem 3, a to některým ze způsobů vymezených v odstavci 5.
7. Pokud provozovatel SIPS doplní zdroje uvedené v odstavci 3 jinými aktivy, jsou tato aktiva po selhání pravděpodobně obchodovatelná nebo přijatelná jako zajištění (např. pro úvěrové linky, swapy nebo repo operace) v jednotlivém případě, i když to nelze spolehlivě předem sjednat či zaručit za mimořádných, ale možných tržních podmínek. Pokud účastník doplní zdroje uvedené v odstavci 3 jinými aktivy, provozovatel SIPS zajistí, aby tato jiná aktiva splňovala požadavky uvedené v první větě. Předpokládá se, že aktiva jsou pravděpodobně obchodovatelná nebo přijatelná jako zajištění, pokud provozovatel SIPS zohlednil pravidla a postupy příslušné centrální banky týkající se způsobilosti zajištění.
8. Provozovatel SIPS nepředpokládá, že bude k dispozici nouzový úvěr od centrální banky.
9. Provozovatel SIPS provede hloubkovou kontrolu s cílem ověřit, že každý poskytovatel likvidních zdrojů systému SIPS ve smyslu odstavce 3: a) má dostatečné a aktuální informace k pochopení a řízení svých rizik likvidity spojených s poskytováním hotovosti nebo aktiv a b) je schopen poskytnout požadovanou hotovost nebo aktiva. Provozovatel SIPS nejméně jednou ročně přezkoumá, jak plní svou povinnost provádět hloubkovou kontrolu. Jako poskytovatele likvidity lze akceptovat pouze subjekty, které mají přístup k úvěru od emisní centrální banky. Provozovatel SIPS pravidelně testuje své postupy pro přístup k likvidním zdrojům systému SIPS.
10. Je-li to možné, provozovatel SIPS, který má přístup k účtům, platebním službám nebo službám v oblasti cenných papírů, jež jsou poskytovány centrální bankou, těchto služeb využívá.
11. Provozovatel SIPS pomocí důkladných zátěžových testů určí, kolik hotovosti a jiných aktiv je třeba ke splnění požadavků podle odstavců 3 a 4. Tuto částku pravidelně přezkoumává mimo jiné tím, že zváží celou řadu možných scénářů včetně:
a)
nejvyšší historické volatility cen shora uvedených aktiv;
b)
změn jiných tržních faktorů včetně činitelů určujících ceny a výnosových křivek;
c)
selhání jednoho či více účastníků ve stejný den a v různých následujících dnech;
d)
současných tlaků na trhu financování a na trhu aktiv;
e)
škály stresových scénářů budoucího vývoje v různých mimořádných, ale možných tržních podmínkách.
Tyto scénáře zohlední rovněž koncepci a provoz systému SIPS; přezkoumají všechny subjekty, které by mohly představovat podstatné riziko likvidity pro systém SIPS, a to včetně zúčtovacích bank, nostro agentů, uschovatelských bank, poskytovatelů likvidity a propojených infrastruktur finančního trhu; a je-li to vhodné, pokryjí období více dnů.
12. Provozovatel SIPS ve formě dokumentu uvede důvody pro držbu určité výše hotovosti a jiných aktiv držených provozovatelem SIPS nebo účastníky, jakož i zavede vhodná opatření pro správu a řízení této výše hotovosti a jiných aktiv. Zavede jednoznačné postupy pro ohlašování výsledků svých zátěžových testů radě. Použije tyto výsledky k hodnocení vhodnosti a k provedení úprav svého rámce pro řízení rizika likvidity.
13. Provozovatel SIPS zavede jednoznačná pravidla a postupy, jež umožní, aby systém SIPS po selhání jednoho či více účastníků tohoto systému SIPS prováděl zúčtování platebních závazků ve stejný den, popřípadě jejich včasné vnitrodenní a vícedenní zúčtování. Tato pravidla a postupy:
a)
řeší nepředvídaný a případně nekrytý nedostatek likvidity;
b)
mají za cíl zamezit zrušení, odvolání či zpoždění zúčtování platebních závazků ve stejný den;
c)
uvádějí, jak doplnit hotovost a ostatní aktiva, která systém SIPS použil v průběhu stresové události, na výši stanovenou v odstavcích 3 až 5.
Článek 9
Konečné zúčtování
Provozovatel SIPS zavede pravidla a postupy, které umožní, aby ke konečnému zúčtování docházelo nejpozději na konci určeného dne zúčtování.
Článek 10
Zúčtování v penězích
1. Provozovatel SIPS, který provádí zúčtování jednostranných plateb v eurech, zajistí, aby ke konečnému zúčtování docházelo v penězích centrální banky.
2. Provozovatel SIPS, který provádí zúčtování dvoustranných plateb nebo jednostranných plateb v měnách jiných než euro, zajistí, aby ke konečnému zúčtování docházelo v penězích centrální banky, je-li to proveditelné a jsou-li k dispozici.
3. Nejsou-li použity peníze centrální banky, provozovatel SIPS zajistí, aby k zúčtování v penězích docházelo za použití zúčtovacích aktiv s malým nebo žádným úvěrovým rizikem či rizikem likvidity.
4. Dochází-li k zúčtování v penězích obchodní banky, provozovatel SIPS sleduje, řídí a omezuje úvěrové riziko a riziko likvidity, jež vznikají z důvodu zapojení obchodních zúčtovacích bank. Provozovatel SIPS pro své zúčtovací banky zejména zavede přísná kritéria, která mimo jiné zohlední regulaci zúčtovacích bank, dohled nad nimi, jejich důvěryhodnost, kapitalizaci, přístup k likviditě a provozní spolehlivost, a dodržování těchto kritérií sleduje. Provozovatel SIPS rovněž sleduje a řídí koncentraci úvěrové expozice a expozice likvidity vůči obchodním zúčtovacím bankám systému SIPS.
5. Pokud provozovatel SIPS provádí zúčtování v penězích ve svém účetnictví, minimalizuje a přísně kontroluje své úvěrové riziko a riziko likvidity.
6. Dochází-li k zúčtování v penězích obchodní banky, stanoví právní ujednání mezi provozovatelem SIPS a obchodní zúčtovací bankou jednoznačně:
a)
kdy se očekává, že dojde k převodům v účetnictví jednotlivých zúčtovacích bank;
b)
že jakmile k převodům dojde, jsou konečné;
c)
že obdržené peněžní prostředky budou převoditelné, jakmile to bude možné, nejpozději však do konce dne.
Článek 11
Placení proti placení
Provozovatel SIPS, který používá mechanismus placení proti placení, eliminuje hlavní riziko tím, že zajistí, aby ke konečnému zúčtování jednoho závazku docházelo pouze tehdy, pokud dochází i ke konečnému zúčtování spojeného závazku. Tímto pravidlem je třeba se řídit bez ohledu na to, zda k zúčtování dochází v hrubé či čisté výši a kdy nastává neodvolatelnost.
Článek 12
Pravidla a postupy v případě selhání účastníka
1. Provozovatel SIPS v pravidlech a postupech pro systém SIPS zavede definici selhání účastníka, která obsahuje alespoň situaci, kdy účastník není schopen plnit své splatné finanční závazky mimo jiné z provozních důvodů, v důsledku neplnění smlouvy nebo zahájení úpadkového řízení vůči účastníkovi. Provozovatel SIPS rozlišuje mezi automatickým selháním a selháním na základě uvážení. V případě selhání na základě uvážení provozovatel SIPS upřesní, kterému subjektu je dána možnost uvážení. Tuto definici nejméně jednou ročně přezkoumává.
2. Provozovatel SIPS má pravidla a postupy pro případ selhání, jež mu umožňují pokračovat v plnění svých závazků v případě selhání účastníka a jež řeší doplnění zdrojů po selhání. Pravidla a postupy vymezují minimálně všechny tyto skutečnosti:
a)
opatření, která může provozovatel SIPS přijmout, dojde-li k selhání;
b)
zda se jedná o opatření automatická nebo na základě uvážení a způsob, jak lze uvážení vykonat;
c)
možné změny běžných zúčtovacích postupů provozovatele SIPS s cílem zajistit včasné zúčtování;
d)
správu plateb v různých fázích zpracování;
e)
možné pořadí přijímaných opatření;
f)
úlohu, povinnosti a odpovědnost příslušných stran včetně účastníků, u nichž nedošlo k selhání;
g)
jiné mechanismy, které mají být aktivovány s cílem omezit dopad selhání.
3. Provozovatel SIPS je připraven k provedení pravidel a postupů pro případ selhání včetně všech vhodných postupů na základě uvážení, které jsou zakotveny v těchto pravidlech. Provozovatel SIPS mimo jiné zajistí, že: a) má provozní kapacitu včetně dostatečného počtu dobře školených zaměstnanců k včasnému provedení postupů vymezených v odstavci 2; a b) pravidla a postupy systému SIPS řeší potřebu v oblasti dokumentace, informací a komunikace a je-li zapojena více než jedna infrastruktura finančního trhu nebo orgán, koordinaci.
4. Provozovatel SIPS zveřejní klíčové aspekty pravidel a postupů vymezených v odstavci 2 včetně minimálně všech těchto skutečností:
a)
okolností, za nichž budou přijata opatření;
b)
toho, kdo opatření přijímá;
c)
rozsahu opatření, která jsou přijímána;
d)
mechanismů pro řešení závazků provozovatele SIPS vůči účastníkům, u nichž nedošlo k selhání.
5. Provozovatel SIPS testuje a přezkoumává pravidla a postupy systému SIPS vymezené v odstavci 2 nejméně jednou ročně nebo po jakékoli podstatné změně systému SIPS, která má vliv na tato pravidla a postupy. Provozovatel SIPS do tohoto testování a přezkumu zapojí účastníky SIPS a příslušné zúčastněné strany.
Článek 13
Obecné podnikatelské riziko
1. Provozovatel SIPS zavede spolehlivé systémy řízení a kontroly s cílem identifikovat, sledovat a řídit obecné riziko podnikání včetně ztrát v důsledku špatného provádění obchodní strategie, záporných hotovostních toků nebo nečekaných a nadměrně vysokých provozních výdajů.
2. Provozovatel SIPS drží likvidní čistá aktiva, která jsou financována z kapitálu, např. kmenových akcií, zveřejněných fondů nebo jiného nerozděleného zisku, aby pokud u něj dojde k obecným ztrátám z podnikání, mohl i nadále pokračovat v provozu a poskytování služeb jako trvající podnik. Výše těchto aktiv se určí podle obecného podnikatelského rizikového profilu provozovatele SIPS a délky doby, jež je třeba k ozdravení nebo řádnému ukončení jeho kritických operací a služeb, pokud je takové opatření přijato.
3. Provozovatel SIPS udržuje funkční plán ozdravných opatření nebo - s výjimkou systému SIPS Eurosystému - plán na řádné ukončení činnosti.
4. Provozovatel SIPS drží dostatečná likvidní čistá aktiva, která jsou financována z kapitálu, za účelem provedení plánu uvedeného v odstavci 3. Provozovatel SIPS minimálně drží likvidní čistá aktiva, která jsou financována z kapitálu, jejichž hodnota je rovna výši běžných provozních výdajů za nejméně šest měsíců. Tato aktiva doplňují zdroje držené za účelem pokrytí selhání účastníka nebo jiných rizik na základě článků 6 a 8. Lze zahrnout i kapitál držený podle mezinárodních kapitálových standardů založených na riziku s cílem zamezit zdvojení kapitálových požadavků.
5. Aktiva držená za účelem pokrytí obecného rizika podnikání musí být dostatečně likvidní a mít vysokou kvalitu, aby byla včas k dispozici. Provozovatel SIPS musí být schopen tato aktiva realizovat s malým nepříznivým dopadem na cenu (případně bez tohoto dopadu), aby mohl pokračovat v činnosti jako trvající podnik v případě, že u něj dojde k obecným ztrátám z podnikání.
6. Provozovatel SIPS zavede funkční plán pro získání dodatečného kapitálu, pokud se jeho kapitál sníží na hodnotu uvedenou v odstavci 4 nebo pod tuto hodnotu. Plán se předloží radě ke schválení a každý rok se aktualizuje.
7. Odstavce 2 a 4 až 6 neplatí pro systém SIPS Eurosystému.
Článek 14
Riziko úschovy a investiční riziko
1. Provozovatel SIPS drží svá vlastní aktiva a aktiva účastníků u subjektů, které podléhají dohledu a regulaci (dále jen „uschovatelé“), jež mají účetní postupy, postupy při úschově a vnitřní kontroly, které plně chrání tato aktiva vůči riziku ztráty v případě úpadku, nedbalosti, podvodu, špatné správy nebo nedostatečného vedení záznamů na straně uschovatele nebo dalšího uschovatele.
2. Provozovatel SIPS musí mít včas přístup ke svým aktivům a k aktivům poskytnutým účastníky.
3. Provozovatel SIPS hodnotí své expozice vůči uschovatelským bankám a těmto expozicím rozumí s ohledem na úplný rozsah svých vztahů s každou z těchto bank.
4. Provozovatel SIPS zavede investiční strategii, která je v souladu s celkovou strategií pro řízení rizik a je plně zpřístupněna účastníkům. Investiční strategii přezkoumá nejméně jednou ročně.
5. Investice provozovatele SIPS v rámci jeho investiční strategie jsou zajištěny vysoce kvalitními dlužníky nebo se jedná o pohledávky za takovými dlužníky. Provozovatel SIPS vymezí kritéria pro vysoce kvalitní dlužníky. Investice jsou investicemi do nástrojů s minimálním úvěrovým a tržním rizikem a rizikem likvidity.
6. Odstavce 3 až 5 neplatí pro systém SIPS Eurosystému.
Článek 15
Operační riziko
1. Provozovatel SIPS zavede spolehlivý rámec s vhodnými systémy, postupy, přístupy a kontrolami s cílem identifikovat, sledovat a řídit provozní riziko.
2. Provozovatel SIPS zavede cíle týkající se úrovně služeb a provozní spolehlivosti, jakož i postupy k dosažení těchto cílů. Tyto cíle a postupy nejméně jednou ročně přezkoumá.
3. Provozovatel SIPS zajistí, aby systém SIPS měl vždy rozšiřitelnou kapacitu, aby se dokázal vypořádat se zvýšením objemů plateb, k němuž dojde v důsledku stresových událostí, a aby mohl dosahovat svých cílů týkajících se úrovně služeb.
4. Provozovatel SIPS zavede komplexní přístupy v oblasti fyzické bezpečnosti a bezpečnosti informací, které umožní v dostatečné míře identifikovat, hodnotit a řešit veškeré možné zranitelnosti a hrozby. Tyto přístupy alespoň jednou ročně přezkoumá.
5. Provozovatel SIPS zavede plán zachování provozu, který řeší výskyt událostí, které představují významné riziko spočívající v přerušení provozu systému SIPS. Plán obsahuje využití jiného místa a je koncipován tak, aby bylo zajištěno, že kritické informační technologické systémy jsou schopny obnovit provoz do dvou hodin po výskytu těchto událostí. Plán je koncipován tak, aby systém SIPS byl vždy schopen provést zúčtování všech splatných plateb do konce obchodního dne, kdy došlo k výskytu poruchy. Provozovatel SIPS plán nejméně jednou ročně testuje a přezkoumá.
6. Provozovatel SIPS určí rozhodné účastníky na základě objemů a hodnot plateb a na základě jejich možného vlivu na ostatní účastníky a systém SIPS jako celek v případě významného provozního problému na straně těchto účastníků.
7. Provozovatel SIPS identifikuje, sleduje a řídí rizika, která mohou rozhodní účastníci, jiné infrastruktury finančního trhu a poskytovatelé služeb a infrastruktur představovat pro operace systému SIPS.
Článek 16
Kritéria pro přístup a účast
1. Provozovatel SIPS zavede a zveřejní nediskriminační kritéria pro přístup ke službám systému SIPS a účast na těchto službách pro přímé, případně nepřímé účastníky a pro jiné infrastruktury finančního trhu. Tato kritéria alespoň jednou ročně přezkoumá.
2. Kritéria pro přístup a účast podle odstavce 1 budou odůvodněna, pokud se týká bezpečnosti a účinnosti systému SIPS a trhů, kterým slouží, a budou přizpůsobena a nastavena přiměřeně specifickým rizikům systému SIPS. V souladu se zásadou přiměřenosti stanoví provozovatel SIPS požadavky, které omezují přístup v co nejmenším možném rozsahu. Pokud provozovatel SIPS určitému subjektu odepře přístup, písemně tento postup na základě komplexní analýzy rizik odůvodní.
3. Provozovatel SIPS průběžně monitoruje to, jak účastníci splňují kritéria pro přístup a účast v systému SIPS. Zavede a zveřejní nediskriminační postupy k řešení pozastavení nebo řádného ukončení účastníkova práva na účast v systému SIPS, pokud účastník nesplňuje kritéria pro přístup a účast. Tyto postupy nejméně jednou ročně přezkoumá.
Článek 17
Systém zprostředkované účasti
1. Pro účely řízení rizik provozovatel SIPS zajistí, aby mu pravidla, postupy a smluvní ujednání systému SIPS umožňovala shromažďovat informace o nepřímé účasti s cílem identifikovat, sledovat a řídit všechna podstatná rizika, která pro systém SIPS z účasti vyplývají. Tyto informace pokrývají nejméně tyto skutečnosti:
a)
poměr činností, které přímí účastníci provádějí jménem nepřímých účastníků;
b)
počet nepřímých účastníků, kteří provádějí zúčtování prostřednictvím jednotlivých přímých účastníků;
c)
objem či hodnotu plateb v systému SIPS, které pocházejí od jednotlivých nepřímých účastníků;
d)
objem či hodnotu plateb uvedených v bodě c) v poměru k objemu či hodnotě plateb přímého účastníka, jehož prostřednictvím má nepřímý účastník přístup do systému SIPS.
2. Provozovatel SIPS identifikuje podstatnou závislost přímých a nepřímých účastníků, která může mít vliv na systém SIPS.
3. S cílem řídit uvedená rizika identifikuje provozovatel SIPS nepřímé účastníky, kteří představují podstatné riziko pro systém SIPS a přímé účastníky, jejichž prostřednictvím mají přístup do systému SIPS.
4. Provozovatel SIPS alespoň jednou ročně přezkoumá rizika, která vyplývají ze systému zprostředkované účasti. S cílem zajistit řádné řízení rizik přijme v případě potřeby opatření ke zmírnění těchto rizik.
Článek 18
Účinnost a efektivita
1. Provozovatel SIPS zavede postup ke zjišťování a plnění potřeb trhů, jimž systém SIPS slouží, zejména pokud se týká:
a)
výběru systému zúčtování a vypořádání;
b)
provozní struktury;
c)
rozsahu produktů, které jsou předmětem zúčtování nebo vypořádání;
d)
použití technologie a postupů.
2. Provozovatel SIPS má jednoznačně vymezené cíle, které jsou měřitelné a dosažitelné, např. v oblasti minimální úrovně služeb, očekávání v oblasti řízení rizik a obchodních priorit.
3. Provozovatel SIPS zavede mechanismy pro pravidelný (alespoň jednou ročně) přezkum požadavků vymezených v odstavcích 1 a 2.
Článek 19
Postupy a standardy v oblasti komunikace
S cílem umožnit účinné provádění plateb, zúčtování, vypořádání a záznamů používá provozovatel SIPS příslušné mezinárodně uznávané postupy a standardy v oblasti komunikace, případně se těmto postupům a standardům přizpůsobí.
Článek 20
Zveřejnění pravidel, klíčových postupů a tržních údajů
1. Provozovatel SIPS přijme jednoznačná a komplexní pravidla a postupy, která v celém rozsahu zpřístupní účastníkům. Příslušná pravidla a klíčové postupy budou rovněž zveřejněny.
2. Provozovatel SIPS zveřejní jednoznačný popis koncepce a operací systému, jakož i práva a povinnosti provozovatele SIPS a účastníků, aby účastníci mohli posoudit rizika, kterým by byli při účasti v systému SIPS vystaveni.
3. Provozovatel SIPS poskytne veškerou nezbytnou a přiměřenou dokumentaci a školení, aby účastníkům umožnil pochopit pravidla a postupy systému SIPS, jakož i rizika, kterým při účasti v systému SIPS čelí.
4. Provozovatel SIPS zveřejní poplatky systému SIPS na úrovni jednotlivých služeb, které nabízí, jakož i slevovou politiku. Provozovatel SIPS pro účely srovnání poskytne jednoznačný popis zpoplatněných služeb.
5. Provozovatel SIPS dokončí a zveřejní odpovědi na rámec pro zpřístupnění informací pro infrastruktury finančního trhu v rámci CPSS-IOSCO. Své odpovědi aktualizuje v návaznosti na podstatné změny systému nebo jeho prostředí, avšak nejméně jednou za dva roky. Provozovatel SIPS rovněž zpřístupní alespoň základní údaje o objemech a hodnotách transakcí.
Článek 21
Poskytování informací a dokumentů příslušnému orgánu
Příslušný orgán je oprávněn obdržet od provozovatele SIPS veškeré informace a dokumenty nezbytné k posouzení souladu s požadavky podle tohoto nařízení. Provozovatel SIPS sdělí příslušné konkrétní informace příslušnému orgánu.
Článek 22
Nápravná opatření
1. Pokud provozovatel SIPS neplní toto nařízení, příslušný orgán:
a)
informuje provozovatele SIPS o povaze takového neplnění a
b)
dá provozovateli SIPS možnost se vyjádřit a poskytnout vysvětlení.
2. Na základě informací poskytnutých provozovatelem SIPS může příslušný orgán udělit provozovateli SIPS pokyn, aby provedl určité nápravné opatření s cílem napravit dané neplnění a/nebo zamezit jeho opakování.
3. Příslušný orgán může ukládat nápravná opatření ihned, dojde-li k odůvodněnému závěru, že případ neplnění je natolik závažný, že vyžaduje okamžitý zásah.
4. Příslušný orgán o všech nápravných opatřeních uložených provozovateli SIPS okamžitě informuje ECB.
5. Nápravná opatření mohou být ukládána nezávisle nebo souběžně se sankcemi v souladu s nařízením Rady (ES) č. 2532/98 ze dne 23. listopadu 1998 o pravomoci Evropské centrální banky uvalovat sankce (6).
Článek 23
Sankce
V případě porušení tohoto nařízení ECB uloží sankce v souladu s nařízením (ES) č. 2532/98 a nařízením Evropské centrální banky (ES) č. 2157/1999 o pravomoci Evropské centrální banky uvalovat sankce (ECB/1999/4) (7). ECB zveřejní oznámení o metodice pro výpočet výše sankcí.
Článek 24
Přezkum
Rada guvernérů přezkoumá obecné použití tohoto nařízení nejpozději do dvou let od jeho vstupu v platnost a poté každé dva roky, a posoudí, zda je třeba jej změnit.
Článek 25
Závěrečná ustanovení
1. Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
2. Provozovatelé SIPS mají ke splnění povinností vymezených tímto nařízením jeden rok ode dne, kdy jim bylo oznámeno rozhodnutí Rady guvernérů podle čl. 1 odst. 2.
3. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.
Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 3. července 2014.
AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK 795/2014/EU RENDELETE
(2014. július 3.)
a rendszerszempontból jelentős fizetési rendszerekre vonatkozó felvigyázási követelményekről
(EKB/2014/28)
AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 127. cikke (2) bekezdésére,
tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen annak 3.1. és 22. cikkeire, valamint a 34.1. cikke első francia bekezdésére,
mivel:
(1)
A Szerződés 127. cikke (2) bekezdésének negyedik francia bekezdése, valamint a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmánya (a továbbiakban: a KBER Alapokmánya) 3.1. cikkének negyedik francia bekezdése felhatalmazza az eurorendszert a fizetési rendszerek zavartalan működésének előmozdítására.
(2)
Az eurorendszer a fizetési rendszerek zavartalan működését többek között a felvigyázás ellátása által mozdítja elő.
(3)
Az eurorendszer 2001 januárjában fogadta el a Nemzetközi Fizetések Bankjának („BIS”) fizetési és elszámolási rendszerekkel foglalkozó bizottsága („CPSS”) által kifejlesztett, a rendszerszempontból jelentős fizetési rendszerekre vonatkozó alapelveket, a rendszerszempontból jelentős fizetési rendszerekre („SIPS”) vonatkozó minimumkövetelményként (1).
(4)
2012 áprilisában a rendszerszempontból jelentős fizetési rendszerek működésére vonatkozó alapelveket felváltották a CPSS és az Értékpapír Felügyeletek Nemzetközi Szervezete („IOSCO”) Technikai Bizottságának a pénzpiaci infrastruktúrákra vonatkozó alapelvei (a továbbiakban: a CPSS-IOSCO alapelvek) (2), amelyek többek között a SIPS-re vonatkozó, már létező nemzetközi felvigyázási alapelveket harmonizálja és erősíti meg.
(5)
A CPSS-IOSCO alapelvek értelmében a SIPS-eknek egyértelműen meghatározott és nyilvánossága hozott követelmények alapján hatékony felvigyázás alá kell tartozniuk, tekintettel azoknak a rendszerszintű kockázat kiváltására vonatkozó képességükre azon esetekben, ha a védettségük elégtelen azon kockázatokkal szemben, amelyeknek ki vannak téve. Ezen túlmenően az illetékes hatóságoknak a vonatkozó feladataik ellátásához szükséges jogkörökkel és forrásokkal kell rendelkezniük, ideértve a korrekciós intézkedések megtételét is. A CPSS-IOSCO ezeknek az alapelveknek a nemzeti jogi és szabályozói keretrendszerek által megengedett lehető legnagyobb mértékben történő végrehajtását javasolja.
(6)
Erre tekintettel, valamint a SIPS-ek hatékonyságának és megbízhatóságának biztosítása érdekében az Európai Központi Bank („EKB”) a CPSS-IOSCO alapelvek rendeleti úton történő végrehajtásáról döntött. Az egyéb országok hatóságaival szemben ugyancsak elvárás, hogy a saját jogi és szabályozói keretrendszerükben az ilyen keretrendszer által megengedett lehető legnagyobb mértékben szintén bevezessék és alkalmazzák a CPSS-IOSCO alapelveket.
(7)
Ez a rendelet lefedi a SIPS-eket, ideértve mind a nagy értékű fizetési rendszereket, mind pedig a rendszerszempontból jelentős kisértékű fizetési rendszereket. Ez a rendelet mind a központi bankok és a magánkezelők által működtetett fizetési rendszerekre is vonatkozik. A CPSS-IOSCO alapelvek elismerik, hogy létezhetnek olyan kivételes esetek, amikor azokat eltérően kell alkalmazni a központi bankok által működtetett fizetési rendszerek vonatkozásában, a vonatkozó jogszabályokban, szabályzatokban vagy politikákban meghatározott követelményekre tekintettel. Az eurorendszer a Szerződésben és a KBER Alapokmányában meghatározott olyan közérdekű célkitűzésekkel, felelősségi körökkel és intézményi felépítéssel rendelkezik, amelyek alapján az eurorendszerbeli SIPS-ek mentesíthetők az ezen rendeletben foglalt egyes követelmények alól. Erre tekintettel az eurorendszerbeli SIPS-eket mentesíteni kell egyes követelmények alól az irányításra, a felszámolási tervekre, a tőkeeszközökre és a likvid eszközökre vonatkozó követelmények vonatkozásában, amelyek ugyanazokat a területeket fedik le, mint azok a követelmények, amelyeket a Kormányzótanács formálisan elfogadott. Ezen kivételek a rendelet számos rendelkezésében meghatározásra kerültek.
(8)
A transzeurópai automatizált valós idejű bruttó elszámolású rendszerről (TARGET2) szóló, 2012. december 5-i EKB/2012/27 iránymutatás (3) alapján a TARGET2 decentralizált formában köti össze fizetési rendszerek sokaságát. A TARGET2 tagrendszerei a lehető legnagyobb mértékben - nemzeti jogi akadályok esetén bizonyos eltérésekkel - harmonizálásra kerültek. A TARGET2-t az Egységes Közös Platformnak („SSP”) nevezett, egységes műszaki platform is jellemzi. A Kormányzótanács rendelkezik a TARGET2-vel kapcsolatos végső hatáskörrel, és biztosítja annak közérdekű feladatát: ez az irányítási rendszer tükröződik a TARGET2 felvigyázásában.
(9)
Egy SIPS hatékonysága és megbízhatósága megköveteli az azoknak az alkalmazandó nemzeti jogszabályoknak és egyértelmű szabályoknak, eljárásoknak valamint szerződéseknek való megfelelést, amelyek alapján az működik. A jogszabályoknak történő megfelelés mindazon országok jogrendjére utal, amelyben a SIPS üzemeltetője vagy annak résztvevői működnek.
(10)
Egy SIPS hatékonysága és megbízhatósága függ továbbá az irányítási rendszere egyértelműségétől és megfelelőségétől, amelyet egyértelműen dokumentálni kell.
(11)
A jogi, hitel, likviditási, működési, üzleti, letétkezelési, befektetési és egyéb kockázatok átfogó kezelésére szolgáló megbízható és fejlődőképes keretrendszer elengedhetetlen a SIPS működtetőjénél felmerülő vagy az általa viselt valamennyi kockázati kör azonosítására, mérésére, figyelemmel kísérésére és kezelésére. Mindez a SIPS üzemeltetőjének fedezeti keretrendszere, a résztvevők nemteljesítésének kezelésére előírt szabályok és eljárások, valamint az üzletmenet-folytonossági tervek megbízhatósága és ellenálló képessége vonatkozásában is igaz.
(12)
A rendszerszintű kockázatok csökkentése többek között megköveteli az elszámolások véglegességét. Az Unió elfogadta a fizetési és értékpapír-elszámolási rendszerekben az elszámolások véglegességéről szóló, 1998. május 19-i 98/26/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (4). A 98/26/EK irányelv előírja, hogy az annak értelmében kijelölt rendszerek szabályai határozzák meg a belépés időpontját (amelyet követően az átutalási megbízások jogilag kikényszeríthetővé, és még a résztvevő elleni felszámolási eljárás esetén is kötelezővé válnak a harmadik felek számára), valamint az átutalási megbízások visszavonhatatlansága időpontját. A napközbeni, illetve a valós idejű kiegyenlítésekre szintén adható megbízás, amennyiben azok összeegyeztethetőek a SIPS általános üzleti modelljével és azok szükségesek ahhoz, hogy a SIPS üzemeltetője illetve a résztvevők kezelni tudják a vonatkozó hitel- és likviditási kockázataikat.
(13)
A SIPS-ben való részvételre vonatkozó objektív, kockázaton-alapuló és nyilvánosságra hozott követelmények, amelyek (elfogadható kockázatkezelési előírások függvényében) a SIPS-hez való egyenlő és nyilvános hozzáférést tesznek lehetővé, a SIPS, valamint az általa kiszolgált piac biztonságát és hatékonyságát segítik elő, miközben nem korlátozzák aránytalan mértékben a szolgáltatásnyújtás szabadságát.
(14)
E rendelet azon rendelkezése, amely a SIPS üzemeltetője számára az adatok gyűjtését, feldolgozását valamint azok továbbítását írja elő, nem érinti a résztvevők illetve az ügyfelek adatainak védelmére vonatkozó szabályokat.
(15)
Egy átfogóan hatékony és hatásos SIPS, amely világosan meghatározott, mérhető és megvalósítható célokkal és célkitűzésekkel rendelkezik, a leginkább alkalmas a SIPS résztvevői és az általa kiszolgált piacok igényeinek való megfelelésre.
(16)
Az EKB a lehetségesnek és megfelelőnek tartott mértékig igénybe veszi a nemzeti központi bankok segítségét a KBER feladatkörébe tartozó műveletek végrehajtása során.
(17)
Az ebben a rendeletben meghatározott követelmények arányban állnak a SIPS meghatározott kockázataival és kitettségeivel.
(18)
Az illetékes hatóságok azon jogköre, amely alapján az ennek a rendeletnek történő meg nem felelés orvoslása, illetve megismétlődésének elkerülése érdekében korrekciós intézkedések végrehajtását kérhessék, valamint az EKB azon jogköre, hogy az ebben a rendeletben foglaltak megsértése esetén hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókat szabhasson ki, elengedhetetlen a CPSS-IOSCO alapelveknek a Szerződés és a KBER Alapokmánya alapján megengedett lehető legnagyobb mértékben történő végrehajtása során.
(19)
Az ebben a rendeletben foglalt felvigyázási követelményeknek történő megfelelést egy átmeneti időszakhoz szükséges kötni, amely lehetővé teszi a SIPS üzemeltetői számára a követelmények megismerését és azok alkalmazását.
ELFOGADTA EZT AZ RENDELETET:
1. cikk
Tárgykör és hatály
(1) Ez a rendelet határozza meg a SIPS felvigyázására vonatkozó követelményeket.
(2) A kormányzótanács fogadja el az ezen rendelet hatálya alá tartozó fizetési rendszerek, azok üzemeltetői és a hatáskörrel rendelkező hatóságok azonosítására vonatkozó határozatot. Ez a lista az EKB honlapján kerül fenntartásra, és az valamennyi változást követően aktualizálásra kerül.
(3) Egy fizetési rendszer SIPS-ként kerül azonosításra, amennyiben: a) az a 98/26/EK irányelv alapján megfelel valamely azon tagállam, amely pénzneme az euro által rendszerként, vagy annak az euroövezetben letelepedett üzemeltetőjeként történő kijelölésre, beleértve az olyan fióktelep formájában történő letelepedést, amelyen keresztül a rendszer működtetésre kerül; és b) az alábbiak közül legalább kettő naptári évenként bekövetkezik:
i.
az euróban denominált, feldolgozott fizetések teljes napi átlagértéke meghaladja a 10 milliárd eurót;
ii.
annak piaci részesedése legalább az alábbiak egyike:
-
az euróban denominált fizetések teljes mennyiségének 15 %-a;
-
az euróban denominált, határon átnyúló fizetések teljes mennyiségének 5 %-a;
-
az euróban denominált fizetések teljes mennyiségének 75 %-a azon tagállam szintjén, amelynek pénzneme az euro;
iii.
annak határon átnyúló tevékenysége (azaz a SIPS üzemeltetőjének országától eltérő országban letelepedett résztvevők, és/vagy az egyéb fizetési rendszerekhez fűződő határon átnyúló kapcsolatok) öt vagy annál több országot érint, és a SIPS által feldolgozott, euróban denominált teljes fizetéseknek legalább a 33 %-át keletkezteti;
iv.
az egyéb FMI-k kiegyenlítéséhez használják.
(4) A SIPS üzemeltetőinek biztosítaniuk kell az általuk üzemeltetett SIPS-nek a 3-21. cikkekben foglalt kötelezettségeknek történő megfelelését.
2. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában:
1.
„fizetési rendszer” három vagy több résztvevő fél - figyelmen kívül hagyva az esetleges kiegyenlítő bankot, központi szerződő felet, elszámolóházat vagy közvetett résztvevőt - között létrejött formális megállapodás, a résztvevő felek egymás közötti átutalási megbízásainak végrehajtására vonatkozó közös szabályokkal és egységes eljárási renddel;
2.
„átutalási megbízás” fogalommeghatározása megegyezik a 98/26/EK irányelv 2. cikke i. pontjának első francia bekezdésében meghatározottakkal;
3.
„rendszerszintű kockázat” a résztvevő, illetve a SIPS üzemeltetőjének azon kockázata, hogy a SIPS-el kapcsolatos kötelezettségeiknek való meg nem felelés azzal fog járni, hogy a többi résztvevő és/vagy a SIPS üzemeltetője határidőben nem fog tudni eleget tenni a kötelezettségeinek, amely olyan tovagyűrűző hatásokkal járhat együtt, amely a pénzügyi rendszerbe vetett bizalmat vagy annak stabilitását veszélyeztetheti;
4.
„SIPS üzemeltető” a SIPS üzemeltetéséért jogilag felelős jogi személy;
5.
„hatáskörrel rendelkező hatóság” azon eurorendszerbeli központi bank, amely az 1. cikk (2) bekezdésében meghatározottak szerint elsődleges felvigyázási felelősséggel rendelkezik;
6.
„eurorendszerbeli SIPS” olyan SIPS, amelyet egy eurorendszerbeli központi bank tulajdonol és működtet;
7.
„jogi kockázat” valamely jogszabály vagy szabályzat alkalmazásából eredő, legtöbbször veszteséget eredményező kockázat;
8.
„hitelkockázat” annak a kockázata, hogy valamely szerződő fél - legyen az akár a résztvevő vagy valamely egyéb jogalany - nem lesz képes határidőben, vagy a jövőben bármikor teljes egészében eleget tenni a pénzügyi kötelezettségeinek;
9.
„likviditási kockázat” annak a kockázata, hogy valamely szerződő fél - legyen az akár a résztvevő vagy valamely egyéb jogalany - nem rendelkezik kellő fedezettel a pénzügyi kötelezettségeinek esedékességkor történő megfeleléshez, habár elégséges fedezettel rendelkezhet az azoknak a jövőben való megfeleléshez;
10.
„működési kockázat” az a kockázat, amelyet a külső eseményekből vagy a kiszervezett szolgáltatásokból eredő, a számítástechnikai rendszerekben vagy belső folyamatokban való elégtelenségek, emberi tévedés, vezetői tévedések vagy hiányosságok a SIPS által nyújtott szolgáltatások csökkenését, színvonalának romlását vagy meghiúsulását eredményezik;
11.
„letétkezelési kockázat” a letétkezelésben tartott eszközökben egy letétkezelő, illetve egy alletétkezelő fizetésképtelensége, hanyagsága, csalása, elégtelen adminisztrációja illetve nem megfelelő nyilvántartása miatt elszenvedett veszteség kockázata;
12.
„befektetési kockázat” a SIPS üzemeltetője illetve annak résztvevője által elszenvedett veszteség kockázata abban az esetben, amikor a SIPS üzemeltetője a saját, vagy a résztvevői forrásait fekteti be, például fedezetként;
13.
„piaci kockázat” azon veszteségek kockázata - akár a mérlegben szereplő, akár a mérlegen kívüli eszközök pozíciói esetén - amely a piaci árak változásaiból ered;
14.
„nettó késleltetett kiegyenlítési rendszer” („DNS”) olyan rendszer, amely egy előre meghatározott kiegyenlítési ciklus végén nettó alapon számol el, például az üzleti nap végén vagy aközben;
15.
„határon átnyúló fedezet” olyan fedezet, amely vonatkozásában - annak az országnak a szemszögéből, amelyben az eszközt fedezetként fogadják el - legalább az alábbiak egyike külföldinek számít: a) a devizanem; b) az az ország, amelyben az eszközök fellelhetők; vagy c) az ország, amelyben a kibocsátó letelepedett;
16.
„határon átnyúló fizetés” a különönöző országokban letelepedett résztvevők közötti fizetések;
17.
„pénzpiaci infrastruktúra” („FMI”) a résztvevő intézmények - ideértve a rendszerüzemeltetőt is - közti olyan többoldalú rendszer, amely a fizetések, értékpapírok, származtatott pénzügyi eszközök és egyéb pénzügyi tranzakciók kiegyenlítését, elszámolását vagy nyilvántartását végzi;
18.
„résztvevő” az olyan jogalany, amelyet egy fizetési rendszer azonosított vagy elismert, és amely számára akár közvetlen vagy közvetve megengedett fizetési megbízásoknak ebbe a rendszerbe történő küldése, és amely ettől a rendszertől fizetési megbízások fogadására képes;
19.
„a vezető testület” az SIPS üzemeltetőjének igazgatási vagy felügyeleti testülete, illetve mindkettő, a nemzeti joggal összhangban;
20.
„a vezetőség” azok az ügyvezető igazgatók, azaz egy egyszintű vezetőség tagjai, akik a SIPS üzemeltetője napi vezetésében részt vesznek, továbbá kétszintű vezetőség esetén a SIPS üzemeltetője vezető testületének tagjai;
21.
„érdekelt felek” résztvevők, olyan FMI-k, amelyek a SIPS kockázataira hatással vannak, és eseti alapon az egyéb érdekelt piaci szereplők;
22.
„hitel kitettség” azon kockáztatott összeg vagy érték, amelyet egy résztvevő nem fog elszámolni annak tejes értékében, akár esedékességkor, akár pedig bármikor azt követően;
23.
„fedezet” olyan eszköz vagy harmadik fél általi elköteleződés, amelyet a fedezetet nyújtója használ a fedezet kérővel szembeni kötelezettség biztosítására. A fedezet magában foglalja mind a honos, mind pedig a határon átnyúló fedezeteket is;
24.
„likviditás-szolgáltató” az 5. cikk (3) bekezdésében, a 6. cikk (5) bekezdésében, a 8. cikk (1), (9) és (11) bekezdéseiben foglalt készpénzszolgáltató, illetve a 8. cikk (4) bekezdésében foglalt eszközszolgáltató, ideértve a SIPS résztvevőt vagy külső felet;
25.
„rendkívüli, de valóságosnak tekinthető piaci feltételek” a valós és elméleti feltételek átfogó listája, beleértve a SIPS által ellátott piac által valaha tapasztalt legváltozékonyabb időszakokat;
26.
„tervezett kiegyenlítési nap”: az a nap, amelyet az átutalási megbízás feladója a SIPS-ben a kiegyenlítés napjaként megjelölt;
27.
„általános üzleti kockázat” a SIPS, mint üzleti kockázat pénzügyi helyzetének bármely módon való lehetséges kedvezőtlen alakulása, amely a bevételei oly mértékű csökkenésének, illetve a kiadásai oly mértékű megnövekedésének a következménye, amely eredményeképp az kiadások meghaladják a bevételeket, és amely olyan veszteségekhez vezet, amelyet a tőkéből kell leírni;
28.
„helyreállítási terv” a SIPS üzemeltetője által kifejlesztett olyan terv, amely a SIPS zavartalan működésének helyreállítására szolgál;
29.
„rendezett felszámolási terv” olyan, a SIPS üzemeltetője által kialakított terv, amely lehetővé teszi a SIPS rendezett bezárását;
30.
„anyagi” olyan kockázatot, függőséget és/vagy változást testesít meg, amely hatással lehet egy jogalany szolgáltatásainak az elvárt módon való ellátására vagy nyújtására;
31.
„érintett hatóságok” olyan hatóságok, amelyeknek az alapfeladataik ellátása érdekében jogos érdeke fűződik a SIPS-től származó információkhoz való hozzáférésre, pl. a jelentősebb résztvevők szanálási hatóságai és felügyeletei;
32.
„elsődleges kockázat” annak a kockázata, hogy a szerződő fél el fogja veszíteni a tranzakcióban foglalt teljes összeget, így például annak a kockázata, hogy egy pénzügyi eszköz eladója visszavonhatatlanul leszállítja az eszközt, de nem kapja meg annak ellenértékét, illetve annak a kockázata, hogy a pénzügyi eszköz vevője visszavonhatatlan fizetést teljesít, de nem kapja meg az eszközt;
33.
„letétkezelő bank” a harmadik felek pénzügyi eszközeit kezelő vagy őrző bank;
34.
„kiegyenlítő bank” a fizetésekhez kapcsolódó számlákat vezető bank, amelynél a fizetési rendszerből eredő kötelezettségek teljesítése megtörténik;
35.
„nostro ügynök” az a bank, amelyet a SIPS résztvevői a kiegyenlítés érdekében használnak;
36.
„egyoldalú fizetés” az egyetlen pénzátutalást egy pénznemben megtestesítő fizetés;
37.
„kétoldalú fizetés” két, eltérő pénznemű pénzátutalás, fizetés ellenértékért cserébe (exchange-for-value) kiegyenlítési rendszerben;
38.
„rosszirányú kockázat” (wrong-way risk) az a kockázat, amely a résztvevővel vagy a kibocsátóval szembeni azon kitettségből ered, amikor az adott résztvevő által rendelkezésre bocsátott, illetve a kibocsátó által kibocsátott fedezet annak hitelkockázatával nagy mértékben összefügg;
39.
„üzleti nap” a 98/26/EK irányelv 2. cikkének n) pontjában meghatározott jelentéssel bír;
3. cikk
Jogi megalapozottság
(1) A SIPS üzemeltetőnek fel kell mérnie azt, hogy az érintett jogrendszerek alkalmazandó joga magas fokú biztonságot nyújt-e, valamint támogatja-e a SIPS-je tevékenységeinek valamennyi anyagi oldalát.
(2) A SIPS üzemeltetőjének meg kell meghatároznia a SIPS szabályait valamint eljárásait, és szerződéseket kell kötnie, amelyeknek egyértelműnek kell lennie, és valamennyi érintett jogrendszerben összhangban kell állniuk az alkalmazandó joggal.
(3) A SIPS üzemeletetőjének képesnek kell lennie a SIPS működésével kapcsolatban a hatáskörrel rendelkező hatóság, a résztvevők, és ahol irányadó, a résztvevők ügyfelei számára az alkalmazandó jognak, szabályoknak, eljárásoknak és szerződéseknek az egyértelmű és érthető módon történő megállapítására.
(4) A SIPS üzemeltetőjének intézkedéseket kell tennie annak érdekében, hogy a szabályai, eljárásai és szerződései valamennyi érintett jogrendszerben érvényesíthetők, és hogy az általa az ilyen szabályok, eljárások és szerződések alapján tett intézkedések nem érvényteleníthetők, nem vonhatók vissza és nem függeszthetők fel.
(5) A több mint egy jogrendszerben üzleti tevékenységet végző SIPS üzemeltetőnek azonosítania és kezelnie kell a jogi kollízióból eredő lehetséges kockázatokat.
(6) A SIPS üzemeltetője minden tőle telhetőt megtesz a SIPS-nek a 98/26/EK rendelet alapján történő kijelölésének biztosítása érdekében.
4. cikk
Irányítás
(1) A SIPS üzemeltetőjének olyan dokumentált célkitűzésekkel kell rendelkeznie, amelyek a SIPS biztonságának és hatékonyságának kiemelt kenetőséget tulajdonítanak. A célkitűzéseknek kifejezetten támogatniuk kell a pénzügyi stabilitást és az egyéb fontos közérdekű megfontolásokat, különösképpen a nyitott és hatékony pénzpiacokat.
(2) A SIPS üzemeltetőjének olyan dokumentált irányítási rendszerrel kell rendelkeznie, amely egyértelmű és közvetlen felelősségi és elszámoltathatósági rendet tesznek lehetővé. Az ilyen rendelkezéseket a hatáskörrel rendelkező hatóság, a tulajdonosok és a résztvevők rendelkezésére kell bocsátani. A SIPS üzemeltetőjének azokból a nyilvánosság számára egyszerűsített változatokat kell hozzáférhetővé tennie.
(3) A vezető testület feladat- és felelősségi köreit egyértelműen meg kell határozni. A vezető testület feladat- és felelősségi köreinek az alábbiakat kell tartalmaznia:
a)
egyértelmű stratégiai célkitűzések meghatározása a SIPS számára;
b)
a SIPS működéséhez szükséges dokumentált eljárások kialakítása, ideértve a testület tagjai körében felmerült összeférhetetlenség azonosítására, orvoslására és kezelésére vonatkozó szabályokat is;
c)
az eurorendszerbeli SIPS-ek kivételével a vezetőség hatékony kiválasztásának, figyelemmel kísérésének, és amennyiben az alkalmazandó, eltávolításának biztosítása;
d)
az eurorendszerbeli SIPS-ek kivételével a megfelelő jóvátételi politikák kialakítása, összhangban a hosszú távú eredményeken alapuló bevett gyakorlattal.
(4) Az eurorendszerbeli SIPS-ek kivételével a vezető testület legalább évente felülvizsgálja mind a testületi tevékenységét, mind pedig az egyes tagjainak a teljesítményét.
(5) A vezető testület összetételének biztosítania kell az egységességet, továbbá az eurorendszerbeli SIPS kivételével a technikai tudás valamint a SIPS-el és általánosságban a pénzügyi piaccal kapcsolatos ismeretek és gyakorlat megfelelő keverékét annak érdekében, hogy a vezető testület eleget tudjon tenni a feladatainak és felelősségi köreinek. Az összetétel függ továbbá a hatásköröknek a nemzeti jogon alapuló általános felosztásán. Az eurorendszerbeli SIPS-ek kivételével, amennyiben azt a nemzeti jog megengedi, a vezető testület nem vezető beosztású testületi tagokat is magába foglal.
(6) A vezetőség szerepét, felelősségét és beszámolási rendjét egyértelműen meg kell határozni. Az összetételnek biztosítania kell az egységességet, továbbá a technikai tudás valamint a SIPS-el és általánosságban a pénzügyi piaccal kapcsolatos ismeretek és gyakorlat megfelelő keverékét, lehetővé téve a vezetőség számára a SIPS üzemeltetőjének működtetésével és kockázatkezelésével kapcsolatos felelősségi körök ellátását. A vezetőség felelősségi körének a vezető testület irányítása alatt valamennyi alábbi körülményekre ki kell terjednie:
a)
annak biztosítása, hogy a SIPS üzemeltetőjének tevékenysége összhangban áll a célkitűzéseivel, stratégiájával és kockázattűrő-képességével;
b)
annak biztosítása, hogy a szervezeten belüli ellenőrzés és az ahhoz kapcsolódó eljárások megfelelően kialakításra, végrehajtásra és felvigyázásra kerülnek a SIPS üzemeltetője célkitűzéseinek előmozdítása érdekében;
c)
annak biztosítása, hogy a szervezeten belüli ellenőrzés, és az ahhoz kapcsolódó eljárások rendszeresen felülvizsgálatra és tesztelésre kerülnek megfelelően képzett és elégséges létszámú kockázatkezelési és belső ellenőrzési részlegek által;
d)
a kockázatellenőrzési folyamatokban való aktív részvétel biztosítása;
e)
annak biztosítása, hogy a SIPS kockázatkezelési keretrendszere számára megfelelő erőforrások állnak rendelkezésre.
(7) A vezető testület dokumentált kockázatkezelési keretrendszert hoz létre és felvigyázza azt, amely:
a)
tartalmazza a SIPS üzemeltetőjének kockázattűrő-képességi politikáját;
b)
a kockázati döntésekhez felelősséget és elszámoltathatóságot rendel;
c)
rendelkezik a krízis- és vészhelyzetekben való döntéshozatalról;
d)
rendelkezik a szervezeten belüli ellenőrzési feladatkörökről.
A vezető testületnek biztosítani kell, hogy a szervezeten belüli kockázatkezelési és ellenőrzési részlegek megfelelő tekintéllyel, függetlenséggel, forrásokkal és a vezető testülethez való hozzáféréssel rendelkeznek.
(8) A vezető testületnek biztosítania kell azt, hogy a SIPS technikai és funkcionális felépítését, szabályait és átfogó stratégiáját érintő főbb döntések, különösképpen az elszámolási és kiegyenlítési rendszerekre, a működési struktúrára, az elszámolt illetve kiegyenlített termékek körére, valamint az egyes technikák és eljárások alkalmazására vonatkozó döntések megfelelően tükrözik a SIPS érdekelt feleinek jogos érdekeit. Az érdekelt felekkel, és amennyiben az alkalmazandó, a nyilvánossággal ésszerűen kellő időben konzultálni kell az ilyen döntésekről.
5. cikk
Átfogó kockázatkezelési rendszer
(1) A SIPS üzemeltetője a SIPS-ben keletkezett, illetve az általa viselt kockázatok körének átfogó azonosítása, mérése, figyelemmel kísérése és kezelése érdekében megalapozott kockázatkezelési rendszert hoz létre és tart fenn. A SIPS üzemeltetőjének legalább évente felül kell vizsgálnia a kockázatkezelési rendszert. A kockázatkezelési rendszernek:
a)
tartalmaznia kell a SIPS üzemeltetőjének kockázattűrő-képességi politikáját, valamint a megfelelő kockázatkezelési eszközöket;
b)
a kockázati döntésekhez felelősséget és elszámoltathatóságot kell rendelnie;
c)
a SIPS-hez kapcsolódó vészhelyzetekben rendelkeznie kell a döntéshozatalról, ideértve a pénzügyi piacokon bekövetkezett azon fejleményeket, amelyek kedvezőtlen hatást gyakorolhatnak a piac likviditására bármely tagállamban amelynek pénzneme az euro, amelyben a SIPS vagy annak egyik résztvevője letelepedett.
(2) A SIPS üzemeltetőjének ösztöntőket kell a résztvevők, és ahol alkalmazandó, az ügyfeleik rendelkezésére bocsátania azon kockázat kezelése és korlátozása érdekében, amelyet azok a SIPS számára jelentenek, illetve amelyet azok a SIPS-től elszenvednek. A résztvevők tekintetében az ilyen ösztönzőknek tartalmaznia kell egy hatékony, arányos és visszatartó erejű pénzügyi szankció-rendszert vagy veszteség-megosztási megállapodásokat, illetve mindkettőt.
(3) A SIPS üzemeltetőjének legalább évente át kell tekintenie azt az anyagi kockázatot, amelyet a kölcsönös függőségek eredményeképpen a SIPS más jogalanyoktól elszenved, illetve amelyet számukra jelent, ilyen jogalanyok többek között az FMI-k, a kiegyenlítő bankok és a likviditás-szolgáltatók. A SIPS üzemeltetőjének a kockázat azonosított szintjének megfelelő, erőteljes és arányos kockázatkezelési eszközöket kell ki fejlesztenie.
(4) A SIPS üzemeltetőjének meg kell határoznia a SIPS kritikus műveleteit és szolgáltatásait. A SIPS üzemeltetőjének azonosítania kell azokat az eseteket, amelyek működő vállalkozásként megakadályozhatják a SIPS-et ezen kritikus műveletek és szolgáltatások nyújtásában, valamint értékelnie kell valamennyi lehetséges helyreállítási opció hatékonyságát, illetve az eurorendszerbeli SIPS kivételével a rendezett felszámolást. A SIPS üzemeltetőjének legalább évente felül kell vizsgálnia a SIPS kritikus műveleteit és szolgáltatásait. Ennek az értékelésnek az alapján a SIPS üzemeltetőjének tervet kell készítenie a SIPS helyreállítására, az eurorendszerbeli SIPS kivételével a rendezett felszámolásra. A helyreállítási- és a rendezett felszámolási tervnek tartalmaznia kell többek között a főbb helyreállítási és rendezett felszámolási stratégiák tartalmi összefoglalását, a SIPS kritikus műveleteinek és szolgáltatásainak helyreállítását, valamint a főbb stratégiák végrehajtásához szükséges intézkedések leírását. A SIPS üzemeltetője, amennyiben az alkalmazandó, a helyreállítási tervezéshez szükséges információkkal látja el az érdekelt hatóságokat. A SIPS üzemeltetőjének legalább évente felül kell vizsgálnia a helyreállítási és a rendezett felszámolási tervet.
6. cikk
Hitelkockázat
(1) A SIPS üzemeltetőjének a résztvevőivel szembeni, továbbá a SIPS fizetésekből, elszámolásból és kiegyenlítésből eredően a résztvevői közötti hitelkitettségek mérésére, figyelemmel kísérésére és kezelésére szolgáló szilárd keretrendszert kell létrehoznia.
(2) A SIPS üzemeltetőjének a hitelkockázat valamennyi forrását azonosítania kell. A hitelkockázatok mérése és figyelemmel kísérése napközben, időszerű információk és megfelelő kockázatkezelési eszközök használatával történik.
(3) Azon SIPS üzemeltetőnek - beleértve azt is, amely DNS-t kiegyenlítési garanciával működtet - amely a SISP műveletek során a résztvevőivel szemben hitelkitettséget él meg, a valamennyi résztvevővel szembeni kitettséget fedezet, garancia-alapok, tőkeeszközök (az általános üzleti kockázat céljára szolgáló összeg levonását követően), vagy egyéb, ezekkel egyenértékű pénzügyi forrásokkal kell fedeznie.
(4) A SIPS üzemeltetőjének, beleértve azt is, amely DNS-t kiegyenlítési garancia nélkül működtet, amely esetében a résztvevők a SIPS fizetési, elszámolási és kiegyenlítési folyamatokból eredően hitelkitettséggel szembesülnek, ezen résztvevőkre vonatkozóan szabályokkal vagy szerződéses megállapodásokkal kell rendelkeznie. A szerződéses rendelkezésekben foglalt szabályoknak biztosítaniuk kell azt, hogy a résztvevők a (3) bekezdésben foglaltak szerint elégséges forrásokat fognak rendelkezésre bocsátani a SIPS fizetési, elszámolási és kiegyenlítési folyamatokból eredő hitelkitettségük fedezésére, azon két résztvevő vonatkozásában, amelyek leányvállalataikkal együttesen a legnagyobb összesített hitelkitettséggel rendelkeznek.
(5) A SIPS üzemeltetőjének az egy vagy több résztvevőnek a SIPS-el szembeni fizetési kötelezettsége nemteljesítéséből közvetlenül eredő veszteségek kezelésére szolgáló szabályokat és eljárásokat kell elfogadnia. Ezeknek a szabályoknak és eljárásoknak rendelkezniük kell a fedezésre vélhetően nem kerülő veszteségek elosztásáról, ideértve annak a tőkének a visszafizetését is, amelyet egy SIPS üzemeltető esetlegesen likviditás-szolgáltatóktól kölcsönöz. Ezen szabályoknak magukban kell foglalniuk a SIPS üzemeltetőjének a SIPS által stresszhelyzetben felhasznált pénzügyi források (3) bekezdésben foglalt szintig történő feltöltésére vonatkozó szabályokat és eljárásokat.
7. cikk
Fedezet
(1) A SIPS üzemeltetője kizárólag az alábbi eszközöket fogadhatja el fedezetként: a) készpénz; és b) alacsony hitel-, likviditási- és piaci kockázatú eszközök, azaz az olyan eszközök, amelyek vonatkozásában a SIPS üzemeltetője megfelelő belső elemzés alapján be tudja mutatni a hatáskörrel rendelkező hatóság számára azt, hogy azok valamennyi alábbi feltételnek megfelelnek:
i.
alacsony hitelkockázatú kibocsátó által kerültek kibocsátásra;
ii.
minden jogi korlátozás, illetve harmadik fél általi igényérvényesítés nélkül szabadon átruházhatók;
iii.
azok olyan pénznemben denomináltak, amellyel kapcsolatos kockázatot a SIPS üzemeltetője kezel;
iv.
azokra vonatkozóan rendszeresen megbízható áradatokat tesznek közzé;
v.
azok más módon sincsenek kitéve jelentős rossz irányú kockázatnak;
vi.
azokat nem a fedezetet biztosító jogalany, illetve a résztvevővel azonos csoportba tartozó jogalany bocsátotta ki, kivéve a fedezett kötvényeket kizárólag abban az esetben, ha a fedezeti alapba tartozó eszközök egy szilárd jogi keretrendszeren belül megfelelően elkülönítésre kerültek, és kielégítik az i-v. pontokban foglalt követelményeket.
Az i-vi. pontokban foglaltak belső elemzése során a SIPS üzemeltetőjének egy objektív módszert kell meghatároznia, dokumentálnia és alkalmaznia.
(2) A SIPS üzemeltetőjének minden, fedezetként elfogadott eszköz hitelminősége, piaci likviditása és árfolyam-ingadozása figyelemmel kísérése érdekében politikákat és eljárásokat kell meghatároznia és alkalmaznia. A SIPS üzemeltetőjének rendszeresen, de legalább évente figyelemmel kell kísérnie az értékelési politikái és eljárásai megfelelőségét. Az ilyen felülvizsgálatot abban az esetben is el kell végezni, amikor olyan anyagi változás következik be, amely hatást gyakorol a SIPS kockázati kitettségére. A SIPS üzemeltetőjének legalább naponta meg kell határoznia a fedezetének piaci értékét.
(3) A SIPS üzemeltetőjének stabil és konzervatív haircutokat kell meghatároznia, valamint azokat legalább évente tesztelnie kell, továbbá figyelembe kell vennie a stresszhelyzeti piaci körülményeket. A haircut eljárásokat az azokat megalkotó és alkalmazó alkalmazottól eltérő alkalmazottnak kell validálnia, legalább évente.
(4) A SIPS üzemeltetőjének intézkedéseket kell tennie az egyes eszközök koncentrált tulajdonlásának elkerülése érdekében, abban az esetben, ha ez rontaná az ilyen eszközök gyors és az árra gyakorolt jelentős kedvezőtlen hatás nélkül történő értékesítését.
(5) Az olyan SIPS üzemeltetőnek, amely határon átnyúló fedezetet fogad el, az annak használatából eredő kockázatot azonosítania és kezelnie kell, továbbá biztosítania kell a határon átnyúló fedezet kellő időben történő felhasználásának lehetőségét.
(6) A SIPS üzemeltetőjének hatékony és rugalmas működést lehetővé tévő fedezetkezelési rendszert kell használnia.
(7) Az (1) bekezdés nem alkalmazandó az eurorendszerbeli SIPS-ekre.
8. cikk
Likviditási kockázat
(1) A SIPS üzemeltetőjének átfogó keretrendszert kell létrehoznia a SIPS résztvevői, a kiegyenlítő bankok, a nostro ügynökök, a letétkezelő bankok, a likviditás-szolgáltatók és az egyéb érintett jogalanyok által keletkeztetett likviditási kockázatok kezelésére.
(2) A SIPS üzemeltetőjének olyan működtetési és elemzési eszközöket kell kialakítania, amelyek alkalmassá teszik a kiegyenlítési és fedezeti folyamatok - ideértve a napközbeni likviditás felhasználását - folyamatos és kellő időben történő azonosítására, mérésére és figyelemmel kísérésére.
(3) A SIPS üzemeltetőjének mindenkor elégséges likvid eszközökkel kell rendelkeznie, illetve biztosítania kell, hogy a résztvevői rendelkeznek azokkal, minden olyan pénznemben, amelyben működik, a fizetési kötelezettségek aznapi kiegyenlítésének a széleskörű lehetséges stresszforgatókönyvek keretében történő teljesítése érdekében. Amennyiben az alkalmazandó, ez a napközbeni, illetve a többnapos kiegyenlítésekre is vonatkozik. A stresszforgatókönyveknek a következőket kell tartalmaznia: a) az olyan résztvevő rendkívüli, de valóságosnak tekinthető piaci feltételek között történő nemteljesítése, amely annak leányvállalataival együtt a legnagyobb összevont fizetési kötelezettséggel rendelkezik; és b) a (11) bekezdésben foglaltaknak megfelelő egyéb forgatókönyvek.
(4) Az egyoldalú műveleteket euróban kiegyenlítő SIPS üzemeltetőnek rendelkeznie kell, illetve biztosítania kell azt, hogy a résztvevők rendelkeznek a (3) bekezdésben foglaltakkal összhangban olyan likvid forrásokkal, amelyek a fizetési kötelezettségek időszerű elszámolásához szükségesek egy olyan résztvevő nemteljesítése esetén, amely annak leányvállalataival együtt a legnagyobb összevont fizetési kötelezettséggel rendelkezik az alábbiak bármelyike szerint a (3) bekezdés a) pontjában meghatározottak alapján:
a)
készpénzben az eurorendszerrel; vagy
b)
elfogadható fedezetben, az eurorendszer fedezeti keretszabályozásában meghatározottak szerint, amelyről az eurorendszer monetáris politikai eszközeiről és eljárásairól szóló 2011. szeptember 20-i EKB/2011/14 iránymutatás (5) rendelkezik, amennyiben a SIPS üzemeltetőjének hozzáférése van az eurorendszer rendelkezésre állásához.
(5) Az egyoldalú műveleteket euróban elszámoló SIPS üzemeltetőnek rendelkeznie kell, illetve biztosítania kell azt, hogy a résztvevők a (3) bekezdés b) pontjában foglaltakkal összhangban likvid forrásokkal rendelkeznek a (4) bekezdésben meghatározottak szerint, illetve egy hitelképes kereskedelmi bankkal az alábbi eszközök egyikében vagy azok közül többen is:
a)
elkötelezett hitelkeretek;
b)
elkötelezett devizaswapügyletek;
c)
elkötelezett repók;
d)
a 7. cikk (1) bekezdésében meghatározott olyan eszközök, amelyeket egy letétkezelő tart;
e)
olyan befektetések, amelyek közvetlen hozzáférhetők, és készpénzre válthatók olyan előre meghatározott finanszírozási megállapodással, amely vonatkozásában a SIPS üzemeltetője megfelelő belső elemzés alapján be tudja mutatni a hatáskörrel rendelkező hatóság számára azt, hogy a finanszírozási megállapodások erősen megbízhatók, még rendkívüli, de valóságosnak tekinthető piaci feltételek között is.
A SIPS üzemeltetőjének készen kell állnia arra, hogy megfelelő belső elemzés alapján bemutassa a hatáskörrel rendelkező hatóság számára azt, hogy a kereskedelmi bank hitelképes.
(6) A kétoldalú, illetve egyoldalú műveleteket az eurótól eltérő pénznemben elszámoló SIPS üzemeltetőnek rendelkeznie kell, illetve biztosítania kell azt, hogy a résztvevők a (3) bekezdésben foglaltakkal összhangban likvid forrásokkal rendelkeznek az (5) bekezdésben meghatározottak szerint.
(7) Amennyiben a (3) bekezdésben hivatkozott forrásokat a SIPS üzemeltető egyéb eszközökkel egészíti ki, ezen eszközöknek vélhetően piacképesnek illetve fedezetként elfogadhatónak kell lenniük (pl. hitelkeretek, swapok illetve repók) eseti alapon egy nemteljesítési esemény bekövetkeztét követően, még akkor is, ha ezt nem lehet megbízhatóan előre elrendezni illetve garantálni a rendkívüli, de valóságosnak tekinthető piaci feltételek között. Amennyiben a résztvevők a (3) bekezdésben hivatkozott forrásokat egyéb eszközökkel egészítik ki, a SIPS üzemeltetőjének biztosítania kell azt, hogy ezek az eszközök az első mondatban foglalt követelményeknek megfelelnek. Az eszközöket vélhetően piacképesnek, illetve fedezetként elfogadhatónak kell tekinteni amennyiben a SIPS üzemeltetője figyelembe vette az érintett központi banknak a fedezetek elfogadhatóságára vonatkozó szabályait és gyakorlatát.
(8) A SIPS üzemeltetője nem feltételezheti azt, hogy rendkívüli központi banki hitel fog rendelkezésre állni.
(9) A SIPS üzemeltetőjének átvilágítást kell elvégeznie annak igazolása érdekében, hogy a (3) bekezdés alapján a SIPS likvid eszközeit rendelkezésre bocsátó valamennyi jogalanynak: a) elegendő és naprakész információ áll rendelkezésére a készpénz illetve eszközök átadásával kapcsolatos likviditási kockázatai megértésére és kezelésére; és b) az előírtaknak megfelelően képes készpénzt illetve eszközöket rendelkezésre bocsátani. A SIPS üzemeltetője legalább évente felülvizsgálja az átvilágításra vonatkozó kötelezettségének a betartását. Csak a kibocsátó központi banktól származó hitelhez hozzáféréssel rendelkező jogalanyok fogadhatók el likviditás-szolgáltatóként. A SIPS üzemeltetőjének rendszeresen tesztelnie kell a SIPS likvid forrásaihoz történő hozzáférésre vonatkozó eljárásait.
(10) A központi banki számlákhoz, pénzforgalmi szolgáltatásokhoz illetve az értékpapír szolgáltatásokhoz hozzáféréssel rendelkező SIPS üzemeltetőnek használnia kell ezeket a szolgáltatásokat, ha az a gyakorlatban megvalósítható.
(11) A SIPS üzemeltetőjének szigorú stressztesztek által kell meghatároznia azt, hogy mennyi készpénzre és egyéb eszközre van szükség a (3) és (4) bekezdésben meghatározott követelmények kielégítéséhez. A SIPS üzemeltetője rendszeresen felülvizsgálja ezt az összeget, többek között a lehetséges esetek széles skálájának megfontolása által, beleértve:
a)
a fent említett eszközök historikus árfolyam-ingadozásának csúcsértéke;
b)
az egyéb tényezőkben bekövetkezett változások, ideértve az árdeterminánsokat és a hozamgörbéket is;
c)
egy vagy több résztvevő nemteljesítése ugyan azon a napon és eltérő, egymást követő napokon;
d)
a finanszírozási- és az eszközpiacokon egyszerre jelen lévő nyomás;
e)
az előretekintő stresszfrogatókönyvek skálája többféle rendkívüli, de valóságosnak tekinthető piaci feltételek során.
Az ilyen forgatókönyveknek figyelembe kell venniük a SIPS felépítését és működését is, meg kell vizsgálniuk minden olyan jogalanyt, akik esetlegesen anyagi likviditási kockázatot jelenthetnek a SIPS számára, beleértve többek között a kiegyenlítő bankokat, a nostro ügynököket, a letétkezelő bankokat, a likviditás-szolgáltatókat és a kapcsolt FMI-ket, adott esetben többnapos időszak lefedésével is.
(12) A SIPS üzemeltetője dokumentálja a SIPS üzemeltetője illetve a résztvevők által fenntartott készpénzállomány és egyéb eszközök tartásának okát, valamint megfelelő irányítási rendszert léptet életbe azokkal kapcsolatban. A SIPS üzemeltetőjének egyértelmű eljárásokat kell meghatároznia a stresszteszt eredményéről szóló, a vezető testület számára történő beszámolásról. A SIPS üzemeltetőjének ezeket az eredményeket a likviditási kockázatkezelési-keretrendszere megfelelőségének értékelésére illetve módosítására kell felhasználnia.
(13) A SIPS üzemeltetőjének olyan egyértelmű szabályokat és eljárásokat kell bevezetnie, amelyek lehetővé teszik a SIPS számára a fizetési kötelezettségek aznapi, és amennyiben az alkalmazandó, az időszerű napközbeni, illetve többnapos kiegyenlítését egy vagy több résztvevőjének nemteljesítését követően. Ezek a szabályoknak és eljárásoknak:
a)
kezelniük az előre nem látott és vélhetően fedezetlen likviditási hiányosságokat;
b)
a fizetési kötelezettségek aznapi kiegyenlítésének befolyásolása, visszavonása vagy késedelme elkerülését kell megcélozniuk;
c)
rendelkezniük kell arról, hogy stresszhelyzetben miként kell a SIPS által használt készpénzt és egyéb eszközöket feltölteni a (3)-(5) bekezdésekben meghatározott szintig.
9. cikk
Végső kiegyenlítés
A SIPS üzemeltetőjének olyan szabályokat és eljárásokat kell életbe léptetnie, amelyek lehetővé teszik a végső kiegyenlítést legkésőbb a kiegyenlítés tervezett napja végéig.
10. cikk
Pénzben történő kiegyenlítés
(1) Az egyoldalú műveleteket euróban kiegyenlítő SIPS üzemeltetőnek biztosítania kell azt, hogy a végső kiegyenlítés központi banki pénzben történik meg.
(2) A kétoldalú, illetve egyoldalú műveleteket az eurótól eltérő pénznemben kiegyenlítő SIPS üzemeltetőnek biztosítania kell azt, hogy - amennyiben ez alkalmazandó és lehetséges - a végső kiegyenlítés központi banki pénzben történik meg.
(3) Amennyiben központi banki pénz használatára nem kerül sor, a SIPS üzemeltetőjének biztosítania kell azt, hogy a pénzben történő kiegyenlítésre olyan kiegyenlítési eszköz használatával kerül sor, amelynek nincs hitel- és likviditási kockázata, illetve az csak elenyésző mértékű.
(4) Amennyiben a kiegyenlítésre kereskedelmi banki pénzben kerül sor, a SIPS üzemeltetőjének figyelemmel kell kísérnie, kezelnie és korlátoznia kell a kiegyenlítő kereskedelmi bankoktól származó hitel- és likviditási kockázatokat. Különösképpen, a SIPS üzemeltetőjének létre kell hoznia és figyelemmel kell kísérnie a kiegyenlítő bankjaira vonatkozó olyan szigorú követelményeknek való megfelelést, amelyek többek között figyelembe veszik azok szabályozásait, felügyeletét, hitelképességét, tőkésítettségét, likviditáshoz való hozzáférését és működési megbízhatóságát. A SIPS üzemeltetőjének ezen felül figyelemmel kell kísérnie és kezelnie kell a SIPS kiegyenlítő kereskedelmi bankjaival szembeni hitel- és likviditási kitettségének koncentrációját.
(5) Amennyiben egy SIPS üzemeltető a saját könyveiben végez pénzben történő kiegyenlítéseket, minimalizálnia és szigorúan kontrollálnia kell a hitel- és likviditási kockázatait.
(6) Amennyiben a kiegyenlítésre kereskedelmi banki pénzben kerül sor, a SIPS üzemeltetőjének a kiegyenlítő kereskedelmi bankokkal fennálló jogi megállapodásainak egyértelműen rendelkeznie kell arról, hogy:
a)
az egyes kiegyenlítő bankok könyveiben végzett átutalások megtörténte mikorra várható;
b)
az átutalások a végrehajtáskor tekintendők véglegesnek;
c)
a kapott összegeket a lehető leghamarabb át kell utalni, legalább a nap végéig.
11. cikk
Fizetés fizetés ellenében
A fizetés fizetés ellenében módszert alkalmazó SIPS-nek annak biztosításával kell elhárítania az elsődleges kockázatot, hogy egy kötelezettség végső kiegyenlítésére kizárólag abban az esetben történik meg, amennyiben a kapcsolt kötelezettség végső elszámolása szintén megtörténik. Ezt a szabályt arra való tekintet nélkül kell követni, hogy a kiegyenlítés bruttó vagy nettó alapú-e, és hogy a véglegesség mikor következik be.
12. cikk
A résztvevők nemteljesítésére vonatkozó szabályok és eljárások
(1) A SIPS üzemeltetőjének a SIPS szabályzataiban és eljárásaiban meg kell határoznia a résztvevők nemteljesítésének fogalommeghatározását, amelynek legalább tartalmaznia kell azt, hogy a résztvevő esedékességkor nem tud megfelelni a pénzügyi kötelezettségeinek, többek között működési okoknál fogva, szerződésszegés miatt, vagy az ilyen résztvevő ellen indított fizetésképtelenségi eljárás miatt. A SIPS üzemeltetetőjének különbséget kell tennie az automatikus, illetve a mérlegelésen alapuló nemteljesítés között. A mérlegelésen alapuló nemteljesítés esetén a SIPS üzemeltetőjének meg kell határoznia, mely jogalany gyakorolja a mérlegelési jogot. A SIPS üzemeltetőjének ezt a fogalmat legalább évente felül kell vizsgálnia.
(2) A SIPS üzemeltetőjének a nemteljesítés esetére vonatkozó olyan szabályokat és eljárásokat kell életbe léptetnie, amelyek lehetővé teszi számára a kötelezettségeinek történő megfelelést a résztvevő nemteljesítése esetén, amelyek rendelkeznek a források visszapótlásáról a nemteljesítést követően. Ezeknek a szabályoknak legalább az alábbiakban felsoroltakat meg kell határozniuk:
a)
azokat a lépéseket, amelyeket egy SIPS üzemeltető nemteljesítés esetén megtehet;
b)
azt, hogy ezen lépések megtétele automatikus vagy mérlegelésen alapul-e, valamint azon módokat, amelyek által az ilyen mérlegelést gyakorolják;
c)
a SIPS üzemeltető általános kiegyenlítési gyakorlatában az időszerű kiegyenlítés biztosítása érdekében bekövetkező lehetséges változások;
d)
a fizetések kezelése a feldolgozás különböző fázisaiban;
e)
a várhatóan egymást követő lépések;
f)
az érintett felek szerepei, kötelezettségei és felelősségei, ideértve a nemteljesítéssel nem érintett résztvevőket is;
g)
az egyéb, működésbe léptetendő mechanizmusok a nemteljesítés hatásának lehető legkisebbre történő szorítása érdekében.
(3) A SIPS üzemeltetőjének fel kell készülnie a nemteljesítési szabályai és eljárásai alkalmazására, ideértve a szabályokban foglalt minden megfelelő mérlegelési eljárást is. A SIPS üzemeltetőjének többek között biztosítania kell azt, hogy: a) működési kapacitással rendelkezik - ideértve az elegendő számú megfelelően képzett személyzetet is - a (2) bekezdésben körülírt eljárások időben történő elvégzésére; és b) a SIPS szabályzatai és eljárásai rendelkeznek a dokumentációs, információs és kommunikációs szükségletekről, és, amennyiben egynél több FMI vagy hatóság is érintett, a koordinációról.
(4) A SIPS üzemeltetője nyilvánosságra hozza a (2) bekezdésben foglalt szabályok és eljárások főbb elemeit, és legalább az alábbiakat:
a)
azokat a körülményeket, amelyek esetén intézkedés megtételére kerül sor;
b)
azt, hogy ezen intézkedéseket ki fogja megtenni;
c)
azon intézkedések körét, amelyek megtételére sor kerül;
d)
a SIPS üzemeltetőjének a nemteljesítéssel nem érintett résztvevők felé fennálló kötelezettségeinek kezelésére szolgáló mechanizmusokat.
(5) A SIPS üzemeltetője a (2) bekezdésben foglalt szabályokat és eljárásokat legalább évente - illetve az ezeket a szabályokat és eljárásokat érintő anyagi változásokat követően - tesztelés és felülvizsgálat alá veszi. A SIPS üzemeltetőjének az ilyen tesztelésekbe és felülvizsgálatokba be kell vonnia a SIPS résztvevőit és az érdekelt feleket.
13. cikk
Általános üzleti kockázat
(1) A SIPS üzemeltetőjének megbízható irányítási és ellenőrzési rendszereket kell kialakítania az általános üzleti kockázatok, köztük az üzleti stratégia rossz kivitelezéséből eredő veszteségek, a negatív pénzáramlások, vagy az előre nem létható, illetve kirívóan magas működési költségek beazonosítására, figyelemmel kísérésére és kezelésére.
(2) A SIPS üzemeltetőjének tőkeeszközökkel - például közönséges részvények, nyilvánosságra hozott tartalékok, vagy egyéb kapcsolódó jövedelmek - fedezett likvid eszközöket kell tartania, annak érdekében, hogy működő vállalkozásként abban az esetben is folytatni tudja a működéseit és szolgáltatásait, ha általános üzleti veszteségeket szenved el. Ezen eszközök összegét a SIPS általános üzleti kockázati profilja, valamint az az időtartam határozza meg, amely a kritikus műveleteinek és szolgáltatásainak helyreállításához, illetve rendezett felszámolásához ilyen intézkedés esetén szükséges.
(3) Ennek az értékelésnek az alapján a SIPS üzemeltetőjének megvalósítható tervet kell fenntartania a SIPS helyreállítására, vagy - az eurorendszerbeli SIPS kivételével - a rendezett felszámolásra.
(4) A SIPS üzemeltetőjének elegendő, tőkeeszközökkel fedezett likvid eszközöket kell tartania a (3) bekezdésben hivatkozott terv végrehajtása érdekében. A SIPS üzemeltetőjének legalább a hat havi folyó működési költségeivel egyező értékű tőkeeszközökkel fedezett likvid eszközöket kell tartania. Ezen eszközök kiegészítik a résztvevők nemteljesítésének, illetve a 6. és 8. cikkekben foglalt kockázatok fedezésére tartott forrásokat. A tőkekövetelmények megkettőzésének megelőzése érdekében ide sorolhatók a nemzetközi kockázatalapú tőkekövetelmények alapján tartott tőkeeszközök.
(5) Az általános üzleti kockázatok fedezése érdekében tartott eszközöknek megfelelően likvidnek és jó minőségűnek kell lenniük annak érdekében, hogy azok kellő időben rendelkezésre álljanak. A SIPS üzemeltetőjének képesnek kell lennie az ilyen eszközöket az árat érintő kedvezőtlen hatás nélkül, vagy minimális ilyen hatás mellett értékesítenie, annak érdekében, hogy működő vállalkozásként abban az esetben is folytatni tudja a működést, ha általános üzleti veszteségeket szenved el.
(6) A SIPS üzemeltetőjének olyan, a kiegészítő tőkeemelésre vonatkozó, megvalósítható tervet kell alkotnia, amely arra az esetre szolgál, ha a tőkéje a (4) bekezdésben hivatkozott összeg közelébe vagy az alá esik. A tervet jóváhagyásra be kell nyújtani a vezető testületnek, és azt legalább évente frissíteni kell.
(7) A (2) és a (4)-(6) bekezdések nem alkalmazandók az eurorendszerbeli SIPS-ekre.
14. cikk
Letétkezelői és befektetési kockázatok
(1) A SIPS üzemeltetője a saját, valamint a résztvevői eszközeit olyan felügyelet és szabályzás alatt álló jogalanyoknál (a továbbiakban: letétkezelők) tartja, amelyek olyan számviteli gyakorlattal, őrzési eljárásokkal és belső ellenőrzéssel rendelkeznek, amelyek ezeket ez eszközöket teljes egészében megvédik a veszteség kockázatától a letétkezelő, illetve az alletétkezelő fizetésképtelensége, hanyagsága, csalása, elégtelen adminisztrációja illetve nem megfelelő nyilvántartása esetén.
(2) A SIPS üzemeltetőjének gyors hozzáféréssel kell rendelkeznie a saját, illetve a résztvevői által rendelkezésre bocsátott eszközökhöz.
(3) A SIPS üzemeltetőjének értékelnie kell és meg kell értenie a letéteit kezelő bankok felé fennálló kitettségét, figyelembe véve az azokkal fennálló jogviszonya teljes terjedelmét.
(4) A SIPS üzemeltetőjének olyan befektetési stratégiát kell létrehoznia, amely összhangban áll az átfogó kockázatkezelési stratégiájával, és amelyet teljes egészében nyilvánosságra hoznak a résztvevők számára. A SIPS üzemeltetőjének a befektetési stratégiát legalább évente felül kell vizsgálnia.
(5) A SIPS üzemeltetőjének befektetési stratégiája körébe tartozó befektetéseket magas minőségű kötelezetteknek, illetve a velük szemben fennálló követeléseknek kell biztosítania. A SIPS üzemeltetőjének meg kell határoznia a magas minőségű kötelezettekre vonatkozó követelményeket. A befektetéseknek minimális hitel-, piaci- és likviditási kockázattal rendelkező eszközökben kell lenniük.
(6) A (3)-(5) bekezdésekben foglaltak nem alkalmazandók az eurorendszerbeli SIPS-ekre.
15. cikk
Működési kockázat
(1) A SIPS üzemeltetőjének a működési kockázat beazonosítása, figyelemmel kísérése és kezelése érdekében megfelelő rendszerekkel, politikákkal, eljárásokkal és ellenőrzéssel rendelkező szilárd keretrendszert kell létrehoznia.
(2) A SIPS üzemeltetőjének olyan, a szolgáltatás szintjére és a működés megbízhatóságra vonatkozó célkitűzéseket és politikákat kell létrehoznia, amelyek ezen célkitűzések elérést szolgálják. A SIPS üzemeltetőjének a célkitűzéseket és politikákat legalább évente felül kell vizsgálnia.
(3) A SIPS üzemeltetőjének biztosítania kell azt, hogy a SIPS mindenkor mérhető kapacitással rendelkezik a fizetési forgalomban a stresszhelyzetekben bekövetkezett emelkedés kezelésére, és hogy az el tudja érni a szolgáltatás szintjére vonatkozó célkitűzéseit.
(4) ASIPS üzemeltetőjének olyan átfogó fizikai és információtechnológiai biztonsági politikákat kell létrehoznia, amelyek valamennyi lehetséges gyenge pontot és fenyegetettséget megfelelően azonosítják, értékelik és kezelik. A SIPS üzemeltetőjének ezeket a politikákat legalább évente felül kell vizsgálnia.
(5) A SIPS üzemeltetőjének olyan üzletmenet-folytonossági tervet kell elfogadnia, amely orvosolja mindazon eseteket, amelyek a SIPS műveletei megzavarására alkalmas jelentős kockázatot jelentenek. Ennek a tervnek tartalmaznia kell egy másodlagos helyszín használatát, és biztosítania kell, hogy a kritikus információtechnológiai rendszerek az ilyen esetek bekövetkezését követő két órán belül ismételten megkezdjék a működést. A tervet olyan módon kell kialakítani, hogy a SIPS mindig képes legyen valamennyi, a zavaró esemény bekövetkezésével érintett üzleti nap végéig esedékes fizetés kiegyenlítésére. A SIPS üzemeltetőjének a tervet legalább évente tesztelnie kell és felül kell vizsgálnia.
(6) A SIPS üzemeltetőjének be kell azonosítania a kritikus résztvevőket, különösen a fizetési forgalom és értékek, valamint azoknak az egyéb résztvevőkre és a SIPS egészére gyakorolt lehetséges hatásai vonatkozásában, amennyiben az ilyen résztvevők jelentős működési problémával szembesülnek.
(7) A SIPS üzemeltetőjének be kell azonosítania, figyelemmel kell kísérnie és kezelnie kell mindazon kockázatokat, amelyeket a kritikus résztvevők, az egyéb FMI-k, valamint a szolgáltatók és közműszolgáltatók a SIPS működéseire nézve gyakorolhatnak.
16. cikk
A hozzáférésre és a részvételre vonatkozó feltételek
(1) A SIPS üzemeltetőjének el kell fogadnia és nyilvánosságra kell hoznia a diszkriminációtól mentes, a SIPS szolgáltatásaihoz történő hozzáférésre és az azokban történő részvételre vonatkozó követelményeit a közvetlen, és amennyiben az alkalmazandó, a közvetett résztvevők és az egyéb FMI-k számára. A SIPS üzemeltetőjének a követelményeket legalább évente felül kell vizsgálnia.
(2) Az (1) bekezdésben fogalt hozzáférési és részvételi követelményeket a SIPS, valamint az általa kiszolgált piac biztonságával és hatékonyságával kall alátámasztani, valamint azokat a SIPS egyes kockázataira tekintettel és a kockázatoknak megfelelő módon kell kialakítani. Az arányosság elvének megfelelően a SIPS üzemeltetőjének olyan követelményeket kell kialakítania, amelyek a lehető legkisebbre szűkítik a hozzáférést. Amennyiben a SIPS üzemeltetője egy jogalanytól megtagadja a hozzáférést, azt egy összehasonlító kockázatelemzés alapján írásban kell megindokolnia.
(3) A SIPS üzemeltetőjének folyamatosan figyelemmel kell kísérnie résztvevők SIPS-hez történő hozzáférés és az abban történő részvétel követelményeinek való megfelelését. A SIPS üzemeltetőjének olyan diszkriminációmentes eljárásokat kell elfogadnia és nyilvánosságra hoznia, amelyek rendelkeznek egy résztvevő részvételi jogainak felfüggesztéséről vagy rendezett megszüntetéséről, amennyiben a résztvevő nem tud megfelelni a hozzáférési és részvételi követelményeknek. A SIPS üzemeltetőjének az eljárásokat legalább évente felül kell vizsgálnia.
17. cikk
Többszintű részvételi megállapodások
(1) A kockázatkezelés érdekében a SIPS üzemeltetőjének biztosítania kell, hogy a SIPS szabályai, eljárásai és szerződési viszonyai lehetővé teszik számára azt, hogy a közvetett részvételről információkat gyűjtsön a SIPS-nek a részvételből eredő anyagi kockázatai beazonosítása, figyelemmel kísérése és kezelése érdekében. Ennek az információnak legalább a következőket kell tartalmaznia:
a)
azon tevékenység arányát, amelyet a közvetlen résztvevők a közvetett résztvevők nevében végeznek;
b)
azon közvetett résztvevők számát, amelyek egyedi közvetlen résztvevőn keresztül számolnak el;
c)
az egyes közvetlen résztvevőtől eredő fizetési forgalom és érték a SIPS-ben;
d)
a c) pont alatt foglalt fizetések mennyisége vagy értéke az azon közvetlen résztvevők fizetéseinek mennyiségének vagy értékének arányában, amelyeken keresztül a közvetett résztvevő hozzáfér a SIPS-hez.
(2) A SIPS üzemeltetőjének be kell azonosítania azokat a közvetlen és közvetett résztvevő közötti anyagi függőségeket, amelyek hatással lehetnek a SIPS-re.
(3) A SIPS üzemeltetőjének be kell azonosítania azokat a közvetett résztvevőket, amelyek anyagi kockázatot jelentenek a SIPS számára, valamint azokat a közvetlen résztvevőket, amelyeken keresztül azok a SIPS-hez hozzáférnek, tekintettel ezen kockázatok kezelésére.
(4) A SIPS üzemeltetője legalább évente felülvizsgálja a többszintű részvételből eredő kockázatokat. Amennyiben szükséges, a SIPS közvetítő lépéseket tesz a kockázatok megfelelő módon történő kezelése érdekében.
18. cikk
Hatékonyság és hatásosság
(1) A SIPS üzemeltetőjének rendelkeznie kell a SIPS által kiszolgált piac igényeinek beazonosítására és az azoknak történő megfelelésre vonatkozó eljárással, különösképpen tekintettel:
a)
a választott elszámolási és kiegyenlítési megállapodás;
b)
a belső szervezeti felépítés;
c)
az elszámolt és kiegyenlített termékek köre;
d)
az alkalmazott technológiák és eljárások.
(2) A SIPS üzemeltetőjének világosan meghatározott, mérhető és megvalósítható célokkal és célkitűzésekkel kell rendelkeznie többek között a szolgáltatások minimális szintje, a kockázatkezelési elvárások és az üzleti prioritások terén.
(3) A SIPS üzemeltetőjének bevett mechanizmusokkal kell rendelkeznie az (1) és a (2) bekezdésekben meghatározott követelmények rendes, legalább éves felülvizsgálatára.
19. cikk
Kommunikációs eljárások és standardok
A SIPS üzemeltetőjének jelentős és nemzetközileg elfogadott kommunikációs eljárásokat és standardokat kell használnia vagy alkalmaznia a hatékony fizetés, elszámolás és kiegyenlítés valamint a nyilvántartás megteremtése érdekében.
20. cikk
A szabályok, főbb eljárások és a piaci adatok nyilvánosságra hozatala
(1) A SIPS üzemeltetőjének egyértelmű valamint átfogó szabályokat és eljárásokat kell elfogadnia, amelyeket teljes egészében nyilvánosságra kell hoznia a résztvevők számára. A főbb szabályokat és eljárásokat szintén nyilvánosságra kell hozni.
(2) A SIPS üzemeltetőjének a rendszer felépítéséről és műveleteiről, továbbá a SIPS üzemeltetőjének és a résztvevőknek a jogairól és kötelezettségeiről egyértelmű leírást kell közzé tennie annak érdekében, hogy a résztvevők felmérhessék azt a kockázatot, amelynek ki lennének téve a SIPS-ben történő részvétel esetén.
(3) A SIPS üzemeltetőjének rendelkezésre kell bocsátania valamennyi szükséges és megfelelő dokumentumot valamint képzést annak érdekében, hogy segítse a résztvevőket a SIPS szabályainak és eljárásainak, valamint annak a kockázatnak a megértésében, amely a SIPS-hez való csatlakozásukból ered.
(4) A SIPS üzemeltetőjének nyilvánosságra kell hoznia a SIPS díjait az általa felkínált egyedi szolgáltatások szintjén, valamint a diszkontálási politikáit. Az összehasonlíthatóság érdekében a SIPS üzemeltetőjének egyértelmű leírást kell adnia a díjköteles szolgáltatásokról.
(5) A SIPS üzemeltetőjének meg kell küldenie és nyilvánosságra kell hoznia a CPSS-IOSCO pénzpiaci infrastruktúrák nyilvánossági keretrendszerébe küldött válaszokat. A SIPS üzemeltetőjének a rendszerben, vagy annak környezetében bekövetkezett anyagi változások bekövetkezését követően, de legalább kétévente naprakésszé kell tennie a válaszait. A SIPS üzemeltetőjének ezen felül szintén nyilvánosságra kell hoznia legalább a tranzakciók nagyságrendjére és értékére vonatkozó adatokat.
21. cikk
A hatáskörrel rendelkező hatóság számára történő nyilvánosságra hozatal
A hatáskörrel rendelkező hatóság jogosult a SIPS üzemeltetőjétől valamennyi olyan információ és dokumentum beszerzésére, amely az ezen rendeletben foglalt követelményeknek történő megfelelés értékelésére szolgál. A SIPS üzemeltetőjének ezeket a vonatkozó információkat a hatáskörrel rendelkező hatóság számára kell jelentenie.
22. cikk
Korrekciós intézkedések
(1) Amennyiben egy SIPS üzemeltető nem felelt meg az ebben a rendeletben foglaltaknak, a hatáskörrel rendelkező hatóságnak:
a)
értesítenie kell a SIPS üzemeltetőjét a meg nem felelés természetéről; továbbá
b)
lehetőséget kell biztosítania a SIPS üzemeltetője számára arra, hogy meghallgatást nyerhessen és magyarázatokat nyújthasson.
(2) A SIPS üzemeltetője által rendelkezésre bocsátott információk alapján a hatáskörrel rendelkező hatóság arra utasíthatja a SIPS üzemeltetőjét, hogy az vezessen be meghatározott korrekciós intézkedéseket a meg nem felelés elhárítása, illetve megismétlésének megelőzése érdekében.
(3) A hatáskörrel rendelkező hatóság azonnali korrekciós intézkedéseket szabhat ki, amennyiben indoklással alátámasztott véleményében azt állapítja meg, hogy a meg nem felelési esemény elég súlyos ahhoz, hogy az azonnali intézkedést igényeljen.
(4) A hatáskörrel rendelkező hatóság haladéktalanul tájékoztatja az EKB-t a SIPS üzemeltetőjével szemben kiszabott valamennyi korrekciós intézkedésről.
(5) A korrekciós intézkedések az EKB szankciók kirovására vonatkozó jogköréről szóló, 1998. november 23-i 2532/98/EK tanácsi rendeletben (6) foglalt szankciókkal párhuzamosan, illetve attól függetlenül is kiszabhatók.
23. cikk
Szankciók
Az ezen rendeletben foglaltak megszegése esetén az EKB szankciókat szab ki, összhangban a 2532/98/EK rendelettel és az Európai Központi Bank szankcionálási jogosítványairól szóló, 1999. szeptember 23-i 2157/1999/EK európai központi banki rendelettel (EKB/1999/4) (7). Az EKB közzéteszi a szankciók mértékének kiszámítására vonatkozó tájékoztatást.
24. cikk
Felülvizsgálat
A Kormányzótanács az ezen rendelet általános alkalmazását legkésőbb az annak hatálybalépését követő két éven belül, majd azt követően kétévente felülvizsgálja, és értékeli, hogy annak módosítása szükséges-e.
25. cikk
Záró rendelkezések
(1) Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetés napját követő huszadik napon lép hatályba.
(2) A SIPS üzemeltetőknek egy év áll rendelkezésükre az ezen rendeletben meghatározott követelményeknek történő megfelelésre azt követően, hogy a Kormányzótanács döntését az 1. cikk (2) bekezdésében foglaltakkal összhangban közölték velük.
(3) Ez a rendelet a Szerződéseknek megfelelően teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó a tagállamokban.
Kelt Frankfurt am Mainban, 2014. július 3-án.