NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 544/2014
ze dne 15. května 2014,
kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 302/2009 o víceletém plánu obnovy populace tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Unie je smluvní stranou Mezinárodní úmluvy na ochranu tuňáků v Atlantiku (3) (dále jen „úmluva“).
(2)
Mezinárodní komise pro ochranu tuňáků v Atlantiku (dále jen „ICCAT“), zřízená na základě uvedené úmluvy, přijala na svém 16. zvláštním zasedání v roce 2008 doporučení 08-05 za účelem stanovení nového plánu obnovy populace tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři, který nahrazuje předchozí plán obnovy přijatý v roce 2006. K provedení těchto mezinárodních opatření na zachování zdrojů na úrovni Unie bylo přijato nařízení Rady (ES) č. 302/2009 (4).
(3)
Na svém 17. zvláštním zasedání v roce 2010 přijala ICCAT doporučení 10-04 o změně víceletého plánu obnovy populace tuňáka obecného. Nařízení (ES) č. 302/2009 pak bylo změněno nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 500/2012 (5) za účelem provedení revidovaného mezinárodního opatření na zachování zdrojů na úrovni Unie.
(4)
Na svém 18. zvláštním zasedání v roce 2012 přijala ICCAT doporučení 12-03 o další změně víceletého plánu obnovy populace tuňáka obecného. V zájmu lepšího přizpůsobení rybolovných období činnosti loďstva zavádí doporučení 12-03 změnu v obdobích rybolovu, která jsou nyní definována jako období povoleného rybolovu, na rozdíl od období zákazu rybolovu uváděných v předchozích doporučeních ICCAT. Kromě toho byla změněna data, kdy je povolen rybolov pomocí košelkových nevodů, návnadových člunů a člunů s vlečnými šňůrami. A konečně ve snaze zabránit nejistotě ohledně zařízení, na něž se nevztahují žádná zvláštní pravidla pro rybolovná období, bylo nutno zapracovat ustanovení výslovně umožňující všem ostatním zařízením rybolov po celý rok, s výjimkou všech druhů unášených tenatových sítí. Doby a data rybolovných období v Atlantském oceánů může ICCAT přezkoumat v roce 2015 v návaznosti na poradenství Stálého výboru ICCAT pro výzkum a statistiku (SCRS).
(5)
Na svém 23. řádném zasedání v listopadu 2013 přijala ICCAT doporučení 13-08 doplňující doporučení 12-03 s cílem upravit rybolovná období pro návnadové čluny a čluny lovící na vlečnou šňůru ve východním Atlantiku tak, aby neměla dopad na ochranu těchto oblastí ve Středozemním moři, kde dochází ke tření tuňáka obecného. V tomto doporučení ICCAT se uvádí, že smluvní strany a spolupracující nesmluvní strany, subjekty nebo rybářské subjekty mohou pro návnadové čluny a čluny lovící na vlečnou šňůru operující ve východním Atlantiku stanovit jiné datum začátku rybolovných období při současném dodržení celkové délky období s povolením tohoto rybolovu. V uvedeném doporučení ICCAT se rovněž stanoví pravidla pro používání stereoskopických kamer v souvislosti s umísťováním do klecí. Záměrem je, aby veškeré technické specifikace včetně intenzity odběru vzorků, způsobu odběru vzorků, vzdálenosti od kamery, rozměrů průchodu, algoritmů (poměr délka-váha) přezkoumal SCRS na zasedání v roce 2014, a případně aby tyto specifikace ICCAT upravila na zasedání v roce 2014 na základě doporučení SCRS.
(6)
Aby se do práva Unie provedlo doporučení ICCAT 12-03 s cílem zajistit účinnou ochranu zachování populace tuňáka obecného, poskytnout právní jistotu ohledně příslušných rybolovných období, a konečně rovněž umožnit členským státům vhodně rozvrhnout své rybolovné plány, rozpisy kapacity a inspekční plány a plnit další oznamovací povinnosti, a aby se do práva Unie provedlo doporučení ICCAT 13-08, pokud jde o používání systémů stereoskopických kamer v souvislosti s umísťováním do klecí a případné stanovení různých dat začátku rybolovných období pro návnadové čluny a čluny lovící na vlečnou šňůru ve východním Atlantiku, je třeba v nařízení (ES) č. 302/2009 co nejdříve změnit příslušná ustanovení,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 302/2009 se mění takto:
1)
Článek 7 se nahrazuje tímto:
„Článek 7
Rybolovná období
1. Lov tuňáka obecného velkými plavidly provádějícími pelagický odlov na dlouhou lovnou šňůru, jejichž délka přesahuje 24 m, ve východním Atlantiku a ve Středozemním moři se povoluje od 1. ledna do 31. května, s výjimkou oblasti západně od 10° z. d. a severně od 42° s. š., kde je uvedený rybolov povolen v období od 1. srpna do 31. ledna.
2. Lov tuňáka obecného košelkovými nevody ve východním Atlantiku a ve Středozemním moři se povoluje od 26. května do 24. června.
3. Lov tuňáka obecného návnadovými čluny a čluny lovícími na vlečnou šňůru ve východním Atlantiku a Středozemním moři se povoluje od 1. července do 31. října.
Aniž je dotčen první pododstavec, pokud se týká let 2014 a 2015, a jelikož není ohrožena ochrana oblastí, kde dochází k tření, mohou členské státy pro návnadové čluny a čluny lovícími na vlečnou šňůru plující pod jejich vlajkou a provozující činnost ve východním Atlantiku stanovit ve svých vnitrostátních ročních plánech rybolovu jiné datum začátku rybolovného období pod podmínkou, že celková délka období s povolením tohoto rybolovu bude i nadále v souladu s ustanoveními předchozího pododstavce.
Unijní plán rybolovu, který má být předložen ICCAT do 15. února každého roku, konkrétně stanoví, zda se pozmění datum začátku těchto rybolovů a souřadnice dotčených oblastí.
4. Lov tuňáka obecného prostřednictvím trawlerů pro pelagický rybolov ve východním Atlantiku se povoluje od 16. června do 14. října.
5. Rekreační a sportovní lov tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři se povoluje v období od 16. června do 14. října.
6. Rybolov tuňáka obecného pomocí jiných zařízení, než která jsou uvedena v odstavcích 1 až 5, s výjimkou všech druhů unášených tenatových sítí, je povolen během celého roku. Bez ohledu na to je zakázán lov tuňáka obecného jakýmkoliv typem vlečných sítí.“
2)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 24a
Používání stereoskopických kamer při umísťování do klecí
Používání stereoskopických kamerových systémů v souvislosti s umísťováním do klecí je v souladu s těmito podmínkami:
a)
Intenzita odběru vzorků živých ryb není nižší než 20 % z množství ryb umístěných do klecí; je-li to technicky možné, probíhá odběr vzorků postupně, a to tak, že je změřen každý pátý exemplář; takový vzorek tvoří ryby měřené na vzdálenost od 2 do 8 m od kamery;
b)
Stanovené rozměry průchodu spojujícího zdrojovou klec s klecí cílovou činí maximálně 10 m na šířku a maximálně 10 m na výšku.
c)
V případě, že měření délky ryb vykazuje multimodální rozdělení (dvě nebo více kohort různých velikostí), je možné na stejné umístění do klece použít více než jeden převodní algoritmus; na převod vzdálenosti od konce rypce po konec nejkratšího prostředního paprsku ocasní ploutve (délky vidlice) na celkovou váhu se použijí nejaktuálnější algoritmy stanovené Stálým výborem ICCAT pro výzkum a statistiku, a to podle velikostní kategorie ryb měřených při umísťování do klece;
d)
Před každým umístěním do klece se provede ověření stereoskopického měření délky ryb s použitím měřící tyče na vzdálenost od 2 do 8 m.
e)
Při sdělování výsledků stereoskopického programu se u údajů uvede mezní odchylka vyplývající z podstaty technické specifikace stereoskopického kamerového systému, která nesmí být větší než +/- 5 %.“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 15. května 2014.
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 544/2014/EU RENDELETE
(2014. május 15.)
a kékúszójú tonhalra vonatkozóan az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren alkalmazandó többéves helyreállítási tervről szóló 302/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (2) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
rendes jogalkotási eljárás keretében (2),
mivel:
(1)
Az Unió részes fele az atlanti tonhalfélék védelméről szóló nemzetközi egyezménynek (3) (a továbbiakban: az egyezmény).
(2)
Az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottság (a továbbiakban: ICCAT) - amelyet az Egyezmény hozott létre - 2008-ban tartott 16. rendkívüli ülésén elfogadta a 08-05. sz. ajánlást, amely az Atlanti-óceán keleti része és a Földközi-tenger tekintetében új, a 2006-ban elfogadott korábbi helyreállítási terv helyébe lépő helyreállítási tervet vezetett be a kékúszójú tonhalra vonatkozóan. E nemzetközi állományvédelmi intézkedések uniós végrehajtása érdekében elfogadásra került a 302/2009/EK tanácsi rendelet (4).
(3)
2010-ben tartott 17. rendkívüli ülésén az ICCAT elfogadta a kékúszójú tonhalra vonatkozó többéves helyreállítási tervet módosító 10-04. sz. ajánlást. Az 500/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) ezután módosította a 302/2009/EK rendeletet a felülvizsgált nemzetközi állományvédelmi intézkedések uniós szintű végrehajtása érdekében.
(4)
2012-ben tartott 18. rendkívüli ülésén az ICCAT elfogadta a 12-03. sz. ajánlást, amely tovább módosítja a kékúszójú tonhalra vonatkozó többéves helyreállítási tervet. Annak érdekében, hogy a halászati idények jobban összhangba kerüljenek a flotta tevékenységével, a 12-03. sz. ajánlás rendelkezik a halászati idények módosításáról, amelyek most már „nyílt” idényként vannak meghatározva, ellentétben a korábbi ICCAT-ajánlásokban megjelölt halászati tilalmi időszakokkal. Ezen túlmenően módosultak azok az időpontok, amelyekben az erszényes kerítőhálós hajók, valamint a csalit és a pergetett horogsort használó hajók számára engedélyezett a halászat. Végezetül, hogy a halászati idényre vonatkozó külön szabályok hatálya alá nem tartozó halászeszközök vonatkozásában elkerülhető legyen a bizonytalanság, szükséges volt beilleszteni egy olyan rendelkezést, amely - az eresztőhálók valamennyi típusának kivételével - minden más halászeszköz tekintetében lehetővé teszi az egész évben történő halászatot. Az ICCAT kutatási és statisztikai állandó bizottságának (SCRS) szakvéleménye alapján az ICCAT 2015-ben felülvizsgálhatja az Atlanti-óceánra vonatkozó halászati idény időszakait és időpontjait.
(5)
2013 novemberében tartott 23. rendes ülésén az ICCAT elfogadta a 12-03. sz. ajánlást kiegészítő 13-08. sz. ajánlást annak érdekében, hogy lehetővé tegye az Atlanti-óceán keleti részére vonatkozó halászati idénynek a csalit és a pergetett horogsort használó hajók tekintetében történő olyan módosításait, amelyek nem befolyásolják a kékúszójú tonhal földközi-tengeri ívóhelyeinek a védelmét. Az említett ICCAT-ajánlás értelmében a szerződő felek, valamint az együttműködő nem szerződő felek, egyéb jogalanyok és halászatot folytató jogalanyok az Atlanti-óceán keleti részén működő, csalit vagy pergetett horogsort használó hajóik számára eltérő kezdő időpontot is megállapíthatnak a halászati idény kezdeteként, feltéve, hogy megtartják az e halászati tevékenységekre vonatkozó „nyílt idény” teljes időtartamát. Az említett ICCAT-ajánlás emellett szabályokat állapít meg a sztereoszkopikus kamerák ketrecbehelyezési műveletek során történő használatára vonatkozóan is. A tervek szerint az ICCAT kutatási és statisztikai állandó bizottsága a 2014. évi ülésén valamennyi műszaki előírást felül fogja vizsgálni - így többek között a mintavétel gyakoriságát, a mintavétel módját, a kamerától való távolságot, az áthelyezési kapu méretét és az algoritmusokat (hosszúság-tömeg kapcsolat) -, és amennyiben az a bizottság ajánlása alapján indokolt, az ICCAT a 2014. évi ülésén szükség esetén módosítani fogja azokat.
(6)
A kékúszójú tonhal hatékony védelmének biztosítását és az érintett halászati idények tekintetében a jogbiztonság garantálását, valamint a halászati, kapacitási és ellenőrzési terveik és egyéb jelentéstételi kötelezettségeik megfelelő meghatározásának a tagállamok számára való lehetővé tételét célzó 12-03. sz. ajánlásnak, továbbá a sztereoszkopikus kamerák ketrecbehelyezési műveletek során történő használatát szabályozó, valamint az Atlanti-óceán keleti részén működő, csalit vagy pergetett horogsort használó hajók számára a halászati idény eltérő időpontban történő megkezdését lehetővé tevő 13-08. sz. ajánlásnak az uniós jogban való végrehajtása érdekében a 302/2009/EK rendelet vonatkozó rendelkezéseit mielőbb módosítani szükséges,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A 302/2009/EK rendelet a következőképpen módosul:
1.
A 7. cikk helyébe a következő szöveg lép:
„7. cikk
Halászati idények
(1) A január 1. és május 31. közötti időszakban engedélyezett a kékúszójú tonhal 24 méternél hosszabb, horogsoros nyílt tengeri halászhajókkal folytatott halászata az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren, kivéve a ny. h. 10 °-tól nyugatra és az é. sz. 42 °-tól északra fekvő területet, ahol a halászat az augusztus 1. és január 31. közötti időszakban engedélyezett.
(2) A május 26. és június 24. közötti időszakban engedélyezett a kékúszójú tonhal erszényes kerítőhálóval történő halászata az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren.
(3) A július 1. és október 31. közötti időszakban engedélyezett a kékúszójú tonhal csalit vagy pergetett horogsort használó hajókkal történő halászata az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren.
A 2014. és 2015. év tekintetében az első albekezdés ellenére - és mivel az nem befolyásolja az ívóhelyek védelmét -, a tagállamok éves nemzeti halászati terveikben a lobogójuk alatt hajózó, az Atlanti-óceán keleti részén működő, csalit vagy pergetett horogsort használó hajóik számára eltérő időpontot is megállapíthatnak, feltéve, hogy az e halászati tevékenységekre vonatkozó „nyílt idény” teljes időtartama összhangban van az előző albekezdéssel.
Az ICCAT számára minden évben február 15-ig benyújtandó uniós halászati tervben meg kell adni, hogy az e halászati tevékenységekre megadott kezdő időpontokat módosították-e, valamint meg kell adni az érintett területek koordinátáit.
(4) A június 16. és október 14. közötti időszakban engedélyezett a kékúszójú tonhal nyílt tengeri vonóhálós hajókkal történő halászata az Atlanti-óceán keleti részén.
(5) A június 16. és október 14. közötti időszakban engedélyezett a kékúszójú tonhal szabadidős és sporthorgászata.
(6) A kékúszójú tonhal más, az (1)-(5) bekezdésben említett eszközökön kívüli halászeszközökkel történő halászata egész évben engedélyezett. A kékúszójú tonhalnak az eresztőhálók bármely típusával való halászata azonban nem engedélyezett.”
2.
A következő cikk kerül beillesztésre:
„24a. cikk
Sztereoszkopikus kamerák használata a ketrecbehelyezési műveletek során
A sztereoszkopikus kamerákat a ketrecbehelyezési műveletek során az alábbi feltételekkel összhangban kell használni:
a)
az élő halakat érintő mintavétel gyakorisága fedje le a ketrecbe helyezett halak mennyiségének legalább 20 %-át; ha technikailag lehetséges, az élő halakat érintő mintavétel legyen folyamatos oly módon, hogy minden ötödik egyedet mérnek meg; Az ilyen mintavételt a kamerától 2-8 méter távolságban mért halakon kell elvégezni;
b)
a donorketrecet és a befogadó ketrecet összekötő áthelyezési kapu mérete legfeljebb 10 méter szélességű és legfeljebb 10 méter magasságú legyen;
c)
ha a halak hosszának mérete multimodális eloszlást mutat (két vagy több eltérő méretű kohorsz), akkor egynél több átváltási algoritmust lehet használni ugyanarra a ketrecbehelyezési műveletre; A farok tövéig mért hossz össztömeggé történő átváltására az ICCAT kutatási és statisztikai állandó bizottsága által megállapított legkorszerűbb algoritmust/algoritmusokat kell használni, a ketrecbehelyezési műveletek során mért halak méretosztályának megfelelően;
d)
a sztereoszkopikus hosszméretvétel érvényesítését az egyes ketrecbehelyezési műveletek előtt kell elvégezni, egy 2-8 méter távolságra levő mérőrúd használatával;
e)
A sztereoszkopikus program eredményeinek közlésekor fel kell tüntetni a sztereoszkopikus kamerarendszer műszaki előírásában szereplő, +/- 5 %-ot meg nem haladó hibahatárt.”.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2014. május 15-én.