NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 110/2014
ze dne 30. září 2013
o vzorovém finančním nařízení pro subjekty partnerství veřejného a soukromého sektoru uvedeném v článku 209 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie a zrušuje nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (1), a zejména na článek 209 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012, které vychází ze zkušeností se zahrnutím partnerství veřejného a soukromého sektoru mezi subjekty Unie podle článku 185 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (2), se zavedly další kategorie těchto partnerství s cílem rozšířit spektrum dostupných nástrojů a zahrnout subjekty, jejichž pravidla jsou z pohledu soukromých partnerů pružnější a přístupnější než pravidla, kterými se řídí orgány Unie. K těmto dalším kategoriím patří subjekty uvedené v článku 209 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, jež jsou pověřeny realizací partnerství veřejného a soukromého sektoru (dále jen „subjekty PVSS“).
(2)
S cílem zajistit řádné finanční řízení finančních prostředků Unie a umožnit subjektům PVSS přijmout vlastní finanční pravidla je nutné přijmout pro tyto subjekty vzorové finanční nařízení.
(3)
Subjekty PVSS by měly sestavovat a plnit rozpočet v souladu se zásadami jednotnosti, správnosti rozpočtu, ročního rozpočtu, vyrovnanosti, zúčtovací jednotky, univerzálnosti, specifikace, řádného finančního řízení vyžadujícího účinnou a efektivní vnitřní kontrolu a zásadou transparentnosti.
(4)
Aby se zajistilo celkové provádění úkolů a činností subjektů PVSS, mělo by být možné zaznamenávat nevyužité prostředky pro daný rok do odhadu příjmů a výdajů pro následující až tři rozpočtové roky.
(5)
Vzhledem k tomu, že finanční prostředky Unie, které jsou k dispozici subjektu PVSS, je třeba čerpat v rámci nepřímého řízení podle článku 60 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, měla by být ustanovení o finančním plánování a podávání zpráv jednotná s metodou nepřímého řízení plnění rozpočtu. Absolutorium za plnění rozpočtu v souvislosti s příspěvkem Unie na subjekty PVSS by mělo být součástí absolutoria udělovaného Komisi Evropským parlamentem v souvislosti s plněním rozpočtu Unie. V souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012 je proto potřeba stanovit podávání příslušných ročních zpráv, včetně předkládání prohlášení řídicího subjektu, aby Komise mohla lépe plnit své povinnosti týkající se udělování absolutoria.
(6)
S ohledem na soukromě-veřejnou povahu subjektů PVSS je nutné vymezit pravomoci a povinnosti účetního a schvalujících osob. Schvalující osoby by měly nést plnou odpovědnost za veškeré příjmové i výdajové operace provedené v rámci jejich pravomoci a měly by být plně odpovědné za svou činnost, v případě nutnosti i v rámci disciplinárních řízení.
(7)
Je nezbytné vyjasnit funkce interního auditu a vnitřní kontroly a zjednodušit požadavky na podávání zpráv. Funkci interního auditu by v rámci subjektů PVSS měl vykonávat interní auditor Komise, který by měl audity provádět tehdy, je-li to odůvodněno souvisejícími riziky. Je třeba zavést ustanovení o zřízení a fungování interního auditu.
(8)
Aby bylo zaručeno, že každý subjekt je odpovědný za plnění svého rozpočtu a že sleduje cíle, jež mu byly stanoveny při jeho založení, měly by být subjektům PVSS v rámci plnění jim svěřených úkolů povoleno využívat externích soukromoprávních subjektů jen tehdy, bude-li to nutné, ne však pro plnění úkolů zahrnujících jakékoliv veřejné služby nebo použití pravomoci volného uvážení.
(9)
Je třeba stanovit zásady, které je nutno dodržet v souvislosti s příjmovými a výdajovými operacemi subjektu PVSS.
(10)
Vzhledem k soukromě-veřejné povaze subjektů PVSS, a zejména vzhledem k příspěvku soukromého sektoru do rozpočtu subjektu PVSS, by měly být stanoveny pružné postupy pro zadávání veřejných zakázek. Příslušné postupy by měly dodržovat zásady transparentnosti, proporcionality, rovného zacházení a zákazu diskriminace a měly by se částečně odchylovat od příslušných ustanovení stanovených v nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (3). Je nezbytné zajistit lepší a levnější zboží a služby a rovněž zabránit nadměrným nákladům při řízení postupů zadávání veřejných zakázek, a to prostřednictvím posílené spolupráce mezi členy subjektů PVSS. Subjekty PVSS by proto měly mít také možnost uzavírat se svými členy jinými než Unie smlouvy na dodávky zboží, poskytování služeb nebo provádění stavebních prací, které tito členové dodávají, poskytují nebo provádějí přímo bez využití třetích stran, aniž by se musely uchylovat k zadávání veřejných zakázek.
(11)
V zájmu lepší nákladové efektivnosti by měla být stanovena možnost sdílet služby nebo je převádět na jiný subjekt nebo Komisi, zejména tím, že účetní Komise je pověřen všemi nebo některými úkoly účetního subjektu PVSS.
(12)
Při hodnocení žádostí o granty, projektů a nabídek a při vydávání stanoviska a poskytování poradenství v konkrétních případech by subjekty PVSS měly mít možnost využívat externích odborníků. Tito odborníci by měli být vybíráni v souladu se zásadami zákazu diskriminace, rovného zacházení a neexistence střetu zájmů.
(13)
V zájmu zajištění jednotného provádění akcí řízených přímo Komisí by se na udělování grantů a cen měla vztahovat příslušná ustanovení nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 s výhradou jakýchkoliv zvláštních ustanovení zřizujícího aktu subjektu PVSS nebo základního právního aktu programu, jehož provedení je subjektu PVSS svěřeno.
(14)
Pokud musí být účetní závěrky subjektů PVSS konsolidovány v souladu s účetními pravidly uvedenými v článku 143 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, měla by účetní pravidla platná pro subjekty PVSS takovou konsolidaci umožňovat.
(15)
Toto nařízení by mělo vstoupit v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie, aby v zájmu zajištění jednotných pravidel pro příští víceletý finanční rámec bylo možné přijmout k 1. lednu 2014 revidovaná finanční nařízení pro subjekty PVSS,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA 1
OBLAST PŮSOBNOSTI
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanovuje hlavní zásady, podle nichž přijme subjekt partnerství veřejného a soukromého sektoru (dále jen „subjekt PVSS“) svá vlastní finanční pravidla. Finanční pravidla subjektu PVSS se nesmí odchylovat od tohoto nařízení, s výjimkou případů, kdy si to vyžadují zvláštní potřeby subjektu PVSS, přičemž Komise musí podle článku 209 čtvrtého pododstavce nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 vydat předchozí souhlas.
Každý subjekt PVSS přijme prováděcí předpisy k provedení těchto zásad do svých finančních pravidel.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice:
-
„správní radou“ se rozumí hlavní vnitřní orgán subjektu PVSS rozhodující o finančních a rozpočtových otázkách, bez ohledu na jeho název ve zřizujícím aktu subjektu PVSS,
-
„ředitelem“ se rozumí osoba pověřená prováděním rozhodnutí správní rady a plněním rozpočtu subjektu PVSS jako schvalující osoba, bez ohledu na jeho označení ve zřizujícím aktu subjektu PVSS,
-
„členem“ se rozumí člen subjektu PVSS v souladu s jeho zřizujícím aktem,
-
„zřizujícím aktem“ se rozumí nástroj unijního práva upravující hlavní aspekty zřízení a provozu subjektu PVSS,
-
„rozpočtem subjektu PVSS“ se rozumí nástroj, kterým se pro každý rozpočtový rok stanoví a schvalují veškeré příjmy a výdaje považované za nezbytné pro subjekt PVSS.
Článek 3
Oblast působnosti rozpočtu
Rozpočet subjektu PVSS tvoří:
a)
příjmy subjektu PVSS, které zahrnují:
i)
finanční příspěvek jeho členů na správní náklady,
ii)
finanční příspěvek jeho členů na operační náklady,
iii)
příjmy účelově vázané na zvláštní výdaje,
iv)
veškeré příjmy, jichž subjekt PVSS dosáhne;
b)
výdaje subjektu PVSS, včetně správních výdajů.
KAPITOLA 2
ROZPOČTOVÉ ZÁSADY
Článek 4
Dodržování rozpočtových zásad
Rozpočet subjektu PVSS se sestavuje a plní v souladu se zásadami jednotnosti, správnosti rozpočtu, ročního rozpočtu, vyrovnanosti, zúčtovací jednotky, univerzálnosti, specifikace, řádného finančního řízení vyžadujícího účinnou a efektivní vnitřní kontrolu a zásadou transparentnosti, jak jsou stanoveny v tomto nařízení.
Článek 5
Zásada jednotnosti a správnosti rozpočtu
1. Žádný příjem ani výdaj nesmí být uskutečněn, pokud není zaznamenán v rozpočtové položce subjektu PVSS.
2. Výdaje mohou být přiděleny nebo schváleny pouze v rámci schválených prostředků rozpočtu subjektu PVSS.
3. Do rozpočtu subjektu PVSS mohou být zaznamenány jen prostředky, které odpovídají výdajům považovaným za nezbytné.
4. Subjektu PVSS nepřísluší úroky z plateb předběžného financování uskutečněných z rozpočtu subjektu PVSS.
Článek 6
Zásada ročního rozpočtu
1. Prostředky zaznamenané do rozpočtu subjektu PVSS se schvalují na dobu jednoho rozpočtového roku, který začíná 1. ledna a končí 31. prosince.
2. Z prostředků na závazky musí být pokryty celkové náklady právních závazků přijatých během rozpočtového roku.
3. Prostředky na platby kryjí platby prováděné ke splnění právních závazků přijatých během rozpočtového roku nebo v předchozích rozpočtových letech.
4. Výdaje ze správních prostředků nesmí být vyšší než očekávané roční příjmy uvedené v čl. 3 písm. a) bodě i).
5. Vzhledem k potřebám subjektu PVSS se nevyužité prostředky mohou zaznamenávat do odhadu příjmů a výdajů pro následující až tři rozpočtové roky. Tyto prostředky musí být použity přednostně.
6. Odstavce 1 až 5 nebrání tomu, aby rozpočtové závazky na akce, jejichž trvání přesahuje jeden rozpočtový rok, byly rozloženy do několika ročních splátek, pokud tak stanovuje zřizující akt nebo pokud se týkají správních výdajů.
Článek 7
Zásada vyrovnanosti
1. Rozpočet musí být vyrovnaný co do příjmů a prostředků na platby.
2. Prostředky na závazky nesmějí převýšit příslušný roční příspěvek Unie uvedený v dohodě o ročním převodu finančních prostředků uzavřené s Komisí, navýšený o roční příspěvky od členů jiných než Unie, všechny ostatní příjmy uvedené v článku 3 a výši nevyužitých prostředků uvedených v čl. 6 odst. 5.
3. Subjekt PVSS si nesmí brát půjčky v rámci svého rozpočtu.
4. Pokud je rozpočtový výsledek kladný, zaznamená se do rozpočtu na následující rozpočtový rok jako příjem.
Pokud je rozpočtový výsledek záporný, zaznamená se do rozpočtu na následující rozpočtový rok jako prostředky na platby.
Článek 8
Zásada zúčtovací jednotky
Rozpočet subjektu PVSS se sestavuje a plní v eurech a účty se předkládají v eurech. V souvislosti s peněžními toky je však účetní oprávněn provádět operace v jiných měnách za podmínek stanovených ve finančních pravidlech subjektu PVSS.
Článek 9
Zásada univerzálnosti
1. Aniž je dotčen odstavec 2, pokrývají celkové příjmy celkové prostředky na platby. Všechny příjmy a výdaje se zaznamenávají v plné výši bez jakýchkoli vzájemných úprav, s výhradou zvláštních ustanovení ve finančních pravidlech subjektu PVSS upravujících případy, kdy lze určitou částku odečíst od žádostí o platbu, která je poté vyplacena v čisté částce.
2. Příjmy určené na zvláštní účely, například příjmy z nadací, dotací, darů a odkazů, se použijí na financování specifických výdajů.
3. Ředitel smí přijímat jakékoli příspěvky určené subjektu PVSS, jako například nadace, dotace, dary a odkazy.
Přijetí příspěvků, které by mohly vést ke značným finančním nákladům, podléhá předchozímu schválení správní radou, která se usnese do dvou měsíců ode dne obdržení žádosti. Pokud správní rada nerozhodne v této lhůtě, je příspěvek považován za přijatý.
Výše částky, od níž se finanční náklady považují za významné, se stanoví rozhodnutím správní rady.
Článek 10
Zásada specifikace
1. Prostředky se věcně člení alespoň do hlav a kapitol.
2. Z jedné kapitoly do druhé může ředitel prostředky převádět bez omezení a z jedné hlavy do druhé do maximální výše 10 % prostředků pro daný rozpočtový rok uvedených v rozpočtové položce, ze které se převod provádí.
Nad hranici uvedenou v prvním pododstavci může ředitel převod položek z jedné hlavy do druhé navrhnout správní radě. Správní rada může do tří týdnů vznést proti těmto převodům námitky. Po uplynutí této lhůty jsou převody považovány za schválené.
Ředitel co nejdříve informuje správní radu o všech převodech provedených podle prvního pododstavce.
Článek 11
Zásada řádného finančního řízení
1. Používání prostředků musí být v souladu se zásadou řádného finančního řízení, tj. se zásadami hospodárnosti, účinnosti a účelnosti.
2. Zásada hospodárnosti vyžaduje, aby prostředky použité subjektem PVSS při provádění jeho činností byly k dispozici ve správnou dobu, v dostatečném množství a přiměřené kvalitě a za nejvýhodnější cenu.
Zásada účinnosti se týká dosažení co nejlepšího vztahu mezi použitými zdroji a dosaženými výsledky.
Zásada účelnosti se týká dosažení konkrétních stanovených cílů a zamýšlených výsledků.
3. Pro všechny oblasti činností, na které se vztahuje rozpočet subjektu PVSS, musí být stanoveny konkrétní, měřitelné, dosažitelné, relevantní a časově vymezené cíle. Dosahování těchto cílů se sleduje pomocí výkonnostních ukazatelů pro každou činnost a ředitel každoročně správní radě poskytuje informace, nejpozději však v dokladech přiložených k návrhu rozpočtu subjektu PVSS.
4. Pokud zřizující akt nestanoví možnost, aby Komise prováděla hodnocení, vypracuje subjekt PVSS v zájmu lepšího rozhodovacího procesu hodnocení svých programů a činností (včetně hodnocení ex post), které jsou spojeny se značnými výdaji, a výsledky těchto hodnocení se zašlou správní radě.
Článek 12
Vnitřní kontrola plnění rozpočtu
1. Rozpočet subjektu PVSS se plní v souladu s účinnou a efektivní vnitřní kontrolou.
2. Pro účely plnění rozpočtu subjektu PVSS se vnitřní kontrolou rozumí postup použitelný na všech úrovních řízení, jehož smyslem je poskytovat přiměřenou jistotu, že bylo dosaženo těchto cílů:
a)
účelnosti, účinnosti a hospodárnosti operací;
b)
spolehlivosti výkazů;
c)
ochrany majetku a informací;
d)
předcházení podvodům a nesrovnalostem, jejich odhalování a nápravy a následných opatření reagujících na tyto podvody a nesrovnalosti;
e)
náležitého řízení rizik souvisejících s legalitou a správností uskutečněných operací, s přihlédnutím k víceleté povaze programů a k povaze dotčených plateb.
3. Účinná a efektivní vnitřní kontrola vychází z osvědčených mezinárodních postupů a zahrnuje zejména prvky uvedené v čl. 32 odst. 3 a 4 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, s přihlédnutím ke struktuře a velikosti subjektu PVSS, povaze jemu svěřených úkolů, výši finančních prostředků a souvisejícím finančním a provozním rizikům.
Článek 13
Zásada transparentnosti
1. Rozpočet subjektu PVSS se sestavuje a plní v souladu se zásadou transparentnosti, podle níž se rovněž vedou účty.
2. Přijaté znění rozpočtu subjektu PVSS, včetně plánu pracovních míst a opravných rozpočtů a včetně úprav uvedených v čl. 15 odst. 1, se zveřejní na internetových stránkách subjektu PVSS do čtyř týdnů od jeho přijetí a předá se Komisi a Účetnímu dvoru.
3. V souladu s čl. 21 odst. 2, 3 a 4 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 zveřejní subjekt PVSS na svých internetových stránkách podle standardní úpravy nejpozději do 30. června následujícího rozpočtového roku informace o příjemcích prostředků pocházejících z jeho rozpočtu.
Zveřejněné informace jsou snadno dostupné, průhledné a úplné. Subjekt údaje poskytne při řádném dodržení požadavků důvěrnosti a bezpečnosti, zejména požadavků na ochranu osobních údajů, jak jsou stanoveny v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (4).
4. Jména odborníků najatých podle článku 34 tohoto nařízení se zveřejňují na internetové stránce Unie.
KAPITOLA 3
FINANČNÍ PLÁNOVÁNÍ
Článek 14
Odhad příjmů a výdajů
1. Subjekt PVSS zašle Komisi a ostatním členům nejpozději do 31. ledna roku, který předchází roku plnění rozpočtu subjektu PVSS, odhad svých příjmů a výdajů a obecné zásady, z nichž tento odhad vychází, spolu se svým návrhem pracovního programu uvedeného v čl. 31 odst. 4.
2. Odhad příjmů a výdajů subjektu PVSS obsahuje:
a)
odhad počtu stálých a dočasných pracovních míst, v členění podle jednotlivých funkčních skupin a platových tříd, jakož i odhad počtu smluvních zaměstnanců a vyslaných národních odborníků, vyjádřeno v přepočtu na plný pracovní úvazek, v mezích rozpočtových prostředků;
b)
v případě změny stavu pracovníků na dané pozici odůvodnění požadavků na nová pracovní místa;
c)
čtvrtletní odhad hotovostních plateb a příjmů hotovosti;
d)
informace o dosažení všech předem stanovených cílů pro různé činnosti;
e)
cíle stanovené pro rozpočtový rok, ke kterému se odhad vztahuje, s uvedením konkrétních rozpočtových potřeb spojených s dosažením těchto cílů;
f)
správní náklady a plnění rozpočtu subjektu PVSS v předchozím rozpočtovém roce;
g)
výši finančních příspěvků poskytnutých členy a hodnotu věcného plnění ze strany členů jiných než Unie;
h)
informace o nevyužitých prostředcích, které jsou zaznamenány v odhadu příjmů a výdajů za rok v souladu s čl. 6 odst. 5.
Článek 15
Sestavování rozpočtu
1. Rozpočet subjektu PVSS a plán pracovních míst, včetně počtu stálých a dočasných pracovních míst v členění podle jednotlivých funkčních skupin a platových tříd a počtu smluvních zaměstnanců a vyslaných národních odborníků, vyjádřeno v přepočtu na plný pracovní úvazek, přijímá správní rada v souladu se zřizujícím aktem subjektu PVSS. Prováděcí ustanovení lze stanovit ve finančních pravidlech subjektu PVSS. Všechny změny rozpočtu subjektu PVSS, včetně plánu pracovních míst, jsou předmětem opravného rozpočtu subjektu PVSS přijatého stejným postupem jako původní rozpočet subjektu PVSS. Rozpočet subjektu PVSS a případně opravné rozpočty subjektu PVSS musí být uzpůsobeny tak, aby zohledňovaly výši příspěvku Unie stanoveného v rámci rozpočtu Unie.
2. Rozpočet subjektu PVSS se skládá z výkazu příjmů a výkazu výdajů.
3. Rozpočet subjektu PVSS obsahuje:
a)
ve výkazu příjmů:
i)
odhadované příjmy subjektu PVSS za daný rozpočtový rok (rok „n“),
ii)
odhadované příjmy za předchozí rozpočtový rok a příjmy za rozpočtový rok n-2,
iii)
řádné poznámky ke každé příjmové položce;
b)
ve výkazu výdajů:
i)
prostředky na závazky a platby na rok n,
ii)
prostředky na závazky a platby za předchozí rozpočtový rok, jakož i výdaje přidělené a výdaje uskutečněné v rozpočtovém roce n-2, přičemž uskutečněné výdaje se vyjadřují také jako procentní podíl rozpočtu subjektu PVSS na rok n,
iii)
souhrnný výkaz časového rozpisu plateb v následujících rozpočtových letech ke splnění rozpočtových závazků z minulých rozpočtových let,
iv)
řádné poznámky ke každé části.
4. Plán pracovních míst obsahuje vedle počtu pracovních míst schválených pro rozpočtový rok i počet pracovních míst schválených pro předchozí rozpočtový rok a počet pracovních míst skutečně obsazených. Stejné údaje musí být uvedeny pro smluvní zaměstnance a vyslané národní odborníky.
KAPITOLA 4
ÚČASTNÍCI FINANČNÍCH OPERACÍ
Článek 16
Plnění rozpočtu v souladu se zásadou řádného finančního řízení
1. Ředitel vykonává povinnosti schvalovací osoby. Ředitel plní příjmy a výdaje rozpočtu subjektu PVSS v souladu s finančními pravidly subjektu PVSS a se zásadou řádného finančního řízení na vlastní odpovědnost a v mezích schválených prostředků. Ředitel odpovídá za zajišťování jejich legality a správnosti.
Aniž je dotčena odpovědnost schvalující osoby, pokud jde o předcházení podvodům a nesrovnalostem a jejich odhalování, podílí se subjekt PVSS na činnosti Evropského úřadu pro boj proti podvodům v oblasti předcházení podvodům (OLAF).
2. Ředitel může přenést pravomoc k plnění rozpočtu na zaměstnance subjektu PVSS, na které se vztahuje služební řád (pokud se služební řád vztahuje na tyto zaměstnance subjektu PVSS), a to v souladu s podmínkami stanovenými ve finančních pravidlech subjektu PVSS. Pověřené osoby mohou jednat pouze v rozsahu pravomocí výslovně na ně přenesených.
Článek 17
Pravomoci a povinnosti schvalující osoby
1. Ředitel plní rozpočet subjektu PVSS v útvarech přidělených pod jeho vedení.
2. Pokud se to ukáže nevyhnutelné, lze vnějším soukromoprávním subjektům na základě dohod svěřit úkoly technického poradenství a správní, přípravné nebo doplňující úkoly, které nezahrnují výkon veřejné moci či použití pravomoci volného uvážení.
3. Ředitel v souladu s minimálními standardy přijatými správní radou a s náležitým ohledem na rizika spojená s prostředím řízení a povahou financovaných akcí zavede organizační strukturu a systémy vnitřní kontroly, které jsou vhodné pro plnění jeho povinností. Vytvoření takové struktury a systémů vychází z analýzy rizik, která zohledňuje jejich nákladovou efektivnost.
Ředitel může v rámci svých útvarů zřídit funkci poradce, který mu bude nápomocen při kontrole rizik souvisejících s jeho činnostmi.
4. Schvalující osoba uchovává podklady týkající se provedených operací po dobu pěti let ode dne rozhodnutí o udělení absolutoria Komisi ohledně plnění rozpočtu Unie na daný rok. Osobní údaje, které jsou v podkladech obsaženy, musí být pokud možno odstraněny, nejsou-li potřebné pro účely kontroly a auditu. V každém případě se pro uchovávání provozních údajů použije čl. 37 odst. 2 nařízení (ES) č. 45/2001.
Článek 18
Kontroly ex ante
1. U každé operace se provede alespoň kontrola ex ante, která je založena na dokumentární prověrce a na dostupných výsledcích již provedených kontrol a týká se provozních a finančních hledisek dané operace.
Předmětem kontrol ex ante je zahájení a ověření operace.
Zahájení operace a její ověření jsou dvě oddělené činnosti.
2. Zahájením operace se rozumějí všechny operace, které slouží k přípravě přijetí aktů, jimiž se plní rozpočet subjektu PVSS, příslušnou schvalující osobou.
3. Ověřením operace ex ante se rozumějí všechny kontroly ex ante, jež provádí příslušná schvalující osoba, aby ověřila operativní a finanční aspekty operace.
4. Kontroly ex ante ověřují vzájemný soulad požadovaných podkladů a dalších údajů, jež jsou k dispozici.
Četnost a hloubku kontrol ex ante určuje příslušná schvalující osoba s přihlédnutím k rizikům a hledisku nákladové efektivnosti. V případě pochybností si tato osoba k potvrzení platby vyžádá doplňující informace nebo provede kontrolu na místě, aby v rámci kontroly ex ante získala přiměřenou jistotu.
Účelem kontrol ex ante je ověřit:
a)
správnost výdajů a jejich soulad s platnými ustanoveními;
b)
uplatňování zásady řádného finančního řízení uvedené v článku 11.
Pro účely kontrol může příslušná schvalující osoba posoudit jako jedinou operaci několik podobných jednotlivých transakcí, jejichž předmětem jsou běžné výdaje na platy, důchody, náhrady výdajů na služební cesty a náklady na lékařskou péči.
Článek 19
Kontroly ex post
1. Příslušná schvalující osoba může zavést kontroly ex post za účelem ověření operací, které již byly schváleny na základě kontrol ex ante. V závislosti na míře rizika mohou být takové kontroly prováděny u vzorku.
Kontroly ex post lze provádět na základě dokladů a případně i na místě.
2. Kontroly ex post nesmějí provádět zaměstnanci odpovědní za kontroly ex ante. Zaměstnanci odpovědní za kontroly ex post nesmějí být podřízeni zaměstnancům odpovědným za kontroly ex ante.
Zaměstnanci odpovědní za kontrolu řízení finančních operací musí mít nezbytné odborné znalosti.
Článek 20
Podávání ročních zpráv
Schvalující osoba podává každoročně správní radě zprávu o plnění svých povinností. Pro tento účel předkládá schvalující osoba nejpozději do 15. února následujícího rozpočtového roku správní radě a Komisi:
a)
zprávu o provádění ročního pracovního programu subjektu PVSS, plnění rozpočtu subjektu PVSS a využívání personálních zdrojů;
b)
předběžnou účetní závěrku subjektu PVSS, včetně zprávy o rozpočtovém a finančním řízení uvedeném v článku 39;
c)
prohlášení řídícího subjektu, v němž se uvádí, že pokud není ve výhradách uvedeno jinak, má schvalující osoba přiměřenou jistotu, že:
i)
informace jsou předkládány v náležité podobě a jsou úplné a přesné (podávají věrný a poctivý obraz skutečnosti),
ii)
výdaje byly použity k zamýšlenému účelu,
iii)
zavedené kontrolní systémy poskytují nezbytné záruky legality a správnosti uskutečněných operací;
d)
souhrn závěrečný zpráv o auditu a informací o provedených kontrolách, včetně rozboru povahy a rozsahu chyb a nedostatků zjištěných v systémech a přijatých či plánovaných nápravných opatření.
Zpráva uvádí výsledky operací vzhledem ke stanoveným cílům, rizika spojená s těmito operacemi, využití zdrojů, které byly k dispozici, a účinnost a účelnost systémů vnitřní kontroly a je přiměřená povaze svěřených úkolů a výši použitých částek.
Ředitel zašle Komisi nejpozději do 1. července každého roku doklady uvedené v prvním pododstavci písm. c) a d) a jejich posouzení správní radou, schválenou výroční zprávu a účetní závěrku schválenou správní radou na základě čl. 43 odst. 2. Komise tyto doklady zašle Evropskému parlamentu a Radě.
Článek 21
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Pokud se zaměstnanec pověřený finančním řízením a kontrolou operací domnívá, že rozhodnutí, které má na žádost nadřízeného učinit nebo schválit, vykazuje nesrovnalost nebo porušuje zásady řádného finančního řízení nebo profesní pravidla, která tento zaměstnanec musí dodržovat, uvědomí o tom písemně ředitele, který na upozornění písemně odpoví. Pokud ředitel nepřijme žádná opatření nebo potvrdí počáteční rozhodnutí či pokyny a zaměstnanec se domnívá, že toto potvrzení není dostatečnou reakcí na jeho obavy, informuje o tom písemně příslušnou komisi uvedenou v čl. 23 odst. 3. Komise uvedená v čl. 23 odst. 3 o tom neprodleně informuje správní radu.
2. V případě jakéhokoli protiprávního jednání, podvodu nebo korupce, které by mohly poškodit zájmy subjektu PVSS nebo jeho členů, zaměstnanec uvědomí orgány a subjekty určené platnými právními předpisy. Smlouvy s externími auditory provádějícími audity finančního řízení subjektu PVSS musí stanovit povinnost externího auditora informovat schvalující osobu o jakémkoli podezření z protiprávního jednání, podvodu nebo korupci, které by mohly poškodit zájmy subjektu PVSS či jeho členů.
Článek 22
Účetní
1. Správní rada jmenuje účetního, na kterého se vztahuje služební řád (pokud se služební řád vztahuje na zaměstnance subjektu PVSS), který je při plnění svých povinností zcela nezávislý. Účetní v subjektu PVSS odpovídá za:
a)
řádné provádění plateb, vybírání příjmů a inkaso stanovených pohledávek;
b)
vedení, přípravu a předkládání účtů v souladu s kapitolou 8;
c)
provádění účetních pravidel a účtové osnovy v souladu s kapitolou 8;
d)
stanovení a validaci účetních systémů a případně validaci systémů stanovených schvalující osobou a určených k poskytnutí nebo odůvodnění účetních údajů; v tomto ohledu je účetní zmocněn kdykoli ověřovat dodržování kritérií pro validaci;
e)
správu pokladny.
2. Dva nebo více subjektů PVSS mohou jmenovat stejného účetního.
Subjekty PVSS se také mohou dohodnout s Komisí, že účetní Komise jedná rovněž jako účetní subjektu PVSS.
S přihlédnutím k nákladové efektivnosti mohou rovněž pověřit účetního Komise některými úkoly, které vykonává účetní subjektu PVSS.
V případech uvedených v tomto odstavci učiní subjekty PVSS nezbytná opatření k zamezení střetu zájmů.
3. Účetní získává od schvalující osoby veškeré informace, které jsou nezbytné k sestavování účetních závěrek poskytujících věrný a poctivý obraz finanční situace subjektu PVSS a plnění rozpočtu. Schvalující osoba zaručuje spolehlivost poskytovaných informací.
4. Než ředitel přijme účetní závěrku, schválí ji nejprve účetní, který osvědčí, že účetní závěrka s přiměřenou jistotou poskytuje věrný a poctivý obraz o finanční situaci subjektu PVSS.
Pro účely prvního pododstavce účetní ověří, že účetní závěrka byla zpracována v souladu s účetními pravidly uvedenými v článku 38 a že do ní byly zaznamenány veškeré příjmy a výdaje.
Účetní má pravomoc provést kontrolu obdržených informací a jakoukoli další kontrolu, již považuje za nezbytnou ke schválení účetní závěrky.
V případě potřeby vznese účetní výhrady a přesně vysvětlí jejich povahu a rozsah.
S výhradou odstavce 5 je ke správě hotovosti a ekvivalentů hotovosti oprávněn výhradně účetní. Účetní odpovídá za jejich úschovu.
5. Účetní může při plnění svých povinností delegovat některé úkoly na zaměstnance, na které se vztahuje služební řád (pokud se služební řád vztahuje na tyto zaměstnance subjektu PVSS), pokud je to nezbytné pro plnění jeho povinností v souladu s finančními pravidly subjektu PVSS.
6. Aniž jsou dotčena případná disciplinární opatření, může být účetní kdykoli dočasně nebo s konečnou platností zbaven svých povinností správní radou. V tomto případě správní rada jmenuje prozatímního účetního.
Článek 23
Odpovědnost účastníků finančních operací
1. Články 16 až 25 není dotčena trestní odpovědnost, kterou mají účastníci finančních operací za podmínek stanovených použitelným vnitrostátním právem a platnými předpisy týkajícími se ochrany finančních zájmů Unie a boje proti korupci úředníků Unie a úředníků členských států.
2. Každá schvalující osoba a účetní má disciplinární a finanční odpovědnost dle podmínek stanovených ve služebním řádu. V případě jakéhokoli protiprávního jednání, podvodu nebo korupce, které mohou poškodit zájmy subjektu PVSS nebo jeho členů, je věc předložena orgánům a subjektům určeným platnými právními předpisy, zejména Evropskému úřadu pro boj proti podvodům (OLAF).
3. Specializovaná komise pro řešení finančních nesrovnalostí zřízená Komisí, nebo na jejíž činnosti se Komise podílí v souladu s čl. 73 odst. 6 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, vykonává ve vztahu k subjektu PVSS stejné pravomoci, jaké vykonává ve vztahu k útvarům Komise, pokud se správní rada nerozhodne zřídit funkčně nezávislou komisi nebo se stát členem společné komise zřízené několika subjekty. V případech předložených subjekty PVSS zahrnují specializovaná komise pro řešení finančních nesrovnalostí zřízená Komisí, nebo na jejíž činnosti se Komise podílí, jednoho zaměstnance subjektu PVSS.
Na základě stanoviska komise uvedené v prvním pododstavci rozhodne ředitel o zahájení disciplinárního řízení nebo řízení z důvodu finanční odpovědnosti. Pokud komise odhalí systémové problémy, podá schvalující osobě zprávu obsahující doporučení. Pokud se stanovisko týká ředitele, předá komise tuto zprávu správní radě a internímu auditorovi Komise. Ředitel ve své zprávě podle článku 20 anonymně odkazuje na stanoviska komise a uvádí, jaká opatření byla na jejich základě přijata.
4. Po každém zaměstnanci může být požadováno, aby zcela nebo zčásti nahradil škodu, která subjektu PVSS vznikne v důsledku závažného pochybení, jehož se dopustí při plnění nebo v souvislosti s plněním svých povinností. Po splnění náležitostí stanovených pro disciplinární otázky v platných právních předpisech přijme orgán odpovědný za jmenování odůvodněné rozhodnutí.
Článek 24
Střet zájmů
1. Účastníci finančních operací ve smyslu článku 16 až 25 a jiné osoby podílející se na plnění rozpočtu a na jeho správě, včetně přípravy na tuto činnost, auditu nebo kontroly, se zdrží jakéhokoli jednání, jež by mohlo uvést jejich zájmy do střetu se zájmy subjektu PVSS.
Pokud toto riziko existuje, upustí dotčená osoba od takového jednání a předloží věc řediteli, který vydá písemné potvrzení o tom, zda střet zájmů existuje. Dotčená osoba informuje rovněž svého přímého nadřízeného. Pokud je účastníkem ředitel, musí předložit věc správní radě.
Pokud se zjistí střet zájmů, ukončí dotčená osoba veškerou svou činnost ve věci. Ředitel nebo - pokud je účastníkem ředitel - správní rada přijmou veškerá další vhodná opatření.
2. Pro účely odstavce 1 ke střetu zájmů dochází, je-li z rodinných důvodů, z důvodů citových vazeb, z důvodů politické nebo národní spřízněnosti, z důvodů hospodářského zájmu nebo z důvodů jiného společného zájmu s příjemcem finančních prostředků ohrožen nestranný a objektivní výkon funkcí účastníka finančních operací nebo jiné osoby podle odstavce 1.
Článek 25
Oddělení funkcí
Funkce schvalující osoby a účetního jsou oddělené a vzájemně neslučitelné.
KAPITOLA 5
INTERNÍ AUDIT
Článek 26
Jmenování, pravomoci a povinnosti interního auditora
1. Subjekt PVSS zřídí funkci interního auditora, která musí být vykonávána v souladu se souvisejícími mezinárodními standardy.
2. Funkci interního auditora vykonává interní auditor Komise. Interní auditor nesmí být ani schvalující osobou, ani účetním.
3. Interní auditor poskytuje rady subjektu PVSS v otázkách rizik tím, že vydává nezávislá stanoviska ke kvalitě řídících a kontrolních systémů a doporučení ke zlepšení podmínek provádění operací a k podpoře řádného finančního řízení.
Interní auditor odpovídá zejména za:
a)
posuzování vhodnosti a účelnosti vnitřních systémů řízení a výkonu útvarů při provádění programů a akcí s ohledem na rizika s nimi spojená;
b)
posuzování účinnosti a účelnosti systémů vnitřní kontroly a auditu použitelných na každou operaci plnění rozpočtu.
4. Interní auditor plní své povinnosti ve vztahu ke všem činnostem a útvarům subjektu PVSS. Interní auditor má úplný a neomezený přístup ke všem informacím potřebným k plnění svých povinností.
5. Interní auditor vezme na vědomí zprávu schvalující osoby podle článku 20 i ostatní dostupné informace.
6. Interní auditor podává správní radě a řediteli zprávu o svých zjištěních a doporučeních.
Interní auditor podává rovněž zprávu, pokud:
-
nebyla vyřešena kritická rizika a provedena doporučení,
-
dochází k významným zpožděním v provádění doporučení z minulých let.
Správní rada a ředitel zajistí pravidelné sledování provádění doporučení auditu. Správní rada prověří informace uvedené v článku 20 a plné a včasné provedení doporučení.
7. Subjekt PVSS zpřístupní kontaktní údaje interního auditora všem fyzickým či právnickým osobám zapojeným do výdajových operací, aby se na interního auditora mohly obracet důvěrně.
8. Zprávy a zjištění interního auditora jsou veřejně dostupné poté, co interní auditor schválí opatření přijatá k jejich provedení.
Článek 27
Nezávislost interního auditora
Nezávislost interního auditora, jeho odpovědnost za opatření přijatá při plnění jeho povinností a jeho právo podávat žaloby u Soudního dvora Evropské unie se určí v souladu s článkem 100 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
Článek 28
Zřízení oddělení interního auditu
1. Správní rada může s náležitým ohledem na nákladovou efektivnost a přidanou hodnotu zřídit oddělení interního auditu, které plní své povinnosti v souladu s příslušnými mezinárodními standardy.
Účel, kompetence a odpovědnosti oddělení interního auditu jsou stanoveny v chartě interního auditu a podléhají schválení správní radou.
Roční plán oddělení interního auditu vypracuje vedoucí oddělení interního auditu s přihlédnutím mimo jiné k posouzení rizik v subjektu PVSS, jež vypracoval ředitel.
Plán přezkoumá a schválí správní rada.
Oddělení interního auditu podává správní radě a řediteli zprávu o svých zjištěních a doporučeních.
Pokud oddělení interního auditu některého subjektu PVSS není nákladově efektivní nebo není schopno dodržovat mezinárodní standardy, může subjekt PVSS rozhodnout, že oddělení interního auditu bude sdílet s ostatními subjekty PVSS působícími ve stejné oblasti politiky.
V takových případech se správní rada dotyčných subjektů PVSS dohodne na praktických způsobech provozu sdíleného oddělení interního auditu.
Subjekty interního auditu budou účinně spolupracovat prostřednictvím výměny informací a zpráv o auditu a případně prováděním společného posouzení rizik a společných auditů.
2. Správní rada a ředitel zajistí pravidelné sledování provádění doporučení oddělení interního auditu.
KAPITOLA 6
PŘÍJMOVÉ A VÝDAJOVÉ OPERACE
Článek 29
Plnění příjmů
1. Plnění příjmů zahrnuje sestavení odhadů pohledávek, stanovení inkasních nároků a inkaso neoprávněně vyplacených částek. Zahrnuje rovněž případnou možnost upustit od inkasa stanovených nároků.
2. Neoprávněně vyplacené částky musí být předmětem inkasa.
Pokud nebyla částka skutečně inkasována v den splatnosti uvedený ve výzvě k úhradě dluhu, uvědomí o tom účetní příslušnou schvalující osobu a bezodkladně zahájí postup pro inkaso jakýmikoli právními prostředky, včetně případného započtení, a není-li možné, výkonem rozhodnutí.
Pokud příslušná schvalující osoba hodlá zcela nebo zčásti upustit od inkasa stanovené pohledávky, ujistí se, že toto upuštění je v pořádku a je v souladu se zásadami řádného finančního řízení a proporcionality. Rozhodnutí o upuštění od inkasa musí být odůvodněno. Rozhodnutí o upuštění od inkasa musí uvádět, jaké kroky byly učiněny k inkasu pohledávky, a právní a skutkový stav, ze kterého vychází.
Účetní povede seznam částek splatných k inkasu. Nároky subjektu PVSS jsou v tomto seznamu řazeny podle data vystavení inkasního příkazu. Účetní rovněž uvede rozhodnutí o upuštění nebo částečném upuštění od inkasa stanovených pohledávek. Tento seznam bude připojen ke zprávě subjektu PVSS o rozpočtovém a finančním řízení.
3. Veškeré pohledávky neuhrazené ke dni splatnosti stanovenému ve výzvě k úhradě dluhu jsou úročeny v souladu s nařízením v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012.
4. Nároky subjektu PVSS vůči třetím stranám a nároky třetích stran vůči subjektu PVSS se promlčují po uplynutí pěti let.
Článek 30
Příspěvek členů
1. Subjekt PVSS předloží svým členům žádosti o vyplacení celého jejich příspěvku nebo jeho části za podmínek a v intervalech stanovených ve zřizujícím aktu či dohodnutých se členy.
2. Prostředky vyplacené subjektu PVSS jeho členy ve formě příspěvku jsou úročeny ve prospěch rozpočtu subjektu PVSS.
Článek 31
Plnění výdajů
1. K plnění výdajů přijímá schvalující osoba rozpočtové i právní závazky, potvrzuje výdaje, schvaluje platby a provádí předběžné úkony nezbytné pro plnění prostředků.
2. Každý výdaj musí být přidělen na závazek, potvrzen, schválen a zaplacen.
Potvrzení výdaje je úkon, kterým příslušná schvalující osoba potvrzuje finanční operaci.
Schválení výdaje je úkon, kterým příslušná schvalující osoba po ověření, že jsou prostředky k dispozici, dá pokyn účetnímu, aby zaplatil potvrzený výdaj.
3. U všech opatření, která mohou vést k výdajům k tíži rozpočtu subjektu PVSS, musí příslušná schvalující osoba před uzavřením právního závazku vůči třetí osobě přijmout rozpočtový závazek.
4. Roční pracovní program subjektu PVSS stanoví, že správní rada schvaluje operační výdaje subjektu PVSS ohledně činností, jež jsou předmětem programu, za předpokladu, že prvky uvedené v tomto odstavci jsou jasně vymezeny.
Roční pracovní program obsahuje podrobné cíle a předpokládané výsledky včetně ukazatelů výkonnosti. Obsahuje rovněž popis činnosti/í, které mají být financovány, a výši finančních částek přidělených na jednotlivá opatření.
Všechny zásadní změny ročního pracovního programu se přijmou stejným postupem jako původní pracovní program, a to v souladu s ustanoveními zřizujícího aktu.
Správní rada může schvalující osobě subjektu PSVV svěřit pravomoc provádět nepodstatné změny pracovního programu.
Článek 32
Lhůty pro výdaje
Platby výdajů se musí uskutečnit ve lhůtách uvedených v nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 a v souladu s těmito nařízeními.
KAPITOLA 7
PLNĚNÍ ROZPOČTU SUBJEKTU PVSS
Článek 33
Zadávání veřejných zakázek
1. Pokud jde o zadávání veřejných zakázek, použije se s výhradou odstavců 3 až 6 tohoto článku hlava V nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012.
2. Subjekt PVSS se podílí na společné ústřední databázi, kterou zřídila a provozuje Komise podle článku 108 obecného finančního nařízení.
3. Pro zakázky s hodnotou mezi 60 000 EUR a limity uvedenými v článku 118 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 lze použít postup stanovený nařízením v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 pro veřejné zakázky nízké hodnoty nepřesahující 60 000 EUR.
4. Subjekt PVSS může být na základě žádosti přibrán jako zadavatel v případě udělování zakázek Komise nebo interinstitucionálních zakázek a při udělování zakázek jiných subjektů Unie či subjektů PVSS.
5. Subjekt PVSS může s Komisí, interinstitucionálními úřady, Překladatelským střediskem pro instituce Evropské unie zřízeným nařízením Rady (ES) č. 2965/94 (5) a jinými subjekty PVSS uzavřít smlouvu na dodávky zboží, poskytování služeb nebo provádění stavebních prací, které tyto strany dodávají, poskytují nebo provádějí, aniž by se musel uchylovat k zadávání veřejných zakázek.
Subjekt PVSS může se svými členy jinými než Unie uzavřít smlouvu na dodávky zboží, poskytování služeb nebo provádění stavebních prací, které tito členové dodávají, poskytují nebo provádějí přímo bez využití třetích stran, aniž by se musel uchylovat k zadávání veřejných zakázek.
Zboží, služby nebo práce poskytnuté podle prvního a druhého pododstavce se nepovažují za součást příspěvku členů do rozpočtu subjektu PVSS.
6. K pokrytí svých administrativních potřeb může subjekt PVSS zadávat zakázky společně se zadavateli hostitelského členského státu nebo se zadavateli z členských států, států Evropského sdružení volného obchodu nebo kandidátských zemí Unie, kteří jsou do subjektu zapojeni jako členové. V takových případech se obdobně použijí ustanovení článku 133 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012.
Subjekt PVSS může zadávat zakázky společně se svými členy ze soukromého sektoru nebo se zadavateli ze zemí účastnících se programů Unie, které jsou do subjektu zapojeni jako členové. V takových případech se obdobně použijí ustanovení čl. 133 prvního pododstavce nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012.
Článek 34
Odborníci
Článek 287 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 se použije obdobně pro výběr odborníků s výhradou zvláštního postupu stanoveného v základním právním aktu programu, jehož provedení je svěřeno subjektu PVSS. Tito odborníci jsou odměňováni předem oznámenou a stanovenou pevnou částkou a vybíráni na základě svých odborných schopností.
Subjekt PVSS může použít seznamy vypracované Komisí nebo jinými subjekty Unie či subjekty PVSS.
V případě potřeby a v řádně odůvodněných případech může subjekt PVSS vybrat jakoukoli osobu s patřičnými znalostmi, i když není v seznamech uvedena.
Externí odborníci se vyberou podle dovedností, zkušeností a znalostí vhodných k plnění přidělených úkolů, a to v souladu se zásadami zákazu diskriminace, rovného zacházení a neexistence střetu zájmů.
Článek 35
Granty
Pokud jde o granty, použije se s výhradou veškerých zvláštních ustanovení zřizujícího aktu hlava VI nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012.
Článek 36
Ceny
1. Pokud jde o ceny, použije se s výhradou odstavce 2 tohoto článku hlava VII nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012.
2. Soutěže o ceny o jednotkové hodnotě nejméně 1 000 000 EUR lze zveřejnit, pouze pokud jsou uvedeny v návrhu pracovního programu uvedeného v čl. 14 odst. 1.
Článek 37
Údaje o opravných prostředcích
1. Dotýká-li se procesní akt schvalující osoby nepříznivě práv žadatele nebo uchazeče, příjemce grantu nebo zhotovitele, dodavatele nebo poskytovatele, musí obsahovat údaje o dostupných správních nebo soudních opravných prostředcích, kterými je možné tento akt napadnout.
2. Musí být uvedena zejména povaha opravných prostředků, orgán nebo orgány, jimž se podávají, a lhůty pro jejich uplatnění.
3. Na odstavce 1 a 2 se vztahují veškeré zvláštní postupy stanovené v základních právních aktech programu, jehož provedení je svěřeno subjektu PVSS.
KAPITOLA 8
ÚČETNICTVÍ
Článek 38
Pravidla pro účetní závěrku
Subjekt PVSS zavede účetní systém poskytující včas přesné, úplné a spolehlivé informace.
Účetnictví subjektu PVSS je v souladu s účetními pravidly uvedenými v článku 143 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
Článek 39
Skladba účetní závěrky
Účetní závěrka subjektu PVSS obsahuje:
a)
finanční výkazy subjektu PVSS;
b)
zprávy o plnění rozpočtu subjektu PVSS (zpráva o rozpočtovém a finančním řízení).
Subjekt PVSS vypracuje zprávu o rozpočtovém a finančním řízení za rozpočtový rok. Ta přinejmenším uvádí, jak v absolutních hodnotách, tak v procentním vyjádření, úroveň vynakládání prostředků a souhrnné informace o převodech prostředků mezi jednotlivými rozpočtovými body.
Pokud musí být účetní závěrka subjektu PVSS konsolidována v souladu s účetními pravidly uvedenými v článku 143 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, předá subjekt PVSS Evropskému parlamentu, Radě a Účetnímu dvoru do 31. března následujícího rozpočtového roku zprávu o rozpočtovém a finančním řízení.
Článek 40
Účetní zásady
Finanční výkazy musí podávat informace, včetně informací o účetních zásadách, způsobem zajišťujícím jejich relevanci, spolehlivost, srovnatelnost a srozumitelnost. Finanční výkazy jsou vypracovány v souladu s obecně uznávanými účetními zásadami uvedenými v účetních pravidlech podle článku 143 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 nebo s mezinárodními účetními standardy pro veřejný sektor (dále jen „IPSAS“), jež vycházejí ze zásad akruálního účetnictví.
Článek 41
Finanční výkazy
1. Finanční výkazy jsou uváděny v eurech a obsahují:
a)
rozvahu a výkaz o finanční výkonnosti, v nichž se uvádějí všechna aktiva a pasiva, finanční situace a hospodářský výsledek k 31. prosinci předchozího rozpočtového roku; předkládají se v souladu s účetními pravidly uvedenými v článku 143 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 nebo se standardy IPSAS, jež vycházejí ze zásad akruálního účetnictví;
b)
výkaz peněžních toků, z něhož vyplývají částky vybrané a vyplacené během rozpočtového roku, a konečný stav pokladny;
c)
výkaz změn v čistých aktivech, který obsahuje přehled o změnách stavu rezerv v průběhu roku a souhrnné výsledky.
2. Příloha k finančním výkazům doplňuje a vysvětluje informace předložené ve výkazech uvedených v odstavci 1 a obsahuje doplňující informace předepsané mezinárodně uznávanou účetní praxí, pokud se tyto informace vztahují k činnosti subjektu PVSS.
Článek 42
Zprávy o plnění rozpočtu
Zprávy o plnění rozpočtu jsou uváděny v eurech. Obsahují:
a)
zprávy, které shrnují všechny rozpočtové příjmové a výdajové operace rozpočtového roku;
b)
přílohu, která doplňuje a vysvětluje informace uvedené ve zprávách.
Zprávy o plnění rozpočtu mají stejnou strukturu jako samotný rozpočet.
Článek 43
Předběžná účetní závěrka a schválení účetní závěrky
1. Pokud musí být účetní závěrka subjektu PVSS konsolidována v souladu s účetními pravidly uvedenými v článku 143 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, předá účetní subjektu PVSS předběžnou účetní závěrku Účetnímu dvoru do 15. února následujícího rozpočtového roku.
V případě uvedeném v prvním pododstavci předá účetní subjektu PVSS do 15. února následujícího roku účetnímu Komise rovněž soubor výkazů ve standardizovaném formátu, jejž účetní Komise stanoví za účelem konsolidace.
2. Účetní sestavuje účetní závěrku subjektu PVSS. Ředitel ji do 15. března zasílá spolu s výrokem externího auditora uvedeným v článku 46 správní radě ke schválení.
Pokud musí být účetní závěrka subjektu PVSS konsolidována v souladu s účetními pravidly uvedenými v článku 143 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, předá účetní Účetnímu dvoru, Evropskému parlamentu a Radě do 1. července následujícího rozpočtového roku účetní závěrku spolu s výrokem externího auditora uvedeným v článku 46 a schválením správní rady. V takovém případě předá účetní subjektu PVSS do 1. července účetnímu Komise rovněž soubor výkazů ve standardizovaném formátu, jejž účetní Komise stanoví za účelem konsolidace.
Pokud musí být účetní závěrka subjektu PVSS konsolidována v souladu s účetními pravidly uvedenými v článku 143 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, předá účetní subjektu PVSS Účetnímu dvoru ve stejné lhůtě, v níž předává účetní závěrku, rovněž prohlášení vedení k auditu, s kopií pro účetního Komise.
K účetní závěrce se přikládá osvědčení, v němž účetní prohlásí, že závěrka byla vypracována v souladu s touto kapitolou a s platnými účetními zásadami, pravidly a metodami.
Schválená účetní závěrka subjektu PVSS se zveřejní na jeho internetových stránkách do jednoho měsíce od jejího schválení.
Článek 44
Účetní systém
1. Pokud musí být účetní závěrka subjektu PVSS konsolidována v souladu s účetními pravidly uvedenými v článku 143 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, schválí účetní Komise v souladu s článkem 152 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 harmonizovanou účtovou osnovu platnou pro subjekt PVSS.
2. Účetní systém je tvořen obecnými a rozpočtovými účty. Tyto účty jsou vedeny v eurech za kalendářní rok.
3. Obecné účty zaznamenávají v časovém pořadí podvojným způsobem všechny události a operace, které ovlivňují hospodářskou, finanční a majetkovou situaci subjektu PVSS.
4. Rozpočtové účty umožňují podrobně sledovat plnění rozpočtu subjektu PVSS. Zaznamenávají veškeré rozpočtové příjmové a výdajové operace.
Článek 45
Inventární soupisy majetku
Subjekt PVSS vede inventární soupisy vykazující objem a hodnotu veškerého hmotného, nehmotného a finančního majetku, jež jsou v jeho vlastnictví nebo ve vlastnictví Unie. Pokud musí být účetní závěrka subjektu PVSS konsolidována v souladu s účetními pravidly uvedenými v článku 143 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, vede subjekt PVSS tyto inventární soupisy v souladu se vzorem vypracovaným účetním Komise. Subjekt PVSS ověřuje shodu mezi inventárními soupisy a skutečností.
KAPITOLA 9
EXTERNÍ AUDIT A BOJ PROTI PODVODŮM
Článek 46
Externí audit
Subjekt PVSS podléhá nezávislému externímu auditu prováděnému nezávislým auditním subjektem v souladu s mezinárodně uznávanými standardy pro provádění auditu. Ve výroku externího auditora se uvede, zda účetní závěrka poskytuje věrný a poctivý obraz skutečnosti, zda zavedené kontrolní systémy řádně fungují a zda jsou uskutečněné transakce legální a správné. Ve výroku se rovněž uvede, zda audit zpochybňuje tvrzení obsažená v prohlášení řídícího subjektu uvedeném v článku 20. Výrok se předkládá správní radě. Společně s účetní závěrkou subjektu PVSS se do 15. března předá Komisi.
Článek 47
Prověření závěrky Účetním dvorem
1. Nestanoví-li zřizující akt subjektu PVSS jinak, provádí Účetní dvůr kontrolu závěrky subjektu PVSS v souladu s článkem 287 Smlouvy o fungování Evropské unie. Přitom může Účetní dvůr přihlédnout k auditu provedenému nezávislým externím auditorem uvedeným v článku 46 tohoto nařízení a opatřením přijatým na základě zjištění auditora.
2. Kontrola prováděná Účetním dvorem se řídí články 158 až 163 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
Článek 48
Kontroly na místě prováděné Komisí, Účetním dvorem a úřadem OLAF
1. Aniž je dotčen čl. 47 odst. 1, poskytne subjekt PVSS zaměstnancům Komise a jiným osobám, které Komise pověří, jakož i auditorům Účetního dvora přístup do svých prostor a zařízení a ke všem informacím včetně informací v elektronickém formátu, jež potřebují k tomu, aby mohli provádět audity.
2. OLAF může provádět šetření, včetně kontrol a inspekcí na místě, v souladu s ustanoveními a postupy uvedenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (6) a v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (7) s cílem zjistit, zda v souvislosti s grantem či zakázkou financovanou subjektem PVSS nedošlo k podvodu, korupci nebo jakékoli jiné protiprávní činnosti poškozující finanční zájmy Unie.
3. Aniž jsou dotčeny odstavce 1 a 2, obsahují smlouvy, dohody a rozhodnutí subjektu PVSS ustanovení výslovně zmocňující Evropský účetní dvůr a úřad OLAF k provádění takových auditů a šetření, a to v souladu s jejich příslušnými pravomocemi.
KAPITOLA 10
ZÁVĚREČNÁ A PŘECHODNÁ USTANOVENÍ
Článek 49
Žádosti o informace
Komise a členové subjektu PVSS jiní než Unie mohou požadovat veškeré nezbytné informace nebo vysvětlení ze strany subjektu PVSS týkající se rozpočtových záležitostí spadajících do jejich působnosti.
Článek 50
Přijetí finančních pravidel subjektu PVSS
Každý subjekt uvedený v článku 209 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 přijme nová finanční pravidla tak, aby vstoupila v platnost dne 1. ledna 2014 nebo v každém případě během devíti měsíců ode dne, kdy se na subjekt PVSS začne vztahovat působnost článku 209 uvedeného nařízení.
Článek 51
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 30. září 2013.
A BIZOTTSÁG 110/2014/EU FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE
(2013. szeptember 30.)
az Európai Parlament és a Tanács 966/2012/EU, Euratom rendelete 209. cikkében említett, a köz- és magánszféra közötti partnerségre létrehozott szervek számára kidolgozott pénzügyiszabályzat-mintáról
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 209. cikkére,
mivel:
(1)
Az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (2) 185. cikke értelmében uniós szervekként intézményesített köz- és magánszféra közötti partnerségekkel kapcsolatos tapasztalatok alapján a 966/2012/EU, Euratom rendelet a köz- és magánszféra közötti partnerségek további kategóriáit hozta létre az eszközválaszték bővítése, valamint olyan szervek bevonása érdekében, amelyek szabályai rugalmasabbak és hozzáférhetőbbek a magánszférabeli partnerek számára, mint az uniós intézményekre vonatkozó szabályok. Az említett további kategóriákba tartoznak a 966/2012/EU, Euratom rendelet 209. cikkében említett, köz- és magánszféra közötti partnerség végrehajtásával megbízott szervek (a továbbiakban: PPP-szervek).
(2)
Az uniós forrásokkal történő hatékony és eredményes pénzgazdálkodás biztosítása érdekében, továbbá lehetővé téve a PPP-szervek számára, hogy elfogadják saját pénzügyi szabályaikat, szükséges e szervek tekintetében egy pénzügyiszabályzat-mintát elfogadni.
(3)
A PPP-szerveknek költségvetésüket az egységesség, a teljesség, az évenkéntiség, az egyensúly, az elszámolási egység, a globális fedezet, az egyediség, a hatékony és eredményes belső ellenőrzést igénylő hatékony és eredményes pénzgazdálkodás és az átláthatóság elveivel összhangban kell megállapítaniuk és végrehajtaniuk.
(4)
Feladatai és tevékenységei általános végrehajtásának biztosítása érdekében a PPP-szerv számára lehetővé kell tenni, hogy az adott évi fel nem használt előirányzatokat átvihesse a következő három pénzügyi év tervezett bevételeibe és kiadásaiba.
(5)
Mivel a PPP-szervek rendelkezésére bocsátott uniós forrásokat a 966/2012/EU, Euratom rendelet 60. cikkében előírt közvetett irányításnak megfelelően kell végrehajtani, a pénzügyi tervezésre és jelentéstételre vonatkozó rendelkezéseknek összhangban kell állniuk a költségvetés végrehajtásának közvetett irányítás szerinti módszerével. A PPP-szerveknek nyújtott uniós hozzájárulás tekintetében a költségvetés végrehajtására vonatkozó mentesítés az Európai Parlament által az Unió költségvetése végrehajtásának tekintetében a Bizottságnak adott mentesítés részét képezi. Ezért a 966/2012/EU, Euratom rendelettel összhangban megfelelő éves jelentést, ideértve vezetői nyilatkozat benyújtását, kell rendelkezésre bocsátani, hogy a Bizottság a mentesítés tekintetében jobban eleget tehessen feladatainak.
(6)
A számvitelért felelős tisztviselő és az engedélyezésre jogosult tisztviselők hatáskörét és feladatait a PPP-szervek köz- és magánszférát magukban foglaló jellegének figyelembevételével kell meghatározni. Az engedélyezésre jogosult tisztviselőknek teljes felelősséggel kell tartozniuk a felügyeletük alatt végrehajtott összes bevételi és kiadási műveletért, és tetteikért felelősségre vonhatóknak kell lenniük, adott esetben fegyelmi eljárás keretében is.
(7)
Szükséges a belső ellenőrzés és a belső kontroll feladatainak pontosítása, valamint a jelentéstételi követelmények ésszerűsítése. A PPP-szerveken belül a belső ellenőrzési feladatokat a Bizottság belső ellenőrének kell ellátnia, aki akkor folytat ellenőrzéseket, amikor azt a felmerülő kockázatok indokolják. Rendelkezéseket kell bevezetni a belső ellenőrzési részleg létrehozására és működésére vonatkozóan.
(8)
Annak biztosítása érdekében, hogy valamennyi szerv felelősséget vállaljon a költségvetése végrehajtásáért és tiszteletben tartsa a létrehozásakor megállapított célkitűzéseket, a rájuk bízott feladatok végrehajtására a PPP-szervek számára lehetővé kell tenni, hogy - csak szükség esetén és kizárólag olyan feladatok tekintetében, amelyek nem foglalnak magukban közfeladatot vagy mérlegelési jogkört - igénybe vegyék a magánjog hatálya alá tartozó külső szervek szolgáltatásait.
(9)
Meg kell állapítani azokat az elveket, amelyeket a PPP-szerveknek a bevételi és kiadási műveletek tekintetében követniük kell.
(10)
Tekintettel a PPP-szervek köz- és magánszférát magukban foglaló jellegére és különösen a magánszektor költségvetési hozzájárulására, rugalmas eljárásokat kell lehetővé tenni a közbeszerzési szerződések odaítélésekor. A vonatkozó eljárásoknak tiszteletben kell tartaniuk az átláthatóság, az arányosság, az egyenlő bánásmód és a megkülönböztetésmentesség elvét, részben eltérve az 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletben (3) megállapított vonatkozó rendelkezésektől. A PPP-szervek tagjai közötti fokozott együttműködés révén jobb és kedvezőbb árú termékek beszerzését és szolgáltatások igénybe vételét kell biztosítani, továbbá el kell kerülni, hogy a közbeszerzési eljárások lebonyolításakor túlzott költségek lépjenek fel. A PPP-szervek számára ebből adódóan lehetővé kell tenni, hogy közbeszerzési eljárás igénybevétele nélkül kössenek áruszállítási, szolgáltatási, illetve munkavégzési szerződést tagjaikkal, - az Uniótól eltekintve - amikor ezeket tagjaik közvetlenül, harmadik felek bevonása nélkül teljesítik.
(11)
A költséghatékonyság fokozása érdekében lehetővé kell tenni a szolgáltatások megosztását vagy egyéb szervre, illetve a Bizottságra történő átruházását, különösen oly módon, hogy a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjét megbízhatják a PPP-szerv számvitelért felelős tisztviselője feladatainak egy részével vagy egészével.
(12)
A támogatási pályázatok, projektek és ajánlatok értékelése, valamint meghatározott esetekben véleménynyilvánítás és tanácsadás során a PPP-szervek számára lehetővé kell tenni külső szakértők igénybevételét. Ezeket a szakértőket a megkülönböztetésmentesség, az egyenlő bánásmód és az összeférhetetlenség tilalma elvével összhangban kell kiválasztani.
(13)
A közvetlen bizottsági irányítás alatt álló fellépésekkel való koherens végrehajtás érdekében a vissza nem térítendő támogatások és pénzdíjak odaítélésekor a 966/2012/EU, Euratom rendelet, valamint az 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelet vonatkozó rendelkezései alkalmazandók, a PPP-szerv létesítő okiratában rögzített különleges rendelkezéseknek vagy azon program alap-jogiaktusának megfelelően, amelynek végrehajtásával a PPP-szervet megbízták.
(14)
Amennyiben a PPP-szervek beszámolóit a 966/2012/EU, Euratom rendelet 143. cikkében előírt számviteli szabályokkal összhangban konszolidálni kell, a PPP-szervek által alkalmazott számviteli szabályoknak lehetővé kell tenniük a szóban forgó konszolidációt.
(15)
A következő többéves pénzügyi kerettel összhangban álló szabályok biztosítása érdekében e rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon kell hatályba lépnie, lehetővé téve a PPP-szervek 2014. január 1-jén életbe lépő felülvizsgált pénzügyi szabályzatának kellő időben történő elfogadását,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. FEJEZET
HATÁLY
1. cikk
Tárgy
Ez a rendelet azokat a lényeges alapelveket állapítja meg, amelyek alapján a köz- és magánszféra közötti partnerségre létrehozott szerveknek (a továbbiakban: PPP-szervek) saját pénzügyi szabályaikat el kell fogadniuk. A 966/2012/EU, Euratom rendelet 209. cikkének negyedik bekezdésével összhangban a PPP-szervek pénzügyi szabályai nem térhetnek el e rendelettől, kivéve amennyiben különös szükségleteik ezt megkívánják, valamint a Bizottság előzetes hozzájárulásával.
Valamennyi PPP-szerv ezeket az alapelveket pénzügyi szabályaiban végrehajtó, részletes rendelkezéseket fogad el.
2. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában:
- „igazgatótanács”: a PPP-szerv azon legfőbb belső szerve, amely felelős a pénzügyi és költségvetési döntések meghozataláért függetlenül attól a névtől, amelyet e szervnek a PPP-szerv létesítő okiratában adtak,
- „igazgató”: az a személy, aki engedélyezésre jogosult tisztviselőként felelős az igazgatótanács döntéseinek és a PPP-szerv költségvetésének végrehajtásáért, függetlenül attól a címtől, amelyet e tisztviselőnek a PPP-szerv létesítő okiratában adtak,
- „tag”: a PPP-szerv tagja a PPP-szerv létesítő okiratának értelmében,
- „létesítő okirat”: az az uniós jogi eszköz, amely meghatározza a PPP-szerv létrehozásának és működésének főbb szempontjait,
- „a PPP-szerv költségvetése”: az az eszköz, amely minden pénzügyi évre előre jelzi és engedélyezi a PPP-szerv számára szükségesnek tartott bevételeket és kiadásokat.
3. cikk
A költségvetés hatálya
A PPP-szerv költségvetése az alábbiakból áll:
a)
a PPP-szerv bevétele, amely magában foglalja a következőket:
i.
tagjainak az igazgatási költségekhez nyújtott pénzügyi hozzájárulása;
ii.
tagjainak a működési költségekhez nyújtott pénzügyi hozzájárulása;
iii.
meghatározott kiadási tételekhez rendelt bevételek;
iv.
a PPP-szerv által képzett esetleges bevétel;
b)
a PPP-szerv kiadásai, beleértve az igazgatási kiadásokat.
2. FEJEZET
KÖLTSÉGVETÉSI ALAPELVEK
4. cikk
A költségvetési alapelvek tiszteletben tartása
A PPP-szerv költségvetését az egységesség, a teljesség, az évenkéntiség, az egyensúly, az elszámolási egység, a globális fedezet, az egyediség, a hatékony és eredményes belső ellenőrzést igénylő hatékony és eredményes pénzgazdálkodás és az átláthatóság e rendeletben meghatározott elveivel összhangban kell megállapítani és végrehajtani.
5. cikk
Az egységesség és a teljesség elve
(1) Bevétel nem szedhető be, és kiadás nem teljesíthető, amíg azt a PPP-szerv költségvetésének egy sorára nem könyvelték le.
(2) A PPP-szerv költségvetése által engedélyezett előirányzatot meghaladó kiadásra kötelezettség nem vállalható, továbbá a kiadás nem engedélyezhető.
(3) A PPP-szerv költségvetésében csak akkor szerepelhet előirányzat, ha az egy szükségesnek ítélt kiadási tételhez tartozik.
(4) A PPP-szerv költségvetéséből teljesített előfinanszírozási kifizetésekből származó kamat nem a PPP-szervet illeti.
6. cikk
Az évenkéntiség elve
(1) A PPP-szerv költségvetésében szereplő előirányzatokat egy pénzügyi évre engedélyezik, amely január 1-jétől december 31-ig tart.
(2) A kötelezettségvállalási előirányzatoknak a pénzügyi évben tett jogi kötelezettségvállalások teljes költségét fedezniük kell.
(3) A kifizetési előirányzatok a pénzügyi évben vagy a korábbi pénzügyi években vállalt jogi kötelezettségek teljesítésére szolgáló kifizetéseket fedezik.
(4) Az igazgatási előirányzatok tekintetében a kiadások nem haladhatják meg a 3. cikk a) pontjának i. alpontja szerinti éves várható bevételt.
(5) Tekintettel a PPP-szerv szükségleteire, a fel nem használt előirányzatok átvihetők a következő három pénzügyi év tervezett bevételeibe és kiadásaiba. Ezeket az előirányzatokat kell elsőként felhasználni.
(6) Az (1)-(5) bekezdések nem gátolják meg, hogy az egy pénzügyi évet meghaladó fellépésekre vállalt költségvetési kötelezettségeket több éven keresztül éves részletekre bontsák, amennyiben a létesítő okirat így rendelkezik, vagy azok igazgatási kiadásokra vonatkoznak.
7. cikk
Az egyensúly elve
(1) A bevételeknek és a kifizetési előirányzatoknak egyensúlyban kell lenniük.
(2) A kötelezettségvállalási előirányzatok nem haladhatják meg a Bizottsággal kötött éves forrásátruházási megállapodásban megállapított vonatkozó éves uniós hozzájárulás, az egyéb tagoktól - az Uniót kivéve - származó éves hozzájárulások, a 3. cikkben említett egyéb bevételek, valamint a 6. cikk (5) bekezdésében említett fel nem használt előirányzatok összegét.
(3) A PPP-szervek költségvetésük keretén belül nem vehetnek fel kölcsönöket.
(4) Többlet esetén az egyenleg bevételként szerepel a következő pénzügyi évre vonatkozó költségvetésben.
Hiány esetén az egyenleg kifizetési előirányzatként szerepel a következő pénzügyi évre vonatkozó költségvetésben.
8. cikk
Az elszámolási egység elve
A PPP-szerv költségvetését euróban kell elkészíteni és végrehajtani, és az elszámolást is euróban kell benyújtani. Ugyanakkor pénzforgalmi célokból a számvitelért felelős tisztviselő a PPP-szerv pénzügyi szabályaiban előírtaknak megfelelően felhatalmazást kap a műveletek egyéb pénznemben történő végrehajtására.
9. cikk
A globális fedezet elve
(1) A (2) bekezdés sérelme nélkül, az összes bevételnek fedeznie kell az összes kifizetési előirányzatot. Minden bevételt és kiadást teljes egészében, egymással szembeni kiigazítás nélkül, továbbá a PPP-szerv pénzügyi szabályaiban megállapított különleges rendelkezéseknek megfelelően kell feltüntetni azokban az esetekben, amikor a kifizetési kérelmekből levonásokra kerülhet sor, amelyeket azután a nettó összeggel kell elszámolni.
(2) Meghatározott rendeltetésű bevételek, úgymint az alapítványoktól, támogatásokból, ajándékokból és hagyatékokból származó jövedelem, meghatározott kiadási tételek finanszírozására fordítandó.
(3) Az igazgató elfogadhatja a PPP-szervnek szóló adományt, úgymint alapítványi összeget, támogatást, ajándékot és hagyatékot.
Az olyan adományok elfogadásához, amelyek jelentős pénzügyi költségeket vonnak maguk után, az igazgatótanács előzetes engedélye szükséges, mely határozatát az elé terjesztett kérelem benyújtásának napját követő két hónapon belül hozza meg. Amennyiben az igazgatótanács a megadott időtartamon belül nem hoz határozatot, úgy az adományt elfogadottnak kell tekinteni.
A jelentős pénzügyi költségnek tekintendő összeg meghatározásáról az igazgatótanács hoz határozatot.
10. cikk
Az egyediség elve
(1) Az előirányzatokat meghatározott célokhoz kell rendelni, legalább költségvetési cím és alcím szerint.
(2) Az igazgató korlátozás nélkül csoportosíthat át előirányzatokat egyik alcímből a másikba, és egyik címből a másikba azon éves előirányzatok 10 %-át meg nem haladó mértékig, amelyek azon a soron szerepelnek, amelyről az átcsoportosítás történik.
Az első albekezdésben említett határ felett az igazgató javaslatot tehet az igazgatótanácsnak előirányzatok átcsoportosítására egyik címből a másikba. Az igazgatótanácsnak három hét áll rendelkezésére, hogy kifogást emeljen a szóban forgó átcsoportosítás ellen. E határidő lejárta után azokat elfogadottnak kell tekinteni.
Az igazgató a lehető legrövidebb időn belül tájékoztatja az igazgatótanácsot az első albekezdés értelmében folytatott valamennyi átcsoportosításról.
11. cikk
A hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elve
(1) Az előirányzatokat a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével, nevezetesen a gazdaságosság, eredményesség és hatékonyság elvével összhangban kell felhasználni.
(2) A gazdaságosság elve megköveteli, hogy a PPP-szerv által a tevékenységeire felhasznált források a megfelelő időben, a megfelelő mennyiségben és minőségben, valamint a legjobb áron álljanak rendelkezésre.
A hatékonyság elve az igénybe vett források és az elért eredmények közötti legjobb kapcsolatra vonatkozik.
Az eredményesség elve az egyes kitűzött célok megvalósítására és a tervezett eredmények elérésére vonatkozik.
(3) Meghatározott, mérhető, elérhető, releváns és időzített célokat kell a PPP-szerv költségvetésében foglalt minden tevékenységi ágra megszabni. E célkitűzések megvalósítását minden tevékenység tekintetében teljesítménymutatókkal kell ellenőrizni, és az információkat az igazgató évente, legkésőbb a PPP-szerv költségvetési tervezetéhez mellékelt dokumentációban, az igazgatótanács rendelkezésére bocsátja.
(4) Amennyiben a létesítő okirat nem írja elő, hogy a Bizottság értékelést végezzen, a döntéshozatal javítása érdekében a PPP-szervnek értékeléseket, többek között utólagos értékeléseket kell készítenie jelentős költséggel bíró programjairól és tevékenységeiről, az értékelések eredményeit pedig meg kell küldeni az igazgatótanácsnak.
12. cikk
A költségvetés végrehajtásának belső kontrollja
(1) A PPP-szerv költségvetését hatékony és eredményes belső kontrollal összhangban hajtják végre.
(2) A PPP-szerv költségvetése végrehajtásának alkalmazásában a belső kontroll az irányítás minden szintjén alkalmazandó folyamat, amelynek célja a következő célkitűzések elérésének ésszerű biztosítása:
a)
a műveletek hatékonysága, eredményessége és gazdaságossága;
b)
a jelentéstétel megbízhatósága;
c)
az eszközök és információk védelme;
d)
a csalás és a szabálytalanságok megelőzése, felderítése, korrekciója, és nyomon követése;
e)
az alapul szolgáló műveletek jog- és szabályszerűségéhez kapcsolódó kockázatok megfelelő kezelése, figyelembe véve a programok többéves jellegét, valamint az érintett kifizetések jellegét.
(3) A hatékony és eredményes belső kontroll a legjobb nemzetközi gyakorlatokra épül és különösen a 966/2012/EU, Euratom rendelet 32. cikke (3) és (4) bekezdésében előírt elemeket tartalmazza, figyelembe véve a PPP-szerv felépítését és méretét, a ráruházott feladatok természetét, valamint a fellépő pénzügyi és műveleti kockázatok mértékét.
13. cikk
Az átláthatóság elve
(1) A PPP-szerv költségvetésének megállapítása és végrehajtása, valamint a beszámolók benyújtása az átláthatóság elvével összhangban történik.
(2) A PPP-szerv költségvetését, beleértve a létszámtervet, az elfogadott költségvetés-módosításokat - köztük a 15. cikk (1) bekezdése szerinti kiegészítéseket - az elfogadásukat követő négy héten belül közzéteszik a PPP-szerv honlapján, valamint továbbítják a Bizottságnak és a Számvevőszéknek.
(3) A PPP-szerv az 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 21. cikkének (2), (3) és (4) bekezdésével összhangban legkésőbb a források odaítélésének évét követő pénzügyi év június 30-ig honlapján egységes minta szerint közzéteszi a költségvetéséből nyújtott források kedvezményezetteivel kapcsolatos információkat.
A közzétett információnak könnyen elérhetőnek, átláthatónak és átfogónak kell lennie. Az információkat a bizalmas kezelés követelményei, különösen a személyes adatok 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (4) rögzített védelme, valamint a biztonsági követelmények kellő figyelembevétele mellett teszik hozzáférhetővé.
(4) Az e rendelet 34. cikke alapján szerződtetett szakértők nevét az Unió honlapján teszik közzé.
3. FEJEZET
PÉNZÜGYI TERVEZÉS
14. cikk
Tervezett bevételek és kiadások
(1) A PPP-szervek becslést készítenek tervezett bevételeikről és kiadásaikról, és ezt a becslést alátámasztó általános iránymutatással, valamint a 31. cikk (4) bekezdésében említett munkaprogram-tervezettel a PPP-szerv költségvetésének végrehajtását megelőző év január 31-ig benyújtják a Bizottságnak és a többi tagnak.
(2) A PPP-szerv tervezett bevételei és kiadásai a következőket tartalmazzák:
a)
az állandó és ideiglenes álláshelyek számának becslése tisztségcsoport és besorolási fokozat szerint, továbbá a szerződéses alkalmazottak és a kirendelt nemzeti szakértők számának teljes munkaidős egyenértékben kifejezett becslése a költségvetési előirányzatok keretei között;
b)
a személyi állomány változásakor egy nyilatkozat, amely indokolja az új álláshelyekre vonatkozó igényeket;
c)
a készpénzkifizetések és -bevételek negyedéves becslése;
d)
a különböző tevékenységek tekintetében valamennyi előzetesen kitűzött célkitűzés eléréséről szóló információk;
e)
a becslés beterjesztési pénzügyi évére meghatározott célok, jelezve az e célok eléréséhez szükséges pontos költségvetési igényeket;
f)
az előző pénzügyi év vonatkozásában az igazgatási költségek és a PPP-szerv végrehajtott költségvetése;
g)
a tagoktól származó pénzügyi hozzájárulások összege és a tagoktól - kivéve az Uniótól - származó természetbeni hozzájárulások értéke;
h)
a 6. cikk (5) bekezdése értelmében a tervezett bevételekbe és kiadásokba átvitt, fel nem használt előirányzatokkal kapcsolatos éves szintű információk.
15. cikk
A költségvetés megállapítása
(1) A PPP-szerv költségvetését és a létszámtervet - beleértve az állandó és ideiglenes álláshelyek számát tisztségcsoport és besorolási fokozat szerint, továbbá a szerződéses alkalmazottak és a kirendelt nemzeti szakértők teljes munkaidős egyenértékben kifejezett számát - az igazgatótanács fogadja el, a PPP-szerv létesítő okiratával összhangban. A PPP-szerv pénzügyi szabályai részletes rendelkezéseket állapíthatnak meg. A PPP-szerv költségvetésének módosítása, beleértve a létszámtervet, a PPP-szerv eredeti költségvetésével azonos eljárás révén elfogadott költségvetés-módosítással történik. A PPP-szerv költségvetését és adott esetben annak költségvetés-módosításait kiegészítik annak érdekében, hogy figyelembe vegyék az Unió költségvetésében megállapított uniós hozzájárulás összegét.
(2) A PPP-szervek költségvetése bevételi és kiadási kimutatást tartalmaz.
(3) A PPP-szerv költségvetése feltünteti az alábbiakat:
a)
a bevételi kimutatásban:
i.
a PPP-szerv adott pénzügyi évre (n. évre) vonatkozó becsült bevételei;
ii.
a becsült bevételek az előző pénzügyi évre és az n-2. évi bevételek;
iii.
a megfelelő megjegyzések minden bevételi tételhez;
b)
a kiadási kimutatásban:
i.
az n. évre vonatkozó kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok;
ii.
az előző pénzügyi évre vonatkozó kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok és az n-2. évben vállalt és kifizetett kiadások, ez utóbbi a PPP-szerv n. évi költségvetésének százalékában is kifejezve;
iii.
a következő pénzügyi években esedékes kifizetések ütemtervének összefoglaló kimutatása a korábbi pénzügyi években vállalat költségvetési kötelezettségek teljesítésére;
iv.
megfelelő megjegyzések minden alfejezethez.
(4) A létszámterv a pénzügyi évre engedélyezett álláshelyek száma mellett megmutatja az előző évre engedélyezett és a ténylegesen betöltött álláshelyek számát. Ugyanezen információkat feltüntetik a szerződéses alkalmazottak és a kirendelt nemzeti szakértők tekintetében.
4. FEJEZET
PÉNZÜGYI SZEREPLŐK
16. cikk
A költségvetés végrehajtása a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével összhangban
(1) Az igazgató tölti be az engedélyezésre jogosult tisztviselő szerepét. Az igazgató a PPP-szerv költségvetésének bevételeit és kiadásait a PPP-szerv pénzügyi szabályaival és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével összhangban, saját felelősségére és az engedélyezett előirányzatok határain belül hajtja végre. Az igazgató felel a jogszerűség és a szabályszerűség követelményeinek való megfelelés biztosításáért.
Az engedélyezésre jogosult tisztviselőnek a csalás és szabálytalanságok megelőzése és felderítése tekintetében vállalt kötelezettségeinek sérelme nélkül, a PPP-szerv részt vesz az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) csalásmegelőzési tevékenységeiben.
(2) Költségvetési végrehajtási hatásköreit az igazgató átruházhatja a PPP-szerv olyan alkalmazottaira, akik a személyzeti szabályzat hatálya alá tartoznak, amennyiben a PPP-szerv pénzügyi szabályaiban megállapított feltételekkel összhangban a személyzeti szabályzat alkalmazandó a PPP-szerv személyzetére. A felhatalmazottak csak a kifejezetten rájuk ruházott hatáskörön belül járhatnak el.
17. cikk
Az engedélyezésre jogosult tisztviselő jogköre és feladatai
(1) A PPP-szerv költségvetését az igazgató a saját irányítása alatt álló egységekben hajtja végre.
(2) A műszaki ismereteket igénylő feladatokkal és az adminisztrációs, előkészítési vagy kisegítő feladatokkal, amelyek nem igénylik sem a hatósági jogkör, sem a mérlegelési jogkör gyakorlását, szerződéssel meg lehet bízni magánjog hatálya alá tartozó, külső intézményeket vagy szerveket, amennyiben ez szükségesnek bizonyul.
(3) Az igazgató az igazgatótanács által elfogadott minimumszabványokkal összhangban, és kellő tekintettel az irányítási környezettel és a finanszírozott fellépések természetével kapcsolatos kockázatokra, kialakítja a feladatainak ellátásához szükséges szervezeti struktúrákat és belső kontrollrendszereket. E struktúrák és rendszerek létrehozását kockázatelemzés támasztja alá, amely figyelembe veszi a költséghatékonyságukat is.
Az igazgató szervezeti egységein belül kialakíthat egy szakértői és tanácsadói funkciót, amely segíti a tevékenységeivel összefüggő kockázatok ellenőrzését.
(4) Az engedélyezésre jogosult tisztviselő az Unió érintett évi költségvetésének végrehajtása tekintetében a Bizottság mentesítéséről szóló határozat időpontjától számított öt évig megőrzi a műveletekkel kapcsolatos igazoló dokumentumokat. Az igazoló dokumentumokban szereplő személyes adatok lehetőség szerint törlendők, amennyiben azok nem szükségesek kontroll vagy ellenőrzés céljából. A forgalmi adatok megőrzésével összefüggésben minden esetben a 45/2001/EK rendelet 37. cikkének (2) bekezdése alkalmazandó.
18. cikk
Előzetes kontrollok
(1) Minden egyes művelet esetében legalább előzetes kontrollt kell végezni a dokumentumok áttekintése és a már végrehajtott, a művelet operatív és pénzügyi oldalával kapcsolatos kontrollok rendelkezésre álló eredményei alapján.
Az előzetes kontroll kiterjed a művelet kezdeményezésére és ellenőrzésére.
A műveletek kezdeményezése és ellenőrzése egymástól elkülönülő funkciók.
(2) Egy művelet kezdeményezésének fogalma minden olyan műveletet magában foglal, amelyet az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő foganatosít a PPP-szerv költségvetését végrehajtó aktusok elfogadásának előkészítésére.
(3) Egy művelet előzetes vizsgálatának fogalma minden olyan előzetes ellenőrzést magában foglal, amelyet az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő foganatosít az operatív és pénzügyi szempontok ellenőrzésére.
(4) Az előzetes kontrollok során meg kell vizsgálni a kért igazoló dokumentumok közötti megfelelést és minden egyéb rendelkezésre álló információt.
Az előzetes kontrollok gyakoriságát és intenzitásának fokát az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő határozza meg a kockázattal és költséghatékonysággal kapcsolatos megfontolások figyelembevételével. Kétség esetén a megfelelő kifizetés érvényesítéséért felelős engedélyezésre jogosult tisztviselő kiegészítő információkat kér, vagy helyszíni ellenőrzést végez annak érdekében, hogy az előzetes kontroll részeként ésszerű bizonyosságot szerezzen.
Az előzetes kontroll célja különösen a következők megállapítása:
a)
a kiadás szabályszerű és megfelel az alkalmazandó rendelkezéseknek;
b)
alkalmazzák a 11. cikkben megállapított hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvét.
A kontrollok céljából a fizetésekkel, nyugdíjakkal és a kiküldetési és egészségügyi költségtérítésekkel kapcsolatos rendszeres kiadások egymáshoz hasonló külön műveleteinek sorozatát az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő egyetlen műveletnek tekintheti.
19. cikk
Utólagos kontrollok
(1) Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő az előzetes kontrollt követően már jóváhagyott műveletek ellenőrzése céljából utólagos kontrollt rendelhet el. Ilyen kontrollra a kockázatok alapján végzett mintavételi eljárás szerint kerülhet sor.
Az utólagos kontroll elvégezhető dokumentumalapú ellenőrzéssel vagy adott esetben helyszíni ellenőrzéssel.
(2) Az utólagos kontrollt olyan alkalmazott végzi, aki nem tartozik felelősséggel az előzetes kontrollért. Az utólagos kontrollért felelős alkalmazott nem lehet alárendeltje az előzetes kontrollt végző alkalmazottnak.
A pénzügyi műveletek irányításának kontrolljáért felelős személyzetnek rendelkeznie kell a szükséges szakmai ismeretekkel.
20. cikk
Éves jelentés
Az engedélyezésre jogosult tisztviselő feladatai teljesítéséről évente beszámol az igazgatótanácsnak. E célból az engedélyezésre jogosult tisztviselő legkésőbb a következő pénzügyi év február 15-ig benyújtja a Bizottságnak az alábbiakat:
a)
a PPP-szerv éves munkaprogramjának és költségvetésének végrehajtásáról szóló, a személyzeti erőforrásokat is tartalmazó beszámoló;
b)
a PPP-szerv előzetes beszámolója, beleértve a 39. cikkben említett költségvetési és pénzgazdálkodásról szóló jelentést;
c)
vezetői nyilatkozat, feltüntetve, hogy az engedélyezésre jogosult tisztviselő -, kivéve, ha bizonyos fenntartások másként rendelkeznek - ésszerű mértékben megbizonyosodott arról, hogy:
i.
az említett információk teljes körűek, pontosak és alakilag megfelelőek (megbízható és valós képet adnak);
ii.
a kiadásokat az eredetileg tervezett célra fordították;
iii.
a bevezetett kontrollrendszerek szükséges mértékben garantálják a mögöttes tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét.
d)
a végső ellenőrzési jelentések és a kontrollok összefoglalója, beleértve a rendszerekben azonosított hibák és gyengeségek jellegének és mértékének elemzését, valamint a megtett vagy megtenni tervezett javító intézkedéseket.
A jelentésben be kell számolni a műveleteknek a kitűzött célokhoz viszonyított eredményeiről, az e műveletekhez kapcsolódó kockázatokról, a rendelkezésre álló források felhasználásáról, valamint a belső kontrollrendszerek hatékonyságáról és eredményességéről, továbbá a jelentésnek arányban kell állnia a szervre ruházott feladatok természetével és az érintett pénzösszegekkel.
Az első bekezdés c) és d) pontjában említett dokumentumokat, azok igazgatótanácsi értékelését, a jóváhagyott éves tevékenységi jelentést és a végleges beszámolót annak csatolt igazgatótanácsi jóváhagyásával a 43. cikk (2) bekezdése értelmében az igazgató legkésőbb minden év július 1-jéig benyújtja a Bizottságnak. A Bizottság e dokumentumokat megküldi az Európai Parlament és a Tanács részére.
21. cikk
Az Unió pénzügyi érdekeinek védelme
(1) Ha a személyzet bármely, a tranzakciók pénzügyi irányításában és kontrolljában részt vevő tagja úgy véli, hogy egy határozat, amelynek alkalmazását vagy jóváhagyását felettese kérte tőle, szabálytalan vagy ellentétes a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével, illetve a személyzet adott tagja által betartandó szakmai szabályokkal, írásban tájékoztatja az igazgatót, aki erre írásban válaszol. Amennyiben az igazgató nem tesz lépéseket, vagy megerősíti az eredeti határozatot vagy utasítást, és a személyzet tagja úgy véli, hogy ez a megerősítés nem ésszerű válasz az aggodalmaira, a személyzet tagja írásban tájékoztatja a 23. cikk (3) bekezdésében említett megfelelő testületet. A 23. cikk (3) bekezdésében említett testületet haladéktalanul tájékoztatja az igazgatótanácsot.
(2) Bármely, a PPP-szerv vagy annak tagjai érdekeit esetlegesen sértő jogellenes tevékenység, csalás vagy korrupció esetén a személyzet tagja tájékoztatja az alkalmazandó jogszabályok által kijelölt hatóságokat és szerveket. A PPP-szerv pénzgazdálkodását ellenőrző külső ellenőrökkel kötött szerződések kötelezik a külső ellenőrt arra, hogy tájékoztassa az engedélyezésre jogosult tisztviselőt, amennyiben a PPP-szerv vagy annak tagjai érdekeit esetlegesen sértő jogellenes tevékenység, csalás vagy korrupció gyanúja merül fel.
22. cikk
A számvitelért felelős tisztviselő
(1) Az igazgatótanács a személyzeti szabályzat hatálya alá tartozó, feladatai teljesítésében teljes függetlenséggel rendelkező számvitelért felelős tisztviselőt nevez ki, amennyiben a személyzeti szabályzat alkalmazandó a PPP-szerv személyzetére. A PPP-szervnél a számvitelért felelős tisztviselő felel:
a)
a kifizetések megfelelő végrehajtásáért, a bevételek beszedéséért és a megállapított követelések visszafizettetéséért;
b)
az elszámolás 8. alcímmel összhangban történő vezetéséért, elkészítéséért és benyújtásáért;
c)
a számviteli szabályok és a számlatükör 8. alcímmel összhangban történő végrehajtásáért;
d)
a számviteli rendszerek megállapításáért és érvényesítéséért, és adott esetben az engedélyezésre jogosult tisztviselő által a számviteli információ biztosítása vagy igazolása érdekében megállapított rendszerek érvényesítéséért; ezzel összefüggésben a számvitelért felelős tisztviselő bármikor jogosult a jóváhagyási kritériumok betartásának ellenőrzésére;
e)
a készpénzgazdálkodásért.
(2) Két vagy több PPP-szerv ugyanazt a számvitelért felelős tisztviselőt is kinevezheti.
A PPP-szervek magállapodhatnak a Bizottsággal abban, hogy a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője látja el a PPP-szerv számvitelért felelős tisztviselői feladatait.
Hasonlóképpen, a költség-haszon megfontolásokat is figyelembe véve a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjét megbízhatják azzal, hogy a PPP-szerv számvitelért felelős tisztviselője feladatainak egy részét ellássa.
Az e bekezdésben megjelölt esetekben a PPP-szervek az összeférhetetlenség elkerülése végett megteszik a szükséges intézkedéseket.
(3) A számvitelért felelős tisztviselő az engedélyezésre jogosult tisztviselőtől megkapja az elszámolások elkészítéséhez szükséges összes olyan információt, amely a PPP-szerv pénzügyi helyzetéről és a költségvetés végrehajtásáról megbízható és valós képet ad. Az engedélyezésre jogosult tisztviselő garantálja ezen információk megbízhatóságát.
(4) Mielőtt az igazgató elfogadja a beszámolót, a számvitelért felelős tisztviselő záradékkal látja el azt, tanúsítva, hogy megfelelő bizonyossággal rendelkezik arról, hogy a beszámoló megbízható és valós képet ad a PPP-szerv pénzügyi helyzetéről.
Az első albekezdés alkalmazásában a számvitelért felelős tisztviselő megbizonyosodik arról, hogy a beszámoló a 38. cikkben említett számviteli szabályokkal összhangban készült, és hogy a beszámolóban valamennyi bevétel és kiadás szerepel.
A számvitelért felelős tisztviselő jogosult vizsgálni a kapott információt, valamint további, a beszámoló aláírásával való ellátás céljából szükségesnek ítélt vizsgálatokat végezni.
A számvitelért felelős tisztviselő szükség esetén fenntartásokkal él, amelyekben pontosan megmagyarázza azok jellegét és hatályát.
Az (5) bekezdésre is figyelemmel, kizárólag a számvitelért felelős tisztviselő jogosult készpénz és pénzeszköz-egyenértékesek kezelésére. A számvitelért felelős tisztviselő felel ezek megóvásáért.
(5) Amennyiben feladatainak ellátásához a PPP-szerv pénzügyi szabályaival összhangban elengedhetetlen, kötelezettségeinek teljesítése során a számvitelért felelős tisztviselő bizonyos feladatokat átruházhat olyan alkalmazottakra, akik a személyzeti szabályzat hatálya alá tartoznak, amennyiben a személyzeti szabályzat alkalmazandó a PPP-szerv személyzetére.
(6) A fegyelmi eljárás sérelme nélkül a számvitelért felelős tisztviselőt az igazgatótanács bármikor átmenetileg vagy végleg felmentheti feladatai ellátása alól. Ilyen esetekben az igazgatótanács ideiglenes számvitelért felelős tisztviselőt nevez ki.
23. cikk
A pénzügyi szereplők felelőssége
(1) A 16. és a 25. cikk nem érinti a pénzügyi szereplőknek az alkalmazandó nemzeti jog szerinti, és az Unió pénzügyi érdekeinek védelmére, valamint az Unió vagy a tagállamok tisztviselőit érintő korrupció elleni küzdelemre vonatkozó hatályos rendelkezésekben előírtak szerinti esetleges büntetőjogi felelősségét.
(2) Minden engedélyezésre jogosult tisztviselő és számvitelért felelős tisztviselő fegyelmi eljárásra és kártérítés megfizetésére kötelezhető, a személyzeti szabályzatban megállapítottak szerint. Olyan jogellenes tevékenység, csalás vagy korrupció esetén, amely sértheti a PPP-szerv vagy tagjai érdekeit, az ügyet az alkalmazandó jogszabályok által kijelölt hatóságok és szervek - különösen az OLAF - elé kell terjeszteni.
(3) A 966/2012/EU, Euratom rendelet 73. cikkének (6) bekezdésével összhangban a Bizottság által létrehozott, pénzügyi szabálytalanságokat vizsgáló szakosított testület, illetve a Bizottság részvételével létrehozott közös testület ugyanazon jogokat gyakorolja a PPP-szerv tekintetében, mint a Bizottság szervezeti egységei tekintetében, kivéve, ha az igazgatótanács önálló testület létrehozása vagy több szerv által létrehozott közös testületben való részvétel mellett határoz. A PPP-szervek által előterjesztett esetekben a Bizottság által létrehozott, pénzügyi szabálytalanságokat vizsgáló szakosított testület, vagy a Bizottság részvételével létrehozott közös testület egy tagja valamely PPP-szerv alkalmazottja.
Az első albekezdésben említett testület véleménye alapján az igazgató dönti el, hogy kezdeményezzen-e fegyelmi eljárást vagy kártérítés fizetésére irányuló eljárást. Ha a testület rendszerbeli problémákat észlel, ajánlásokat tartalmazó jelentést küld az engedélyezésre jogosult tisztviselőnek. Amennyiben véleménye az igazgatót is érinti, a testület az ügyet továbbadja az igazgatótanácsnak és a Bizottság belső ellenőrének. Az igazgató a 20. cikkben említett jelentésében név nélkül hivatkozik a testület véleményére és ismerteti a meghozott nyomon követő intézkedéseket.
(4) A személyzet bármely tagja kötelezhető, hogy teljesen vagy részben jóvátegye azon kárt, amelyet a PPP-szervnek a feladatai teljesítése során vagy azzal kapcsolatban elkövetett súlyos kötelességszegés miatt okozott. A kinevező hatóság az alkalmazandó jogszabályokban a fegyelmi ügyekre megállapított alakszerűségek elvégzése után indokolt döntést hoz.
24. cikk
Összeférhetetlenség
(1) A költségvetés végrehajtásában és irányításában - beleértve az azt előkészítő tevékenységeket is -, ellenőrzésében vagy kontrolljában érintett, a 16. és a 25. cikk szerinti pénzügyi szereplők és egyéb személyek nem végezhetnek olyan tevékenységet, amely összeférhetetlenséghez vezet saját érdekeik és a PPP-szerv érdekei között.
Amennyiben ennek kockázata fennáll, az érintett személynek tartózkodnia kell az ilyen tevékenységektől, és az üggyel az igazgatóhoz kell fordulnia, aki írásban megerősíti, hogy fennáll-e összeférhetetlenség. Az érintett személynek közvetlen felettesét is tájékoztatnia kell. Amennyiben az igazgató érintett, az üggyel az igazgatótanácshoz kell fordulnia.
Amennyiben bebizonyosodik, hogy összeférhetetlenség áll fenn, az érintett személy befejezi tevékenységét az adott ügyben. Az igazgató, illetve érintettsége esetén az igazgatótanács teszi meg a további megfelelő intézkedéseket.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában összeférhetetlenség akkor áll fenn, ha az (1) bekezdésben említett pénzügyi szereplő vagy egyéb személy funkcióinak pártatlan és tárgyilagos gyakorlása családi vagy érzelmi okok, politikai vagy nemzeti hovatartozással kapcsolatos okok, továbbá gazdasági érdek vagy bármely más, kedvezményezettel közös érdek miatt veszélybe kerül.
25. cikk
A feladatok elkülönítése
Az engedélyezésre jogosult tisztviselő és a számvitelért felelős tisztviselő feladatait el kell különíteni; e feladatok kölcsönösen kizárják egymást.
5. FEJEZET
BELSŐ ELLENŐRZÉS
26. cikk
A belső ellenőr kinevezése, jogköre és feladatai
(1) A PPP-szervnek belső ellenőrzési feladata van, amelyet a vonatkozó nemzetközi szabványok szerint kell végrehajtani.
(2) A belső ellenőrzési feladatkört a Bizottság belső ellenőre látja el. A belső ellenőr nem lehet sem engedélyezésre jogosult tisztviselő, sem számvitelért felelős tisztviselő.
(3) A belső ellenőr az igazgatási és ellenőrzési rendszerek minőségéről szóló független vélemények megalkotásával és a műveletek végrehajtási feltételeinek javítására és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás támogatására vonatkozó ajánlások megtételével tanácsot ad a PPP-szervnek a kockázatkezeléssel kapcsolatban.
A belső ellenőr felelős különösen:
a)
a belső igazgatási rendszerek alkalmasságának és eredményességének, valamint a programokat és fellépéseket végrehajtó szervezeti egységek teljesítményének a kapcsolódó kockázat figyelembevételével történő felméréséért;
b)
a minden egyes költségvetés-végrehajtási műveletre alkalmazandó belső kontroll- és ellenőrzési rendszerek hatékonyságának és eredményességének értékeléséért.
(4) A belső ellenőr feladatait a PPP-szerv minden tevékenységével és szervezeti egységével kapcsolatban ellátja. A belső ellenőr a feladatai ellátásához szükséges információkhoz teljes és korlátlan hozzáféréssel rendelkezik.
(5) A belső ellenőr tudomásul veszi az engedélyezésre jogosult tisztviselő 20. cikk szerinti jelentését és minden egyéb meghatározott információt.
(6) A belső ellenőr jelentést tesz az igazgatótanácsnak és az igazgatónak megállapításairól és ajánlásairól.
A belső ellenőr az alábbi esetekben is jelentést tesz:
-
a kritikus kockázatokat és az ajánlásokat nem követte fellépés,
-
jelentős késés mutatkozik az előző években tett ajánlások végrehajtása terén.
Az igazgatótanács és az igazgató gondoskodik az ellenőrzéseket követően megfogalmazott ajánlások végrehajtásának rendszeres nyomon követéséről. Az igazgatótanács megvizsgálja a 20. cikkben említett információkat, továbbá azt, hogy az ajánlásokat teljes körűen és időszerűen végrehajtották-e.
(7) A PPP-szerv a belső ellenőr elérhetőségeit a kiadási műveletekben érintett bármely természetes vagy jogi személy rendelkezésére bocsátja, hogy azok bizalmasan felvehessék az ellenőrrel a kapcsolatot.
(8) A belső ellenőr jelentései és megállapításai csak azt követően hozhatók nyilvánosságra, hogy a belső ellenőr jóváhagyta a végrehajtásukra tett intézkedést.
27. cikk
A belső ellenőr függetlensége
A belső ellenőr függetlenségét, a feladatai ellátásához fűződő tevékenységeivel kapcsolatos felelősségét, valamint azon jogát, hogy keresetet nyújtson be az Európai Unió Bíróságánál a 966/2012/EU, Euratom rendelet 100. cikkével összhangban kell meghatározni.
28. cikk
Belső ellenőrzési részleg létrehozása
(1) Az igazgatótanács - kellő tekintettel a költséghatékonyságra és a hozzáadott értékre - belső ellenőrzési részleget hozhat létre, amely feladatait a vonatkozó nemzetközi szabványoknak megfelelően látja el.
A belső ellenőrzési részleg célját, jogköreit és feladatait a belső ellenőrzési charta rögzíti, amelyhez az igazgatótanács jóváhagyása szükséges.
A belső ellenőrzési részleg éves ellenőrzési tervét a belső ellenőrzési részleg vezetője készíti el, figyelembe véve többek között a PPP-szervet érintő igazgatói kockázatértékelést.
Az éves ellenőrzési tervet az igazgatótanács felülvizsgálja és jóváhagyja.
A belső ellenőrzési részleg jelentést tesz az igazgatótanácsnak és az igazgatónak megállapításairól és ajánlásairól.
Amennyiben egy PPP-szerv belső ellenőrzési részlege nem költséghatékony és nem áll módjában megfelelni a nemzetközi szabványoknak, a PPP-szerv határozhat arról, hogy ugyanazon szakpolitikai területen belül tevékeny más PPP-szervekkel közös belső ellenőrzési részleget hoz létre.
Ilyen esetekben az érintett PPP-szervek igazgatótanácsai megállapodnak a közös belső ellenőrzési részleg gyakorlati szabályaiban.
A belső ellenőrzési szereplők az információcsere és az ellenőrzési jelentések révén hatékonyan együttműködnek, és adott esetben közös kockázatértékelést és közös ellenőrzést folytatnak.
(2) Az igazgatótanács és az igazgató gondoskodik a belső ellenőrzési részleg ajánlásai végrehajtásának rendszeres nyomon követéséről.
6. FEJEZET
BEVÉTELI ÉS KIADÁSI MŰVELETEK
29. cikk
A bevételek végrehajtása
(1) A bevételek végrehajtása a követelések becslésének elkészítését, a visszafizettetendő követelések megállapítását és a jogosulatlanul kifizetett összegek visszafizettetését foglalja magában. A bevételek végrehajtása adott esetben magában foglalja a megállapított követelésekről történő lemondást is.
(2) A jogalap nélkül kifizetett összegeket vissza kell fizettetni.
Amennyiben a terhelési értesítésben megállapított esedékességi napon tényleges beszedés nem történt, úgy a számvitelért felelős tisztviselő tájékoztatja az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselőt, és azonnal megkezdi a beszedési eljárás foganatosítását a rendelkezésére álló jogi eszközökkel, beleértve, adott esetben, a beszámítást és, ha ez nem lehetséges, a behajtást.
Amennyiben az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő egy megállapított követelés visszafizettetésétől való teljes vagy részleges elállást tervezi, biztosítja, hogy a lemondás szabályos és összhangban áll a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás, valamint az arányosság elvével. A lemondó határozatot meg kell indokolni. A lemondó határozat tartalmazza, hogy lépések történtek a visszafizettetés biztosítására, és megadja az alapjául szolgáló jogi és ténybeli indokokat.
A számvitelért felelős tisztviselő jegyzéket vezet az esedékes visszafizettetendő összegekről. A PPP-szervet megillető összegeket a jegyzékben a visszafizetési felszólítás kibocsátásának időpontja szerint csoportosítja. A számvitelért felelős tisztviselő a megállapított követelések visszafizettetésétől való teljes vagy részleges lemondásról szóló határozatokat is feltünteti. A jegyzéket csatolják a PPP-szerv költségvetési és pénzgazdálkodásáról szóló jelentéséhez.
(3) A terhelési értesítésben megállapított esedékességkor vissza nem fizetett bármely követelés az 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelettel összhangban kamatozik.
(4) A PPP-szerv harmadik felekkel szembeni, valamint harmadik felek PPP-szervvel szembeni követeléseire ötéves elévülési időszak vonatkozik.
30. cikk
A tagok hozzájárulása
(1) A PPP-szerv kifizetés iránti kérelmet nyújt be tagjainak hozzájárulásuk egy részére vagy egészére, a létesítő okiratban megállapított, vagy közös megegyezésen alapuló feltételek mellett és időközönként.
(2) A PPP-szervnek a tagjai által hozzájárulásként kifizetett források után járó kamatok a PPP-szerv költségvetését illetik meg
31. cikk
A kiadások végrehajtása
(1) A kiadások végrehajtásához az engedélyezésre jogosult tisztviselő költségvetési kötelezettségeket és jogi kötelezettségeket vállal, érvényesíti a kiadásokat és engedélyezi a kifizetéseket, valamint előkészíti az előirányzatok végrehajtását.
(2) Minden kiadási tételre kötelezettséget kell vállalni, továbbá érvényesíteni és engedélyezni kell, és ki kell fizetni.
A kiadások érvényesítése az a művelet, amely során az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő megerősíti a pénzügyi műveleteket.
A kiadások engedélyezése az a művelet, amely során az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő az előirányzatok rendelkezésre állásának ellenőrzése után utasítja a számvitelért felelős tisztviselőt, hogy fizesse ki az érvényesített kiadási összeget.
(3) A PPP-szerv költségvetését terhelő kiadást keletkeztető intézkedések esetén az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő, mielőtt harmadik felek irányában jogi kötelezettséget vállalna, először költségvetési kötelezettségvállalást tesz.
(4) A PPP-szerv éves munkaprogramja tartalmazza a PPP-szerv hatáskörébe tartozó tevékenységek operatív kiadásaira vonatkozó igazgatótanácsi engedélyt, feltéve, hogy az e bekezdésben megállapított elemeket egyértelműen azonosítják.
Az éves munkaprogram tartalmazza a célkitűzések részletes leírását és a várt eredményeket, ideértve a teljesítménymutatókat is. Tartalmazza továbbá a finanszírozandó fellépés(ek) leírását és az egyes fellépésekre előirányzott összegek megjelölését.
Az éves munkaprogram jelentős módosításait az eredeti munkaprogrammal azonos eljárás révén, a létesítő okirat rendelkezéseivel összhangban kell elfogadni.
A munkaprogram nem jelentős módosításainak elfogadására az igazgatótanács felhatalmazást adhat a PPP-szerv engedélyezésre jogosult tisztviselőjének.
32. cikk
Határidők
A kiadások kifizetését a 966/2012/EU, Euratom rendeletben, valamint az 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendeletben meghatározott határidőkön belül és azok rendelkezéseivel összhangban kell végrehajtani.
7. FEJEZET
A PPP-SZERV KÖLTSÉGVETÉSÉNEK VÉGREHAJTÁSA
33. cikk
Beszerzések
(1) E cikk (3)-(6) bekezdésére is figyelemmel, a beszerzések tekintetében a 966/2012/EU, Euratom rendelet V. címe, valamint az 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelet alkalmazandó.
(2) A PPP-szerv szerepel az általános költségvetési rendelet 108. cikke alapján a Bizottság által létrehozott és működtetett kizárt pályázók adatbázisában.
(3) A 60 000 EUR és a 966/2012/EU, Euratom rendelet 118. cikkében megállapított küszöbértékek közötti értékű szerződések tekintetében az 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendeletben a 60 000 EUR-t meg nem haladó, kis összegű szerződésekre megállapított eljárás alkalmazható.
(4) Kérésére a PPP-szerv ajánlatkérőként bevonható a bizottsági vagy intézményközi szerződések, valamint más PPP-szervek szerződéseinek odaítélési eljárásába.
(5) A PPP-szerv jogosult a Bizottsággal, az intézményközi hivatalokkal, az Európai Unió Szervei Fordítóközpontjának létrehozásáról szóló 2965/94/EK tanácsi rendelettel (5) létrehozott Fordítóközponttal, valamint egyéb PPP-szervekkel közbeszerzési eljárás igénybevétele nélkül áruszállítási, szolgáltatási, illetve a Fordítóközpont esetében munkavégzési szerződést kötni.
A PPP-szerv jogosult tagjaival - az Unió kivételével - közbeszerzési eljárás igénybevétele nélkül áruszállítási, szolgáltatási, illetve munkavégzési szerződést kötni, amennyiben ezekteljesítése harmadik felek bevonása nélkül, közvetlenül történik.
Az első és második albekezdés értelmében szállított áruk, végzett szolgáltatások és munkák nem tekintendők a tagok PPP-szerv költségvetéséhez nyújtott hozzájárulásának.
(6) A PPP-szerv adminisztratív igényeinek fedezésére a fogadó tagállam ajánlatkérő hatóságaival, valamint azon tagállamok, az Európai Szabadkereskedelmi Társulás (EFTA) államai és az Unió tagjelölt országai ajánlatkérőivel, amelyek a PPP-szerv tagjai, közös közbeszerzési eljárást folytathat. Ilyen esetekben az 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 133. cikke mutatis mutandis alkalmazandó.
A PPP-szerv közös közbeszerzési eljárásokat folytathat magántagjaival, illetve azon uniós programokban részt vevő országok ajánlatkérőivel, melyek a PPP-szerv tagjai. Ilyen esetekben az 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 133. cikkének első bekezdése mutatis mutandis alkalmazandó.
34. cikk
Szakértők
A szakértők kiválasztása során az 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 287. cikke mutatis mutandis alkalmazandó, azon program alap-jogiaktusában rögzített különleges eljárásnak megfelelően, amelynek végrehajtásával a PPP-szervet megbízták. E szakértők díjazása előre bejelentett fix összeg alapján történik, kiválasztásuk alapját pedig szakmai kompetenciájuk jelenti.
A PPP-szerv használhatja a Bizottság, illetve egyéb uniós vagy PPP-szervek által készített szakértői jegyzékeket.
Amennyiben szükségesnek ítéli meg, megfelelően indokolt esetben a PPP-szerv a jegyzékekben nem szereplő, de megfelelő kompetenciákkal rendelkező személyt is felkérhet.
A külső szakértők kiválasztása a rájuk bízott feladatok elvégzéséhez szükséges kompetenciák, tapasztalat és szaktudás alapján történik, a megkülönböztetésmentesség, az egyenlő bánásmód és az összeférhetetlenség tilalma elvével összhangban.
35. cikk
Vissza nem térítendő támogatások
A létesítő okiratban rögzített különleges rendelkezésekre is figyelemmel, a vissza nem térítendő támogatások tekintetében a 966/2012/EU, Euratom rendelet VI. címe, valamint az 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelet alkalmazandó.
36. cikk
Pénzdíjak
(1) E cikk (2) bekezdésére is figyelemmel, a pénzdíjak tekintetében a 966/2012/EU, Euratom rendelet VII. címe, valamint az 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelet alkalmazandó.
(2) 1 000 000 EUR-s vagy azt meghaladó egységértékű pénzdíjakra irányuló versenyfelhívások csak akkor tehetők közzé, ha ezekről a 14. cikk (1) bekezdésében említett munkaprogram-tervezet rendelkezik.
37. cikk
Jogorvoslati eszközök feltüntetése
(1) Amennyiben egy engedélyezésre jogosult tisztviselő eljárási intézkedése hátrányosan befolyásolja a pályázó vagy ajánlattevő, kedvezményezett vagy szerződő fél jogait, az intézkedés során jelezni kell az intézkedés megtámadására rendelkezésre álló közigazgatási és/vagy bírósági jogorvoslati eszközöket.
(2) Különösen a jogorvoslat jellegét, az annak tárgyában illetékes szervet vagy szerveket, valamint az annak gyakorlására megállapított határidőket kell jelezni.
(3) Az (1) és a (2) bekezdés azon program alap-jogiaktusában rögzített különleges eljárásnak megfelelően alkalmazandó, amelynek végrehajtásával a PPP-szervet megbízták.
8. FEJEZET
SZÁMVITEL
38. cikk
A beszámolókra vonatkozó szabályok
A PPP-szerv pontos, teljes körű és megbízható információkat időben biztosító számviteli rendszert hoz létre.
A PPP-szerv számvitele a 966/2012/EU, Euratom rendelet 143. cikkében említett számviteli szabályokhoz igazodik.
39. cikk
A beszámolók szerkezete
A PPP-szerv beszámolói a következőket tartalmazzák:
a)
a PPP-szerv pénzügyi kimutatásai;
b)
a PPP-szerv költségvetésének végrehajtásáról szóló jelentések (költségvetési és pénzgazdálkodásáról szóló jelentés).
A PPP-szerv jelentést készít a pénzügyi év költségvetési és pénzgazdálkodásáról. E jelentés mind abszolút értékben, mind százalékos arányban kifejezve információval szolgál legalább az előirányzatok végrehajtási arányáról, és összefoglaló adatokat tartalmaz az előirányzatok különböző költségvetési jogcímek közötti átcsoportosításáról.
Amennyiben a PPP-szervek beszámolóit a 966/2012/EU, Euratom rendelet 143. cikkében előírt számviteli szabályokkal összhangban konszolidálni kell, a költségvetési és pénzgazdálkodásról szóló jelentést a PPP-szerv a következő pénzügyi év március 31-ig benyújtja az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Számvevőszéknek.
40. cikk
Számviteli alapelvek
A pénzügyi kimutatások az információkat - beleértve a számviteli politikát - releváns, megbízható, összehasonlítható és érthető módon mutatják be. A pénzügyi kimutatásokat az általánosan elfogadott számviteli alapelvekkel összhangban kell elkészíteni a 966/2012/EU, Euratom rendelet 143. cikke szerinti számviteli szabályoknak, vagy az eredményelszámolási alapú Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standardoknak (a továbbiakban: IPSAS) megfelelően.
41. cikk
Pénzügyi kimutatások
(1) A pénzügyi kimutatásokat euróban kell elkészíteni, és a következőket tartalmazzák:
a)
a mérleg és az eredmény-kimutatás, amelyek az összes eszközt és forrást, a pénzügyi helyzetet, valamint az előző év december 31-i gazdasági eredményt mutatják; összeállításuk a 966/2012/EU, Euratom rendelet 143. cikke szerinti számviteli szabályokkal, vagy az eredményelszámolási alapú IPSAS-sal összhangban történik;
b)
az év folyamán beszedett és kifizetett összegeket, valamint a végleges pénzügyi helyzetet feltüntető cash flow-kimutatás;
c)
a nettó eszközök változásait feltüntető kimutatás, amely áttekintést nyújt az év során a tartalékokban és a felhalmozott eredményekben bekövetkezett mozgásokról.
(2) A pénzügyi kimutatásokhoz fűzött megjegyzések kiegészítik és magyarázzák az (1) bekezdésben említett kimutatásokban foglalt információt, és tartalmazzák a nemzetközileg elfogadott számviteli gyakorlat által előírt kiegészítő információkat, amennyiben az a PPP-szerv tevékenységére vonatkozik.
42. cikk
A költségvetés végrehajtásáról szóló jelentés
A költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekben szereplő adatokat euróban kell megadni. Ezek a következőkből állnak:
a)
jelentések, amelyek aggregálják az adott évi összes költségvetési bevételi és kiadási műveletet;
b)
magyarázó megjegyzések, amelyek kiegészítik és magyarázattal látják el a jelentésben megadott információkat.
A költségvetés végrehajtásáról szóló jelentések a költségvetéssel azonos szerkezetben készülnek.
43. cikk
Előzetes beszámoló és a végleges beszámoló jóváhagyása
(1) Amennyiben a PPP-szervek beszámolóját a 966/2012/EU, Euratom rendelet 143. cikkében előírt számviteli szabályokkal összhangban konszolidálni kell, a PPP-szerv számvitelért felelős tisztviselője az előzetes beszámolót a következő év február15-ig benyújtja a Számvevőszéknek.
Az első albekezdésben említett esetben a PPP-szerv számvitelért felelős tisztviselője konszolidációs célból a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által rögzített standardizált formában ugyancsak a következő év február 15-ig jelentéscsomagot küld a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének.
(2) A PPP-szerv végleges beszámolóját a számvitelért felelős tisztviselő készíti. Ezt az igazgató a 46. cikkben említett külső ellenőri véleménnyel együtt március 15-ig az igazgatótanácshoz benyújtja jóváhagyásra.
Amennyiben a PPP-szerv beszámolóját a 966/2012/EU, Euratom rendelet 143. cikkében előírt számviteli szabályokkal összhangban konszolidálni kell, a végleges beszámolót a 46. cikkben említett külső ellenőri véleménnyel, valamint az igazgatótanács jóváhagyásával együtt a számvitelért felelős tisztviselő a következő pénzügyi év július1-jéig benyújtja a Számvevőszéknek, az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. Ebben az esetben a PPP-szerv számvitelért felelős tisztviselője konszolidációs célból a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által rögzített standardizált formában ugyancsak július1-jéig jelentéscsomagot nyújt be a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének.
Amennyiben a PPP-szerv beszámolóját a 966/2012/EU, Euratom rendelet 143. cikkében előírt számviteli szabályokkal összhangban konszolidálni kell, a PPP-szerv számvitelért felelős tisztviselője a végleges beszámoló továbbításával egyidejűleg az e végleges beszámolóra vonatkozó teljességi nyilatkozatot is benyújtja a Számvevőszéknek, egy másolati példányt pedig a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének.
A végleges beszámolóhoz a számvitelért felelős tisztviselő által kiállított nyilatkozatot kell csatolni, amelyben a tisztviselő kijelenti, hogy a végleges beszámoló e fejezettel, valamint az alkalmazandó számviteli alapelvekkel, szabályokkal és módszerekkel összhangban készült.
A PPP-szerv végleges beszámolóját a jóváhagyását követő egy hónapon belül közzéteszik a PPP-szerv honlapján.
44. cikk
Számviteli rendszer
(1) Amennyiben a PPP-szerv beszámolóját a 966/2012/EU, Euratom rendelet 143. cikkében előírt számviteli szabályokkal összhangban konszolidálni kell, a PPP-szerv által alkalmazandó harmonizált számlatükröt a 966/2012/EU, Euratom rendelet 152. cikkével összhangban a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője fogadja el.
(2) A számviteli rendszer általános számlákból és költségvetési számlákból áll. A számlákat euróban vezetik, az elszámolási időszak a naptári év.
(3) Az általános számlák időrendben, a kettős könyvvitel módszerével nyilvántartanak minden olyan eseményt és műveletet, amelyek kihatással vannak a PPP-szerv gazdasági és pénzügyi helyzetére, valamint eszközeire és forrásaira.
(4) A költségvetési számlák részletesen nyilvántartják a PPP-szerv költségvetésének végrehajtását, továbbá rögzítenek minden költségvetési bevételi és kiadási műveletet.
45. cikk
Készletek
A PPP-szerv leltárt vezet, amely bemutatja a saját és az Unió tulajdonát képező minden tárgyi eszköz, immateriális javak és pénzügyi eszköz mennyiségét és értékét. Amennyiben a PPP-szerv beszámolóját a 966/2012/EU, Euratom rendelet 143. cikkében előírt számviteli szabályokkal összhangban konszolidálni kell, a PPP-szerv a szóban forgó leltárt a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által készített mintával összhangban vezeti. A PPP-szerv ellenőrzi, hogy a leltárban szereplő bejegyzések megfelelnek-e a tényleges helyzetnek.
9. FEJEZET
KÜLSŐ ELLENŐRZÉS ÉS CSALÁS ELLENI KÜZDELEM
46. cikk
Külső ellenőrzés
A PPP-szerv független ellenőrző szerv által, nemzetközileg elfogadott ellenőrzési standardok szerint elvégzett, független külső ellenőrzésnek veti alá magát. A külső ellenőr véleménye tartalmazza, hogy az elszámolások megbízható és valós képet adnak-e, hogy a kontrollrendszerek megfelelően működnek-e, valamint hogy a mögöttes tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek-e. A vélemény tartalmazza azt is, hogy az ellenőrzési tevékenység megkérdőjelezi-e 20. cikkben említett vezetői nyilatkozatban szereplő megállapításokat. A véleményt az igazgatótanács elé terjesztik. A Bizottságnak a PPP-szerv végleges beszámolójával együtt legkésőbb március 15-ig továbbítják.
47. cikk
A Számvevőszék által folytatott könyvvizsgálat
(1) Amennyiben a PPP-szerv létesítő okirata másképpen nem rendelkezik, a Számvevőszék az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikkével összhangban megvizsgálja a PPP-szerv elszámolását. Vizsgálata során a Számvevőszék figyelembe veheti az e rendelet 46. cikkében említett, független külső ellenőr által végzett ellenőrzési tevékenységet és az ellenőr észrevételei nyomán tett intézkedéseket.
(2) A Számvevőszék által végzett vizsgálatot a 966/2012/EU, Euratom rendelet 158-163. cikke szabályozza.
48. cikk
A Bizottság, az OLAF és a Számvevőszék által folytatott helyszíni ellenőrzések
(1) A 47. cikk (1) bekezdésének sérelme nélkül, a PPP-szerv a Bizottság alkalmazottai és a Bizottság által feljogosított más személyek, valamint a Számvevőszék számára hozzáférést biztosít telephelyeihez és helyiségeihez, valamint minden olyan információhoz, ideértve az elektronikus formátumúakat is, amelyek az általuk végzett ellenőrzések lefolytatásához szükségesek.
(2) A 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletben (6) és a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendeletben (7) megállapított rendelkezéseknek és eljárásoknak megfelelően az OLAF vizsgálatokat, köztük helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat végezhet annak megállapítása érdekében, hogy a PPP-szerv által finanszírozott vissza nem térítendő támogatásokkal vagy szerződésekkel kapcsolatban csalás, korrupció vagy bármely egyéb jogellenes tevékenység révén sérültek-e az Unió pénzügyi érdekei.
(3) Az (1) és (2) bekezdés sérelme nélkül, a PPP-szerv szerződéseinek, megállapodásainak és határozatainak olyan rendelkezéseket kell tartalmazniuk, amelyek kifejezetten felhatalmazzák az Európai Számvevőszéket és az OLAF-ot arra, hogy saját hatáskörüknek megfelelően lefolytassák az említett ellenőrzéseket és vizsgálatokat.
10. FEJEZET
ZÁRÓ ÉS ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK
49. cikk
Információkérés
A Bizottság és a PPP-szerv tagjai - az Unió kivételével - jogosultak a hatáskörükbe tartozó költségvetési ügyekkel kapcsolatosan információkat vagy felvilágosítást kérni a PPP-szervtől.
50. cikk
A PPP-szerv pénzügyi szabályainak elfogadása
A 966/2012/EU, Euratom rendelet 209. cikkében említett valamennyi szerv új pénzügyi szabályokat fogad el, hogy azok lehetőleg 2014. január 1-jén, de legkésőbb kilenc hónappal azt követően, hogy a PPP-szerv az említett rendelet 209. cikke hatálya alá kerül, hatályba lépjenek.
51. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2013. szeptember 30-án.