PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 26. září 2012
o mimořádných opatřeních proti šíření háďátka Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Buhrer) Nickle et al. (háďátka borovicového) na území Unie
(oznámeno pod číslem C(2012) 6543)
(2012/535/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Rady 2000/29/ES ze dne 8. května 2000 o ochranných opatřeních proti zavlékání organismů škodlivých rostlinám nebo rostlinným produktům do Společenství a proti jejich rozšiřování na území Společenství (1), a zejména na čl. 16 odst. 3 čtvrtou větu uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Rozhodnutím Komise 2006/133/ES (2) se po členských státech žádá dočasné přijetí doplňujících opatření proti šíření háďátka borovicového z oblastí Portugalska, mimo oblastí, ve kterých se nevyskytuje. Ohniska výskytu háďátka borovicového ve Španělsku a opakující se případy, kdy jiné členské státy zadržely borové dřevo, dřevěný obalový materiál a kůru napadené háďátkem borovicovým dodané z Portugalska, ukazují, že vzrostlo riziko možného šíření háďátka borovicového z oblastí v Portugalsku, ve kterých se vyskytuje. Hospodářský, sociální a environmentální dopad rozšíření háďátka borovicového v Unii by byl nepřijatelně velký. Je proto žádoucí rozšířit oblast působnosti opatření týkajících se háďátka borovicového na všechny členské státy.
(2)
Aby se zabránilo zavlékání a šíření háďátka borovicového, měly by členské státy provádět každoroční průzkumy výskytu háďátka borovicového v oblastech, v nichž jeho výskyt není znám, a měly by přijmout pohotovostní plány pro případ, že bude výskyt háďátka borovicového zjištěn.
(3)
V případě zjištění výskytu háďátka borovicového v oblasti, kde jeho výskyt dříve nebyl znám, by členské státy měly vymezit oblasti, v nichž je třeba provést eradikační opatření. Tato opatření by měla zahrnovat preventivní kácení náchylných rostlin v zamořené zóně a v zóně o poloměru 500 m obklopující rostliny napadené háďátkem borovicovým a posílení úředního dozoru zaměřeného na výskyt háďátka borovicového v celé vymezené oblasti.
(4)
Pokud členský stát dojde k závěru, že by vykácení náchylných rostlin v okruhu až do 500 m od rostlin napadených háďátkem borovicovým bylo nepřiměřené, například v případě, že součástí postižené zóny jsou oblasti chráněné v souladu se směrnicí Rady 92/43/EHS ze dne 21. května 1992 o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin (3) a směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2009/147/ES ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně volně žijících ptáků (4), měly by být k dispozici alternativní možnosti řízení rizika, zahrnující omezení kácení náchylných rostlin. V takovém případě by měla být přijata alternativní ochranná opatření, jež zajistí obdobnou míru snížení rizika šíření háďátka borovicového.
(5)
Hlavním cílem opatření proti háďátku borovicovému by měla být jeho eradikace, přičemž izolace výskytu háďátka borovicového je povolena pouze v oblastech, kde eradikace není proveditelná. Aby bylo zajištěno dosažení eradikace všude tam, kde je to možné, měly by členské státy provádět eradikační opatření nejméně po dobu čtyř let. Pokud však eradikace možná není, mělo by být členským státům v určitých případech povoleno uplatňovat opatření k izolaci výskytu háďátka borovicového ještě před uplynutím tohoto čtyřletého období.
(6)
O eradikačních opatřeních nebo opatřeních k izolaci výskytu háďátka borovicového, která členské státy přijaly nebo se rozhodly přijmout, by měly informovat Komisi a ostatní členské státy.
(7)
O přijatých eradikačních opatřeních a opatřeních k izolaci výskytu háďátka borovicového by měly být informovány příslušné hospodářské subjekty a veřejnost.
(8)
Přemísťování náchylných rostlin a náchylného dřeva a kůry v rámci vymezených oblastí a mimo tyto oblasti by mělo podléhat určitým omezením. Členské státy by měly kontrolovat, zda jsou tyto zákazy a omezení dodržovány, a v případě potřeby přijímat opatření k nápravě.
(9)
Pokud omezení týkající se přemísťování náchylného dřeva a kůry zahrnují požadavky na jejich ošetření, měly by členské státy oprávnit zařízení, jež jsou dostatečně vybavená k provádění takového ošetření a vydávání rostlinolékařských pasů nebo označování ošetřeného náchylného dřeva nebo kůry, a provádět nad nimi dohled. Měla by být stanovena pravidla pro opravňování takových zařízení a dohled nad nimi. Měla by také být stanovena pravidla pro opravňování výrobců dřevěného obalového materiálu provádějících takové označování a pro dohled nad nimi.
(10)
Informace o těchto oprávněných zařízeních by měly být zpřístupněny členským státům a hospodářským subjektům. Komise by proto měla sestavit a vést seznam oprávněných zpracovatelských zařízení a oprávněných výrobců dřevěného obalového materiálu.
(11)
Rozhodnutí 2006/133/ES by proto mělo být zrušeno.
(12)
Toto rozhodnutí by mělo být po třech letech přezkoumáno s ohledem na odborný a vědecký pokrok.
(13)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého rostlinolékařského výboru,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Definice
Pro účely tohoto rozhodnutí se použijí tyto definice:
a)
„náchylnými rostlinami“ se rozumí rostliny (kromě plodů a semen) Abies Mill., Cedrus Trew, Larix Mill., Picea A. Dietr., Pinus L., Pseudotsuga Carr. a Tsuga Carr.;
b)
„náchylným dřevem“ se rozumí dřevo jehličnanů (Coniferales), s výjimkou řeziva a kulatiny Taxus L. a Thuja L.;
c)
„náchylnou kůrou“ se rozumí kůra jehličnanů (Coniferales);
d)
„místem produkce“ se rozumí jakékoli prostory provozované/provozy fungující jako jedna produkční jednotka. Mohou zahrnovat stanoviště produkce, v nichž se z fytosanitárních důvodů hospodaří odděleně;
e)
„přenašečem“ se rozumí brouci náležející k rodu Monochamus Megerle in Dejean, 1821;
f)
„letovým obdobím přenašeče“ se rozumí období od 1. dubna do 31. října, vyjma případů, kdy je odborně či vědecky zdůvodněna odlišná doba trvání letového období přenašeče, se zohledněním bezpečnostního hraničního období čtyř týdnů navíc na začátku a na konci předpokládaného letového období;
g)
„dřevěným obalovým materiálem“ se rozumí dřevo nebo dřevěné produkty používané na podporu, ochranu nebo přepravu komodit, ve formě obalových beden, bedniček, přepravek, bubnů a podobných obalů, palet, skříňových palet a jiných přepravních podložek, nástavných rámů palet a prokladů, ať už jsou nebo nejsou právě používány při přepravě předmětů. Toto ustanovení se nevztahuje na zpracované dřevo vyrobené pomocí lepidla, tepla nebo tlaku či jejich kombinace a obalový materiál sestávající pouze ze dřeva o tloušťce nepřesahující 6 mm.
Článek 2
Průzkumy v oblastech, ve kterých není znám výskyt háďátka borovicového
1. Členské státy každoročně provádějí průzkumy výskytu háďátka borovicového Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Buhrer) Nickle et al. (dále jen „háďátko“) v náchylných rostlinách, náchylném dřevu a kůře a v přenašeči a zjišťují, zda existuje jakýkoliv důkaz o výskytu háďátka na jejich území v oblastech, ve kterých dříve výskyt háďátka nebyl znám.
Tyto průzkumy sestávají z odběru vzorků náchylných rostlin, náchylného dřeva a kůry a přenašečů a jejich laboratorního testování. Počet vzorků se stanoví podle uznávaných vědeckých a odborných zásad.
2. Členské státy sdělí Komisi popis průzkumů uvedených v odstavci 1, kde uvedou počet míst průzkumu, oblasti, ve kterých má být průzkum proveden, a počet vzorků, jež budou každoročně podrobeny laboratornímu testování. V popisu se uvede, na jakých vědeckých a odborných zásadách jsou tyto průzkumy založeny.
Tento popis se sdělí Komisi do 1. března roku, v němž mají být průzkumy provedeny.
3. Výsledky průzkumů uvedených v odstavci 1 sdělí každý členský stát Komisi a ostatním členským státům do 1. března roku následujícího po roce, ve kterém byly průzkumy provedeny.
Článek 3
Laboratorní testování
Laboratorní testování náchylných rostlin, náchylného dřeva a kůry a přenašečů na přítomnost háďátka se provádí podle diagnostického protokolu pro háďátko Bursaphelenchus xylophilus uvedeného ve standardu EPPO PM7/4(2) (5). Metody uvedené v tomto standardu mohou být doplněny nebo nahrazeny vědecky ověřenými metodami molekulární diagnostiky, jež jsou prokazatelně přinejmenším stejně citlivé a spolehlivé jako metody uvedené ve standardu EPPO.
Článek 4
Pohotovostní plány
1. Každý členský stát do 31. prosince 2013 stanoví plán činností, jež mají být provedeny na jeho území v souladu s články 5 až 16 v případě potvrzeného výskytu háďátka nebo podezření na jeho výskyt (dále jen „pohotovostní plán“).
2. Pohotovostní plán stanoví:
a)
úkoly a odpovědnosti zapojených subjektů a ústředního orgánu při těchto činnostech;
b)
pravidla komunikace o těchto činnostech mezi zapojenými subjekty, ústředním orgánem, příslušným soukromým sektorem a veřejností;
c)
pravidla laboratorního testování a
d)
pravidla školení pracovníků subjektů zapojených do těchto činností.
3. Členské státy zajistí hodnocení a přezkoumání svých pohotovostních plánů.
4. Členské státy informují o svých pohotovostních plánech Komisi, jestliže o to požádá.
Článek 5
Vymezené oblasti
1. Pokud výsledky každoročního průzkumu stanoveného v čl. 2 odst. 1 prokážou výskyt háďátka v náchylné rostlině v části území členského státu, ve které dříve nebyl znám, nebo pokud je výskyt háďátka prokázán jiným způsobem, vymezí členský stát bezodkladně oblast v souladu s odstavcem 2 (dále jen „vymezená oblast“).
Pokud je zjištěn výskyt háďátka v přenašeči nebo v dodávce náchylného dřeva, náchylné kůry nebo v dřevěném obalovém materiálu, provede příslušný členský stát šetření v blízkosti místa, kde byl přenašeč odchycen nebo kde se náchylné dřevo, náchylná kůra nebo dřevěný obalový materiál v době zjištění nacházely. Pokud výsledky šetření prokážou výskyt háďátka v náchylné rostlině, použije se rovněž ustanovení prvního pododstavce.
2. Vymezená oblast sestává ze zóny, ve které byl zjištěn výskyt háďátka (dále jen „zamořená zóna“), a ze zóny obklopující zamořenou zónu (dále jen „nárazníková zóna“). Nárazníková zóna je široká nejméně 20 km.
Jsou-li použita eradikační opatření v souladu s článkem 6, může příslušný členský stát rozhodnout, že nárazníkovou zónu zúží, a to pod podmínkou, že toto zúžení nenaruší eradikaci, přičemž šířka zúžené zóny nesmí být menší než 6 km.
3. Pokud je zjištěn výskyt háďátka v nárazníkové zóně, bezodkladně se s ohledem na toto zjištění stanoví v souladu s odstavcem 1 nová vymezená oblast.
Pokud stávající vymezená oblast podléhá eradikačním opatřením podle článku 6, může být s ohledem na toto zjištění upravena, místo co by se stanovila nová vymezená oblast.
Jakýkoli důkaz o výskytu háďátka v nárazníkové zóně se okamžitě oznámí Komisi a ostatním členským státům.
4. Je-li na území členského státu zjištěn výskyt háďátka a vymezená oblast by zasahovala na území jednoho nebo více dalších členských států, stanoví tento další členský stát nebo tyto další členské státy v souladu s odstavcem 1 vymezenou oblast nebo vymezené oblasti, jež doplní nárazníkovou zónu o nárazníkovou zónu nebo nárazníkové zóny, jejichž šíře odpovídá šíři nárazníkové zóny v členském státě, ve kterém byl výskyt zjištěn.
5. Členské státy uvědomí Komisi a ostatní členské státy o vymezené oblasti na svém území do jednoho měsíce ode dne, kdy byl v příslušné oblasti zjištěn výskyt háďátka.
Toto sdělení obsahuje popis vymezených oblastí, jejich polohu a názvy správních jednotek, jichž se vymezení týká, spolu s mapou, na které je vyznačena poloha každé vymezené oblasti, každé zamořené zóny a nárazníkové zóny.
Členské státy uvědomí Komisi a ostatní členské státy o úpravách vymezených oblastí na svém území do jednoho měsíce od takové úpravy.
6. Pokud každoroční průzkumy náchylných rostlin a přenašeče stanovené v příloze I bodě 6 prokážou, že v příslušné vymezené oblasti nebyl po předchozí čtyři roky zjištěn výskyt háďátka, může příslušný členský stát rozhodnout, že tato oblast přestává být vymezenou oblastí. Členský stát může v situaci uvedené v příloze I bodě 5 rozhodnout, že daná oblast přestává být vymezenou oblastí, je-li nepřítomnost háďátka potvrzena odběrem vzorků a testováním uvedenými v bodě 7 uvedené přílohy.
O tomto rozhodnutí informuje členský stát Komisi a ostatní členské státy do jednoho měsíce od jeho přijetí.
7. Komise vypracuje seznam vymezených oblastí a předá ho členským státům.
Seznam je aktualizován na základě sdělení obdržených Komisí podle odstavců 5 a 6.
Článek 6
Eradikace
1. Členské státy přijmou opatření k eradikaci háďátka ve vymezených oblastech na svém území stanovená v příloze I.
Háďátko je považováno za eradikované, pokud každoroční průzkumy náchylných rostlin a přenašeče stanovené v příloze I bodě 6 prokážou, že v příslušné vymezené oblasti nebyl za předchozí čtyři roky zjištěn výskyt háďátka, nebo je-li nepřítomnost háďátka potvrzena odběrem vzorků a testováním uvedenými v příloze I bodě 7 třetím pododstavci.
2. Členské státy zajistí, že opatření uvedená v odstavci 1 budou prováděna odborně kvalifikovanými pracovníky příslušných úředních subjektů nebo kterýmikoli jinými odborně kvalifikovanými osobami pod dohledem příslušných úředních subjektů.
Článek 7
Izolace výskytu
1. Pokud každoroční průzkumy náchylných rostlin a přenašeče stanovené v příloze I bodě 6 prokážou výskyt háďátka ve vymezené oblasti po dobu nejméně čtyř po sobě jdoucích let a získané zkušenosti ukazují, že v dané situaci není možné háďátko eradikovat, může příslušný členský stát namísto toho rozhodnout, že zajistí izolaci výskytu háďátka v této oblasti.
Příslušný členský stát však může o izolaci výskytu namísto eradikace háďátka rozhodnout před uplynutím tohoto období v případech, kdy průměr zamořené zóny přesahuje 20 km, výskyt háďátka je prokázán v celé zamořené zóně a dosavadní zkušenosti ukazují, že jeho eradikace není v této oblasti v dané situaci možná.
Přijmou se opatření k izolaci výskytu stanovená v příloze II.
2. Pokud se členský stát v souladu s odstavcem 1 rozhodne použít opatření k izolaci výskytu namísto eradikačních opatření, informuje o tomto rozhodnutí Komisi s vysvětlením důvodů rozhodnutí.
Použije-li se ustanovení odstavce 1 druhého pododstavce, provede Komise v tomto členském státě šetření, aby bylo ověřeno, zda jsou podmínky stanovené v uvedeném pododstavci splněny.
3. Vymezená oblast podléhající opatřením k izolaci výskytu v souladu s odstavcem 1 se jako taková označí v seznamu uvedeném v čl. 5 odst. 7. Členské státy mohou použít opatření k izolaci výskytu pouze ve vymezených oblastech, jež byly v tomto seznamu vyznačeny jako oblasti podléhající opatřením k izolaci výskytu háďátka.
4. Členské státy zajistí, aby opatření uvedená v odstavci 1 byla prováděna odborně kvalifikovanými pracovníky příslušných úředních subjektů nebo kterýmikoli jinými odborně kvalifikovanými osobami pod dohledem příslušných úředních subjektů.
Článek 8
Informování hospodářských subjektů a veřejnosti
Jsou-li použita eradikační opatření v souladu s článkem 6 nebo opatření k izolaci výskytu háďátka v souladu s článkem 7, informují příslušné členské státy o těchto opatřeních příslušné hospodářské subjekty a veřejnost.
Článek 9
Informování o vnitrostátních opatřeních
1. Do jednoho měsíce od oznámení výskytu háďátka v části svého území, ve které jeho výskyt nebyl dříve znám, poskytnutého podle čl. 16 odst. 1 prvního pododstavce směrnice 2000/29/ES, sdělí členské státy Komisi a ostatním členským státům, jaká opatření přijaly a jaká opatření se rozhodly přijmout k eradikaci háďátka v souladu s článkem 6.
2. Přijme-li členský stát opatření k eradikaci háďátka podle článku 6, sdělení o opatřeních uvedené v odstavci 1 bude obsahovat opatření týkající se kácení, odběru vzorků, testování, odstranění a likvidace náchylných rostlin, stanovená v příloze I bodech 2, 3, 4, 5, 7, 8 a 9 a plán a organizaci průzkumů včetně počtu prohlídek, vzorků, jež mají být odebrány, a laboratorních testů, jež mají být provedeny, jak stanoví příloha I bod 6.
Přijme-li členský stát opatření k izolaci výskytu háďátka podle článku 7, sdělení o opatřeních uvedené v odstavci 1 bude obsahovat opatření týkající se kácení, odběru vzorků, testování, odstranění a likvidace náchylných rostlin a plán a organizaci průzkumů včetně počtu prohlídek, vzorků, jež mají být odebrány, a laboratorních testů, jež mají být provedeny, jak stanoví příloha II body 2 a 3.
Toto sdělení o opatřeních zahrnuje také popis opatření k informování příslušných hospodářských subjektů a veřejnosti podle článku 8 a kontrol, jež mají být provedeny podle čl. 11 odst. 1.
3. Členské státy každoročně do 1. března podají Komisi a ostatním členským státům zprávu o výsledcích opatření za předchozí rok, přijatých podle článků 6 a 7.
Tato zpráva obsahuje počet nálezů výskytu háďátka a jejich polohu včetně map, počet rostlin ve špatném zdravotním stavu a rostlin odumřelých, jež byly identifikovány, skáceny a podrobeny odběru vzorků a testování, a výsledky těchto testů.
4. Členské státy do 1. března každého roku následujícího po oznámení uvedeném v odstavci 1 sdělí Komisi a ostatním členským státům, jaká opatření se rozhodly přijmout v tomto roce k eradikaci háďátka podle článku 6.
5. Pokud se členský stát rozhodne izolovat výskyt háďátka ve vymezené oblasti podle čl. 7 odst. 1, okamžitě předá Komisi a ostatním členským státům příslušným způsobem přepracovanou verzi sdělení o opatřeních, poskytnutého podle odstavce 1.
Podléhá-li vymezená oblast opatřením k izolaci výskytu háďátka podle článku 7, může toto sdělení o opatřeních zahrnovat období až 5 let. Pokud sdělení zahrnuje období delší než jeden rok, předloží příslušné členské státy Komisi a ostatním členským státům přepracovanou verzi tohoto sdělení do 31. října roku, ve kterém platnost sdělení vyprší.
Pokud bylo rozhodnuto o významných změnách opatření k izolaci výskytu, uvedené sdělení o opatřeních se přepracuje a bezodkladně předloží Komisi a ostatním členským státům.
Článek 10
Přemísťování náchylných rostlin a náchylného dřeva a kůry v rámci Unie
1. Náchylné rostliny a náchylné dřevo a kůra mohou být přemísťovány z vymezených oblastí do jiných než vymezených oblastí a ze zamořených zón do nárazníkových zón, pouze pokud jsou splněny podmínky stanovené v příloze III oddíle 1.
2. Náchylné rostliny a náchylné dřevo a kůra mohou být přemísťovány v rámci zamořených zón podléhajících eradikačním opatřením, pouze pokud jsou splněny podmínky stanovené v příloze III oddíle 2.
3. Členské státy mohou omezit přemísťování náchylných rostlin a náchylného dřeva a kůry v rámci zamořených zón podléhajících opatřením k izolaci výskytu háďátka.
Článek 11
Kontroly při přemísťování z vymezených oblastí do jiných než vymezených oblastí a ze zamořených zón do nárazníkových zón
1. Členské státy provádějí časté namátkové kontroly náchylných rostlin a náchylného dřeva a kůry přemísťovaných z vymezených oblastí, jež se nacházejí na jejich území, do jiných než vymezených oblastí a ze zamořených zón, jež se nacházejí na jejich území, do nárazníkových zón.
Při konkrétním rozhodování o tom, kde mají být kontroly prováděny, vycházejí členské státy z rizika, že rostliny nebo dřevo a kůra, jež mají být kontrolovány, obsahují živá háďátka, přičemž berou v úvahu původ dodávek, stupeň náchylnosti příslušných rostlin a dřeva a kůry a to, nakolik hospodářský subjekt odpovědný za přemísťování v minulosti dodržoval toto rozhodnutí a rozhodnutí 2006/133/ES.
Kontroly náchylných rostlin a náchylného dřeva a kůry se provádějí na následujících místech:
a)
v místech, kde přecházejí ze zamořených zón do nárazníkových zón;
b)
v místech, kde přecházejí z nárazníkových zón do nevymezených oblastí;
c)
v místě určení v nárazníkové zóně a
d)
v místě původu v zamořené zóně, jako jsou pily, odkud jsou přemísťovány mimo zamořenou zónu.
Členské státy mohou rozhodnout, že budou provádět i další kontroly v jiných místech, než která jsou uvedena v písmenech a) až d).
Tyto kontroly zahrnují kontrolu dokumentace z hlediska dodržení požadavků stanovených v příloze III oddíle 1, kontrolu totožnosti a v případě nedodržení nebo podezření na nedodržení těchto požadavků i rostlinolékařskou kontrolu, jež zahrnuje testování na přítomnost háďátka.
2. Členské státy provádějí namátkové kontroly náchylných rostlin a náchylného dřeva a kůry přemísťovaných z vymezených oblastí, jež se nacházejí mimo jejich území, do jiných než vymezených oblastí na svém území.
Tyto kontroly zahrnují kontrolu dokumentace z hlediska dodržení požadavků stanovených v příloze III oddíle 1, kontrolu totožnosti i rostlinolékařskou kontrolu, jež zahrnuje testování na přítomnost háďátka.
3. Výsledky kontrol uvedených v odstavci 1 se oznámí Komisi a ostatním členským státům každý měsíc a výsledky kontrol uvedených v odstavci 2 se jim oznámí jednou ročně do 1. března.
Pokud tyto kontroly prokážou přítomnost háďátka v náchylných rostlinách nebo v náchylném dřevu nebo kůře, dotyčný členský stát tento nález okamžitě oznámí Komisi a ostatním členským státům.
Článek 12
Opatření v případě nedodržení článku 10
Pokud kontroly uvedené v článku 11 prokážou, že ustanovení přílohy III oddílu 1 nebo oddílu 2 nebyla dodržena, členský stát, který tyto kontroly provedl, okamžitě podrobí materiál, který nesplňuje požadavky, některému z těchto opatření:
a)
zničení;
b)
přemístění pod úředním dohledem do zpracovatelského zařízení výslovně k tomu oprávněného, kde jsou náchylné dřevo a kůra podrobeny tepelnému ošetření tak, aby se v kterékoliv jejich části dosáhlo minimální teploty 56 °C po dobu alespoň 30 minut, a aby bylo zajištěno, že budou prosté živých háďátek a živých přenašečů;
c)
pokud materiál, který nesplňuje požadavky, je dřevěným obalovým materiálem právě používaným při přepravě předmětů, a aniž jsou dotčena ustanovení přílohy III, vrácení pod úředním dohledem do místa odeslání nebo do místa poblíž místa, kde byl materiál zadržen, k přebalení těchto předmětů a zničení tohoto dřevěného obalového materiálu, přičemž je nutno vyloučit jakékoli riziko šíření háďátka.
Článek 13
Opravňování zpracovatelských zařízení
1. Členské státy, na jejichž území se nachází vymezená oblast, oprávní dostatečně vybavená zpracovatelská zařízení k provádění jednoho nebo více z následujících úkolů stanovených v příloze III:
a)
ošetřování náchylného dřeva a kůry, jak je stanoveno v oddíle 1 bodě 2 písm. a) a oddíle 2 bodě 2 prvním pododstavci písm. c) uvedené přílohy;
b)
vydávání rostlinolékařských pasů podle směrnice Komise 92/105/EHS (6) pro náchylné dřevo a kůru ošetřené příslušným zpracovatelským zařízením v souladu s písmenem a) tohoto odstavce, jak je stanoveno v oddíle 1 bodě 2 písm. b) přílohy III a oddíle 2 bodě 2 druhém pododstavci písm. b) uvedené přílohy;
c)
ošetřování dřevěného obalového materiálu, jak je stanoveno v oddíle 1 bodě 3 písm. a) uvedené přílohy a oddíle 2 bodě 3 uvedené přílohy a
d)
označování dřevěného obalového materiálu ošetřeného příslušným zpracovatelským zařízením v souladu s písmenem c) způsobem stanoveným v oddíle 1 bodě 3 písm. b) přílohy III a v oddíle 2 bodě 3 uvedené přílohy, v souladu s přílohou II mezinárodního standardu FAO pro fytosanitární opatření č. 15.
Tato zařízení jsou dále uváděna jako „oprávněná zpracovatelská zařízení“.
2. Oprávněná zpracovatelská zařízení zajistí dohledatelnost ošetřeného náchylného dřeva, kůry a dřevěného obalového materiálu.
Článek 14
Opravňování k označování
1. Členské státy, na jejichž území se nachází vymezená oblast, pověří dostatečně vybavené výrobce dřevěného obalového materiálu, aby v souladu s přílohou II mezinárodního standardu FAO pro fytosanitární opatření č. 15 označovali dřevěný obalový materiál, jejž vyrábějí ze dřeva ošetřeného oprávněným zpracovatelským zařízením a opatřeného rostlinolékařským pasem podle směrnice 92/105/EHS.
Tito výrobci jsou dále uváděni jako „oprávnění výrobci dřevěného obalového materiálu“.
2. Jedině oprávnění výrobci dřevěného obalového materiálu mohou používat k výrobě dřevěného obalového materiálu dřevo ze zpracovatelských zařízení, výslovně pro tento účel oprávněných, opatřené rostlinolékařským pasem podle směrnice 92/105/EHS, a zajistí, aby bylo možné zpětně dohledat, ze kterého oprávněného zpracovatelského zařízení takto použité dřevo pochází.
Článek 15
Dohled nad oprávněnými zpracovatelskými zařízeními a oprávněnými výrobci dřevěného obalového materiálu
Členské státy provádějí dohled nad oprávněnými zpracovatelskými zařízeními a oprávněnými výrobci dřevěného obalového materiálu, aby se zajistilo, že správně plní úkoly stanovené v jejich oprávnění.
Členské státy zajistí, aby byl tento dohled prováděn odborně kvalifikovanými pracovníky příslušných úředních subjektů nebo kterýmikoli jinými odborně kvalifikovanými osobami pod dohledem příslušných úředních subjektů.
Článek 16
Zrušení oprávnění oprávněných zpracovatelských zařízení a oprávněných výrobců dřevěného obalového materiálu
1. Pokud členský stát, který udělil oprávnění, zjistí, že se v náchylném dřevu, kůře nebo dřevěném obalovém materiálu ošetřeném oprávněným zpracovatelským zařízením vyskytuje háďátko, okamžitě toto oprávnění zruší.
Pokud členský stát, který udělil oprávnění, zjistí, že se v náchylném dřevěném obalovém materiálu označeném oprávněným výrobcem dřevěného obalového materiálu vyskytuje háďátko, okamžitě toto oprávnění zruší.
2. Aniž jsou dotčena ustanovení odstavce 1, pokud členský stát, který udělil oprávnění, zjistí, že oprávněné zpracovatelské zařízení nebo oprávněný výrobce dřevěného obalového materiálu neplní správně své úkoly stanovené v příslušném oprávnění, přijme nezbytná opatření, jež zajistí dodržování ustanovení článků 13 a 14.
Článek 17
Seznam oprávněných zpracovatelských zařízení a oprávněných výrobců dřevěného obalového materiálu
1. Členské státy informují Komisi o vydání oprávnění zpracovatelskému zařízení v souladu s článkem 13 nebo výrobci dřevěného obalového materiálu v souladu s článkem 14 a o zrušení takových oprávnění.
2. Komise sestaví seznam oprávněných zpracovatelských zařízení a oprávněných výrobců dřevěného obalového materiálu a předá tento seznam členským státům. Část A tohoto seznamu obsahuje oprávněná zpracovatelská zařízení. Část B tohoto seznamu obsahuje oprávněné výrobce dřevěného obalového materiálu. Seznam je aktualizován na základě informací obdržených od členských států.
Článek 18
Zrušení
Rozhodnutí 2006/133/ES se zrušuje.
Článek 19
Přezkum
Toto rozhodnutí bude přezkoumáno nejpozději do 31. července 2015.
Článek 20
Použitelnost
Ustanovení přílohy III oddílu 1 bodu 2 písm. a) druhé věty a přílohy III oddílu 2 bodu 2 písm. c) druhé věty se použijí od 1. ledna 2013.
Článek 21
Určení
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
V Bruselu dne 26. září 2012.
A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA
(2012. szeptember 26.)
a Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Buhrer) Nickle et al. (fenyőrontó fonálféreg) Unión belüli elterjedésének megelőzésére irányuló sürgősségi intézkedésekről
(az értesítés a C(2012) 6543. számú dokumentummal történt)
(2012/535/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a növényeket vagy növényi termékeket károsító szervezeteknek a Közösségbe történő behurcolása és a Közösségen belüli elterjedése elleni védekezési intézkedésekről szóló, 2000. május 8-i 2000/29/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 16. cikke (3) bekezdésének negyedik mondatára,
mivel:
(1)
A 2006/133/EK bizottsági határozat (2) előírja, hogy a tagállamok léptessenek életbe olyan ideiglenes kiegészítő intézkedéseket a fenyőrontó fonálféreg elterjedése ellen, amelyek Portugália egyes, a fenyőrontó fonálféregtől ismerten mentes területeitől eltérő területeire vonatkoznak. A fenyőrontó fonálféreg esetében Spanyolországban észlelt járványkitörések, valamint a tény, hogy más tagállamokban ismételten találtak Portugáliából érkező, fenyőrontó fonálféreggel fertőzött fenyőfát, fa-csomagolóanyagot és kérget, annak megnövekedett kockázatára utal, hogy a fenyőrontó fonálféreg túlterjedhet Portugália azon területein, ahol a fenyőrontó fonálféreg előfordulása ismert. A fenyőrontó fonálféreg Unió-szerte való elterjedése elfogadhatatlanul súlyos gazdasági, társadalmi és környezeti hatással járna. Ezért helyénvaló a fenyőrontó fonálféregre vonatkozó intézkedések hatályát valamennyi tagállamra kiterjeszteni.
(2)
A fenyőrontó fonálféreg behurcolását és elterjedését megelőzendő a tagállamoknak éves felderítéseket kell végezniük a fenyőrontó fonálféreg jelenlétét illetően olyan területeken, ahol nem ismert annak előfordulása, és olyan készenléti terveket kell elfogadniuk, amelyek a fenyőrontó fonálféreg jelenlétének megállapítására való felkészülést célozzák.
(3)
Abban az esetben, ha a fenyőrontó fonálféreg jelenléte megállapítást nyer olyan területen, ahol előfordulása nem volt ismert, a tagállamoknak körül kell határolniuk azokat a területeket, ahol felszámolási intézkedéseket szükséges alkalmazni. Az említett intézkedéseknek magukban kell foglalniuk a fertőzött területen és a fenyőrontó fonálféreggel fertőzött növények körülötti 500 méteres sugarú területen található fogékony növények óvintézkedésként történő kivágását, valamint a körülhatárolt terület egészében a fenyőrontó fonálféreg jelenlétének fokozott ellenőrzését.
(4)
Abban az esetben, ha egy tagállam megállapítja, hogy a fenyőrontó fonálféreggel fertőzött növények körülötti, legfeljebb 500 méteres területen a fogékony növények kivágása aránytalan intézkedés lenne, például ha az érintett terület a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről szóló, 1992. május 21-i 92/43/EGK tanácsi irányelv (3) és a vadon élő madarak védelméről szóló, 2009. november 30-i 2009/147/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) értelmében védelmet élvez, lehetővé kell tenni alternatív kockázatkezelési intézkedések alkalmazását, beleértve a kivágásra ítélt fogékony növények mennyiségének csökkentését. Ebben az esetben olyan alternatív biztosítékokat kell nyújtani, amelyek a fenyőrontó fonálféreg tekintetében a terjedés kockázatának azonos szintű csökkentését biztosítják.
(5)
A fenyőrontó fonálféregre vonatkozó intézkedések legfőbb céljának a felszámolásnak kell lennie, a visszaszorítás csak olyan területeken engedélyezhető, ahol a felszámolás nem megvalósítható cél. Annak biztosítása érdekében, hogy a felszámolás - ahol lehetséges - megvalósuljon, a tagállamoknak legalább négy éven keresztül felszámolási intézkedéseket kell végrehajtaniuk. Amennyiben a felszámolás lehetetlen, a tagállamok számára bizonyos esetekben engedélyezni kell visszaszorítási intézkedések alkalmazását, akár a négyéves időszak lejárta előtt is.
(6)
A tagállamoknak tájékoztatniuk kell a Bizottságot és a többi tagállamot az általuk alkalmazott felszámolási és visszaszorítási intézkedésekről, illetve azokról, amelyek alkalmazásáról döntést hoztak.
(7)
Az alkalmazott felszámolási és visszaszorítási intézkedésekről tájékoztatni kell az érintett gazdasági szereplőket és a nyilvánosságot.
(8)
A fogékony növényeknek, valamint a fogékony faanyagnak és kéregnek a körülhatárolt területeken belüli és azon kívülre történő szállítását bizonyos korlátozásoknak kell alávetni. A tagállamoknak ellenőrzéseket kell lefolytatniuk arra vonatkozóan, hogy teljesülnek-e a fent említett tiltások és korlátozások, és, ahol helyénvaló, korrekciós intézkedéseket kell hozniuk.
(9)
Amennyiben a fogékony faanyag és kéreg szállítására vonatkozó korlátozások az említett fa és kéreg kezelése tekintetében is tartalmaznak követelményeket, a tagállamoknak megfelelően felszerelt létesítmények számára engedélyezniük kell ilyen kezelések végzését, növényútlevél kibocsátását vagy a kezelt fogékony faanyag, illetve kéreg megjelölését, és biztosítaniuk kell e létesítmények ellenőrzését. Az ilyen létesítmények engedélyezésére és felügyeletére vonatkozóan szabályokat kell felállítani. Szabályokat kell hozni továbbá az említett jelöléseket alkalmazó, fa csomagolóanyagot előállító gyártók engedélyezését és ellenőrzését illetően.
(10)
A tagállamoknak és gazdasági szereplőknek hozzá kell férniük az engedéllyel rendelkező létesítményekre vonatkozó információkhoz. A Bizottságnak ezért fel kell állítania és fenn kell tartania egy listát az engedéllyel rendelkező kezelőüzemekről és az engedéllyel rendelkező, fa csomagolóanyagot előállító gyártókról.
(11)
Ezért a 2006/133/EK határozatot hatályon kívül kell helyezni.
(12)
Ez a határozat három év után, a műszaki és tudományos fejlődés figyelembevétele érdekében felülvizsgálandó.
(13)
Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növényegészségügyi Állandó Bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
Fogalommeghatározások
E határozat alkalmazásában:
a) „fogékony növények”: az Abies Mill., Cedrus Trew., Larix Mill., Picea A. Dietr., Pinus L., Pseudotsuga Carr. és Tsuga Carr. növények (a termések és a magok kivételével);
b) „fogékony faanyag”: tűlevelűek (Coniferales) fája, a Taxus L. és a Thuja L. fűrészelt fája és rönkje kivételével;
c) „fogékony kéreg”: tűlevelűek kérge (Coniferales);
d) „termőhely”: olyan telephelyek, amelyeket egyetlen termelőegységként működtetnek. Ezek magukban foglalhatnak növény-egészségügyi okokból külön irányított termelési helyszíneket;
e) „vektor”: a Monochamus Megerle in Dejean, 1821 nemzetséghez tartozó bogarak;
f) „a vektor rajzási ideje”: az április 1-jétől október 31-ig tartó időszak, kivéve, ahol szakmai-tudományos okokból indokolt a vektor rajzási idejének ettől eltérő időtartama, figyelembe véve, hogy a valószínűnek tartott rajzási időszak elejéhez és végéhez biztonsági ráhagyásként további négy hét adható;
g) „fa csomagolóanyag”: valamely áru alátámasztására, védelmére vagy szállítására szolgáló fa vagy fatermék csomagolóládák, dobozok, rekeszek, dobok és hasonló csomagolóeszközök, szállítódeszkák, szekrényes rakodólapok, egyéb raklapok, raklapkeretek és alátétfa formájában, függetlenül attól, hogy ezeket ténylegesen használják-e bármilyen áruszállításhoz. Nem tartozik ide a ragasztó, hő, nyomás segítségével vagy ezek kombinációjával előállított, feldolgozott fa és a legfeljebb 6 mm vastagságú, teljes egészében fa csomagolóanyag.
2. cikk
Felderítések olyan területeken, melyeken a fenyőrontó fonálféreg előfordulása nem ismert
(1) A tagállamok évente felderítéseket végeznek a Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Buhrer) Nickle et al. (a továbbiakban: fenyőrontó fonálféreg) tekintetében a fogékony növényekre a fogékony faanyagra és kéregre, valamint a vektorra kiterjedően, és megállapítják, hogy létezik-e bármiféle bizonyíték a fenyőrontó fonálféregnek a területükön található olyan területeken való jelenlétére, amelyeken előzetesen nem volt ismert a fenyőrontó fonálféreg előfordulása.
A felderítések a fogékony növények, a fogékony faanyag és kéreg, valamint a vektorok mintáinak összegyűjtéséből és laboratóriumi vizsgálatából állnak. A minták számát megalapozott tudományos és szakmai elvek szerint határozzák meg.
(2) A tagállamok benyújtják a Bizottsághoz az (1) bekezdésben említett felderítések leírását, megadva a felderítés helyszíneinek számát, a felderítendő területeket és a laboratóriumi vizsgálat tárgyát képező minták számát évente. A leírás megadja azokat a tudományos és szakmai elveket, amelyeken az említett felderítések alapulnak.
A leírást a tagállamok azon év március 1-jéig juttatják el a Bizottsághoz, amely során a felderítéseket végzik.
(3) A felderítések évét követő év március 1-jéig minden tagállam elküldi a Bizottságnak és a többi tagállamnak az (1) bekezdésben említett felderítések eredményeit.
3. cikk
Laboratóriumi vizsgálatok
A fenyőrontó fonálféreg fogékony növényekben, fogékony faanyagban és kéregben, valamint vektorokban való jelenlétére irányuló laboratóriumi vizsgálatok végrehajtása a Bursaphelenchus xylophilusra vonatkozó PM7/4(2) EPPO-szabvány (5) szerinti diagnosztikai protokollnak megfelelően történik. A szabványban szereplő módszereket kiegészíthetik vagy helyettesíthetik olyan tudományosan igazolt molekuláris diagnosztikai módszerekkel, amelyekről bebizonyosodott, hogy legalább olyan érzékenyek és megbízhatók, mint az EPPO-szabványok.
4. cikk
Készenléti tervek
(1) 2013. december 31-ig minden tagállam kidolgoz egy olyan tervet, amely meghatározza, hogy az 5-16. cikknek megfelelően milyen lépéseket kell végrehajtani az adott tagállam területén, amennyiben megerősítést nyer a fenyőrontó fonálféreg jelenléte vagy annak gyanúja (a továbbiakban: készenléti terv).
(2) A készenléti terv az alábbiakat határozza meg:
a)
az említett lépések végrehajtásába bevont testületek és az egyetlen illetékes hatóság szerepe és feladatkörei;
b)
a bevont testületek, az egyetlen illetékes hatóság, a magánszektor érintett szereplői és a nagyközönség közötti kommunikációra vonatkozó szabályok;
c)
a laboratóriumi vizsgálatra vonatkozó szabályok; és
d)
az említett lépések végrehajtásába bevont testületek személyi állományának képzésére vonatkozó szabályok.
(3) A tagállamok gondoskodnak a készenléti terveik értékeléséről és felülvizsgálatáról.
(4) A Bizottság kérésére a tagállamok elküldik részére a készenléti terveiket.
5. cikk
Körülhatárolt területek
(1) Amennyiben a 2. cikk (1) bekezdésében előírt éves felderítés eredményei a fenyőrontó fonálféreg fogékony növényben való jelenlétét mutatják egy adott tagállam területének olyan részén, amelyben az előfordulás előzőleg nem volt ismert, vagy ahol a jelenlét más módon nyert bizonyítást, az adott tagállam a (2) bekezdésnek megfelelően azonnal körülhatárolja a területet (a továbbiakban: körülhatárolt terület).
Abban az esetben, ha a fenyőrontó fonálféregnek a vektorban vagy a fogékony faanyag, fogékony kéreg vagy a fa csomagolóanyag szállítmányában való jelenléte megállapítást nyer, az érintett tagállam vizsgálatot folytat le azon helyszín környékén, ahol a vektort befogták, vagy ahol a fogékony faanyag, kéreg vagy fa csomagolóanyag éppen megtalálható volt a jelenlét megállapításának idején. Amikor az említett felderítés eredményei a fenyőrontó fonálféreg fogékony növényben való jelenlétét mutatják, alkalmazandó az első albekezdés is.
(2) A körülhatárolt terület részét képezi egy olyan terület, melyben a fenyőrontó fonálféreg jelenléte megállapítást nyert (a továbbiakban: fertőzött terület), valamint egy olyan terület, amely a fertőzött területet körülveszi (a továbbiakban: pufferzóna). A pufferzóna szélessége legalább 20 km.
Ahol a 6. cikk szerint felszámolási intézkedéseket alkalmaznak, az érintett tagállamok dönthetnek úgy, hogy csökkentik a pufferzóna szélességét - olyan mértékben, hogy az nem lehet kevesebb 6 km-nél -, feltéve, hogy ez a csökkentés nem hiúsítja meg a felszámolást.
(3) Abban az esetben, ha a fenyőrontó fonálféreg jelenléte megállapítást nyer egy pufferzónában, e megállapítás figyelembevétele érdekében az adott tagállam azonnal új körülhatárolt területet jelöl ki az (1) bekezdésnek megfelelően.
Ehelyett a már létező körülhatárolt terület is módosítható abban az esetben, ha az a 6. cikk szerinti felszámolási intézkedések tárgyát képezi.
A fenyőrontó fonálféreg pufferzónában való jelenlétére vonatkozó bármely bizonyítékot azonnal jelentik a Bizottságnak és a többi tagállamnak.
(4) Ahol a fenyőrontó fonálféreg jelenléte egy tagállam területén megállapítást nyert, és a körülhatárolt terület egy vagy több más tagállam területére is kiterjedne, a másik tagállam vagy tagállamok az (1) bekezdésnek megfelelően körülhatárolt területet vagy területeket hoznak létre, amelyek kiegészítik a pufferzónát egy vagy több pufferzónával, annak megfelelően, hogy milyen széles a pufferzóna azon tagállamban, amelyben a jelenlét megállapítást nyert.
(5) A tagállamok értesítik a Bizottságot és a többi tagállamot a területükön található körülhatárolt területekről azt az időpontot követő egy hónapon belül, amikor a fenyőrontó fonálféreg jelenléte az érintett területen bizonyítást nyert.
A értesítés tartalmazza a körülhatárolt területek leírását, elhelyezkedését és a körülhatárolás által érintett közigazgatási egységek nevét, valamint egy olyan térképet, amely minden egyes körülhatárolt terület, fertőzött terület és pufferzóna elhelyezkedését jelöli.
A tagállamok a körülhatárolt területek módosításáról a módosítást követő egy hónapon belül tájékoztatják a Bizottságot és a többi tagállamot.
(6) Abban az esetben, ha az I. melléklet 6. pontjában meghatározott, fogékony növényekre és vektorra irányuló éves felderítések azt mutatják, hogy a megelőző négy évben az érintett körülhatárolt területen nem nyert megállapítást a fenyőrontó fonálféreg jelenléte, az érintett tagállam dönthet úgy, hogy a terület többé nem tekintendő körülhatárolt területnek. Az I. melléklet 5. pontjában említett helyzetben lévő tagállam dönthet úgy, hogy az adott terület nem tekintendő többé körülhatárolt területnek, amennyiben az I. melléklet 7. pontjában említett mintavétel és vizsgálat révén nyer megerősítést, hogy a fenyőrontó fonálféreg nincs jelen az adott területen.
A tagállam egy hónapon belül tájékoztatja a Bizottságot és a többi tagállamot erről a döntésről.
(7) A Bizottság elkészíti a körülhatárolt területek jegyzékét, és eljuttatja azt a tagállamokhoz.
A jegyzéket a Bizottság a hozzá beérkező, az (5) és (6) bekezdés szerinti értesítéseknek megfelelően frissíti.
6. cikk
Felszámolás
(1) A tagállamok az I. mellékletben meghatározottak szerint intézkedéseket hoznak a területükön található körülhatárolt területeken jelen lévő fenyőrontó fonálféreg felszámolására.
A fenyőrontó fonálféreg felszámolása akkor tekinthető befejezettnek, ha az I. melléklet 6. pontjában meghatározott, fogékony növényekre és vektorra irányuló éves felderítések azt mutatják, hogy az érintett körülhatárolt területen az elmúlt négy év során a fenyőrontó fonálféreg jelenléte nem nyert megállapítást, vagy amennyiben a fenyőrontó fonálféreg jelenlétének hiánya az I. melléklet 7. pontjának harmadik albekezdésében említett mintavétel és vizsgálat révén megerősítést nyert.
(2) A tagállamok biztosítják, hogy az (1) bekezdésben említett intézkedéseket a felelős hatóságok szakmailag képzett munkatársai hajtsák végre, vagy a felelős hatóságok felügyelete mellett eljáró, szakmailag képzett bármely egyéb személy.
7. cikk
Visszaszorítás
(1) Amennyiben az I. melléklet 6. pontjában meghatározott, fogékony növényekre és vektorra irányuló éves felderítések legalább négy egymást követő éven keresztül a fenyőrontó fonálféreg jelenlétét mutatják egy körülhatárolt területen, és az addigi tapasztalatok szerint az adott helyzetben lehetetlen felszámolni a fenyőrontó fonálférget, az érintett tagállam dönthet úgy, hogy ehelyett megakadályozza a fenyőrontó fonálféregnek az említett területen kívülre kerülését.
Az érintett tagállam ugyanakkor a fent említett időszak vége előtt is dönthet - a felszámolás helyett - a fenyőrontó fonálféreg visszaszorítása mellett azokban az esetekben, amikor a fertőzött terület átmérője meghaladja a 20 km-t, a fenyőrontó fonálféreg jelenléte az egész fertőzött területen bizonyított, és az addigi tapasztalatok szerint az adott helyzetben lehetetlen a fenyőrontó fonálféreg felszámolása az említett területen.
A visszaszorítási intézkedéseket a II. mellékletben meghatározottak szerint hozzák meg.
(2) Abban az esetben, ha egy tagállam úgy dönt, hogy az (1) bekezdésnek megfelelően felszámolási intézkedések helyett visszaszorítási intézkedéseket alkalmaz, ezen döntéséről tájékoztatja a Bizottságot, valamint ismerteti a döntés alapját képező indokokat.
Az (1) bekezdés második albekezdésének alkalmazásakor a Bizottság vizsgálatokat végez az adott tagállamban annak ellenőrzésére, hogy az albekezdésben előírt feltételek teljesülnek-e.
(3) Az (1) bekezdés szerinti visszaszorítási intézkedések tárgyát képező körülhatárolt területek az 5. cikk (7) bekezdésében említett jegyzéken ilyenként vannak feltüntetve. A tagállamok csak olyan körülhatárolt területeken alkalmazhatnak visszaszorítási intézkedéseket, amelyeket a fent említett jegyzék a fenyőrontó fonálféreg visszaszorításának tárgyát képezőként tünteti fel.
(4) A tagállamok biztosítják, hogy az (1) bekezdésben említett intézkedéseket a felelős hatóságok szakmailag képzett munkatársai hajtják végre vagy bármely olyan egyéb szakmailag képzett személy, amely a felelős hatóságok felügyelete mellett jár el.
8. cikk
A gazdasági szereplők és a közvélemény tájékoztatása
A 6. cikk szerinti felszámolási intézkedések vagy a 7. cikk szerinti visszaszorítási intézkedések alkalmazásakor az érintett tagállamok gondoskodnak az érintett gazdasági szereplők és a közvélemény tájékoztatását szolgáló intézkedésekről.
9. cikk
Értesítés a nemzeti intézkedésekről
(1) A tagállamok legfeljebb egy hónappal azt követően, hogy a 2000/29/EK irányelv 16. cikke (1) bekezdésének első albekezdésében előírtak szerint értesítették a Bizottságot arról, hogy a fenyőrontó fonálféreg megjelent a területük valamely olyan részén, ahol annak jelenléte korábban nem volt ismeretes, értesítik a Bizottságot és a többi tagállamot az általuk alkalmazott intézkedésekről, valamint azon intézkedésekről, amelyek alkalmazásáról döntést hoztak a fenyőrontó fonálféreg 6. cikk szerinti felszámolása érdekében.
(2) Amennyiben egy tagállam a fenyőrontó fonálféreg felszámolására a 6. cikknek megfelelően intézkedéseket hoz, az (1) bekezdésben említett intézkedésekről szóló tájékoztatás tartalmazza a fogékony növényeknek az I. melléklet 2., 3., 4., 5., 7., 8. és 9. pontja szerinti kivágását, mintavételét, vizsgálatát, eltávolítását és megsemmisítését érintő intézkedéseket, valamint az I. melléklet 6. pontja szerinti felderítések tervét és megszervezésük módját, ideértve a szemlék és a mintavételek számát és az elvégzendő laboratóriumi vizsgálatokat.
Abban az esetben, amikor egy tagállam a fenyőrontó fonálféreg visszaszorítására a 7. cikknek megfelelően intézkedéseket hoz, az (1) bekezdésben említett intézkedésekről szóló értesítése tartalmazza a fogékony növények kivágását, mintavételét, laboratóriumi vizsgálatát, eltávolítását és megsemmisítését érintő intézkedéseket, valamint a II. melléklet 2. és 3. pontja szerinti felderítések tervét és megszervezésük módját, ideértve a szemlék és a mintavételek számát és az elvégzendő laboratóriumi vizsgálatokat.
Az intézkedésekről szóló értesítés tartalmazza továbbá a 8. cikk szerinti, az érintett gazdasági szereplők és a közvélemény tájékoztatására irányuló intézkedések ismertetését, valamint a 11. cikk (1) bekezdése szerint végrehajtandó ellenőrzések leírását.
(3) A tagállamok a Bizottságot és a többi tagállamot minden év március 1-jéig jelentésben tájékoztatják az előző évben hozott, a 6. és 7. cikk szerinti intézkedések eredményeiről.
Az említett jelentés tartalmazza, hogy hányszor és mely helyszíneken volt megállapítható a fenyőrontó fonálféreg jelenléte, tartalmaz továbbá térképeket, illetve az azonosított, kivágott, mintavételben részesített és laboratóriumban vizsgált, rossz egészségi állapotban lévő és elpusztult növények számát, valamint az említett laboratóriumi vizsgálatok eredményét.
(4) A tagállamok az (1) bekezdésben említett értesítést követő minden év március 1-jéig tájékoztatják a Bizottságot és a többi tagállamot arról, milyen intézkedések alkalmazása mellett döntöttek az adott évre vonatkozóan a fenyőrontó fonálféregnek a 6. cikk szerinti felszámolására.
(5) Amennyiben egy tagállam úgy dönt, hogy a fenyőrontó fonálférget egy körülhatárolt területen a 7. cikk (1) bekezdésének megfelelően visszaszorítja, azonnal eljuttatja a Bizottság és a többi tagállam számára az (1) bekezdésben említett intézkedésekről szóló értesítés megfelelően felülvizsgált változatát.
Amennyiben a 7. cikk szerinti visszaszorítási intézkedések érvényesek egy körülhatárolt területre, az intézkedésekről szóló, fent említett értesítés vonatkozhat egy legfeljebb ötéves időszakra. Amennyiben az értesítés egy évnél hosszabb időszakra vonatkozik, az érintett tagállamok a lejárati év október 31-ig a Bizottság és a többi tagállam számára eljuttatják az intézkedésekről szóló, említett értesítés felülvizsgált változatát.
Ha olyan döntés születik, hogy a visszaszorítási intézkedéseket jelentősen meg akarják változtatni, az intézkedésekről szóló értesítést felülvizsgálják, és azonnal tájékoztatják azokról a Bizottságot és a többi tagállamot.
10. cikk
A fogékony növények, valamint a fogékony faanyag és kéreg szállítása az Unión belül
(1) A fogékony növények, valamint a fogékony faanyag és kéreg a körülhatárolt területekről más, nem körülhatárolt területekre, valamint a fertőzött területekről a pufferzónákba csak akkor szállíthatók, ha a szállításnak a III. melléklet 1. szakaszában meghatározott feltételei teljesülnek.
(2) A fogékony növények, valamint a fogékony faanyag és kéreg olyan fertőzött területeken belül, amelyekre felszámolási intézkedések érvényesek, csak akkor szállíthatók, ha a szállításnak a III. melléklet 2. szakaszában szereplő feltételei teljesülnek.
(3) A tagállamok korlátozhatják a fogékony növények, valamint a fogékony faanyag és kéreg szállítását olyan fertőzött területeken belül, amelyekre visszaszorítási intézkedések érvényesek.
11. cikk
A körülhatárolt területekről nem körülhatárolt területekre, valamint a fertőzött területekről pufferzónákba történő szállítás ellenőrzése
(1) A tagállamok gyakori szúrópróbaszerű ellenőrzéseket végeznek a területükön található körülhatárolt területekről nem körülhatárolt területekre, valamint a területükön található fertőzött területekről pufferzónákba szállított fogékony növényekre, valamint fogékony faanyagra és kéregre vonatkozóan.
Amikor - konkrét esetben - el kell dönteni az ellenőrzések végrehajtásának helyszínét, a tagállamok döntésüket arra alapozzák, fennáll-e a kockázata, hogy az ellenőrzendő növényekben, illetve faanyagban és kéregben jelen van a fenyőrontó fonálféreg, figyelembe véve a szállítmány származási helyét, az érintett növények, faanyag és kéreg fogékonyságának mértékét, és azt, hogy a szállításért felelős gazdasági szereplő a múltban megfelelt-e az e határozatban és a 2006/133/EK határozatban szereplő előírásoknak.
A fogékony növényekre, valamint a fogékony faanyagra és kéregre irányuló ellenőrzéseket az alábbi helyszíneken kell elvégezni:
a)
azokon a pontokon, ahol a fertőzött területekről a pufferzónákba szállítják őket;
b)
azokon a pontokon, ahol a pufferzónákból a nem körülhatárolt területekre szállítják őket;
c)
a pufferzónában található rendeltetési helyükön; valamint
d)
a fertőzött területen található származási helyükön, például olyan fűrészüzemekben, amelyből a fertőzött területről kiszállították őket.
A tagállamok dönthetnek úgy, hogy kiegészítő ellenőrzéseket tartanak az a)-d) pontban említettektől eltérő helyeken.
Ezek az ellenőrzések az alábbiakat foglalják magukban: a III. melléklet 1. szakaszában foglalt követelmények tekintetében végzett dokumentumellenőrzést, az azonosság ellenőrzését és amennyiben e követelmények nem teljesülnek, vagy felmerül az említett követelményeknek való megfelelés hiányának gyanúja, egy növény-egészségügyi ellenőrzést, amely magában foglalja a fenyőrontó fonálféreg jelenlétének laboratóriumi vizsgálatát.
(2) A tagállamok szúrópróbaszerű ellenőrzéseket végeznek a területükön kívül fekvő körülhatárolt területekről a területükön található, nem körülhatárolt területekre szállított fogékony növényeken, fogékony faanyagon és kérgen.
Ezek az ellenőrzések az alábbiakat foglalják magukban: a III. melléklet 1. szakaszában foglalt követelmények tekintetében végzett dokumentumellenőrzést, az azonosság ellenőrzését és egy növény-egészségügyi ellenőrzést, ideértve a fenyőrontó fonálféreg jelenlétének laboratóriumi vizsgálatát.
(3) Az (1) bekezdésben említett ellenőrzések eredményeit havi rendszerességgel, a (2) bekezdésben említetteket pedig évente - adott év március 1-jéig - közlik a Bizottsággal és más tagállamokkal.
Ha az említett ellenőrzések azt mutatják, hogy a fenyőrontó fonálféreg jelen van fogékony növényekben, fogékony faanyagban vagy kéregben, a tagállamok azonnal értesítik a Bizottságot és a többi tagállamot ennek megállapításáról.
12. cikk
A 10. cikknek való megfelelés hiánya esetében alkalmazandó intézkedések
Amennyiben a 11. cikkben említett ellenőrzések azt mutatják, hogy a III. melléklet 1. vagy 2. szakaszában szereplő feltételek nem teljesülnek, az említett ellenőrzéseket végrehajtó tagállamok a nem megfelelő anyagot azonnal az alábbi intézkedések egyikének vetik alá:
a)
megsemmisítés;
b)
hatósági felügyelet melletti szállítás egy kifejezetten e célra kiadott engedéllyel rendelkező kezelőüzembe, ahol a fogékony faanyagot és kérget hőkezelésnek vetik alá, melynek keretében a fogékony faanyag és kéreg egészét legalább 30 percen keresztül legalább 56 °C-os hőmérsékleten tartják, biztosítva ezáltal a fenyőrontó fonálféreg élő egyedétől és az élő vektoroktól való mentességet;
c)
a III. melléklet sérelme nélkül, amennyiben a nem megfelelő anyag jelenleg tárgyak szállítására használt fa csomagolóanyag, a feladás helyére vagy a feltartóztatás helyétől nem messze található helyszínre való, hatósági felügyelet mellett történő visszaszállítás azzal a céllal, hogy az említett tárgyakat újracsomagolják, és a fa csomagolóanyagot megsemmisítsék, miközben elkerülik a fenyőrontó fonálféreg elterjedésének kockázatát.
13. cikk
Kezelőüzemek engedélyezése
(1) Azon tagállamok, amelyek területén körülhatárolt terület van, engedélyt adnak olyan kezelőüzemeknek, amelyek megfelelő felszereltséggel rendelkeznek az alábbi - a III. mellékletben meghatározott - feladatok közül egy vagy több elvégzésére:
a)
fogékony faanyag és kéreg kezelése, ahogyan azt az említett melléklet 1. szakaszának 2.a) pontja és 2. szakasza 2. pontjának első albekezdése meghatározza;
b)
az érintett kezelőüzem által az e bekezdés a) pontjának megfelelően kezelt fogékony faanyagra és kéregre nyújtott, a 92/105/EGK bizottsági irányelvben (6) említett növényútlevelek kibocsátása az érintett kezelőüzem által kezelt, fogékony faanyag és kéreg számára, ahogyan azt a III. melléklet 1. szakaszának 2.b) pontja és 2. szakasza 2. pontja második albekezdésének b) pontja meghatározza;
c)
fa csomagolóanyag kezelése az említett melléklet 1. szakaszának 3.a) pontja és 2. szakaszának 3. pontja szerint; valamint
d)
az érintett kezelőüzem által a c) pontnak megfelelően kezelt fa csomagolóanyag jelölése a III. melléklet 1. szakaszának 3.b) pontja és 2. szakaszának 3. pontja szerint, a FAO növény-egészségügyi intézkedésekre vonatkozó 15. számú nemzetközi szabvány II. mellékletének megfelelően.
E létesítmények említése a továbbiakban: engedéllyel rendelkező kezelőüzemek.
(2) Az engedéllyel rendelkező kezelőüzemek biztosítják a kezelt fogékony faanyag és kéreg, valamint fa csomagolóanyag nyomon követhetőségét.
14. cikk
Jelölésre szóló engedély
(1) Azon tagállamok, amelyek területén van körülhatárolt terület, engedélyezik a megfelelően felszerelt facsomagolóanyag-gyártók számára, hogy a FAO növény-egészségügyi intézkedésekre vonatkozó 15. számú nemzetközi szabvány II. mellékletének megfelelően a fa csomagolóanyagot, amelyet engedéllyel rendelkező kezelőüzem által kezelt faanyagból állítanak össze, és amelyet 92/105/EGK irányelvben említett növényútlevél kísér, megjelöljék.
E gyártók említése a továbbiakban: engedéllyel rendelkező facsomagolóanyag-gyártók.
(2) Az engedéllyel rendelkező facsomagolóanyag-gyártók kizárólag a kifejezetten e célra vonatkozó engedéllyel rendelkező kezelőüzemekből származó és a 92/105/EGK irányelvben említett növényútlevéllel kísért faanyagot használják fa csomagolóanyag gyártásához, és biztosítják, hogy az e célra használt faanyag visszakövethető legyen az említett kezelőüzemekig.
15. cikk
Az engedéllyel rendelkező kezelőüzemek és engedéllyel rendelkező facsomagolóanyag-gyártók ellenőrzése
A tagállamok ellenőrzik az engedéllyel rendelkező kezelőüzemeket és az engedéllyel rendelkező facsomagolóanyag-gyártókat annak biztosítására, hogy azok szabályszerűen, az engedélyükben meghatározott módon teljesítsék feladataikat.
A tagállamok biztosítják, hogy a felügyeletet a felelős hatóságok szakmailag képzett munkatársai hajtsák végre vagy bármely olyan egyéb szakmailag képzett személy, amely a felelős hatóságok felügyelete mellett jár el.
16. cikk
Az engedéllyel rendelkező kezelőüzemek és engedéllyel rendelkező facsomagolóanyag-gyártók engedélyének visszavonása
(1) Amennyiben az engedélyt nyújtó tagállam tudomást szerez arról, hogy engedéllyel rendelkező kezelőüzem által kezelt fogékony faanyagban, kéregben vagy fa csomagolóanyagban a fenyőrontó fonálféreg jelen van, azonnal visszavonja az engedélyt.
Amennyiben az engedélyt nyújtó tagállam tudomást szerez arról, hogy engedéllyel rendelkező facsomagolóanyag-gyártó által megjelölt fogékony fa csomagolóanyagban jelen van a fenyőrontó fonálféreg, azonnal visszavonja az említett engedélyt.
(2) Az (1) bekezdés sérelme nélkül abban az esetben, ha az engedélyt nyújtó tagállam tudomást szerez arról, hogy egy engedéllyel rendelkező kezelőüzem vagy egy engedéllyel rendelkező facsomagolóanyag-gyártó nem teljesíti szabályszerűen, az engedélyében meghatározott módon a feladatát, megteszi a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a 13. és a 14. cikkben foglaltak teljesüljenek.
17. cikk
Az engedéllyel rendelkező kezelőüzemek és az engedéllyel rendelkező facsomagolóanyag-gyártók jegyzéke
(1) A tagállamok értesítik a Bizottságot, amikor engedélyt adnak - a 13. cikknek megfelelően - egy kezelőüzemnek vagy - a 14. cikknek megfelelően - egy facsomagolóanyag-gyártónak, valamint amikor visszavonnak egy ilyen engedélyt.
(2) A Bizottság jegyzéket állít össze az engedéllyel rendelkező kezelőüzemekről és az engedéllyel rendelkező facsomagolóanyag-gyártókról, és továbbítja e jegyzéket a tagállamoknak. A jegyzék A. része az engedéllyel rendelkező kezelőüzemeket határozza meg. A jegyzék B. része az engedéllyel rendelkező facsomagolóanyag-gyártókat sorolja fel. Ezt a listát a tagállamoktól kapott információk alapján frissítik.
18. cikk
Hatályon kívül helyezés
A 2006/133/EK határozat hatályát veszti.
19. cikk
Felülvizsgálat
Ezt a határozatot legkésőbb 2015. július 31-ig felül kell vizsgálni.
20. cikk
Alkalmazás
A III. melléklet 1. szakasza 2.a) pontjának második mondata és 2. szakasza 2.c) pontjának második mondata 2013. január 1-jétől alkalmazandó.
21. cikk
Címzettek
Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.
Kelt Brüsszelben, 2012. szeptember 26-án.