NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 99/2013
ze dne 15. ledna 2013
o evropském statistickém programu na období let 2013 až 2017
(Text s významem pro EHP a Švýcarsko)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 338 odst. 1 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
v souladu s řádným legislativním postupem (1),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Spolehlivé empirické údaje a statistiky mají zcela zásadní význam pro měření dosaženého pokroku a vyhodnocení účinnosti politik a programů Unie, především v souvislosti se strategií Evropa 2020 popsanou ve sdělení Komise ze dne 3. března 2010„Evropa 2020: Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ (dále jen „strategie Evropa 2020“).
(2)
Podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 ze dne 11. března 2009 o evropské statistice (2) by měl být vytvořen evropský statistický program (dále jen „víceletý program“), který by stanovil rámec pro financování akcí Unie.
(3)
Podle nařízení (ES) č. 223/2009 by měl víceletý program poskytnout rámec pro vývoj, vypracovávání a šíření evropské statistiky, hlavní oblasti a cíle akcí plánovaných na dobu nepřekračující pět let. Měl by stanovit priority, které se týkají potřeb informací pro účely provádění činností Unie. Tyto potřeby by měly být posuzovány s ohledem na zdroje, které jsou na úrovni Unie i na vnitrostátní úrovni potřebné k poskytnutí požadovaných statistik, a rovněž s ohledem na zatížení respondentů a na náklady, které v této souvislosti respondentům vzniknou, se zvláštním zřetelem na efektivnost nákladů.
(4)
Evropská statistika by měla být v legislativním rámci víceletého programu vyvíjena, vypracovávána a šířena v úzké a koordinované spolupráci v rámci evropského statistického systému (dále jen „ESS“) mezi statistickým úřadem Unie, kterým je Komise (Eurostat), národními statistickými úřady a jinými vnitrostátními orgány určenými členskými státy (3) (dále společně jen „vnitrostátní statistické orgány“). Pro poskytování spolehlivých a vysoce kvalitních statistických údajů má zásadní význam profesionální nezávislost národních statistických úřadů a Komise (Eurostatu).
(5)
Pro zvýšení kvality evropské statistiky je zcela zásadní užší spolupráce mezi Komisí (Eurostatem) a národními statistickými úřady. Tato užší spolupráce by se měla zaměřit zejména na zajištění další odborné přípravy v oblasti statistických metod a souvisejících záležitostí, na rozvoj a šíření stávajících osvědčených postupů v rámci ESS a na výměnu zaměstnanců mezi členskými státy a Komisí (Eurostatem).
(6)
Provádění víceletého programu je příležitostí k vytváření harmonizované evropské statistiky s cílem přispívat k vývoji, vypracovávání a šíření společných, srovnatelných a spolehlivých statistických informací na úrovni Unie.
(7)
Vysoce kvalitní statistiky vyvinuté, vypracované a šířené v rámci víceletého programu jsou zásadní pro rozhodování na základě fakt, měly by být včas k dispozici a měly by přispívat k provádění politik Unie, uvedených ve Smlouvě o fungování Evropské unie a strategii Evropa 2020, a k provádění dalších politik, jimiž se zabývají strategické priority Komise pro období let 2010-2014, totiž posílená a integrovaná správa ekonomických záležitostí, změna klimatu, reformovaná zemědělská politika, růst a sociální soudržnost, rovnost pohlaví, Evropa občanů a globalizace. Měly by být podporovány prostřednictvím akcí, jež jsou financovány v rámci víceletého programu v případech, kdy Unie může být zdrojem jasné přidané hodnoty, a jejichž cílem je to, aby byly na stejnou úroveň postaveny hospodářské, sociální a environmentální ukazatele.
(8)
Při vymezování oblastí statistiky, které mají být rozvíjeny, je nutné přihlížet k cílům stanoveným v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 691/2011 ze dne 6. července 2011 o evropských environmentálních hospodářských účtech (4), které se týkají rozvoje nových modulů environmentálních hospodářských účtů.
(9)
Mimoto by měly statistické studie věnovat zvláštní pozornost dopadům programů fiskální konsolidace na pracující a na ostatní občany. Statistické údaje by měly být shromažďovány tak, aby byl zřetelný vývoj v jednotlivých členských státech, například vývoj nezaměstnanosti, výše plateb sociálních transferů a jejich změny, počet a kvalita pracovních míst, pracovní mobilita uvnitř členských států, v Unii a mezi Unií a třetími zeměmi a související sociogeografické změny ve struktuře příjmů a odborné přípravě.
(10)
V posledních letech čelí ESS řadě výzev. Zaprvé, nedostatek vysoce kvalitních vnitrostátních statistik může mít neblahé důsledky pro členské státy i celou Unii. Soustavně přesné a vysoce kvalitní vnitrostátní statistiky vypracované profesionálně nezávislými národními statistickými úřady jsou proto nezbytně nutné pro tvorbu politiky jak na vnitrostátní úrovni, tak na úrovni Unie, zejména v souvislosti s mechanismy dohledu v eurozóně.
(11)
Zadruhé, soustavně roste poptávka po evropské statistice a tato tendence se v budoucnosti pravděpodobně nezmění. Hospodářská globalizace představuje zvláštní výzvu, která vyžaduje vývoj nových metod měření globálních hodnotových řetězců mezinárodně koordinovaným způsobem, a tím dává k dispozici přesnější údaje o hospodářském růstu a vytváření pracovních míst.
(12)
Zatřetí, povaha potřeb se neustále mění, a proto je zapotřebí více součinnosti mezi statistickými oblastmi.
(13)
Začtvrté, pokud budou dostupné údaje vhodným způsobem členěny, bude snazší sledovat účinky hospodářské a finanční krize a dopad prováděných politik na občany, včetně těch nejzranitelnějších.
(14)
Zapáté, povaha statistik se změnila. Statistiky již nejsou pouze jedním ze zdrojů informací pro účely tvorby politik, nýbrž přímo těžištěm rozhodovacího procesu. Rozhodování založené na faktech vyžaduje statistiku, která splňuje vysoká kritéria kvality spojená s konkrétními účely, jimž slouží, a je stále více zapotřebí komplexních vícerozměrných statistik, které poskytují podklady pro smíšené oblasti politiky. S cílem správně reagovat na požadavky tvorby politik je nutné mít tam, kde je to vhodné, údaje rozčleněné podle pohlaví.
(15)
Zašesté, na trhu s informacemi se objevují nové subjekty, z nichž některé poskytují informace téměř okamžitě, a prioritou ESS proto bude vysoká kvalita zahrnující včasnost.
(16)
Zasedmé, situaci dále komplikují rozpočtová omezení na vnitrostátní i unijní úrovni a nutnost dále snižovat zátěž podniků a občanů.
(17)
Sdělení Komise ze dne 10. srpna 2009 o metodě tvorby statistiky EU: vize pro příští desetiletí a strategie ESS pro jeho provádění se vyslovuje ke všem těmto sedmi výzvám tím, že se zaměřují na přepracování způsobů práce v rámci ESS, aby se zvýšila jeho účinnost a flexibilita. Provádění vedeného sdělení tvoří jádro víceletého programu v rámci společné strategie ESS.
(18)
Aby byla zajištěna ucelená a kvalitní správa při vývoji, vypracovávání a šíření evropské statistiky podle tohoto nařízení, měly by národní statistické úřady a Komise (Eurostat) přijmout veškerá nutná opatření, aby byla zachována důvěra veřejnosti ve statistiky a aby bylo umožněno důslednější prosazování platného Kodexu evropské statistiky a sdělení Komise ze dne 15. dubna 2011 nazvaného „Robustnější řízení kvality evropské statistiky“, při dodržení zásad stanovených v uvedených dokumentech.
(19)
S cílem lépe sladit omezené zdroje dostupné vnitrostátním a unijním orgánům vypracovávajícím evropské statistiky s rostoucí poptávkou po statistikách by příprava ročních statistických pracovních programů Komise, v nichž je tento víceletý program rozpracován, měla zahrnovat soustavný a důkladný přezkum statistických priorit, které omezí méně důležité požadavky a zjednoduší stávající procesy a zároveň zvýší spolehlivost a zachovají vysoce kvalitní normy oficiálních statistik. V úvahu je třeba vzít rovněž zatížení respondentů, ať už podniků, ústředních, regionálních nebo místních vládních institucí, domácností nebo jednotlivců. Tento proces by měl probíhat v úzké spolupráci s uživateli i tvůrci evropské statistiky.
(20)
V této souvislosti by mělo být zajištěno přiměřené sdílení finanční zátěže mezi rozpočtem Unie a rozpočty členských států. Navíc k přídělu finančních prostředků stanovenému tímto nařízením by vnitrostátní statistické orgány tudíž měly obdržet odpovídající financování na vnitrostátní úrovni na provádění jednotlivých statistických akcí, o nichž bude rozhodnuto pro účely provádění víceletého programu.
(21)
S ohledem na zátěž spojenou s dodržováním předpisů, zejména v případě menších členských států, by Komise (Eurostat) měla být schopna členským státům poskytovat technickou podporu i odborné zkušenosti a být jim nápomocna při odstraňování omezení výzkumu i hlavních metodických překážek s cílem zajistit dodržování předpisů a poskytování vysoce kvalitních údajů.
(22)
Finanční krytí víceletého programu by rovněž mělo být vyčleněno tak, aby pokrylo náklady na zlepšení postupů vytváření vysoce kvalitní evropské statistiky, na kapacity k tomu potřebné a na potřeby odborného vzdělávání statistiků v členských státech.
(23)
Finanční příspěvky Unie by měly být použity na podporu vývoje, vypracovávání a šíření evropské statistiky podle tohoto nařízení. Měly by mít podobu grantů, veřejných zakázek a jiných intervencí, které jsou zapotřebí pro dosažení cílů víceletého programu. Hlavní metodou, jak zjednodušit grantové řízení, by mělo být používání paušálních částek.
(24)
Podle článku 15 nařízení (ES) č. 223/2009 by měla být vytvořena odpovídající finanční struktura na podporu sítí spolupráce.
(25)
Mělo by být stanoveno, že víceletý program bude otevřen účasti zemí Evropského sdružení volného obchodu, které se účastní Evropského hospodářského prostoru (dále jen „země EHP/ESVO“), a Švýcarska. Rovněž by mělo být stanoveno, že víceletý program bude otevřen účasti jiných zemí, zejména zemí sousedících s Unií, zemí, které požádaly o členství v Unii, kandidátských zemí a přistupujících zemí.
(26)
V souvislosti s prováděním víceletého programu by ve vhodných případech měla být podporována spolupráce s třetími zeměmi, které se víceletého programu neúčastní, s ohledem na veškeré související dohody nebo jakékoli plánované dohody mezi těmito zeměmi a Unií.
(27)
Aby byly roční pracovní programy přijaté Komisí k provádění víceletého programu považovány za rozhodnutí o financování podle čl. 84 odst. 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie (5) (dále jen „finanční nařízení“), musí v nich být stanoveny sledované cíle, očekávané výsledky, způsob provádění a celková částka. Rovněž musí obsahovat popis akcí, které mají být financovány, údaj o částce přidělené na každou akci a indikativní harmonogram provádění. Je žádoucí, aby rovněž stanovily význam sledovaných cílů pro potřeby uživatelů a projektový plán. Pokud jde o granty, měly by obsahovat priority, základní kritéria hodnocení a maximální míru spolufinancování. Roční pracovní programy by měly rovněž obsahovat vhodné ukazatele pro sledování výsledků.
(28)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž vytvoření víceletého programu, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jej může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.
(29)
V souladu se zásadou řádného finančního řízení bylo vypracováno hodnocení ex ante, aby se víceletý program zaměřil na potřebu účinnosti a účelnosti při dosahování cílů a aby byla rozpočtová omezení zohledněna již od fáze koncipování víceletého programu. Hodnota a dopad opatření přijatých v rámci víceletého programu by měly být pravidelně sledovány a vyhodnocovány, a to i nezávislými externími hodnotiteli. Pro účely hodnocení víceletého programu byly formulovány měřitelné cíle a vyvinuty ukazatele.
(30)
Na rok 2013 stanoví toto nařízení pro víceletý program finanční krytí, který představuje pro rozpočtový orgán v ročním rozpočtovém procesu hlavní referenční hodnotu ve smyslu bodu 37 interinstitucionální dohody mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí ze dne 17. května 2006 o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (6).
(31)
Kromě finančního krytí podle tohoto nařízení by měly jednotlivé statistické akce k provádění víceletého programu, včetně akcí v podobě dohody mezi vnitrostátními statistickými orgány a Komisí (Eurostatem), obdržet v nejvyšší možné míře náležité financování na vnitrostátní úrovni.
(32)
Základem pro vyčlenění finančních prostředků na víceletý program je posouzení dopadu tohoto nařízení, v němž budou uvedeny úspory pro Unii a členské státy. Úspory vzniknou zejména díky novým metodám vypracovávání evropské statistiky, které jsou výsledkem vývoje v oblasti informačních a komunikačních technologií.
(33)
Finanční zájmy Unie by měly být chráněny přiměřenými opatřeními v celém výdajovém cyklu, včetně prevence, odhalování a vyšetřování nesrovnalostí, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých finančních prostředků a případných sankcí.
(34)
S cílem zajistit kontinuitu statistických operací v rámci ESS pro celý kalendářní rok 2013 a za účelem právní jistoty by toto nařízení mělo vstoupit v platnost dnem vyhlášení a být použitelné od 1. ledna 2013. Datum použitelnosti tohoto nařízení by mělo zejména odůvodnit odměňování smluvních pracovníků a veškeré činnosti vykonávané podle programu.
(35)
V souladu s nařízením (ES) č. 223/2009 byl návrh víceletého programu předložen k předchozímu posouzení Výboru pro ESS, Evropskému statistickému poradnímu výboru zřízenému rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 234/2008/ES (7) a Výboru pro měnovou a finanční statistiku a statistiku platební bilance zřízenému rozhodnutím Rady 2006/856/ES (8),
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Vytvoření evropského statistického programu
Vytváří se evropský statistický program na období let 2013 až 2017 (dále jen „program“).
Článek 2
Přidaná hodnota
Program představuje přidanou hodnotu spočívající v tom, že bude zaručeno, že se evropská statistika soustředí na informace nutné k navrhování, provádění, sledování a hodnocení politik Unie. Kromě toho přispívá k účinnému využívání zdrojů tím, že podporuje akce, které důležitým způsobem přispívají k vývoji, vypracovávání a šíření harmonizovaných, srovnatelných, spolehlivých, uživatelsky přívětivých a dostupných statistických informací na základě jednotných norem a společných kritérií kvality stanovených v platném Kodexu evropské statistiky (dále jen „Kodex“) přijatém Výborem pro ESS, zejména kritérií kvality, jimiž jsou relevance, přesnost a spolehlivost, včasnost a dochvilnost, dostupnost a srozumitelnost a soudržnost a srovnatelnost.
Článek 3
Oblast působnosti
1. Toto nařízení stanoví programový rámec pro vývoj, vypracovávání a šíření evropské statistiky, hlavní oblasti a cíle akcí plánovaných na období let 2013 až 2017, v souladu s články 13 a 14 nařízení (ES) č. 223/2009.
2. Program se nevztahuje na opatření stanovená programem modernizace evropské statistiky podnikání a obchodu (dále jen „program MEETS“), vytvořeným rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1297/2008/ES (9), do ukončení programu MEETS dne 31. prosince 2013, ale zahrnuje cíle v oblasti statistiky podnikání a obchodu, které mají být podle plánu provedeny v období od roku 2014 do roku 2017.
Článek 4
Cíle
1. Obecným cílem programu je, aby byl evropský statistický systém (dále jen „ESS“) i nadále vůdčím poskytovatelem vysoce kvalitních statistik o Evropě.
2. Vzhledem k dostupným zdrojům na vnitrostátní i unijní úrovni a k zatížení respondentů by měly statistické akce uskutečňované k provádění programu sledovat tyto specifické cíle:
- cíl 1: poskytovat včas statistické informace na podporu rozvoje, monitorování a hodnocení politik Unie s náležitým zohledněním priorit, při zachování rovnováhy mezi oblastmi hospodářství, sociálních věcí a životního prostředí a při uspokojování potřeb širokého okruhu uživatelů evropské statistiky, včetně ostatních rozhodujících činitelů, výzkumných pracovníků, podniků a evropských občanů obecně, a to hospodárným způsobem bez zbytečného překrývání činností,
- cíl 2: zavést nové metody vypracovávání evropské statistiky ke zvýšení efektivity a kvality,
- cíl 3: posilovat partnerství v rámci ESS i mimo něj s cílem dále zvýšit jeho produktivitu a posílit celosvětově jeho vedoucí úlohu v oblasti oficiálních statistik, a
- cíl 4: zajistit, aby statistiky byly poskytovány soustavně po celou dobu trvání programu, pokud tím nedojde k narušení mechanismu určování priorit ESS.
3. Obecné a specifické cíle uvedené v odstavcích 1 a 2 jsou dále upřesněny v příloze společně s ukazateli užívanými pro monitorování provádění programu. V souladu s články 13 a 14 nařízení (ES) č. 223/2009 podléhá program podrobnému ročnímu plánování, jehož nedílnou součástí bude mechanismus stanovení priorit. Cílů programu je dosahováno v úzké a koordinované spolupráci v rámci ESS. Součástí programu je rozvoj vhodných nástrojů, jejichž výsledkem je zvýšení kvality a flexibility ESS a zvýšení jeho schopnosti uspokojovat včas potřeby uživatelů. Program rovněž propaguje vývoj spolehlivých ukazatelů schopných řešit výzvy 21. století, jimiž jsou měření environmentální udržitelnosti, kvality života a sociální soudržnosti a sledování hospodářské činnosti v terciárním sektoru a v sociální ekonomice.
Článek 5
Správa, nezávislost, transparentnost a kvalita statistiky
1. Evropská statistika je vytvářena profesionálně nezávislým a transparentním způsobem.
2. Program se provádí v souladu se zásadami Kodexu evropské statistiky s cílem vypracovávat a šířit vysoce kvalitní harmonizované a srovnatelné evropské statistiky v souladu s článkem 12 nařízení (ES) č. 223/2009 a zaručit řádné fungování ESS jako celku. Národní statistické úřady a statistický úřad Unie (Komise (Eurostat)) zajišťují prostřednictvím své profesionální nezávislosti, aby byla evropská statistika v souladu s Kodexem.
3. Národní statistické úřady a jiné vnitrostátní orgány určené členskými státy (dále společně jen „vnitrostátní statistické orgány“) a Komise (Eurostat), které odpovídají za vývoj, vypracovávání a šíření evropské statistiky:
-
usilují o posílení institucionálního a organizačního prostředí, které podporuje koordinaci, účinnost a důvěryhodnost vnitrostátních statistických orgánů a Komise (Eurostat), jež vypracovávají a šíří evropskou statistiku,
-
kladou důraz na statistické zásady stanovené v čl. 2 odst. 1 nařízení (ES) č. 223/2009 a na potřeby uživatelů,
-
uspokojují potřeby institucionálních uživatelů Unie v souladu s nařízením (ES) č. 223/2009 a snaží se vyvíjet statistiky, které slouží širokému okruhu uživatelů evropské statistiky, včetně ostatních rozhodujících činitelů, výzkumných pracovníků, podniků a evropských občanů obecně, a
-
spolupracují se statistickými orgány na mezinárodní úrovni s cílem podporovat používání mezinárodních pojmů, klasifikací, metod a jiných standardů, a to zejména za účelem zvýšení soudržnosti a srovnatelnosti na celosvětové úrovni.
4. Každý členský stát zajišťuje, aby jeho procesy vytváření statistik byly standardizovány a v nejvyšší možné míře posíleny auditními mechanismy.
5. V zájmu transparentnosti zveřejňuje Komise (Eurostat) ve vhodných případech své hodnocení kvality vnitrostátních příspěvků k evropské statistice jako součást zpráv o kvalitě a sledování dodržování předpisů.
6. Komise (Eurostat) uváží, jakým způsobem zajistit, aby její publikace, a zejména ty dostupné na jejích internetových stránkách, byly pro neodbornou veřejnost srozumitelnější, dále umožní snadný přístup k úplným datovým řadám a používá intuitivní srovnávací grafy, aby byl zvýšen přínos pro občany. Pravidelné aktualizace Komise (Eurostatu) podle možností poskytnou informace o každém členském státě a nabídnou roční, měsíční datové řady a dlouhodobé datové řady, je-li to vhodné a je-li přínos vyšší než náklady vynaložené na shromažďování informací.
Článek 6
Stanovení statistických priorit
1. Program zajišťuje statistické iniciativy napomáhající rozvoji, provádění a sledování současných politik Unie a poskytuje statistickou podporu významným požadavkům plynoucím z nových politických iniciativ Unie.
2. Při přípravě ročních pracovních programů uvedených v článku 9 Komise zajišťuje, aby statistické priority byly řádně stanoveny a byly předmětem ročních přezkumů a zpráv. Roční pracovní programy usilují o to, aby byla evropská statistika vytvářena v rámci dostupných zdrojů na vnitrostátní a unijní úrovni. Cílem stanovení priorit je snížit náklady a zatížení vyplývající z nových statistických požadavků omezením statistických požadavků v dosavadních oblastech evropské statistiky a tyto priority jsou sledovány v úzké spolupráci s členskými státy.
3. Komise zajišťuje vývoj a uplatňování nástrojů ke každoročnímu přezkumu priorit statistických činností s cílem přispět ke snížení nákladů a zatížení poskytovatelů údajů a tvůrců statistik.
4. Pokud Komise navrhuje nové akce nebo provádí rozsáhlé změny stávajících statistik, řádně tyto akce nebo změny zdůvodní a poskytne informace s údaji od členských států o zatížení respondentů a nákladech na vypracovávání statistik v souladu s čl. 14 odst. 3 nařízení (ES) č. 223/2009.
Článek 7
Financování
1. Finanční krytí Unie na provádění tohoto programu v roce 2013 se stanoví ve výši 57,3 milionů EUR, které připadají na programové období let 2007 až 2013.
2. Komise se vyzývá, aby do tří měsíců od přijetí víceletého finančního rámce na období let 2014 až 2020 předložila Evropskému parlamentu a Radě legislativní návrh, kterým se stanoví finanční příděl na období let 2014 až 2017.
3. Komise provádí finanční podporu Unie v souladu s finančním nařízením.
4. Komise při přijímání rozhodnutí o ročních rozpočtových prostředcích respektuje výsadní pravomoci rozpočtového orgánu.
Článek 8
Administrativní a technická pomoc
Finanční prostředky na program mohou pokrývat výdaje související s přípravou, sledováním, kontrolou, auditem a hodnocením vyžadovanými k řízení programu a plnění jeho cílů; zejména se jedná o studie, setkání odborníků, výdaje spojené s náhradami pro statistické odborníky, informační a komunikační akce, výdaje na sítě IT, jež se soustředí na zpracování a výměnu informací, a o veškeré ostatní výdaje na technickou a administrativní pomoc, které Komisi vzniknou při řízení programu. Z těchto prostředků lze rovněž financovat technickou pomoc a odborné poradenství poskytované členským státům, které v důsledku zvláštních okolností nejsou schopny vytvářet určité evropské statistiky nebo statistiky požadované kvality.
Článek 9
Roční pracovní programy
Komise k provádění programu přijímá roční pracovní programy, které splňují požadavky článku 17 nařízení (ES) č. 223/2009 a stanoví sledované cíle a očekávané výsledky, v souladu s obecnými a specifickými cíli uvedenými v čl. 4 odst. 1 a 2 tohoto nařízení. Každý roční pracovní program se pro informaci sdělí Evropskému parlamentu.
Článek 10
Druhy intervence
Finanční příspěvky Unie mohou mít formu grantů, veřejných zakázek nebo jakýchkoli jiných intervencí nutných pro dosažení obecných a specifických cílů uvedených v čl. 4 odst. 1 a 2.
Článek 11
Způsobilé akce
1. Finanční příspěvky Unie podporují akce pro vývoj, vypracovávání a šíření evropské statistiky nutné pro dosažení obecných a specifických cílů uvedených v čl. 4 odst. 1 a 2. Přednost je dána akcím, které mají vysokou přidanou hodnotu pro Unii v souladu s článkem 2.
2. Finanční příspěvek na podporu sítí spolupráce v souladu s článkem 15 nařízení (ES) č. 223/2009 může mít formu grantů na určitou akci a může pokrýt až 95 % způsobilých nákladů.
3. Ve vhodných případech lze udělovat provozní granty na fungování organizací uvedených v čl. 12 odst. 3, které nepřesáhnou 50 % způsobilých nákladů.
4. Jako příspěvek na výdaje vynaložené členskými státy při provádění akcí založených na sběru údajů lze vyplatit paušální částku za soubor údajů, v rámci kterého mají být Komisi předány úplné výsledky, až do maximální prahové hodnoty vymezené pro každý sběr údajů. Komise stanoví výši této částky s ohledem na složitost daného sběru údajů.
Článek 12
Způsobilí příjemci grantů
1. V souladu s čl. 128 odst. 1 druhým pododstavcem finančního nařízení lze vnitrostátním statistickým orgánům určeným v čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 223/2009 udělovat granty bez výzvy k předložení návrhů.
2. Sítě spolupráce mohou zahrnovat příjemce uvedené v odstavci 1 a jiné subjekty bez výzvy k předložení návrhů v souladu s čl. 128 odst. 1 finančního nařízení.
3. Provozní granty uvedené v čl. 11 odst. 3 lze udělovat organizacím, které splňují obě tato kritéria:
a)
jsou neziskové, nezávislé na průmyslových, obchodních a podnikatelských nebo jiných neslučitelných zájmech a jejich hlavním cílem a náplní činnosti je prosazování a podpora provádění Kodexu a zavádění nových metod vypracovávání evropské statistiky ke zvýšení efektivity a zlepšení kvality na úrovni Unie, a
b)
předložily Komisi uspokojivé údaje o svých členech, vnitřních pravidlech a zdrojích financování.
Článek 13
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Komise přijme vhodná opatření k zajištění toho, aby byly při provádění akcí financovaných podle tohoto nařízení finanční zájmy Unie chráněny prevencí podvodů, korupce a jiného protiprávního jednání, soustavnými a účinnými kontrolami, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek a případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími sankcemi.
2. Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr mají pravomoc provádět kontrolou dokumentů i inspekcemi na místě audit u všech příjemců grantů, zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů a subdodavatelů, kteří v rámci tohoto nařízení obdrželi finanční prostředky.
Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) provádí ve vhodných případech kontroly a inspekce na místě u hospodářských subjektů, jichž se toto financování přímo nebo nepřímo týká, postupy stanovenými v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (10) s cílem zjistit, zda v souvislosti s grantovou dohodou, rozhodnutím o grantu nebo smlouvou financovanou podle tohoto nařízení nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie.
Aniž jsou dotčeny první a druhý pododstavec, musí dohody o spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, grantové dohody, rozhodnutí o grantu a smlouvy vyplývající z provádění tohoto nařízení výslovně zmocňovat Komisi, Účetní dvůr a OLAF k provádění takových auditů a kontrol a inspekcí na místě.
Článek 14
Účast třetích zemí v programu
Programu se mohou účastnit:
a)
země EHP/ESVO v souladu s podmínkami stanovenými v Dohodě o Evropském hospodářském prostoru;
b)
Švýcarsko, v souladu s podmínkami stanovenými Dohodou ze dne 26. října 2004 mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o spolupráci v oblasti statistiky (11), a
c)
země, na něž se vztahuje evropská politika sousedství, země, které požádaly o členství v Unii, kandidátské země, přistupující země a země západního Balkánu začleněné do procesu stabilizace a přidružení, a to v souladu s podmínkami stanovenými v příslušných dvoustranných nebo mnohostranných dohodách s těmito zeměmi, které stanoví obecné zásady jejich účasti v programech Unie.
Článek 15
Hodnocení a přezkum programu
1. Po konzultaci s Výborem pro ESS předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě do 30. června 2015 průběžnou zprávu o pokroku v provádění programu.
2. Na základě průběžné zprávy o pokroku uvedené v odstavci 1 může Komise nejpozději 31. prosince 2016 a po konzultaci s Výborem pro ESS předložit Evropskému parlamentu a Radě návrh na prodloužení programu na období let 2018 až 2020, přičemž musí být zajištěn soulad s víceletým finančním rámcem na období let 2014 až 2020.
3. Do 31. prosince 2018 Komise po konzultaci s Výborem pro ESS a s Evropským statistickým poradním výborem předloží Evropskému parlamentu a Radě závěrečnou hodnotící zprávu o provádění programu.
Článek 16
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2013.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 15. ledna 2013.
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 99/2013/EU RENDELETE
(2013. január 15.)
az európai statisztikai programról (2013-2017)
(EGT- és Svájc-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 338. cikke (1) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,
rendes jogalkotási eljárás keretében (1),
mivel:
(1)
A szilárd empirikus adatok és statisztikák nélkülözhetetlenek ahhoz, hogy fel lehessen mérni az uniós politikák és programok terén történt haladást, illetve értékelni lehessen ezek hatékonyságát, különösen az „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, a 2010. március 3-i bizottsági közleményben meghatározott Európa 2020 stratégiával összefüggésben.
(2)
Az európai statisztikákról szóló, 2009. március 11-i 223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) szerint az uniós intézkedések finanszírozásának keretét biztosító többéves európai statisztikai programot kell létrehozni (a továbbiakban: a többéves program).
(3)
A 223/2009/EK rendeletnek megfelelően a többéves programnak az európai statisztikák fejlesztésének, előállításának és közzétételének keretét, valamint az előirányzott intézkedések főbb területeit és célkitűzéseit kell biztosítania legfeljebb ötéves időszakra. A programnak meg kell határoznia az Unió tevékenységeinek ellátásához szükséges információk iránti igényekkel kapcsolatos prioritásokat. Ezeket az igényeket egyrészt az előírt statisztikák előállításához uniós és nemzeti szinten szükséges források függvényében, másrészt az adatszolgáltatói terhek és a válaszadók kapcsolódó költségei alapján kell mérlegelni, kiemelt figyelmet fordítva a költséghatékonyságra.
(4)
Az európai statisztikáknak a többéves program jogszabályi keretein belül történő fejlesztését, előállítását és közzétételét az Unió statisztikai hatósága - azaz a Bizottság (Eurostat) -, valamint a nemzeti statisztikai intézetek és egyéb, a tagállamok által kijelölt nemzeti hatóságok (a továbbiakban együttesen: a nemzeti statisztikai hatóságok) (3) között az európai statisztikai rendszerben (ESR) megvalósított, szoros és összehangolt együttműködés útján kell végezni. A nemzeti statisztikai intézetek és a Bizottság (Eurostat) szakmai függetlensége egyaránt alapvető fontosságú a hiteles és magas színvonalú statisztikai adatok biztosításához.
(5)
A Bizottság (Eurostat) és a nemzeti statisztikai intézetek közötti szorosabb együttműködés nélkülözhetetlen az európai statisztikák minőségének javításához. Az ilyen együttműködést főként a statisztikákra és az azokhoz kapcsolódó témákra vonatkozó további módszertani képzésekre, a meglévő jó gyakorlatok az ESR-en belüli fejlesztésére és terjesztésére, valamint a tagállamok és a Bizottság (Eurostat) közötti kétirányú személyzeti csereprogramokra kell összpontosítani.
(6)
A többéves program végrehajtása lehetőséget nyújt harmonizált európai statisztikák előállítására, amelyek hozzájárulhatnak az uniós szintű közös, összehasonlítható és megbízható statisztikai információk fejlesztéséhez, előállításához és közzétételéhez.
(7)
A többéves program keretében fejlesztett, előállított és közzétett, magas színvonalú statisztikák alapvető fontosságúak a tényekre alapozott döntéshozatal szempontjából, időben rendelkezésre kell állniuk, és hozzá kell járulniuk az Európai Unió működéséről szóló szerződésben (EUMSZ) megfogalmazott uniós szakpolitikák, az Európa 2020 stratégia, valamint a 2010 és 2014 közötti időszakra kijelölt bizottsági stratégiai prioritások - azaz a gazdasági kormányzás megerősítése és integrálása, az éghajlatváltozás, az agrárpolitikai reform, a növekedés és a társadalmi kohézió, a nemek közti egyenlőség, a polgárok Európája, valamint a globalizáció - által érintett egyéb szakpolitikák végrehajtásához. Az uniós szakpolitikákat a többéves program keretében finanszírozott intézkedések révén kell előmozdítani azokban az esetekben, amelyekben az Unió egyértelmű hozzáadott értéket képes létrehozni, és az intézkedéseknek azt is biztosítaniuk kell, hogy a gazdasági, társadalmi és környezeti mutatókat azonos súllyal kezeljék.
(8)
A fejlesztendő statisztikai területek meghatározásakor figyelembe kell venni az európai környezeti-gazdasági számlákról szóló, 2011. július 6-i 691/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) azon célkitűzéseit, amelyek új környezeti-gazdasági számlamodulok kidolgozására vonatkoznak.
(9)
Ezenkívül a statisztikai tanulmányokban külön figyelmet kell szentelni a költségvetési konszolidációs programoknak a munkavállalókra és más polgárokra gyakorolt hatásaira. A statisztikai adatokat oly módon kell gyűjteni, hogy biztosítani lehessen az egyes tagállamokban zajló folyamatok láthatóságát, például a munkanélküliség, a szociális transzferek összege és változása, a munkahelyek száma és minősége, a tagállamokon és az Unión belüli, illetve az Unió és a harmadik országok közötti munkavállalói mobilitás, valamint a bérstruktúra és a képzési intézkedések terén bekövetkezett kapcsolódó társadalomföldrajzi változások tekintetében.
(10)
Az elmúlt évek során az európai statisztikai rendszer számos kihívással szembesült. Először is a magas színvonalú nemzeti statisztikák hiánya káros hatással lehet a tagállamokra és általában az Unió egészére. Ezért a szakmailag független nemzeti statisztikai intézetek által előállított, következetesen pontos és magas színvonalú statisztikák a nemzeti és uniós szintű politikaalkotáshoz egyaránt nélkülözhetetlenek, különösen az euroövezet felügyeleti mechanizmusainak összefüggésében.
(11)
Másodszor, az európai statisztikák iránti igény folyamatos növekedést mutat, és valószínűtlen, hogy ez a tendencia a jövőben megváltozna. A gazdasági globalizáció különleges kihívást jelent, ami új mérési rendszerek kidolgozását teszi szükségessé a globális értékláncok nemzetközileg összehangolt módon történő mérése érdekében, hogy ennek révén jobb képet lehessen kialakítani a gazdasági növekedésről és a munkahelyteremtésről.
(12)
Harmadszor, az igények jellege folyamatosan változik, ami szükségessé teszi a statisztikai területek közti nagyobb mértékű szinergiát.
(13)
Negyedszer, a rendelkezésre álló adatok megfelelő bontása megkönnyítheti a gazdasági és pénzügyi válság következményeinek, valamint a végrehajtott szakpolitikák polgárokra - különösen a legkiszolgáltatottabbakra - gyakorolt hatásainak figyelemmel kísérését.
(14)
Ötödször, megváltozott a statisztikák jellege. Immár nem csupán az információforrások egyikét jelentik a politikai döntéshozatalban, hanem a politikai döntéshozatali folyamat középpontjába kerültek. A tényekre alapozott döntéshozatal megköveteli, hogy a statisztikák megfeleljenek az adott célhoz kapcsolódó, magas minőségi követelményeknek, továbbá egyre nagyobb igény tapasztalható az összetett szakpolitikai területeket támogató komplex, többdimenziójú statisztikák iránt. A szakpolitikai döntéshozatali követelményeknek való megfelelés érdekében adott esetben nemek szerint lebontott adatokra van szükség.
(15)
Hatodszor, az új - köztük közel valós idejű információkat szolgáltató - információs piaci szereplők megjelenése következtében az ESR részéről a jövőben a jó minőség, ezen belül az időszerűség kap prioritást.
(16)
Hetedszer, a helyzet a tagállami és uniós szinten jelentkező költségvetési korlátok, valamint a vállalkozások és a polgárok terheinek további csökkentése iránti igény miatt még nagyobb kihívást jelent.
(17)
A Bizottság az „Az európai uniós statisztikák előállításának módszeréről - kitekintés az elkövetkező évtizedre” című 2009. augusztus 10-i közleménye, valamint az annak végrehajtására irányuló ESR-stratégia az ESR-ben alkalmazott munkamódszerek áttervezése révén történő hatékonyabbá és rugalmasabbá tételével igyekszik kezelni mindezeket a kihívásokat. A közlemény végrehajtása a többéves program alapja a közös ESR stratégia keretében.
(18)
Az európai statisztikák e rendelet szerinti fejlesztése, előállítása és közzététele során az integritás és a minőségirányítás biztosítása érdekében a nemzeti statisztikai intézeteknek és a Bizottságnak (Eurostat) meg kell hozniuk minden szükséges intézkedést a statisztika iránti közbizalom fenntartása és az európai statisztikákra vonatkozó hatályos gyakorlati kódex, valamint „Az európai statisztikák szilárd minőségirányítása felé” című 2011. április 15-i bizottsági közlemény szigorúbb, az ezekben meghatározott elvek tiszteletben tartása mellett történő végrehajtásának lehetővé tétele érdekében.
(19)
Annak érdekében, hogy az európai statisztikák előállításához a nemzeti és európai előállítók számára korlátozottan rendelkezésre álló forrásokat jobban hozzá lehessen igazítani a statisztikák iránti növekvő igényekhez, a többéves program részleteit megfogalmazó bizottsági éves statisztikai munkaprogramok előkészítő szakaszának magában kell foglalnia a statisztikai prioritások rendszeres és alapos, a kevésbé fontos követelményeket csökkentő és a meglévő folyamatokat leegyszerűsítő, ugyanakkor a hivatalos statisztikák megbízhatóságát javító és magas minőségi elvárásait megtartó felülvizsgálatát. Figyelembe kell továbbá venni az adatszolgáltatókra - így a vállalkozásokra, a központi, regionális vagy helyi kormányzati egységekre, háztartásokra és magánszemélyekre - nehezedő terheket. A folyamatot az európai statisztikák felhasználóival és létrehozóival való szoros együttműködésben kell folytatni.
(20)
Ebben az összefüggésben meg kell valósítani a pénzügyi terhek ésszerű megosztását az uniós és a tagállami költségvetések között. Az e rendelet által meghatározott pénzügyi kereten túlmenően a nemzeti statisztikai hatóságoknak ezért nemzeti szinten megfelelő finanszírozásban kell részesülniük a többéves program megvalósítása érdekében elfogadott egyes statisztikai intézkedések végrehajtásához.
(21)
Tekintettel a megfelelésből eredő, különösen a kisebb tagállamokra nehezedő terhekre, a megfelelés és a magas színvonalú adatok szolgáltatásának biztosítása érdekében a Bizottságnak (Eurostat) képesnek kell lennie arra, hogy technikai segítséget és szakértői támogatást nyújtson a tagállamok számára a kutatással összefüggő nehézségek és a jelentős módszertani akadályok leküzdésére.
(22)
A többéves program költségvetését ezenfelül oly módon kell felhasználni, hogy fedezze a magas színvonalú európai statisztikák előállítását lehetővé tevő eljárások és kapacitások javításához szükséges költségeket, valamint a nemzeti statisztikusok képzési igényeinek költségeit.
(23)
Az uniós pénzügyi hozzájárulások e rendelet értelmében az európai statisztikák fejlesztésére, előállítására és közzétételére irányuló intézkedéseket támogatnak. E hozzájárulásokat támogatások, közbeszerzési szerződések, illetve a többéves program céljai eléréséhez szükséges bármely egyéb beavatkozás formájában kell nyújtani. Ebben az összefüggésben az átalányösszegek használata kell, hogy legyen a támogatáskezelés egyszerűsítésének legfőbb módja.
(24)
A 223/2009/EK rendelet 15. cikke szerint megfelelő pénzügyi struktúrát kell kidolgozni az együttműködési hálózatok támogatására.
(25)
Rendelkezni kell arról, hogy az Európai Szabadkereskedelmi Társulás Európai Gazdasági Térségben részt vevő országai („EGT-EFTA országok”) és Svájc részt vehessenek a többéves programban. Rendelkezni kell arról is, hogy a többéves programban részt vehessenek más országok, különösen az Unió szomszédságában fekvő országok, azok az országok, amelyek uniós tagságot kérelmeztek, valamint a tagjelölt és a csatlakozó országok is.
(26)
A többéves program végrehajtásának összefüggésében adott esetben ösztönözni kell a többéves programban részt nem vevő harmadik országokkal való együttműködést, figyelembe véve az adott országok és az Unió között fennálló bármilyen vonatkozó megállapodást, vagy bármely tervezett megállapodást.
(27)
Annak érdekében, hogy az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályzatról szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) („a költségvetési rendelet”) 84. cikke (3) bekezdésének megfelelően finanszírozási határozatoknak minősüljenek, a Bizottság által a többéves program végrehajtása céljából elfogadott éves munkaprogramok meghatározzák a célkitűzéseket, a várható eredményeket, a végrehajtás módját és teljes összegüket. Tartalmazzák emellett a finanszírozandó intézkedések leírását, az egyes intézkedésekre előirányzott összegek megjelölését, és a végrehajtásukra vonatkozóan előirányzott menetrendet. Kívánatos, hogy meghatározzák a célkitűzések felhasználó igények szempontjából való relevanciáját, és hogy meghatározzanak egy projekttervet is. A támogatások esetében ki kell térniük a prioritásokra, az alapvető értékelési kritériumokra és a társfinanszírozás maximális mértékére. Ezenfelül az éves munkaprogramoknak megfelelő mutatókat kell tartalmazniuk az eredmények nyomon követésére.
(28)
Mivel e rendelet célját, nevezetesen a többéves program létrehozását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért az uniós szinten jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.
(29)
A hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének megfelelően előzetes értékelés készült annak érdekében, hogy a többéves program középpontjában a célkitűzései hatékony és eredményes elérése álljon, valamint hogy a költségvetési korlátok már a többéves program tervezési szakaszától kezdődően szerepeljenek benne. A többéves program keretében hozott intézkedések értékét és hatását rendszeres jelleggel nyomon kell követni és értékelni kell, ideértve a független külső szakértők által végzett értékelést is. A többéves program értékelése érdekében mérhető célkitűzéseket fogalmaztak meg és mutatókat dolgoztak ki.
(30)
Ez a rendelet meghatározza a 2013-ra vonatkozó pénzügyi keretösszeget a többéves program vonatkozásában, amely az éves költségvetési eljárás során az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás (6) 37. pontja szerint elsődleges hivatkozási alapot jelent a költségvetési hatóság számára.
(31)
Az e rendelet által meghatározott pénzügyi keretösszegen túlmenően a többéves program végrehajtása érdekében elfogadott egyes statisztikai intézkedéseknek, amelyek a nemzeti statisztikai hatóságok és a Bizottság (Eurostat) között létrejött megállapodások formáját öltő intézkedésekre is vonatkoznak, nemzeti szinten a lehetőségekhez mérten megfelelő finanszírozásban kell részesülniük.
(32)
Az e rendelet vonatkozásában elvégzett, az Unió és a tagállamok számára költségmegtakarításokat azonosító hatásvizsgálat képezi a többéves program finanszírozása melletti elkötelezettség alapját. Különösen az európai statisztikák készítésének új, az információs és kommunikációs technológia terén végzett fejlesztéseknek köszönhető módszerei eredményeznek majd költségmegtakarításokat.
(33)
Az Unió pénzügyi érdekeit a teljes kiadási ciklusban arányos intézkedésekkel kell védeni, ezen intézkedések közé értve a szabálytalanságok megelőzését, felderítését és kivizsgálását, az elveszített, jogtalanul kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált pénzösszegek visszafizettetését, valamint adott esetben szankciók alkalmazását.
(34)
Annak érdekében, hogy a többéves program keretében előírt/végzett tevékenységek folytonosságát a teljes 2013-as naptári év folyamán is biztosítani lehessen, továbbá a jogbiztonság érdekében, e rendeletnek a kihirdetését követő napon kell hatályba lépnie és azt 2013. január 1-jétől alkalmazni. E rendelet alkalmazásának időpontja különösen a szerződéses alkalmazottak számára történő kifizetés és a többéves program keretében végzett valamennyi tevékenység igazolására szolgál.
(35)
A 223/2009/EK rendeletnek megfelelően a többéves program tervezetét előzetes vizsgálat céljából benyújtották az európai statisztikai rendszer bizottságának, a 234/2008/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (7) létrehozott európai statisztikai tanácsadó bizottságnak, valamint a 2006/856/EK tanácsi határozattal (8) létrehozott, monetáris, pénzügyi és fizetésimérleg-statisztikákkal foglalkozó bizottságnak,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az európai statisztikai program létrehozása
Létrejön a 2013-tól 2017-ig tartó időszakra vonatkozó európai statisztikai program (a továbbiakban: a program).
2. cikk
Hozzáadott érték
A program hozzáadott értéke annak biztosításában áll, hogy az európai statisztikák az uniós szakpolitikák kidolgozásához, végrehajtásához, nyomon követéséhez és értékeléséhez szükséges információkra összpontosítanak. Emellett hozzájárul az erőforrások hatékony felhasználásához, mivel az általa támogatott intézkedések lényeges mértékben hozzájárulnak a harmonizált, összehasonlítható, megbízható, felhasználóbarát és hozzáférhető statisztikai információk fejlesztéséhez, előállításához és közzétételéhez az európai statisztika gyakorlati kódexe („gyakorlati kódex”) által meghatározott, az európai statisztikai rendszer bizottsága (ESR-bizottság) által elfogadott egységes szabványok és közös alapelvek, különösen a relevancia minőségi követelményei, a pontosság, a megbízhatóság, az időszerűség és időbeli pontosság, a hozzáférhetőség, a világosság, a koherencia és összehasonlíthatóság alapján.
3. cikk
Hatály
(1) Ez a rendelet a 223/2009/EK rendelet 13. és 14. cikkének megfelelően biztosítja az európai statisztikák fejlesztésének, előállításának és közzétételének programozási keretét, valamint a 2013 és 2017 közötti időszakra előirányozott intézkedések fő területeit és célkitűzéseit.
(2) A program nem terjed ki az európai vállalkozási és kereskedelmi statisztikák modernizálásának az 1297/2008/EK európai parlamenti és tanácsi határozatban (9) létrehozott programja („a MEETS-program”) által előírt intézkedésekre a MEETS-program 2013. december 31-i lezárásáig, azonban tartalmaz 2014 és 2017 között végrehajtandó célkitűzéseket a vállalkozási és kereskedelmi statisztikák területén.
4. cikk
Célkitűzések
(1) A program általános célkitűzése, hogy az európai statisztikai rendszer (ESR) továbbra is az Európára vonatkozó, magas színvonalú statisztikák vezető szolgáltatója legyen.
(2) A nemzeti és uniós szinten rendelkezésre álló források és az adatszolgáltatói terhek figyelembevételével a program végrehajtása érdekében hozott statisztikai intézkedések során a következő egyedi célkitűzések megvalósítására kell törekedni:
- 1. célkitűzés: statisztikai információk időben történő biztosítása az európai uniós szakpolitikák kidolgozásának, nyomon követésének és értékelésének támogatása érdekében, megfelelően tükrözve a prioritásokat, megteremtve egyúttal a gazdasági, társadalmi és környezeti területek egyensúlyát, és kielégítve az európai statisztikák széles felhasználói köre, így az egyéb döntéshozók, kutatók, vállalkozások és általában az európai polgárok igényeit, költséghatékony módon és az erőfeszítések szükségtelen megsokszorozása nélkül,
- 2. célkitűzés: az európai statisztikák előállítását segítő új, a hatékonyság növelésére és a minőség javítására irányuló módszerek megvalósítása,
- 3. célkitűzés: az ESR-en belüli és azon túlmenő partnerség megerősítése annak érdekében, hogy az ESR termelékenységét és a hivatalos statisztikák terén világszinten betöltött vezető szerepét tovább lehessen javítani, és
- 4. célkitűzés: annak biztosítása, hogy a statisztikákat a program teljes ideje alatt egységesen módon állítsák elő, feltéve, hogy ez nem áll ellentétben az ESR prioritás-meghatározási mechanizmusaival.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben említett általános és egyedi célkitűzések, valamint a program végrehajtásának nyomon követését lehetővé tevő mutatók részletesebb leírását a melléklet tartalmazza. A 223/2009/EK rendelet 13. és 14. cikkének megfelelően a program éves szintű, részletes tervezése szükséges, amelynek része lesz egy, a folyamat szerves részét képező prioritásmeghatározási mechanizmus. A program célkitűzéseit az ESR-ben megvalósított szoros és összehangolt együttműködés révén kell elérni. A program magában foglalja olyan, megfelelő eszközök fejlesztését, amelyek következtében javul az ESR minősége és rugalmassága, valamint arra vonatkozó képessége, hogy a felhasználók igényeit kellő időben kielégítse. Vezető szerepet kell vállalnia az olyan mutatók kialakításában, amelyek képesek megfelelni a XXI. század kihívásainak, nevezetesen segítségükkel mérhetővé válik a környezeti fenntarthatóság, az életminőség és a társadalmi kohézió, valamint nyilván lehet tartani a szolgáltatási ágazatban és a szociális gazdaságban folytatott gazdasági tevékenységet.
5. cikk
Statisztikai irányítás, függetlenség, átláthatóság és minőség
(1) Az európai statisztikákat szakmailag független és átlátható módon kell előállítani.
(2) A programot a gyakorlati kódex elveivel összhangban hajtják végre a 223/2009/EK rendelet 12. cikkének megfelelően kiváló minőségű, harmonizált és összehasonlítható európai statisztikák előállítása és közzététele, valamint a teljes ESR megfelelő működésének biztosítása céljából. A nemzeti statisztikai intézetek és az Unió statisztikai hatósága (Bizottság [Eurostat]) szakmai függetlenségük révén biztosítják, hogy az európai statisztikák megfeleljenek a gyakorlati kódexnek.
(3) Az európai statisztikák fejlesztéséért, előállításáért és közzétételéért felelős, a tagállamok által kijelölt nemzeti statisztikai intézetek és más nemzeti hatóságok (együttesen: a nemzeti statisztikai hatóságok) és a Bizottság (Eurostat):
-
olyan intézményi és szervezeti környezet megszilárdítására törekednek, amely elősegíti az európai statisztikákat előállító és közzétevő nemzeti statisztikai hatóságok és a Bizottság (Eurostat) tevékenységeinek összehangolását, eredményességét és hitelességét,
-
hangsúlyt helyeznek a 223/2009/EK rendelet 2. cikke (1) bekezdésében megállapított statisztikai alapelvekre és a felhasználók igényeire,
-
a 223/2009/EK rendeletnek megfelelően az Unió intézményi felhasználóinak igényeit elégítik ki, és olyan statisztikák létrehozására törekednek, amelyek az európai statisztikák széles felhasználói körét, így egyéb döntéshozókat, kutatókat, vállalkozásokat és általában az európai polgárokat szolgálják ki, és
-
nemzetközi szinten együttműködnek a statisztikai szervezetekkel a nemzetközi koncepciók, osztályozások, módszerek és egyéb standardok használatának előmozdítása érdekében, különösen a nagyobb koherencia és jobb összehasonlíthatóság globális szinten való biztosítása céljából.
(4) Minden tagállam gondoskodik arról, hogy a statisztikákat standardizált módon állítsa elő, valamint ellenőrzési mechanizmusokkal erősítse meg, amennyire csak lehetséges.
(5) Az átláthatóság érdekében a Bizottság (Eurostat) adott esetben a minőséggel kapcsolatos jelentéstételi és megfelelést ellenőrző gyakorlat keretében nyilvánosságra hozza az európai statisztikákhoz való nemzeti hozzájárulások minőségére vonatkozó értékelését.
(6) A Bizottság (Eurostat) megvizsgálja, hogy milyen módon teheti - különösen a weboldalán hozzáférhető - kiadványait felhasználóbarátabbá a laikusok számára, valamint biztosítania kell a teljes adatsorokhoz való könnyű hozzáférést, továbbá intuitív összehasonlító grafikonokkal kell szolgálnia, hogy nagyobb hozzáadott értéket nyújtson a polgároknak. A Bizottság (Eurostat) rendszeres frissítéseinek - lehetőség szerint - információval kell szolgálniuk minden egyes tagállamról és - adott esetben és amennyiben annak haszna nagyobb, mint az adatgyűjtés költsége - éves, havi, illetve hosszú távú adatsorokat kell tartalmazniuk.
6. cikk
Statisztikai prioritásmeghatározás
(1) A program a jelenlegi uniós szakpolitikák kialakítását, végrehajtását és nyomon követését támogató statisztikai kezdeményezéseket biztosít, valamint statisztikai támogatást nyújt az új uniós szakpolitikai kezdeményezésekből eredő fontos követelmények vonatkozásában.
(2) A Bizottság a 9. cikkben említett éves munkaprogramok előkészítése során gondoskodik a prioritások hatékony megállapításáról és a statisztikai prioritások éves felülvizsgálatáról, illetve a prioritásokról való jelentéstételről. Az éves munkaprogramok ezért annak biztosítását célozzák majd, hogy az európai statisztikákat a nemzeti és uniós szinten rendelkezésre álló források keretein belül lehessen előállítani. A prioritások megállapítása az európai statisztikák meglévő területein fennálló statisztikai követelmények csökkentésével hozzájárul az új statisztikai követelményekkel járó költségek és terhek csökkentéséhez, és azokat a tagállamokkal szorosan együttműködve kell megállapítani.
(3) A Bizottság biztosítja a statisztikai tevékenységek prioritásainak éves felülvizsgálatához szükséges eszközök kifejlesztését és alkalmazását, hogy ezáltal hozzájáruljon az adatszolgáltatók és a statisztikák előállítói költségeinek és terheinek csökkentéséhez.
(4) A Bizottságnak az új intézkedésekre vonatkozó javaslatokat és a meglévő statisztikák jelentősebb felülvizsgálatát megfelelően indokolnia kell, és a tagállamok által szolgáltatott adatokra támaszkodva a 223/2009/EK rendelet 14. cikkének (3) bekezdése értelmében információt kell nyújtania az adatszolgáltatói terhekről és az előállítási költségekről.
7. cikk
Finanszírozás
(1) A program végrehajtásához 2013-ban rendelkezésre álló 57,3 millió EUR uniós pénzügyi keretösszeg a 2007 és 2013 közötti programozási időszakhoz tartozik.
(2) A 2014-2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló rendelet (a 2014-2020 közötti TPK) elfogadásától számított három hónapon belül a Bizottságot felkérik arra, hogy nyújtson be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak egy, a 2014-től 2017-ig terjedő időszakra vonatkozó pénzügyi keretet bevezető jogalkotási javaslatot.
(3) A Bizottság az uniós pénzügyi támogatást a költségvetési rendelettel összhangban hajtja végre.
(4) Az éves előirányzatokról a Bizottság határoz, tiszteletben tartva a költségvetési hatóság előjogait.
8. cikk
Adminisztratív és technikai segítségnyújtás
A programhoz rendelt pénzügyi keret fedezheti a program irányításához és célkitűzései eléréshez szükséges előkészítő, nyomonkövetési, ellenőrző, audit- és értékelőtevékenységekre vonatkozó költségeket: ideértve különösen a tanulmányokat, a szakértői találkozókat, a statisztikai szakértők díjazásával kapcsolatos kiadásokat, a tájékoztatási és kommunikációs intézkedéseket, az információfeldolgozásra és -cserére összpontosító informatikai hálózatokkal kapcsolatos kiadásokat, valamint a Bizottság részéről a program irányításával kapcsolatban felmerülő minden egyéb technikai és adminisztratív segítségnyújtási kiadást. A pénzügyi keret az azon tagállamok számára nyújtott technikai segítséget és szakértői támogatást is magában foglalhatja, amelyek sajátos körülmények miatt nem képesek egyes európai statisztikák előállítására, vagy azoknak az előírt minőségben való előállítására.
9. cikk
Éves munkaprogramok
A program végrehajtása érdekében a Bizottság a 223/2009/EK rendelet 17. cikkében meghatározott követelményeknek megfelelő, éves munkaprogramokat fogad el, amelyek meghatározzák célkitűzéseiket és várható eredményeiket, az e rendelet 4. cikke (1) és (2) bekezdésében említett általános és egyedi célkitűzésekkel összhangban. Valamennyi éves munkaprogramot tájékoztatás céljából közölni kell az Európai Parlamenttel.
10. cikk
A beavatkozások típusai
Az uniós pénzügyi hozzájárulások támogatások vagy közbeszerzési szerződések, illetve a 4. cikk (1) és (2) bekezdésében említett általános és egyedi célkitűzések eléréséhez szükséges bármely egyéb beavatkozások formájában nyújthatók.
11. cikk
Támogatható intézkedések
(1) Az uniós pénzügyi hozzájárulások a 4. cikk (1) és (2) bekezdésében említett általános és egyedi célkitűzések eléréséhez szükséges, az európai statisztikák fejlesztésére, előállítására és közzétételére irányuló intézkedéseket támogatnak. A 2. cikknek megfelelően az Unió számára magas hozzáadott értéket képviselő intézkedések elsőbbséget élveznek.
(2) A 223/2009/EK rendelet 15. cikkében említett együttműködési hálózatok támogatására irányuló pénzügyi hozzájárulás biztosítható az intézkedések számára nyújtott támogatások formájában, és a támogatható költségek legfeljebb 95 %-át fedezheti.
(3) Adott esetben a 12. cikk (3) bekezdésében említett szervezetek működésének támogatására működési támogatások ítélhetők oda, amelyek nem haladhatják meg a támogatható költségek 50 %-át.
(4) A tagállamok részéről az adatgyűjtéseken alapuló intézkedések végrehajtása során keletkező kiadások finanszírozásához való hozzájárulásként adatgyűjtésenként egyösszegű kifizetés nyújtható - az adatgyűjtésenként meghatározott felső határig - minden adatállomány után; az adatgyűjtések eredményeit hiánytalanul továbbítani kell a Bizottságnak. Az egyösszegű kifizetés összegét a Bizottság rögzíti, megfelelően figyelembe véve az adatgyűjtés összetettségét.
12. cikk
A támogatható kedvezményezettek
(1) A költségvetési rendelet 128. cikke (1) bekezdésének második albekezdésével összhangban a 223/2009/EK rendelet 5. cikke (2) bekezdésében meghatározott nemzeti statisztikai hatóságok ajánlattételi felhívás nélkül is részesülhetnek támogatásban.
(2) Az együttműködési hálózatok az 1. bekezdésben említett kedvezményezettekre és más, a költségvetési rendelet 128. cikkének (1) bekezdésével összhangban ajánlattételi felhívás nélkül támogatható szervekre is kiterjedhetnek.
(3) A 11. cikk (3) bekezdésében említett működési támogatások olyan szervezeteknek ítélhetők oda, amelyek mindkét alábbi kritériumnak megfelelnek:
a)
nem profitorientált szervezetek, amelyek függetlenek az ipari, kereskedelmi, üzleti és más összeférhetetlen érdekektől, és amelyek fő célkitűzésként és tevékenységként a gyakorlati kódex végrehajtását, valamint az európai statisztikák előállításának új, a hatékonyság uniós szintű növelésére és a minőség uniós szintű javítására irányuló módszereinek végrehajtását segítik elő és támogatják; valamint
b)
a Bizottság számára kielégítő beszámolót adtak tagságukról, belső szabályzatukról és finanszírozási forrásaikról.
13. cikk
Az Unió pénzügyi érdekeinek védelme
(1) A Bizottság megfelelő intézkedésekkel - csalás, korrupció és más jogellenes cselekmények elleni megelőző intézkedésekkel, következetes és hatékony ellenőrzésekkel, szabálytalanság feltárása esetén a jogtalanul kifizetett összegek visszafizettetésével, valamint szükség esetén hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókkal - biztosítja, hogy az Unió pénzügyi érdekei az e rendelet alapján finanszírozott intézkedések végrehajtása során ne sérüljenek.
(2) A Bizottság és képviselői, valamint a Számvevőszék jogosultak dokumentumalapú és helyszíni ellenőrzést végezni az e rendelet keretében forrásokban részesülő valamennyi támogatásban részesülő kedvezményezettnél, vállalkozónál és alvállalkozónál.
Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) adott esetben jogosult az ilyen finanszírozással közvetlenül vagy közvetetten érintett gazdasági szereplőknél az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendeletben (10) előírt eljárásoknak megfelelően helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat végezni annak megállapítására, hogy történt-e e rendelet alapján finanszírozott támogatási megállapodással, támogatási határozattal vagy szerződéssel összefüggésben olyan csalás, korrupciós vagy más jogellenes cselekmény, amely az Európai Unió pénzügyi érdekeit sérti.
Az első és második albekezdés sérelme nélkül az e határozat végrehajtása keretében harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel kötött együttműködési megállapodásokban, az e rendelet végrehajtása keretében létrejött támogatási megállapodásokban, támogatási határozatokban és szerződésekben kifejezetten rendelkezni kell arról, hogy a Bizottság, a Számvevőszék és az OLAF elvégezheti az említett auditokat, helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat.
14. cikk
Harmadik országok részvétele a programban
Az alábbiak vehetnek részt az európai statisztikai programban:
a)
az EGT-EFTA országok, az EGT-megállapodásban megállapított feltételekkel összhangban;
b)
Svájc, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti statisztikai együttműködésről szóló 2004. október 26-i megállapodásban megállapított feltételekkel összhangban (11); és
c)
az európai szomszédságpolitika hatálya alá tartozó országok, az uniós tagságot kérelmező, tagjelölt vagy a csatlakozó országok, valamint a stabilizációs és társulási folyamatban részt vevő nyugat-balkáni országok, az ezen országokkal kötött megfelelő két- vagy többoldalú, az adott országok uniós programokban való részvételének általános elveit meghatározó megállapodásokban foglalt feltételekkel összhangban.
15. cikk
A program értékelése és felülvizsgálata
(1) A Bizottság az ESR-bizottsággal folytatott konzultációt követően legkésőbb 2015. június 30-ig időközi jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a program végrehajtásának eredményeiről.
(2) A Bizottság az (1) bekezdésben említett időközi jelentés alapján az ESR-bizottsággal folytatott konzultációt követően legkésőbb 2016. december 31-ig javaslatot tehet az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a 2018-2020 közötti program meghosszabbítására, tiszteletben tartva a 2014-2020 közötti időszakra vonatkozó TPK-t.
(3) A Bizottság az ESR-bizottsággal és az európai statisztikai tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően 2018. december 31-ig a program végrehajtásáról szóló végső értékelő jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.
16. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.
Ezt a rendeletet 2013. január 1-jétől kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Strasbourgban, 2013. január 15-én.