ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 14. srpna 2014,
kterým se Řecké republice povoluje výjimka z některých ustanovení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/72/ES
(oznámeno pod číslem C(2014) 5902)
(2014/536/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/72/ES ze dne 13. července 2009 o společných pravidlech pro vnitřní trh s elektřinou a o zrušení směrnice 2003/54/ES (1), a zejména na čl. 44 odst. 1 a článek 48 uvedené směrnice,
s ohledem na žádosti předložené Řeckou republikou dne 17. ledna 2012 a 5. prosince 2003,
poté, co s touto žádostí obeznámila členské státy,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
(1)
Dne 17. ledna 2012 předložilo řecké Ministerstvo pro životní prostředí, energetiku a změnu klimatu (dále jen „YPEKA“) Komisi v souladu s čl. 44 odst. 1 směrnice 2009/72/ES žádost (dále jen „žádost“) o výjimku z kapitoly III a VIII směrnice 2009/72/ES pro některé řecké ostrovy, které nejsou propojeny s elektroenergetickou soustavou kontinentálního Řecka (nepropojené ostrovy či „NO“).
(2)
Dne 12. září 2012 požádala Komise řecký energetický regulační orgán (dále jen „RAE“), aby se k žádosti vyjádřil. Orgán RAE na tuto žádost reagoval dne 16. listopadu 2012 (dále jen „stanovisko orgánu RAE“).
(3)
Dne 17. prosince 2013, 23. prosince 2013, 4. února 2014, 28. února 2014 a 17. března 2014 předložil orgán RAE další podklady, jimiž žádost odůvodnil.
(4)
Dne 14. března 2014 (s dodatkem zaslaným dne 20. března 2014) Komise informovala členské státy o podání žádosti podle čl. 44 odst. 1 směrnice 2009/72/ES a požádala je, aby případně předložily své připomínky do 25. března 2014. Nebyly předloženy žádné připomínky.
(5)
Ministerstvo YPEKA touto žádostí navázalo na žádost o odchylku od některých ustanovení směrnice 2003/54/ES, kterou předložilo Ministerstvo rozvoje dne 5. prosince 2003 podle čl. 26 odst. 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/54/ES (2) (dále jen „původní žádost“). Ačkoli byly provedeny předběžné úkony k prošetření původní žádosti, nebyla odchylka podle čl. 26 odst. 1 směrnice 2003/54/ES udělena ani zamítnuta.
2. ŽÁDOST PŘEDLOŽENÁ MINISTERSTVEM YPEKA
2.1. ROZSAH POŽADOVANÉ VÝJIMKY
(6)
Předmětem žádosti je výjimka z kapitol III a VIII směrnice 2009/72/ES.
(7)
Kapitola III směrnice 2009/72/ES pojednává o povolovacím řízení a výběrovém řízení na nové kapacity. Kapitola VIII se týká přístupu třetích osob, otevírání trhu a přímých vedení.
2.2. STÁVAJÍCÍ ORGANIZACE ELEKTRICKÉ SOUSTAVY NA NEPROPOJENÝCH OSTROVECH
(8)
Řecké trhy s energií jsou upraveny především řeckým zákonem č. 4001/2011, jenž provádí směrnici 2009/72/ES do vnitrostátního práva. Zákon č. 4001/2011 vstoupil v platnost dne 22. srpna 2011.
(9)
Provozovatelem řecké distribuční soustavy je společnost DEDDIE SA (dále jen „DEDDIE“), jejímž výhradním vlastníkem je společnost Public Power Corporation (dále jen „PPC“), zavedený řecký výrobce a dodavatel elektřiny, od nějž je však po právní a funkční stránce oddělena. Vlastníkem aktiv tvořících síť a provozovaných společností DEDDIE je společnost PPC.
(10)
Podle článku 127 zákona č. 4001/2011 je společnost DEDDIE odpovědná za rozvoj, provozování a údržbu řecké distribuční soustavy elektřiny, což zahrnuje i distribuční soustavu elektřiny na nepropojených ostrovech.
(11)
Společnost DEDDIE navíc nese odpovědnost i za provozování elektroenergetických soustav na nepropojených ostrovech. Mezi tyto úkoly patří: i) vypracovat plán rozvoje výroby elektřiny pro izolované mikrosoustavy, včetně programu jejich propojení s ostatními nepropojenými ostrovy, ii) zajistit, aby v nezbytných zónách bylo možné instalovat nové výrobní kapacity, rozšířit stávající kapacity nebo složky dodávek a rozšířit řeckou distribuční soustavu elektřiny na nepropojené ostrovy a izolované mikrosoustavy, iii) uzavřít smlouvy s držiteli licencí, které by upravovaly dodávky elektřiny do této soustavy a z této soustavy, poskytování pomocných služeb pro distribuční soustavy na nepropojených ostrovech a odměňování výrobců elektřiny, poplatky účtované zákazníkům a dodavatelům za poskytnutou elektřinu a další příjmy a výdaje na zvláštních účtech, např. účtech určených pro odměňování povinností veřejné služby.
(12)
Ustanovení čl. 137 odst. 1 zákona č. 4001/2011 stanoví, že všichni spotřebitelé elektřiny jsou považováni za oprávněné zákazníky, s výjimkou spotřebitelů usazených v izolovaných mikrosoustavách v souladu s článkem 139 uvedeného zákona.
(13)
Ustanovení čl. 133 odst. 3 zákona č. 4001/2011 uvádí:
„S výjimkou případů, kdy je elektřina vyráběna z obnovitelných zdrojů energie nebo prostřednictvím vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektrické energie nebo hybridních zařízení, jakož i v případě zařízení pro vlastní spotřebu, byla-li v souladu s ustanoveními článku 139 povolena výjimka, je licence k výrobě elektřiny v souladu s určitými nařízeními o udělování licencí udělena pouze společnosti PPC SA. Společnost PPC SA je odpovědná za nepřerušenou dodávku elektřiny do izolovaných mikrosoustav, k čemuž obdrží licenci, jakož i za zabezpečení dlouhodobého finančního provozování elektroenergetické soustavy na těchto ostrovech.“
(14)
Článek 134 zákona č. 4001/2011 uvádí:
„Aniž jsou dotčena ustanovení článku 139 uvedeného zákona, jsou licence k dodávkám elektřiny do izolovaných mikrosoustav v souladu s požadavky nařízení o udělování licencí uděleny výhradně společnosti PPC SA. Neoprávněným zákazníkům musí společnost PPC SA dodávat elektřinu na žádost.“
(15)
Podle článku 139 zákona č. 4001/2011 lze v souladu s ustanoveními článku 44 směrnice 2009/72/ES povolovat výjimky z ustanovení uvedeného zákona.
(16)
Ministerské rozhodnutí č. PD5/EL/B/F IB/12924 přijaté podle článku 28 řeckého zákona č. 3426/2005 stanoví, že dodávky elektřiny spotřebitelům na nepropojených ostrovech ze strany kteréhokoli výrobce elektřiny představují povinnost veřejné služby (dále jen „povinnost veřejné služby na nepropojených ostrovech“) v obecném hospodářském zájmu. Z důvodu sociální soudržnosti musí dodavatelé elektřiny na nepropojených ostrovech poskytovat elektřinu za cenu, která podle kategorie spotřebitelů odpovídá ceně elektřiny v řecké propojené soustavě.
(17)
Článek 52 řeckého zákona č. 4001/2011 stanoví, že zákazníci na nepropojených ostrovech mají nárok na zvláštní služby jak z hlediska ceny a kvality a bezpečnosti dodávek, tak i transparentnosti smluvních podmínek. Poskytovatelé zajišťující povinnost veřejné služby na nepropojených ostrovech obdrží za plnění této povinnosti finanční náhradu, jejíž výpočet je prováděn na základě metodiky stanovené orgánem RAE v jeho rozhodnutí č. 24/2014 (3). Tato metodika vychází z rozdílu mezi celkovými výrobními náklady na nepropojených ostrovech (pevnými i proměnnými) a celkovou tržní cenou, kterou dodavatelé v propojené soustavě hradí (mezní náklady v soustavě plus všechny další mechanismy v řecké propojené soustavě). Výpočet náhrady za plnění povinnosti veřejné služby na nepropojených ostrovech se provádí měsíčně a pro soustavu každého samostatného ostrova a podléhá kontrole ze strany orgánu RAE. Tato náhrada je financována z daně uložené všem zákazníkům, včetně zákazníků na nepropojených ostrovech. (4) Mechanismus plnění povinnosti veřejné služby na nepropojených ostrovech spravuje společnost LAGIE, řecký subjekt ve vlastnictví státu působící na trhu. V ministerském rozhodnutí D5-EL/B/F1/oik.27547 z prosince 2011 (5), jež vychází z ustanovení čl. 55 odst. 3 zákona č. 4001/2011, se stanoví, že povinnost veřejné služby na nepropojených ostrovech mají nabízet všichni dodavatelé, tudíž všichni dodavatelé jsou způsobilí pro náhradu za plnění povinnosti veřejné služby na nepropojených ostrovech.
(18)
Sekundární právní předpisy podrobněji upravují dodávky a výrobu elektrické energie na nepropojených ostrovech. Orgán RAE přijal ve svém rozhodnutí č. 39/2014 ze dne 28. ledna 2014 konkrétně Kodex pro řízení elektroenergetických soustav na nepropojených ostrovech („kodex pro nepropojené ostrovy“), jenž upravuje celou řadu aspektů týkajících se provozování izolovaných soustav na nepropojených ostrovech, včetně otevírání trhu a realizace sjednaných tržních transakcí a výroby elektřiny. Tento kodex vstoupil v platnost dnem zveřejnění, tj. 17. února 2014.
2.3. ZÁSADNÍ PROBLÉMY SPOJENÉ S PROVOZOVÁNÍM IZOLOVANÝCH SOUSTAV
(19)
V žádosti se zdůrazňují níže uvedené problémy spojené s provozováním řeckých izolovaných elektroenergetických soustav:
a)
velmi kolísavá poptávka po elektřině v izolovaných mikrosoustavách, jež je dána i) úlohou cestovního ruchu v hospodářském rozvoji ostrovů a ii) rostoucím podílem obnovitelných zdrojů energie.
Tyto faktory mají negativní vliv jak na faktor zatížení tepelné či tradiční výrobní kapacity, tak i na možnost navrácení nákladů na investice do této výrobní kapacity;
b)
velmi rozmanité povětrnostní podmínky na ostrovech, jež ovlivňují poptávku a způsobují výpadky soustav pro výrobu elektřiny, což vyžaduje značné rezervy.
(20)
V žádosti se zdůrazňují níže uvedené problémy spojené s rozvojem tradiční výroby elektřiny v řeckých malých izolovaných elektroenergetických soustavách:
a)
problém či dokonce nemožnost nalézt vhodné lokality pro výstavbu nových tradičních elektráren v izolovaných mikrosoustavách, a to především z důvodu nesouhlasu veřejnosti;
b)
malá rozloha nepropojených ostrovů, v důsledku čehož dochází kvůli nepředvídatelným investicím spotřebitelů elektřiny (jako jsou rozlehlé turistické komplexy či přístavní zařízení pro turistické lodě) k velkým změnám v dlouhodobém plánování rozvoje výroby tepelné energie, což vyžaduje, aby reakce na poptávku po elektřině byla účelná a flexibilní;
c)
předpokládá se, že poptávka po elektřině v izolovaných soustavách na nepropojených ostrovech se bude do roku 2017 každoročně zvyšovat o 2 %. Ačkoli již byla společnosti PPC udělena povolení k instalaci dodatečné požadované kapacity a tato instalace již byla naplánována (a předpokládá se, že do roku 2017 pokryje poptávku všech nepropojených ostrovů a zajistí i nezbytné rozpětí rezerv), nebylo vždy možné dodržet časový plán;
d)
malý objem zatížení, velmi kolísavé zatížení a rostoucí podíl obnovitelných zdrojů energie ve většině izolovaných mikrosoustav omezují dostupná technologická řešení tradiční výroby elektřiny a zužují možnost volby malých elektráren využívajících těžké oleje s nízkým obsahem síry či lehké oleje;
e)
postupy zadávání zakázek na novou výrobu elektřiny jsou časově náročné. Od udělení povolení k zahájení provozu elektráren obvykle uplyne dva a půl až tři roky;
f)
vypracování plánů na výstavbu propojovacích vedení mezi řeckou propojenou soustavou a izolovanými mikrosoustavami na nepropojených ostrovech oslabuje zájem o investice do tradiční výrobní kapacity na těchto ostrovech. Projekty propojovacích vedení s Kykladami a Krétou jsou již naplánovány.
(21)
Z toho důvodu je nezbytné uchylovat se pravidelně k nouzovým řešením, např. k zapůjčení mobilních naftových generátorů elektrického proudu či plynových turbín. Nutnost vydávat případ od případu povolení pro zajištění výroby elektřiny v nouzových situacích je nežádoucí, neboť je spojena s nehospodárným zapůjčením vybavení, místo aby toto vybavení bylo zakoupeno. V žádosti je uvedeno několik příkladů, kdy bylo v důsledku nepředvídaných událostí nezbytné dlouhodoběji využívat mobilní generátory elektrického proudu.
(22)
V žádosti se zdůrazňují níže uvedené problémy spojené s otevíráním trhu v izolovaných elektroenergetických soustavách na nepropojených ostrovech:
a)
aby bylo možné otevřít trh, bude nezbytné vyprojektovat a instalovat v izolovaných soustavách na nepropojených ostrovech zvláštní infrastrukturu. Tato infrastruktura bude vyžadovat instalaci kontrolních středisek, jejichž úkolem bude řídit: i) každodenní rozvrh výroby, a ii) realizaci sjednaných tržních transakcí v každé izolované soustavě tím, že se výrobní náklady v každé izolované soustavě rozdělí mezi dodavatele, kteří zde působí.
Nezbytná infrastruktura je nákladná a náklady ponesou spotřebitelé;
b)
z důvodu povinnosti veřejné služby na nepropojených ostrovech jsou maloobchodní ceny elektřiny pro každou kategorii spotřebitelů na celém řeckém území stejné. Náhrada výrobních nákladů na nepropojených ostrovech, které jsou ve srovnání s výrobními náklady v propojené soustavě vyšší, tudíž musí být dodavatelům působícím na těchto ostrovech uhrazena tak, že se příslušný podíl náhrady za plnění povinnosti veřejné služby rozdělí v závislosti na jejich prodeji elektřiny zákazníkům.
Uvádí se, že mechanismus realizace sjednaných tržních transakcí by byl z důvodu velmi rozmanitých hodnot průměrných ročních proměnných výrobních nákladů na jeden nepropojený ostrov složitý.
(23)
Ministerstvo YPEKA se tudíž domnívá, že s rozvojem nezbytné infrastruktury pro fungování trhu s elektrickou energií a dozor nad ním ve spojitosti s otevřením trhu v izolovaných soustavách na nepropojených ostrovech jsou spojeny náklady, které převažují nad přínosy, jež může mít otevření trhu pro spotřebitele.
(24)
V žádosti není uvedeno datum, k němuž by požadovaná výjimka ztratila platnost.
3. STANOVISKO ORGÁNU RAE
3.1. ROZSAH VÝJIMKY
3.1.1. Výjimka z kapitoly III směrnice 2009/72/ES
(25)
Orgán RAE se domnívá, že výjimka z kapitoly III podle čl. 44 odst. 1 by se neměla týkat instalace nových energetických kapacit, které lze rozvíjet v izolované soustavě, nýbrž pouze rekonstrukce, modernizace či rozšíření stávající výrobní kapacity. Stávající výrobní kapacitu tvoří elektrárny, které jsou na nepropojených ostrovech již v provozu nebo ve fázi výstavby. Každá nová elektrárna instalovaná na těchto ostrovech se považuje za novou výrobní kapacitu.
(26)
Orgán RAE konstatuje, že v průběhu posledních dvou desetiletí projevovali nezávislí výrobci elektřiny (tj. jiní než společnost PPC) značný zájem o rozvoj obnovitelných zdrojů energie a elektráren pro kombinovanou výrobu tepla a elektrické energie ve všech izolovaných mikrosoustavách. Pokud jde o obnovitelné zdroje energie a kombinovanou výrobu tepla a elektrické energie, neměl by být přístup třetích stran k elektroenergetickým soustavám všech nepropojených ostrovů omezován.
(27)
Orgán RAE konstatuje, že za předpokladu, že budou splněny určité podmínky, nebude bránit povolení výjimky pro účely uvedení nových tradičních elektráren do provozu. Čl. 44 odst. 1 směrnice 2009/72/ES však neumožňuje povolit výjimku pro nové kapacity.
(28)
Orgán RAE se domnívá, že důvodem pro rozšíření kapacit stávajících tradičních elektráren je především krátkodobý nedostatek kapacit na nepropojených ostrovech, jenž je důsledkem neočekávaných škod vzniklých na stávajících kapacitách či opožděné instalace nových kapacit, a zejména pak v průběhu období, kdy je vysoká poptávka po elektrické energii (např. v letní sezóně). Takové rozšíření je podle článku 8 směrnice 2009/72/ES předmětem otevřeného výběrového řízení. Tento postup je časově náročný a v případě nouzových situací, jež vyžadují naléhavé řešení, nevyhovující.
(29)
Orgán RAE souhlasí s tím, aby společnost PPC nesla odpovědnost za takové nouzové situace. Vzhledem k tomu, že společnost PPC je schopna přesouvat mobilní tradiční bloky z ostrovů, na nichž je přebytek kapacit, na ostrovy, na nichž je nedostatek kapacit, mohlo by se jednat i o nejhospodárnější řešení.
(30)
Orgán RAE zdůrazňuje, že u každé výjimky musí být možné určit příslušný postup udělování povolení pro případ nouzových situací, a zejména pak, která kritéria uvedená v článku 7 směrnice 2009/72/ES musí být příslušnými orgány vydávajícími povolení přezkoumána.
(31)
Orgán RAE se domnívá, že výjimku je třeba povolit na omezenou dobu, například maximálně na 10 let.
3.1.2. Výjimka z kapitoly VIII uvedené směrnice
(32)
Podle orgánu RAE jsou dodávky elektřiny na nepropojených ostrovech v praxi spojeny s povinností veřejné služby na nepropojených ostrovech a náhradou za plnění této povinnosti, neboť i) náklady na výrobu elektřiny na těchto ostrovech jsou podstatně vyšší než v kontinentálním Řecku a ii) Řecká republika na celém svém území vyžaduje jednotnou tvorbu cen podle kategorie spotřebitelů.
(33)
V kodexu pro nepropojené ostrovy se předpokládá, že na těchto ostrovech budou instalovány měřicí přístroje a záznamová zařízení pro účely jednohodinového měření, vytvořena střediska pro hospodaření s energií a kontrolu a zavedeny systémy informačních technologií pro sledování a související činnosti. Orgán RAE považuje tuto infrastrukturu za nezbytnou, aby:
a)
se zajistilo, že náklady na plnění povinnosti veřejné služby jsou transparentní, nediskriminační a ověřitelné;
b)
se zajistilo náležité provozování a řádné řízení elektroenergetických soustav s cílem dosáhnout co nejhospodárnějšího provozního režimu, a tím i výraznějšího snížení poplatků spojených s povinností veřejné služby na nepropojených ostrovech, které hradí spotřebitelé energie;
c)
se dosáhlo většího podílu obnovitelných zdrojů energie a kombinované výroby tepla a elektrické energie, včetně technologií v oblasti obnovitelných zdrojů energie se složitými a zvláštními nároky na řízení, jako jsou např. obnovitelné zdroje energie s možností skladování energie, solární elektrárny atd.;
d)
se zaručila nezbytná transparentnost, pokud jde o řízení izolovaných soustav, čímž se zajistí nediskriminační zacházení se všemi účastníky trhu, a zejména pak výrobci.
(34)
Orgán RAE je tudíž toho názoru, že bez ohledu na to, zda povolení k vykonávání činnosti v rámci izolované mikrosoustavy má jeden či více dodavatelů, musí být tato infrastruktura v izolovaných soustavách na nepropojených ostrovech instalována.
(35)
Předpokládá se, že odhadované náklady na instalaci této infrastruktury se budou pohybovat v rozmezí 20 až 30 milionů EUR pro všechny nepropojené ostrovy, včetně Kréty a Rhodu. Orgán RAE považuje tuto částku za rozumnou, zejména vzhledem k očekávaným přínosům, tj. zajištění transparentnosti a ověřování v souvislosti s plněním povinnosti veřejné služby na nepropojených ostrovech, jakož i řádné a kontrolované provozování izolovaných elektroenergetických soustav.
(36)
Na rozdíl od ministerstva YPEKA se orgán RAE domnívá, že udělení povolení více než jednomu dodavateli, který má vykonávat svou činnost v dané izolované soustavě na nepropojených ostrovech, nebude znamenat žádné značné dodatečné náklady na požadovanou infrastrukturu, neboť tato infrastruktura je tak jako tak nezbytná pro každodenní rozvrh výroby u výrobních bloků umístěných na nepropojených ostrovech, realizaci sjednaných tržních transakcí a plnění povinnosti veřejné služby na těchto ostrovech.
(37)
Orgán RAE se dále domnívá, že dodatečné významné přínosy pro spotřebitele na nepropojených ostrovech spočívají ve skutečnosti, že zde bude působit více dodavatelů.
(38)
Orgán RAE se tudíž domnívá, že trvalé vyloučení dalších dodavatelů z trhů na nepropojených ostrovech není opodstatněné. Předpokládá se, že instalace nezbytné infrastruktury popsaná výše bude dokončena během tří až pěti let. Orgán RAE by proti případné výjimce poskytnuté výlučně pro tuto časovou lhůtu bez možnosti jakéhokoli prodloužení neměl námitky.
(39)
Orgán RAE dále konstatuje, že výjimka by v případě, že jakákoli izolovaná soustava na nepropojených ostrovech již nebude spadat do kategorie malých izolovaných soustav či izolovaných mikrosoustav, měla automaticky pozbýt platnosti. Taková situace by mohla nastat tehdy, když budou izolované soustavy na těchto ostrovech propojeny s řeckou propojenou soustavou.
4. POSUZOVÁNÍ
4.1. PRÁVNÍ ZÁKLAD ŽÁDOSTI
(40)
Čl. 44 odst. 1 směrnice 2009/72/ES stanoví možnost povolit výjimku z některých ustanovení uvedené směrnice, pokud se výjimka vztahuje na malé izolované soustavy a izolované mikrosoustavy.
(41)
Podle čl. 2 bodu 26 směrnice 2009/72/ES se malou izolovanou soustavou rozumí každá soustava se spotřebou nižší než 3 000 GWh v roce 1996, která získává méně než 5 % své roční spotřeby elektřiny propojením s jinými soustavami.
(42)
Podle čl. 2 bodu 27 směrnice 2009/72/ES se izolovanou mikrosoustavou rozumí každá soustava se spotřebou nižší než 500 GWh v roce 1996, která nemá žádné propojení s jinými soustavami.
(43)
Izolované soustavy uvedené v žádosti zahrnují jeden, popř. několik nepropojených ostrovů (viz sloupec 1 a 2 v tabulce). I když izolovanou soustavu tvoří několik nepropojených ostrovů, které jsou propojeny mezi sebou navzájem, je elektroenergetická soustava tvořená těmito vzájemně propojenými ostrovy izolovaná v tom smyslu, že není napojena na žádnou jinou elektroenergetickou soustavu.
(44)
V žádosti se uvádí, že 31 z celkem 32 izolovaných soustav jsou izolované mikrosoustavy, přičemž největší z nich je Rhodos. Izolované mikrosoustavy, jež jsou předmětem žádosti, představovaly v roce 2010 5,24 % celkového prodeje elektřiny v Řecku. Izolovaná soustava Kréty je považována za malou izolovanou soustavu. Podíl Kréty na řecké poptávce po elektřině činil v roce 2010 3,01 %.
Roční poptávka jednotlivých izolovaných soustav
Roční poptávka (MWh)
Roční poptávka v roce 1996
Název izolované soustavy
Nepropojené ostrovy, jež jsou součástí příslušné izolované soustavy
1996
2003
2010
2013
3 000 GWh
500 GWh
Kréta
1 562,300
2 444,543
3 014,392
2 825,132
Ano
Ne
Rhodos
Rhodos
Chalki
386,630
650,115
764,401
760,658
Ano
Ano
Kos-Kalymnos
Kos
Kalymnos
Lipsi
Leros
Nisyros-Giali
Tilos
Telendos
Pserimos
156,340
281,574
351,959
352,984
Ano
Ano
Lesbos
Lesbos
153,650
259,552
308,454
288,230
Ano
Ano
Chios
Chios
Psara
Oinousses
110,480
180,868
214,449
200,042
Ano
Ano
Paros
Paros
Antiparos
Naxos
Iraklia
Koufonisia
Schinousa
Ios
Sikinos
Folegandros
95,340
164,761
208,206
194,740
Ano
Ano
Samos
Samos
Fournoi
Thymena
90,170
136,283
151,017
137,315
Ano
Ano
Syros
Syros
56,920
100,429
107,270
95,302
Ano
Ano
Thira
Thira
Thirasia
47,680
88,073
117,957
120,199
Ano
Ano
Mykonos-Délos
Mykonos-Délos
45,740
78,049
115,071
112,978
Ano
Ano
Limnos
Limnos
35,650
55,340
62,710
59,672
Ano
Ano
Karpathos
Karpathos
Kasos
26,580
30,397
37,829
36,931
Ano
Ano
Milos
Milos
Kimolos
15,460
37,331
45,819
45,402
Ano
Ano
Ikaria
Ikaria
13,110
24,359
28,845
27,613
Ano
Ano
Skyros
Skyros
9,380
14,053
16,150
14,782
Ano
Ano
Patmos
Patmos
8,770
13,988
16,738
17,020
Ano
Ano
Sifnos
Sifnos
6,540
13,180
17,966
16,521
Ano
Ano
Symi
Symi
5,250
9,819
15,054
14,662
Ano
Ano
Amorgos
Amorgos
3,840
7,284
9,816
9,072
Ano
Ano
Kythnos
Kythnos
3,610
7,089
8,309
7,991
Ano
Ano
Serifos
Serifos
2,830
6,793
8,162
7,654
Ano
Ano
Astypalea
Astypalea
2,470
5,283
6,997
6,670
Ano
Ano
Megisti
Megisti
770
1,863
2,751
3,005
Ano
Ano
Ag. Efstratios
Ag. Efstratios
540
937
1,058
1,075
Ano
Ano
Anafi
Anafi
400
858
1,110
1,179
Ano
Ano
Othoni
Othoni
330
588
674
632
Ano
Ano
Erikoussa
Erikoussa
220
452
710
746
Ano
Ano
Agathonisi
Agathonisi
190
388
522
642
Ano
Ano
Donoussa
Donoussa
180
417
676
690
Ano
Ano
Aktikithyra
Aktikithyra
70
199
228
241
Ano
Ano
Arki-Marathi
Arki-Marathi
0
175
248
312
Ano
Ano
Gavdos
Gavdos
0
0
365
471
Ano
Ano
(45)
V tabulce výše jsou uvedeny izolované soustavy tak, jak byly určeny v žádosti, jakož i základní informace o každé soustavě. Z těchto informací lze vyvodit, že podle objemu poptávky po elektřině v roce 1996 spadají všechny izolované soustavy s výjimkou Kréty do kategorie izolovaných mikrosoustav ve smyslu čl. 2 bodu 27 směrnice 2009/72/ES. Pokud jde o Krétu, je třeba rovněž uvést, že vzhledem k tomu, že Kréta nebyla a dosud není propojena s žádnou jinou elektroenergetickou soustavou, byl a dosud je procentní podíl poptávky kryté prostřednictvím propojovacích vedení nulový, tj. nižší než 5 %. Kréta tudíž představuje malou izolovanou soustavu ve smyslu čl. 2 bodu 26 směrnice 2009/72/ES.
(46)
Orgán RAE se k izolovaným soustavám uvedeným v žádosti ve svém stanovisku nevyjádřil.
(47)
Komise tak dospěla k závěru, že izolované soustavy uvedené ve sloupci 1 výše znázorněné tabulky jsou všechny izolovanými mikrosoustavami ve smyslu čl. 2 bodu 27 směrnice 2009/72/ES, s výjimkou Kréty, jež je malou izolovanou soustavou ve smyslu čl. 2 bodu 26 směrnice 2009/72/ES.
4.2. ZÁSADNÍ PROBLÉMY SPOJENÉ S PROVOZOVÁNÍM TRADIČNÍCH ELEKTRÁREN V IZOLOVANÝCH MIKROSOUSTAVÁCH
(48)
Komise se domnívá, že existují zásadní problémy spojené s provozováním tradičních elektráren v izolovaných mikrosoustavách. Je tomu tak především z těchto důvodů:
a)
Objem zatížení, který je třeba na ostrovech zajistit, nepředpokládá výstavbu větších, účinnějších a nákladově efektivnějších tradičních elektráren, a to i z toho důvodu, že provozování izolované soustavy v rámci přijatelných bezpečnostních limitů nemůže být závislé na jediné elektrárně.
V žádné izolované mikrosoustavě nepřekročila v roce 2013 roční maximální hodnota 188,5 MW. Průměrné zatížení v době špičky a jeho medián, které činí 20,8, resp. 4,2 MW, jsou mnohem menší.
Ani jedna tradiční elektrárna nacházející se v současnosti v izolovaných mikrosoustavách nemá kapacitu přesahující 27 MW. Průměrná velikost elektrárny a její medián, které činí 3,9, resp. 1,1 MW, jsou mnohem menší.
Malý objem zatížení, který je třeba zajistit, a velmi kolísavá poptávka, které jsou dále ovlivňovány rostoucím podílem obnovitelných zdrojů energie, rovněž zužují volbu technologií uplatňovaných v tradičních elektrárnách, které lze v rámci izolovaných mikrosoustav využívat.
Všechny tradiční výrobní kapacity v izolovaných soustavách na nepropojených ostrovech využívají naftu či topný olej.
b)
Roční faktory zatížení ve všech izolovaných mikrosoustavách jsou malé. Ani v jedné izolované mikrosoustavě nebyl faktor zatížení v roce 2012 vyšší než 0,54. Průměrné zatížení v době špičky i jeho medián, které činí 0,38, jsou dokonce nižší. Vzhledem k prioritnímu přístupu obnovitelných zdrojů energie a skutečnosti, že faktory zatížení zde použité zohledňují celou elektroenergetickou soustavu izolované mikrosoustavy, je faktor zatížení pro tradiční elektrárny na nepropojených ostrovech ještě menší.
Roční faktor zatížení v řecké propojené soustavě zpravidla činí 50 % u všech bloků a 65 % u tepelných bloků. (6)
Roční faktor zatížení svědčí o skutečném využívání elektráren v průběhu určitého roku, a tím i o jejich schopnosti vytvářet příjmy.
Rostoucí podíl obnovitelných zdrojů energie dále sníží zatížení, které mají tradiční elektrárny zajišťovat.
c)
Existuje několik projektů, jejichž cílem je propojit nepropojené ostrovy, zejména pak Kyklady a Krétu, s hlavní řeckou propojenou soustavou. Jak již bylo uvedeno výše, tradiční elektrárny na nepropojených ostrovech nejsou tak účinné jako elektrárny instalované v propojené soustavě, a je tudíž nepravděpodobné, aby po propojení těchto ostrovů byly ekonomicky životaschopné.
Možnost propojení izolované soustavy je tak závažným faktorem odrazujícím od investic do tradičních kapacit na nepropojených ostrovech.
d)
Poměrně malé zatížení, které je třeba zajistit, znamená, že relativně malé změny v poptávce mohou mít vliv na výrobní kapacitu požadovanou v rámci dané izolované soustavy. V důsledku chybějící propojovací kapacity musí být všechny změny v poptávce nutně pokryty výrobní kapacitou umístěnou v rámci dané izolované mikrosoustavy.
Z toho důvodu je tak ještě více zapotřebí, aby reakce na dlouhodobé změny v poptávce byla účelná a flexibilní.
Potřebu flexibilního přístupu ještě více umocňují problémy pociťované při hledání vhodných lokalit pro tradiční elektrárny na nepropojených ostrovech a délka trvání postupů pro vydávání licencí a povolení.
e)
Poměr maximální a minimální roční poptávky v roce 2012 (7) ve všech izolovaných mikrosoustavách činí nejméně 3,35, u některých izolovaných mikrosoustav je však vyšší a často i výrazně vyšší. Průměrný podíl maximální a minimální poptávky a jeho medián činí 6,27 a 5,98.
Poměr maximální a minimální poptávky v řecké propojené soustavě činil v roce 2010 přibližně 3.
Vyšší poměr maximální a minimální poptávky vyjadřuje míru flexibility a rezerv, které musí být k dispozici dokonce i v rámci daného roku ve výrobní kapacitě instalované v izolované soustavě.
V této souvislosti je třeba poznamenat, že v roce 2012 se v přibližně 60 % izolovaných mikrosoustav využívaly mobilní generátory elektrického proudu.
(49)
Komise proto dospěla k závěru, že s provozováním tradičních elektráren v izolovaných soustavách na nepropojených ostrovech uvedených v tabulce výše jsou spojeny zásadní problémy.
4.3. Posouzení požadované výjimky z kapitoly III
4.3.1. Výjimka z ustanovení kapitoly III se nemůže vztahovat na nové kapacity
(50)
Podle čl. 44 odst. 1 směrnice 2009/72/ES lze výjimky z ustanovení kapitoly III povolit, pouze pokud jde o rekonstrukci, modernizaci a rozšíření stávající kapacity.
(51)
Výjimku z ustanovení kapitoly III směrnice 2009/72/ES tudíž nové kapacitě nelze povolit.
(52)
Vzhledem k tomu, že izolované soustavy na nepropojených ostrovech jsou distribučními sítěmi, mohou řecké orgány v případě, že povolovací řízení pro nové kapacity nepovede k úspěšnému povolení nové kapacity pro izolované soustavy na nepropojených ostrovech, naopak zvážit, že využijí ustanovení čl. 7 odst. 3 směrnice 2009/72/ES i pro nové malé tradiční kapacity. Mezi takové nové malé tradiční kapacity mohou patřit například dočasné výrobní kapacity, které lze dlouhodobě poskytovat, aniž by byly trvale přisouzeny konkrétní lokalitě.
4.3.2. Výjimka z ustanovení kapitoly III se nemůže vztahovat na Krétu
(53)
Jak je uvedeno výše, všechny nepropojené ostrovy jsou izolovanými mikrosoustavami, s výjimkou Kréty, jež je malou izolovanou soustavou.
(54)
Výjimku z ustanovení kapitoly III směrnice 2009/72/ES tudíž Krétě nelze povolit.
4.3.3. Výjimka z ustanovení kapitoly III se nevtahuje na zařízení využívající obnovitelné zdroje energie či zařízení pro kombinovanou výrobu tepla a elektrické energie
(55)
V žádosti není výslovně uvedeno, že se požadovaná výjimka týká pouze tradičních elektráren.
(56)
Ustanovení čl. 133 odst. 3 zákona č. 4001/2011 však výslovně vylučuje elektřinu vyrobenou z obnovitelných zdrojů energie nebo prostřednictvím vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektrické energie nebo hybridních zařízení, jakož i zařízení pro vlastní spotřebu z oblasti působnosti výhradní licence pro výrobu elektřiny, kterou lze udělit společnosti PPC. Totéž vyplývá z článku 225 kodexu pro nepropojené ostrovy.
(57)
Předložené odůvodnění se navíc týká pouze zásadních problémů spojených s provozováním tradičních elektráren. Ve skutečnosti se konstatuje, že tyto elektrárny se potýkají se zásadními problémy mimo jiné kvůli rostoucímu podílu obnovitelných zdrojů energie.
(58)
I kdyby tedy účelem žádosti byla výjimka z ustanovení kapitoly III směrnice 2009/72/ES pro jiná zařízení na výrobu energie, než jsou tradiční elektrárny, nelze výjimku povolit, neboť nebyly předloženy důvody odůvodňující tuto výjimku.
4.3.4. Lze povolit výjimku pro povolení rekonstrukce, modernizace a rozšíření stávající kapacity
(59)
S ohledem na výše uvedené zásadní problémy spojené s provozováním tradičních elektráren v rámci malých izolovaných soustav lze povolit výjimku pro povolení rekonstrukce, modernizace a rozšíření stávající tradiční kapacity. Toto povolení lze udělit přímo společnosti PPC.
(60)
Pro účely této výjimky:
a)
stávající tradiční výrobní kapacita zahrnuje projekty na výstavbu tradiční výrobní kapacity, pro něž orgán RAE již vydal povolení, které ke dni, kdy toto rozhodnutí nabylo účinnosti, nebylo zrušeno;
b)
úplné odstranění hlavní výrobní kapacity ve stávající lokalitě a její nahrazení novým zařízením pro výrobu elektrické energie se považuje za výstavbu nové kapacity;
c)
umístění dočasné výrobní kapacity v rámci ochranného pásma stávající kapacity představuje rozšíření stávající kapacity.
(61)
Pro povolení výjimky z kritérií a podmínek, například těch stanovených v čl. 7 odst. 2 směrnice 2009/72/ES, za nichž je povolení uděleno společnosti PPC, však neexistují důvody.
(62)
V případě, že je výjimka povolena přímo společnosti PPC, je navíc důležité, aby byly v podmínkách stanoveny povinnosti týkající se termínu, dokdy musí být povolená tradiční elektrárna zcela provozuschopná, a aby jejich součástí byla ustanovení zajišťující účinné plnění těchto povinností v plném rozsahu. Dle vlastního uvážení orgánu RAE lze po uplynutí platnosti toto přímé povolení prodloužit, avšak pouze tehdy, pokud jeho platnost skončila z důvodů, které společnost PPC nemohla nijak ovlivnit. Po uplynutí platnosti povolení by orgán RAE měl zahájit povolovací řízení v plném souladu s čl. 7 odst. 1 směrnice 2009/72/ES, tedy i za účasti třetích stran.
4.3.5. Výjimka se nemůže vztahovat na výběrová řízení na nové kapacity
(63)
Výběrové řízení ve smyslu článku 8 směrnice 2009/72/ES se ze své definice týká kapacit, které mají být vybudovány a povoleny, a představují tedy nové kapacity.
(64)
Z důvodů uvedených výše by tedy podle čl. 44 odst. 1 směrnice 2009/72/ES výjimka neměla být povolena.
4.4. POSOUZENÍ POŽADOVANÉ VÝJIMKY Z KAPITOLY VIII
4.4.1. Výjimka z ustanovení kapitoly VIII se nevztahuje na článek 32 o přístupu třetích osob
(65)
Žádost se týká výjimky z kapitoly VIII směrnice 2009/72/ES, a lze se tedy domnívat, že její součástí je i žádost o výjimku z ustanovení článku 32 o přístupu třetích osob.
(66)
V žádosti není specifikováno, zda se požadovaná výjimka vztahuje i na článek 32 směrnice 2009/72/ES, ani neobsahuje žádné důvody odůvodňující tuto výjimku. Zákon č. 4001/2011 a kodex pro nepropojené ostrovy však ukládají povinnost společnosti DEDDIE, aby třetím stranám zajistila nediskriminační přístup k distribuční soustavě, kterou provozuje (např. článek 127 zákona č. 4001/2011). Takovou výjimku tudíž nelze povolit.
4.4.2. Výjimka z článku 33 o otevírání trhu a vzájemnosti
4.4.2.1. Neexistují důvody pro trvalou výjimku z článku 33 směrnice 2009/72/ES
(67)
V žádosti se v zásadě tvrdí, že společnost PPC by pro zákazníky na nepropojených ostrovech měla zůstat jediným oprávněným dodavatelem elektřiny, neboť s rozvojem infrastruktury nezbytné pro fungování trhu s elektřinou v izolovaných mikrosoustavách a dozor nad ním a infrastruktury potřebné pro otevření trhu dodavatelům, kteří jsou třetí stranou, jsou spojeny provozní náklady, jež vzniknou provozovateli soustavy na nepropojených ostrovech a které převáží nad přínosy, jež může mít otevření trhu pro spotřebitele.
(68)
Ze stanoviska orgánu RAE je zřejmé, že infrastruktura instalovaná na nepropojených ostrovech má zajistit, aby povinnost veřejné služby na nepropojených ostrovech mohla být v souladu s platnými právními předpisy vykonávána transparentním, ověřitelným a nediskriminačním způsobem. Infrastruktura je navíc vyžadována pro účely provozování izolovaných soustav na nepropojených ostrovech z technického a ekonomického hlediska. Vzhledem k tomu, že infrastruktura je kvůli splnění těchto požadavků tak jako tak nezbytná, a to bez ohledu na počet dodavatelů oprávněných vykonávat svou činnost na nepropojených ostrovech, nevede otevření trhu k navýšení nákladů na infrastrukturu.
(69)
I když je vyžadována obdobná infrastruktura, není otevření trhu ze své podstaty spjato s technickou stránkou provozu izolovaných soustav na nepropojených ostrovech ani s plněním povinnosti veřejné služby na těchto ostrovech, neboť neexistuje příčinná souvislost mezi technickou a ekonomickou stránkou provozování izolovaných soustav a zajištěním povinnosti veřejné služby na těchto ostrovech v souladu s příslušnými zákonnými požadavky na straně jedné a na straně druhé otázkou, zda je k dodávkám elektřiny spotřebitelům na nepropojených ostrovech oprávněn jeden či více dodavatelů.
(70)
Je správné, aby náhrada výrobních nákladů na nepropojených ostrovech, které jsou ve srovnání s výrobními náklady v propojené soustavě vyšší, byla dodavatelům působícím na těchto ostrovech povinně uhrazena tak, že se příslušný podíl náhrady za plnění povinnosti veřejné služby na těchto ostrovech rozdělí v závislosti na jejich prodeji elektřiny zákazníkům. Aby bylo možné určit finanční náhradu za plnění povinnosti veřejné služby na nepropojených ostrovech, a to bez ohledu na počet dodavatelů působících na ostrovech, je nicméně nutné nejprve zjistit výrobní náklady na těchto ostrovech.
(71)
Pokud jde o otevírání trhu, je jediným dalším požadavkem rozdělení příslušných podílů náhrady za plnění povinnosti veřejné služby na nepropojených ostrovech mezi jednotlivé dodavatele v závislosti na jejich prodeji elektřiny zákazníkům. Dokonce i související údaje o zákaznících, zejména údaje o měření, jsou vyžadovány bez ohledu na to, zda je k dodávkám elektřiny zákazníkům na nepropojených ostrovech oprávněn jeden či více dodavatelů.
(72)
Poskytnutí náhrady za plnění povinnosti veřejné služby na nepropojených ostrovech tudíž znamená pouze to, že je třeba ke každému oprávněnému dodavateli přiřadit údaje o měření spotřeby zákazníků, což je v prvé řadě administrativní záležitost vycházející z informací, které jsou kompletně či do značné míry shromažďovány bez ohledu na to, zda na těchto ostrovech došlo k otevření trhu, nebo nikoli. Zadruhé, schopnost přiřadit údaje je nezbytným předpokladem pro řádné provozování jakéhokoli trhu s dodávkami elektřiny. Tyto náklady tak nelze přijmout jako důvod pro povolení výjimky týkající se otevření trhu, neboť nejsou pro provozování izolovaných soustav na nepropojených ostrovech příznačné ani nejsou spojeny se zásadním problémem v jejich provozování.
(73)
Je důležité uvést, že v rámci infrastruktury, jež má být zavedena, je třeba vytvořit také rejstříky, v nichž budou údaje o měření přiřazeny k jednotlivým dodavatelům. Zatímco zavedení celé plánované infrastruktury usnadní optimální provoz izolovaných elektroenergetických soustav, není kompletní realizace souvisejících investic nezbytnou podmínkou pro otevření trhu.
(74)
Skutečnost, že průměrné roční proměnné výrobní náklady na jeden nepropojený ostrov mohou mít velmi rozmanité hodnoty, je nepodstatná. A i kdyby byly kolísavé hodnoty odůvodněné, týkají se nákladů na výrobu elektřiny v rámci izolovaných soustav na nepropojených ostrovech. Vyčíslení nákladů se tak jako tak již vyžaduje pro účely výkonu povinnosti veřejné služby na nepropojených ostrovech v souladu se zákonnými požadavky, a navíc není nijak dotčeno počtem dodavatelů oprávněných dodávat elektřinu zákazníkům na těchto ostrovech. Vzhledem k tomu, že základem pro výkon povinnosti veřejné služby na nepropojených ostrovech je již měsíční systém pro každou izolovanou soustavu samostatně, lze si navíc jen obtížně představit, že značné roční výkyvy na jeden nepropojený ostrov mohou vést k věcným problémům.
(75)
Z výše uvedeného tedy vyplývá, že počet dodavatelů oprávněných dodávat elektřinu zákazníkům na nepropojených ostrovech ve své podstatě nijak nesouvisí s technickou či ekonomickou stránkou provozování izolovaných soustav ani zajištěním povinnosti veřejné služby na těchto ostrovech v souladu s příslušnými zákonnými požadavky.
(76)
Dále lze konstatovat, že přínosy otevření trhu převažují nad jeho případnými náklady. Již orgán RAE poznamenal, že alternativní dodavatelé by zákazníkům na nepropojených ostrovech mohli zajistit další významné přínosy, neboť by kromě dodávek elektřiny mohli poskytovat i další služby.
(77)
Žádost o trvalou výjimku z článku 33 by tudíž neměla být schválena.
4.4.2.2. Omezená platnost výjimky z článku 33 směrnice 2009/72/ES pro izolované soustavy
(78)
S ohledem na výše uvedené je nutné uznat, že předpokladem pro otevření trhu je, aby byla zavedena praktická opatření, jež umožní provozovat izolované soustavy na nepropojených ostrovech zcela v souladu s kodexem pro nepropojené ostrovy. Praktické problémy spojené s otevíráním trhu mohou vést k nedostupnosti rejstříků nutných pro přiřazení údajů o měřicích přístrojích a měření k jednotlivým dodavatelům nebo k tomu, že infrastruktura nebude mít optimální podobu. Lze tak uvažovat o povolení časově omezené výjimky z článku 33 směrnice 2009/72/ES.
(79)
Při posuzování doby platnosti výjimky z kapitoly VIII je důležité přihlédnout k těmto dvěma aspektům:
a)
jak již bylo zdůrazněno, aby na nepropojených ostrovech mohlo dojít k otevření trhu, je nejdůležitějším opatřením vytvoření rejstříku o těchto ostrovech, který umožní přiřadit k jednotlivým dodavatelům údaje o měření. Ustanovení čl. 327 odst. 4 kodexu pro nepropojené ostrovy stanoví, že takový rejstřík bude dokončen nejpozději dva roky od vstupu tohoto kodexu v platnost. Dostupnost rejstříku je nutnou podmínkou pro skutečné otevření trhu;
b)
úplné dokončení investičního programu pro infrastrukturu, jež má být na nepropojených ostrovech instalována, by jistě usnadnilo skutečné otevření trhu na těchto ostrovech. Nejedná se však o nutný požadavek. Ustanovení čl. 237 odst. 7 kodexu pro nepropojené ostrovy stanoví lhůtu, do níž mají být všechny stávající nepropojené ostrovy vybaveny dodatečnou infrastrukturou, která má být na těchto ostrovech instalována nejpozději do 5 let od vstupu uvedeného kodexu v platnost.
(80)
Výjimka týkající se otevření trhu by tak měla být udělena alespoň na dva roky po vstupu uvedeného kodexu v platnost, tj. do 17. února 2016, aby mohly být vytvořeny rejstříky, které jsou nutnou podmínkou pro otevření trhu. S ohledem na skutečnost, že kompletní infrastruktura musí být instalována nejpozději do 5 let od vstupu uvedeného kodexu v platnost, měla by být platnost výjimky u kterékoli izolované soustavy na nepropojeném ostrově v každém případě omezena na 5 let od vstupu uvedeného kodexu v platnost, tj. do 17. února 2019. Avšak vzhledem k tomu, že výjimka může být odůvodněná pouze tehdy, přetrvávají-li zásadní a věcné problémy spojené s otevřením trhu, které jsou přímým důsledkem nedokončení investičního programu infrastruktury na nepropojených ostrovech, je třeba pravidelně ověřovat, zda takové problémy v jednotlivých izolovaných soustavách na nepropojených ostrovech stále existují. Referenčním dokumentem pro takové ověřování by měl být investiční plán společnosti DEDDIE pro instalaci požadované infrastruktury na nepropojených ostrovech, který schválí příslušné řecké orgány. Tento plán je tedy třeba dokončit a schválit do 17. února 2015.
(81)
Aby otevření trhu nebylo zbytečně odkládáno, měl by orgán RAE schválit investiční plán společnosti DEDDIE pro instalaci infrastruktury, jenž by se měl v prvé řadě zaměřit na izolované soustavy Kréty a Rhodu, neboť se jedná o nepropojené ostrovy s nejvyšším počtem obyvatel.
(82)
Od 17. února 2016 a poté každý rok až do 17. února 2019 by společnost DEDDIE měla vypracovávat zprávu, kterou by měl schválit orgán RAE a v níž uvede důvody, proč v jednotlivých izolovaných soustavách na nepropojených ostrovech dosud nedošlo k otevření trhu. Tato zpráva by měla být zveřejněna a oznámena Komisi.
4.4.3. Výjimka z ustanovení kapitoly VIII se nevztahuje na článek 34
(83)
Žádost se týká výjimky z kapitoly VIII směrnice 2009/72/ES, a lze se tedy domnívat, že její součástí je i žádost o výjimku z ustanovení článku 34 o přímých vedeních ve smyslu čl. 2 bodu 15 směrnice 2009/72/ES.
(84)
V žádosti není specifikováno, zda se požadovaná výjimka vztahuje i na článek 34 směrnice 2009/72/ES.
(85)
I v případě, že se má žádost vztahovat také na výjimku z článku 34 směrnice 2009/72/ES, neměla by být tato výjimka povolena, neboť nebyly předloženy žádné důvody, které by ji odůvodňovaly.
4.4.4. Propojovací vedení - žádost o výjimku z kapitol III a VIII
(86)
Stávající výjimka se vztahuje na izolované mikrosoustavy, které se vyznačují právě tím, že nejsou propojeny s jinými elektroenergetickými soustavami, nebo jako v případě malých izolovaných soustav pouze ve velmi omezené míře.
(87)
Avšak:
a)
podle nedávno schváleného desetiletého plánu rozvoje řeckého provozovatele přenosové soustavy, Nezávislého provozovatele energetické přenosové soustavy ADMIE SA (dále jen „ADMIE“), se předpokládá, že propojení Kykladských ostrovů bude ve třech fázích dokončeno v roce 2018, přičemž některé ostrovy budou s řeckou propojenou soustavou propojeny mnohem dříve;
b)
propojení Kréty má být podle předpokladů navíc dokončeno do roku 2020. Součástí schváleného desetiletého plánu rozvoje společnosti ADMIE z roku 2013 se staly příslušné části projektu na první tři roky. Konečný plán musí být začleněn do desetiletého plánu rozvoje, jenž má být schválen v roce 2014.
(88)
Je nezbytné výslovně stanovit, že stávající výjimka pro některou izolovanou soustavu automaticky pozbývá platnosti v okamžiku, kdy se propojení mezi danou izolovanou soustavou a řeckou propojenou soustavou stane plně funkční.
(89)
Výhradním vlastníkem společnosti DEDDIE je společnost PPC, ačkoli společnost DEDDIE je od ní po právní i funkční stránce oddělena. Na rozdíl od provozovatele distribuční soustavy ve smyslu směrnice 2009/72/ES má společnost DEDDIE rozsáhlé povinnosti, pokud jde o provozování izolovaných soustav na nepropojených ostrovech a zajištění výroby na těchto ostrovech, včetně tradičních výrobních kapacit ve vlastnictví společnosti PPC, a tedy i ekonomické ohodnocení. Jak již bylo uvedeno výše, má propojení vliv na ekonomickou životaschopnost tradičních elektráren, které jsou v současnosti instalovány v izolovaných soustavách na nepropojených ostrovech.
(90)
Výjimky by měly být povolovány pouze tehdy, jsou-li přiměřené a nepřekračují-li rámec toho, co je nezbytně nutné. V souvislosti s rozhodnutími, zda propojit izolované soustavy na nepropojených ostrovech, je proto nezbytné poskytnout jednoznačné pobídky a zajistit transparentnost.
(91)
Článek 108 zákona č. 4001/2011 stanoví:
„Společnost ADMIE SA předloží orgánu RAE do 31. března každého roku […] desetiletý plán rozvoje řecké elektroenergetické přenosové soustavy. Desetiletý plán rozvoje řecké elektroenergetické přenosové soustavy zejména: […] c) obsahuje studii nákladů a přínosů významných prací na přenosové soustavě z technického a finančního hlediska […], zejména v případě […] propojovacích vedení mezi ostrovy a přenosovou soustavou, včetně časového rámce, odhadovaných peněžních toků a požadavků na financování u všech investičních projektů.“
(92)
Aby se zajistilo, že jsou v souvislosti s rozhodnutími, zda propojit izolované soustavy na nepropojených ostrovech, k dispozici jednoznačné pobídky a je zajištěna transparentnost, měly by řecké orgány zaručit, že:
a)
společnosti ADMIE, DEDDIE a orgán RAE v rámci povolovacího či výběrového řízení na stávající či nové kapacity některé izolované soustavy na nepropojeném ostrově systematicky zvažují alternativu propojení izolované soustavy, jejíž součástí je příslušný nepropojený ostrov. V případě, že výstavba propojovacích vedení je nákladově efektivnější, je třeba zamítnout povolení pro stávající nebo nové kapacity. Náklady by měly zahrnovat všechny náklady na zajištění dodávek elektřiny konečným zákazníkům v rámci izolované soustavy, včetně náhrady za plnění povinnosti veřejné služby na nepropojených ostrovech;
b)
studie nákladů a přínosů významných prací na přenosové soustavě provedená společností ADMIE podle článku 108 zákona č. 4001/2011 zohledňuje pouze efektivní úroveň nákladů na investice do propojení a jeho provoz. Zejména by neměla přihlížet k ušlým příjmům ani znehodnocení tradičních výrobních aktiv instalovaných na nepropojených ostrovech;
c)
v souvislosti s desetiletým investičním plánem společnosti ADMIE podle článku 108 zákona č. 4001/2011 zveřejní orgán RAE celkové náklady na zajištění dodávek elektřiny zákazníkům v každé izolované soustavě na nepropojených ostrovech zahrnující náhradu za plnění povinnosti veřejné služby na nepropojených ostrovech. Není-li výstavba některého propojovacího vedení zahrnuta do desetiletého investičního plánu, který vypracuje společnost ADMIE podle článku 108 zákona č. 4001/2011 a orgán RAE schválí, zorganizuje orgán RAE z vlastního podnětu nebo na pouhou žádost třetí osoby podle čl. 22 odst. 7 písm. b) směrnice 2009/72/ES výběrové řízení na výstavbu propojovacího vedení, které propojuje jednu či více izolovaných soustav na nepropojeném ostrově. Výstavba propojovacího vedení by měla proběhnout tehdy, jestliže v jejím důsledku dojde k poklesu celkových nákladů na zajištění dodávek elektřiny zákazníkům na nepropojených ostrovech zahrnujících i náhradu za plnění povinnosti veřejné služby na těchto ostrovech;
d)
orgán RAE stanoví jednoznačnou lhůtu pro dokončení výstavby propojovacího vedení. V případě, že nedojde k výstavbě propojovacího vedení nebo výstavba není dokončena ve lhůtě stanovené orgánem RAE, je třeba usilovat o náhradu škody za nerealizované úspory nákladů.
4.5. DOBA TRVÁNÍ
(93)
Je nezbytné přezkoumat veškeré skutečnosti, z nichž tato výjimka vychází, především pak poté, co mají být dokončeny plány na propojení určitých izolovaných soustav a uplynou lhůty pro instalaci infrastruktury podle článku 237 kodexu pro nepropojené ostrovy.
(94)
Jakákoli výjimka je tudíž platná do 1. ledna 2021.
4.6. ZPĚTNÁ ÚČINNOST
(95)
Jak je uvedeno výše, navazuje žádost ze dne 17. ledna 2012 na původní žádost předloženou v roce 2003.
(96)
Ustanovení čl. 26 odst. 1 směrnice 2003/54/ES, jež byla zrušena směrnicí 2009/72/ES, rovněž členským státům v případě zásadních problémů spojených s provozováním malých izolovaných soustav a izolovaných mikrosoustav umožňovalo žádat o odchylky od některých ustanovení uvedené směrnice. Podle článku 48 směrnice 2009/72/ES se odkazy na zrušený čl. 26 odst. 1 směrnice 2003/54/ES považují za odkazy na čl. 44 odst. 1 směrnice 2009/72/ES.
(97)
Definice malé izolované soustavy a izolované mikrosoustavy použité v čl. 2 bodu 26 a 27 směrnice 2003/54/ES jsou totožné s definicemi použitými v čl. 2 bodu 26 a 27 směrnice 2009/72/ES.
(98)
Obě definice odkazují na poptávku po elektřině v izolovaných soustavách v roce 1996, což se nezměnilo. Navíc Kréta nebyla propojena s řeckou propojenou soustavou ani v roce 2003, ani 2012 a není tomu tak ani v okamžiku, kdy toto rozhodnutí o povolení výjimky nabývá účinnosti.
(99)
Všechny izolované elektroenergetické mikrosoustavy a malé izolované elektroenergetické soustavy, které v žádosti spadají do kategorie izolovaných mikrosoustav či malých izolovaných soustav, tudíž do příslušné kategorie spadaly již v době podání původní žádosti a spadají do ní rovněž v okamžiku, kdy toto rozhodnutí o povolení výjimky nabývá účinnosti.
(100)
Pokud jde o malé izolované soustavy a izolované mikrosoustavy, které mohou být způsobilé pro odchylku/výjimku podle směrnice 2003/54/ES a směrnice 2009/72/ES, nedošlo tedy k žádným právním ani faktickým změnám.
(101)
Podle čl. 26 odst. 1 směrnice 2003/54/ES bylo možné udělit odchylku od kapitoly III uvedené směrnice, která obsahovala stejná ustanovení jako kapitola III směrnice 2009/72/ES, jež se týká povolovacího a výběrového řízení pro nové kapacity.
(102)
Podle čl. 26 odst. 1 směrnice 2003/54/ES bylo možné udělit odchylku od kapitoly VII uvedené směrnice, která obsahovala stejná ustanovení jako kapitola VIII směrnice 2009/72/ES, jež se týká přístupu třetích osob, otevírání trhu a přímých vedení.
(103)
Pokud by Komise byla bývala udělila odchylku na základě původní žádosti, mohla tak učinit na základě týchž podmínek, jako v případě této výjimky podle směrnice 2009/72/ES.
(104)
Pokud jde o skutkové okolnosti, nedošlo navíc od roku 2003 k žádné změně. Od roku 2003 nedoznala zeměpisná poloha nepropojených ostrovů, ekonomické faktory určující provoz elektroenergetických soustav v rámci izolovaných soustav na nepropojených ostrovech ani charakter zásadních problémů spojených s provozováním tradičních elektráren v izolovaných soustavách na těchto ostrovech žádných věcných změn.
(105)
Ve věci původní žádosti předložené v roce 2003 nebylo dosud rozhodnuto. Nečinnost Komise by neměla poškozovat Řeckou republiku. Řecká republika splnila své povinnosti podle čl. 26 odst. 1 směrnice 2003/54/ES a čl. 44 odst. 1 směrnice 2009/72/ES a pro izolované soustavy na nepropojených ostrovech předložila podle těchto článků řádně odůvodněnou žádost o povolení výjimky.
(106)
Je tudíž vhodné, aby toto rozhodnutí o povolení výjimky nabylo účinnosti ke dni oznámení původní žádosti, tj. ke dni 5. prosince 2003.
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Toto rozhodnutí se vztahuje na malé izolované soustavy a izolované mikrosoustavy uvedené v tabulce.
Pro účely tohoto rozhodnutí je Kréta malou izolovanou soustavou a všechny ostatní izolované soustavy jsou izolovanými mikrosoustavami.
Článek 2
1. Pro malé izolované soustavy a izolované mikrosoustavy se povoluje výjimka z ustanovení článku 33 směrnice 2009/72/ES.
2. Tato výjimka je platná do 17. února 2016 nebo do okamžiku kompletní instalace infrastruktury podle čl. 237 odst. 7 kodexu pro nepropojené ostrovy, podle toho, co nastane později. Použitelnost této výjimky však v každém případě skončí dne 17. února 2019.
3. Řecké orgány do 17. února 2015 vypracují plán investic do infrastruktury podle čl. 237 odst. 7 kodexu pro nepropojené ostrovy, přičemž u každé izolované soustavy na nepropojeném ostrově uvedou, dokdy musí být instalace infrastruktury dokončena. V tomto plánu upřednostní Krétu a Rhodos.
4. Od 17. února 2016 a poté každý rok až do 17. února 2019 musí řecké orgány vypracovávat zprávu, v níž u každé izolované soustavy na nepropojeném ostrově uvedou: a) zda došlo k otevření trhu; b) stav investic do infrastruktury ve vztahu k příslušnému plánu; c) zásadní a věcné problémy stále bránící otevření trhu; a d) zda jsou tyto problémy přímým důsledkem nedokončení investic do infrastruktury, jak je stanoveno v čl. 237 odst. 7 kodexu pro nepropojené ostrovy.
Článek 3
1. Povoluje se výjimka z ustanovení čl. 7 odst. 1 směrnice 2009/72/ES, podle níž lze povolení pro rekonstrukci, modernizaci a rozšíření stávající tradiční kapacity v rámci izolovaných mikrosoustav udělit přímo společnosti PPC.
2. Pro účely této výjimky:
a)
stávající tradiční výrobní kapacita zahrnuje i projekty na rekonstrukci, modernizaci a rozšíření tradiční výrobní kapacity, pro něž je ke dni oznámení tohoto rozhodnutí k dispozici platné povolení vydané orgánem RAE;
b)
úplné odstranění hlavní výrobní kapacity ve stávající lokalitě a její nahrazení novým zařízením pro výrobu elektrické energie se nepovažuje za stávající kapacitu, nýbrž za výstavbu nové kapacity;
c)
umístění dočasné tradiční výrobní kapacity v rámci ochranného pásma stávající kapacity představuje rozšíření stávající kapacity.
3. Po skončení platnosti povolení uděleného podle prvního odstavce lze na základě vlastního uvážení orgánu RAE platnost tohoto povolení prodloužit za předpokladu, že k prodlevám s rekonstrukcí, modernizací a rozšířením stávající tradiční kapacity došlo z důvodů, které společnost PPC nemohla nijak ovlivnit.
4. Tato výjimka se již nevztahuje na povolení udělená podle prvního odstavce, jejichž platnost již skončila nebo jež byla zrušena.
5. Všechna další ustanovení článku 7 směrnice 2009/72/ES jsou nadále platná v plném rozsahu.
6. Tato výjimka je platná do 1. ledna 2021.
Článek 4
1. Výjimky stanovené v tomto rozhodnutí pozbývají v okamžiku propojení malých izolovaných soustav a izolovaných mikrosoustav s propojenou soustavou platnosti.
2. Řecké orgány:
a)
v rámci povolovacího či výběrového řízení na nové kapacity v některé izolované soustavě na nepropojeném ostrově systematicky zvažují alternativu propojení izolované soustavy, jejíž součástí je příslušný nepropojený ostrov. V případě, že výstavba propojovacích vedení je nákladově efektivnější, bude povolení pro nové kapacity zamítnuto. Náklady zahrnují všechny náklady na zajištění dodávek elektřiny konečným zákazníkům v rámci izolované soustavy, včetně náhrady za plnění povinnosti veřejné služby na nepropojených ostrovech;
b)
zajistí, že studie nákladů a přínosů významných prací na přenosové soustavě provedená společností ADMIE podle článku 108 zákona č. 4001/2011 zohledňuje pouze efektivní úroveň nákladů na investice do projektovaného propojení a jeho provoz. Nepřihlíží k ušlým příjmům ani znehodnocení tradičních výrobních aktiv instalovaných na nepropojených ostrovech;
c)
v souvislosti s desetiletým investičním plánem společnosti ADMIE podle článku 108 zákona č. 4001/2011 zveřejní celkové náklady na zajištění dodávek elektřiny zákazníkům v každé izolované soustavě na nepropojených ostrovech zahrnující náhradu za plnění povinnosti veřejné služby na nepropojených ostrovech. Není-li výstavba některého propojovacího vedení zahrnuta do desetiletého investičního plánu, který vypracuje společnost ADMIE podle článku 108 zákona č. 4001/2011 a orgán RAE schválí, zorganizují řecké orgány z vlastního podnětu nebo na pouhou žádost třetí osoby podle čl. 22 odst. 7 písm. b) směrnice 2009/72/ES výběrové řízení na výstavbu propojovacího vedení, které propojuje jednu či více izolovaných soustav na nepropojeném ostrově. Výstavba propojovacího vedení proběhne tehdy, jestliže v jejím důsledku dojde k poklesu celkových nákladů na zajištění dodávek elektřiny zákazníkům na nepropojených ostrovech zahrnujících i náhradu za plnění povinnosti veřejné služby na těchto ostrovech;
d)
stanoví jednoznačnou lhůtu pro dokončení výstavby propojovacího vedení. V případě, že nedojde k výstavbě propojovacího vedení nebo výstavba není dokončena ve stanovené lhůtě, musí řecké orgány usilovat o náhradu škody za nerealizované úspory nákladů.
Článek 5
Toto rozhodnutí se použije ode dne 5. prosince 2003.
Článek 6
Toto rozhodnutí je určeno Řecké republice.
V Bruselu dne 14. srpna 2014.
A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2014. augusztus 14.)
a Görög Köztársaság számára a 2009/72/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv egyes rendelkezéseivel összefüggésben engedélyezett eltérésről
(az értesítés a C(2014) 5902. számú dokumentummal történt)
(2014/536/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/54/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. július 13-i 2009/72/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 44. cikke (1) bekezdésére és 48. cikkére,
tekintettel a Görög Köztársaság 2012. január 17-én és 2003. december 5-én kelt kérelmére,
a tagállamok számára a kérelemről nyújtott tájékoztatást követően,
mivel:
1. ELJÁRÁS
(1)
2012. január 17-én a görög Környezetvédelmi, Energiaügyi és Éghajlatügyi Minisztérium (a továbbiakban: YPEKA) kérelmet (a továbbiakban: kérelem) nyújtott be a Bizottsághoz a 2009/72/EK irányelv 44. cikke (1) bekezdésének értelmében, és eltérést kért a 2009/72/EK irányelv III. és VIII. fejezetétől azon görög szigetek számára, amelyek nem kapcsolódnak a görög szárazföld villamosenergia-rendszeréhez (a továbbiakban: nem összekapcsolt szigetek).
(2)
2012. szeptember 12-én a Bizottság felkérte a görög energiaszabályozó hatóságot (a továbbiakban: RAE), hogy véleményezze a kérelmet. A RAE 2012. november 16-án válaszolt a felkérésre (a továbbiakban: RAE-vélemény).
(3)
2013. december 17-én, 2013. december 23-án, 2014. február 4-én, 2014. február 28-án és 2014. március 17-én a RAE további beadványokat nyújtott be a kérelem alátámasztása céljából.
(4)
2014. március 14-én (és a 2014. március 20-án kiküldött kiegészítésben) a Bizottság tájékoztatta a tagállamokat a kérelemről a 2009/72/EK irányelv 44. cikke (1) bekezdése szerint, és kérte, hogy amennyiben szükségesnek tartják, 2014. március 25-ig nyújtsák be észrevételeiket. Egyetlen tagállam sem nyújtott be észrevételeket.
(5)
Ezzel a kérelemmel az YPEKA megújította a Fejlesztési Minisztérium által 2003. december 5-én a 2003/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) 26. cikkének (1) bekezdése értelmében benyújtott kérelmet (a továbbiakban: első kérelem), amelyben a minisztérium eltérést kért a 2003/54/EK irányelv bizonyos rendelkezéseitől. Bár történtek előzetes lépések az első kérelem kivizsgálására, a 2003/54/EK irányelv 26. cikkének (1) bekezdése szerint kért eltérésnek sem az engedélyezésére, sem az elutasítására nem került sor.
2. AZ YPEKA ÁLTAL BENYÚJTOTT KÉRELEM
2.1. A KÉRT ELTÉRÉS HATÁLYA
(6)
A kérelem a 2009/72/EK irányelv III. és VIII. fejezetétől kér eltérést.
(7)
A 2009/72/EK irányelv III. fejezete az engedélyezési eljárásra és az új kapacitások létesítésére vonatkozó versenytárgyalási eljárásra vonatkozik. A VIII. fejezet a harmadik felek hozzáférésére, a piacnyitásra és a közvetlen vezetékekre vonatkozik.
2.2. A NEM ÖSSZEKAPCSOLT SZIGETEK VILLAMOSENERGIA-RENDSZEREINEK JELENLEGI SZERVEZETE
(8)
A görög energiapiacokat elsősorban a 4001/2011. sz. görög törvény szabályozza, amely a 2009/72/EK irányelv átültetése. A 4001/2011. sz. törvény 2011. augusztus 22-én lépett hatályba.
(9)
A görög elosztórendszert a DEDDIE SA (a továbbiakban: DEDDIE) üzemelteti, amely 100 %-ban a hagyományos görög villamosenergia-termelő és -szolgáltató, a Public Power Corporation (a továbbiakban: PPC) tulajdonában van, de amely jogilag és funkcionálisan attól függetlenül működik. A DEDDIE által üzemeltetett hálózati eszközök tulajdonosa a PPC.
(10)
A 4001/2011. sz. törvény 127. cikke értelmében a DEDDIE a felelős a görög villamosenergia-elosztó rendszer fejlesztéséért, üzemeltetéséért és fenntartásáért, és ez a rendszer magában foglalja a nem összekapcsolt szigetek villamosenergia-elosztó rendszereit is.
(11)
Ezen kívül a DEDDIE a felelős a nem összekapcsolt szigetek villamosenergia-rendszereinek üzemeltetéséért is. Ezek a feladatok az alábbiakat foglalják magukban: i. termelésfejlesztési terv kidolgozása a szigetüzemben működő mikrorendszerek számára, beleértve a más nem összekapcsolt szigetekkel való összekapcsolásukra irányuló programot is; ii. annak biztosítása, hogy rendelkezésre álljanak a szükséges helyszínek az új termelőkapacitás telepítésére, a meglévő kapacitás vagy az átviteli komponensek bővítésére, valamint a görög villamosenergia-elosztó rendszernek a nem összekapcsolt szigetekre és a szigetüzemben működő mikrorendszerekre való kiterjesztésére; iii. olyan szerződések kötése az engedélyesekkel, amelyek szabályozzák a villamos energia szállítását a rendszerbe és a rendszerből, a nem összekapcsolt szigetek elosztórendszereinek nyújtott kiegészítő szolgáltatásokat, a villamosenergia-termelők bevételeit, a fogyasztóknak és a szolgáltatóknak a nekik szállított villamos energiáért felszámított díjakat, valamint a speciális számlákon végzett egyéb terheléseket és jóváírásokat, például a közszolgáltatási kötelezettségek teljesítéséért járó díjazást.
(12)
A 4001/2011. sz. törvény 137. cikkének (1) bekezdése kimondja, hogy minden áramfogyasztót jogosult fogyasztónak kell tekinteni, kivéve a szigetüzemben működő mikrohálózatok fogyasztóit, akikre ugyanezen törvény 139. cikke alkalmazandó.
(13)
A 4001/2011. sz. törvény 133. cikkének (3) bekezdése szerint:
„Azon esetek kivételével, amikor a villamos energiát megújuló energiaforrásokból vagy nagy hatékonyságú kapcsolt vagy hibrid erőművekkel állítják elő, valamint a saját célra termelő erőművek esetét kivéve, ha engedélyezett az eltérés a 139. cikk rendelkezései szerint, akkor a PPC SA csak bizonyos engedélyezési szabályok szerint kaphatja meg a termelési engedélyt. A PPC SA felelős a zavartalan ellátásért azon szigetüzemben működő mikrorendszerekben, amelyekhez megkapja az engedélyt, és pénzügyi szempontból is ő felelős ezen szigetek villamosenergia-rendszereinek hosszú távú üzemeltetéséért.”
(14)
A 4001/2011. sz. törvény 134. cikke szerint:
„Az e törvény 139. cikkében foglalt rendelkezések sérelme nélkül a szigetüzemben működő mikrohálózatokhoz kizárólag a PPC SA kaphat ellátási engedélyt az Engedélyezési Szabályok követelményei szerint. Kérésre a PPC SA a nem jogosult fogyasztókat is köteles villamos energiával ellátni.”
(15)
A 4001/2011. sz. törvény 139. cikke értelmében a 4001/2011. sz. törvény rendelkezéseitől való eltérések a 2009/72/EK irányelv 44. cikkének rendelkezései szerint adhatók meg.
(16)
A 3426/2005. sz. görög törvény 28. cikke szerint elfogadott PD5/EL/B/F IB/12924. sz. miniszteri döntés kimondja, hogy a nem összekapcsolt szigeteken található fogyasztók villamos energiával történő ellátása bármely villamosenergia-termelő által általános gazdasági érdekű közszolgáltatási kötelezettségnek minősül. A társadalmi kohézió biztosítása érdekében a nem összekapcsolt szigeteken működő villamosenergia-szolgáltatóknak olyan áron kell szolgáltatniuk a villamos energiát, amely minden fogyasztói kategória esetében azonos az összekapcsolt görög rendszerben alkalmazott árakkal.
(17)
A 4001/2011. sz. görög törvény 52. cikke kimondja, hogy a nem összekapcsolt szigeteken található fogyasztók speciális szolgáltatásokra jogosultak mind az árat, mind az ellátás minőségét és biztonságát, mind pedig a szerződéses feltételek átláthatóságát tekintve. A nem összekapcsolt szigeteken közszolgáltatási kötelezettséget teljesítő vállalatok a közszolgáltatásért cserében pénzügyi kompenzációt kapnak, amelyet a RAE 24/2014 határozatában megállapított módszertan alapján számítanak ki (3). Ez a módszertan a nem összekapcsolt szigeteken jelentkező teljes (változó és fix) termelési költségek és az összekapcsolt rendszerben a szolgáltatóknak felszámított teljes piaci ár (a rendszer határköltsége plusz egyéb mechanizmusok a görög összekapcsolt rendszerben) közötti különbségen alapul. A nem összekapcsolt szigeteken teljesített közszolgáltatási kötelezettségért járó kompenzációt havi alapon és önálló szigetrendszerenként, a RAE ellenőrzése alatt számítják. A nem összekapcsolt szigeteken teljesített közszolgáltatási kötelezettségért járó kompenzációt egy minden fogyasztóra - tehát a nem összekapcsolt szigeteken lévőkre is - kivetett illetékből fedezik (4). A nem összekapcsolt szigeteken teljesített közszolgáltatási kötelezettség mechanizmusát a LAGIE irányítja, amely görög állami tulajdonban lévő piaci szereplő. A 2011. decemberi D5-EL/B/F1/oik.27547. sz. miniszteri döntés (5), amely a 4001/2011. sz. törvény 55. cikkének (3) bekezdésében foglalt rendelkezéseken alapul, kimondja, hogy a nem összekapcsolt szigeteken teljesített közszolgáltatást minden szolgáltatónak fel kell ajánlania, tehát minden szolgáltató jogosult ilyen kompenzációra.
(18)
A másodlagos jogszabályok részletesebben szabályozzák a villamos energia nem összekapcsolt szigeteken történő előállítását és szolgáltatását. Nevezetesen a 2014. január 28-i 39/2014. számú döntésével a RAE elfogadta a nem összekapcsolt szigetek villamosenergia-rendszereinek irányítási szabályzatát (a továbbiakban: a nem összekapcsolt szigetekre vonatkozó szabályzat), amely számos kérdést szabályoz a nem összekapcsolt szigeteken szigetüzemben működő rendszerek üzemeltetésével kapcsolatban, beleértve a piacnyitást, a piaci elszámolást és a villamos energia előállítását is. A nem összekapcsolt szigetekre vonatkozó szabályzat a kiadásának napján, tehát 2014. február 17-én lépett hatályba.
2.3. A SZIGETÜZEMBEN MŰKÖDŐ RENDSZEREK ÜZEMELTETÉSÉVEL KAPCSOLATOS ALAPVETŐ PROBLÉMÁK
(19)
A kérelem a szigetüzemben működő görög villamosenergia-rendszerek üzemeltetésével kapcsolatban az alábbi problémákra világít rá:
a)
a villamos energia iránti kereslet jelenős ingadozása a szigetüzemben működő mikrorendszerekben i. a szigetek gazdasági fejlődésének idegenforgalmi vonatkozásai, illetve ii. a megújuló energiaforrások növekvő részaránya miatt.
Ezek a tényezők hátrányosan befolyásolják mind a hőerőműben történő vagy hagyományos villamosenergia-termelés terhelési tényezőjét, mind az ilyen termelőlétesítményekre irányuló beruházások költségeinek megtérülését;
b)
a szigetek időjárásának jelentős ingadozása, ami befolyásolja a keresletet, és meghibásodásokat okoz a termelői rendszerekben, ezért jelentős tartalékokat tesz szükségessé.
(20)
A kérelem a szigetüzemben működő görög villamosenergia-rendszerekben folytatott hagyományos energiatermelés fejlesztésével kapcsolatban az alábbi problémákra világít rá:
a)
a szigetüzemben működő mikrorendszerekben - elsősorban a lakosság ellenállása miatt - nehéz, gyakran lehetetlen megfelelő helyet találni az új építésű hagyományos erőművek számára;
b)
a nem összekapcsolt szigetek kis mérete a hőerőművek hosszú távú fejlesztési terveiben nagy irányváltoztatásokat idézhet elő, mert nem mindig lehet előre látni az áramfogyasztók beruházásait (például nagy idegenforgalmi komplexumok vagy vízi közlekedési létesítmények építését), amelyek gyorsaságot és rugalmasságot igényelnek a villamosenergia-igényekre való reagálásban;
c)
a nem összekapcsolt szigetek szigetüzemben működő rendszereiben a villamos energia iránti igény 2017-ig várhatóan évente 2 %-kal fog emelkedni. Bár a PPC megkapta az engedélyeket a további szükséges kapacitás létesítésére, és a telepítést már be is ütemezték (ez várhatóan minden nem összekapcsolt sziget igényeit fedezi majd 2017-ig a szükséges tartalékokkal együtt), nem mindig sikerült tartani az ütemtervet;
d)
a kis terhelés, a terhelés jelentős ingadozásai és a megújuló energiaforrások növekvő részaránya a legtöbb szigetüzemben működő mikrorendszerben behatárolja a hagyományos termeléshez választható technológiai megoldásokat, és kizárólag az alacsony kéntartalmú nehézolajjal és a könnyűolajjal fűtött kisebb erőműveket teszi lehetővé;
e)
az új termelőkapacitás beszerzési eljárásai időigényesek. Az engedély kibocsátásától a termelőkapacitás üzembe állításáig két és fél-három év telik el;
f)
a görög összekapcsolt rendszer és a nem összekapcsolt szigeteken szigetüzemben működő mikrorendszerek közötti rendszerösszekötők létesítésére vonatkozó elképzelések aláássák az érdeklődést a nem összekapcsolt szigetek hagyományos termelőkapacitásaiba való beruházás iránt. Rendszer-összekapcsolási projektek a Kikládokkal és Krétával vannak tervbe véve.
(21)
Mindezek miatt rendszeresen szükségmegoldásokhoz, például dízel meghajtású mobil áramfejlesztők vagy gázturbinák bérléséhez kell folyamodni. A szükségtermelés esetenkénti engedélyezése nem kívánatos, mert a berendezések nem gazdaságos bérletére, nem pedig a megvásárlásukra ösztönöz. A kérelem számos olyan példát felsorol, amikor az előre nem látható események a mobil áramfejlesztők hosszú távú igénybevételéhez vezettek.
(22)
A kérelem a nem összekapcsolt szigeteken szigetüzemben működő villamosenergia-rendszerek piacnyitásával kapcsolatban az alábbi problémákra világít rá:
a)
a piacnyitás lehetővé tétele érdekében speciális infrastruktúrát kell kialakítani és telepíteni a nem összekapcsolt szigeteken szigetüzemben működő rendszerekben. Az infrastruktúra azokat az irányító központokat is magában foglalja, amelyek szükségesek i. a termelés napi ütemezéséhez, illetve ii. az egyes szigetüzemben működő rendszerekben végrehajtott piaci elszámoláshoz, amelynek keretében a termelési költséget az adott rendszerekben működő szolgáltatók között részarányosan felosztják.
A szükséges infrastruktúra meglehetősen költséges, és ezt a költséget a fogyasztók viselik;
b)
a nem összekapcsolt szigeteken fennálló közszolgáltatási kötelezettség miatt a lakossági árak egész Görögországban minden fogyasztói kategóriában azonosak. Ennélfogva a nem összekapcsolt szigeteken felmerülő, az összekapcsolt rendszerben érvényesülő termelési költséghez képest vett magasabb termelési költségeket a nem összekapcsolt szigeteken működő szolgáltatók számára jóvá kell írni úgy, hogy a fogyasztóiknak eladott villamos energia mennyiségével arányosan felosztják közöttük a közszolgáltatási kötelezettségért járó kompenzáció adott részét.
A kérelmező állítása szerint a nem összekapcsolt szigetekre eső átlagos éves változó termelési költség annyira ingadozó, hogy bonyolulttá tenné a piaci elszámolási mechanizmust.
(23)
Ennek alapján az YPEKA úgy ítéli meg, hogy a nem összekapcsolt szigetek szigetüzemben működő rendszereiben a villamosenergia-piac piacnyitással történő működtetéséhez és felügyeletéhez szükséges infrastruktúra kialakításának költségei meghaladják azokat az előnyöket, amelyeket a fogyasztók élveznének a piacnyitásból.
(24)
A kérelemben nem szerepel a kért eltérés időbeli hatályának megjelölése.
3. A RAE-VÉLEMÉNY
3.1. AZ ELTÉRÉS HATÁLYA
3.1.1. A 2009/72/EK irányelv III. fejezetétől való eltérés
(25)
A RAE-vélemény szerint a III. fejezet tekintetében a 44. cikk (1) bekezdése alapján kért eltérés nem érintené a szigetüzemben működő rendszerben telepíthető új villamosenergia-kapacitásokat, hanem kizárólag csak a meglévő termelőkapacitás felújítását, fejlesztését és bővítését. A meglévő termelőkapacitás azokból az erőművekből áll, amelyek a nem összekapcsolt szigeteken már működnek vagy építés alatt állnak. Ezeken a szigeteken minden újabb erőmű új termelőkapacitásnak számít.
(26)
A RAE megjegyzi, hogy a független villamosenergia-termelők (tehát nem a PPC) az utóbbi két évtizedben erős érdeklődést mutattak a megújuló energiaforrások és a kapcsolt erőművek iránt minden szigetüzemben működő rendszerben. Ennek következtében nem indokolt korlátozni a harmadik felek hozzáférését a nem összekapcsolt szigetek villamosenergia-rendszereihez a megújuló energiaforrások és a hőt és villamos energiát kapcsoltan termelő erőművek vonatkozásában.
(27)
A RAE kijelentette, hogy nem ellenzi az eltérés engedélyezését az új építésű hagyományos erőművek aktiválásához, amennyiben bizonyos feltételek teljesülnek. A 2009/72/EK irányelv 44. cikkének (1) bekezdése azonban nem teszi lehetővé az eltérés engedélyezését az új kapacitásokhoz.
(28)
A RAE úgy látja, hogy a meglévő hagyományos erőművek kapacitásának bővítése főleg az olyan rövid távú kapacitáshiányokat enyhíti a nem összekapcsolt szigeteken, amelyek abból erednek, hogy váratlanul károsodik a meglévő kapacitás, vagy késik az új kapacitás telepítése, különösen a nagy kereslettel járó időszakokban (például a nyári csúcsidőszakban). Ezeket a bővítéseket a 2009/72/EK irányelv 8. cikke szerint azonban nyílt versenytárgyalási eljárással kell megvalósítani. Egy ilyen eljárás időigényes és nem felel meg a szükséghelyzetek sürgős igényeinek.
(29)
A RAE elfogadja, hogy ezeket a szükséghelyzeteket a PPC-nek kell megoldania. Figyelembe véve azt, hogy a PPC át tud telepíteni hagyományos mobil egységeket olyan szigetekről, ahol kapacitástöbblet van, azokra, ahol hiány van, valószínűleg ez a leggazdaságosabb megoldás.
(30)
A RAE hangsúlyozza, hogy minden eltérés esetében meg kell határozni a megfelelő engedélyezési eljárást a szükséghelyzetekre, valamint azt, hogy a 2009/72/EK irányelv 7. cikkéből konkrétan mely kritériumokat kell megvizsgálniuk az illetékes engedélyezési hatóságoknak.
(31)
A RAE-vélemény szerint az eltérést korlátozott időtartamra, például legfeljebb 10 évre kell engedélyezni.
3.1.2. Eltérés az irányelv VIII. fejezetétől
(32)
A RAE-vélemény szerint a nem összekapcsolt szigeteken a villamos energia kereskedelme gyakorlatilag a nem összekapcsolt szigeteken teljesítendő közszolgáltatási kötelezettséggel és a hozzá tartozó kompenzációval áll összefüggésben, mert i. a nem összekapcsolt szigeteken jelentősen magasabb a villamos energia előállításának költsége, mint a szárazföldön, és ii. a görög állam az minden egyes fogyasztói kategóriában egységes árképzést ír elő az ország egész területén.
(33)
A nem összekapcsolt szigetekre vonatkozó szabályok az óránkénti mérések, az energiarendszer irányító- és vezérlőközpontjai, a monitoring és a kapcsolódó számítástechnikai rendszerek céljára előírják bizonyos mérő- és adatrögzítő berendezések telepítését a nem összekapcsolt szigeteken. A RAE megítélése szerint ez az infrastruktúra továbbra is nélkülözhetetlen:
a)
annak biztosításához, hogy a közszolgáltatási kötelezettség költségei átláthatók, megkülönböztetésmentesek és ellenőrizhetők legyenek;
b)
a villamosenergia-rendszerek megfelelő üzemeltetéséhez és irányításához, hogy a leggazdaságosabb üzemmód valósuljon meg, és ennek köszönhetően nagyobb mértékben csökkenjen a nem összekapcsolt szigeteken teljesítendő közszolgáltatási kötelezettség díja;
c)
a megújuló energiaforrások és a kapcsolt termelés nagyobb arányának eléréséhez, beleértve az olyan megújulóenergiaforrás-technológiákat is, amelyek összetett és speciális követelményeket támasztanak az irányítással szemben (megújuló energiaforrások energiatárolással, naperőművek stb.);
d)
a szigetüzemben működő rendszerek irányításában szükséges átláthatóság garantálásához, ezzel biztosítva minden piaci szereplővel, különösen pedig a termelőkkel szemben a diszkriminációmentességet.
(34)
A RAE azzal érvel továbbá, hogy attól függetlenül, hogy egy vagy több szolgáltató kapott-e működési engedélyt egy szigetüzemben működő mikrorendszerben, ezt az infrastruktúrát mindenképpen telepíteni kell a nem összekapcsolt szigetek szigetüzemben működő rendszereiben.
(35)
A szóban forgó infrastruktúra telepítésének becsült költsége várhatóan nem lenne több, mint 20-30 millió EUR az összes nem összekapcsolt szigeten, beleértve Krétát és Rodoszt is. A RAE méltányosnak tartja ezt az összeget, különösen a várható előnyök fényében, tehát úgy, hogy ez biztosítaná minden nem összekapcsolt sziget közszolgáltatási kötelezettségének átláthatóságát és ellenőrzését, valamint a szigetüzemben működő rendszerek megfelelő és ellenőrzött működését.
(36)
Az YPEKA-val ellentétben a RAE azt az álláspontot képviseli, hogy azzal, hogy a nem összekapcsolt szigeteken egy adott szigetüzemben működő rendszerben több szolgáltató is kap engedélyt, nem jelentkezik jelentős többletköltség az infrastruktúra terén, mivel ugyanarra az infrastruktúrára mindenképpen szükség van a nem összekapcsolt szigeteken működő áramtermelő egységek üzemének napi szintű ütemezéséhez, a piaci elszámoláshoz és a közszolgáltatási kötelezettség teljesítéséhez.
(37)
Ezenfelül a RAE úgy látja, hogy a nem összekapcsolt szigeteken lévő fogyasztók számára jelentős többletelőnyökkel járna az, ha több szolgáltató is működne.
(38)
A RAE tehát azt az álláspontot képviseli, hogy a nem összekapcsolt szigetek piacain nem indokolt állandó jelleggel kizárni az alternatív szolgáltatókat. A fentiekben leírt szükséges infrastruktúra telepítése várhatóan három-öt év alatt megvalósulna. A RAE nem ellenezné az esetleges eltérést szigorúan erre az időszakra, további meghosszabbítás nélkül.
(39)
A RAE megjegyzi továbbá, hogy amennyiben a nem összekapcsolt szigeteken bármely szigetüzemben működő rendszer státusa úgy változna, hogy nem lenne szigetüzemben működő mikrorendszer többé, az eltérés engedélyezésének automatikusan hatályát kell veszítenie. Ez olyan helyeken fordulhat elő, ahol a nem összekapcsolt szigetek szigetüzemben működő rendszereit összekapcsolják a görög összekapcsolt rendszerrel.
4. ÉRTÉKELÉS
4.1. A KÉRELEM JOGALAPJA
(40)
A 2009/72/EK irányelv 44. cikkének (1) bekezdése biztosítja a lehetőséget az irányelv bizonyos rendelkezéseitől való eltérésre, amennyiben az eltérés kis, szigetüzemben működő rendszerekre és szigetüzemben működő mikrorendszerekre vonatkozik.
(41)
A 2009/72/EK irányelv 2. cikkének 26. pontja értelmében a kis, szigetüzemben működő rendszer olyan rendszer, amelyben a fogyasztás 1996-ban nem haladta meg a 3 000 GWh-t, és amelyben az éves fogyasztás kevesebb mint 5 %-a származik más rendszerekkel való összekapcsolódásból.
(42)
A 2009/72/EK irányelv 2. cikkének 27. pontja értelmében a szigetüzemben működő mikrorendszer olyan rendszer, amelyben a fogyasztás 1996-ban nem haladta meg az 500 GWh-t, és amely nem áll összeköttetésben más rendszerekkel.
(43)
A kérelemben azonosított szigetüzemben működő rendszerek egy, vagy alkalmanként több nem összekapcsolt szigetből állnak (lásd a táblázat 1. és 2. oszlopát). Ha a szigetüzemben működő rendszer több egymással kapcsolatban álló, de egyébként nem összekapcsolt szigetből áll, akkor is szigetüzemben működő villamosenergia-rendszerről beszélünk abban az értelemben, hogy nem kapcsolódnak más villamosenergia-rendszerekhez.
(44)
A kérelem szerint a 32 szigetüzemben működő rendszerből 31 mikrorendszer, közülük Rodosz a legnagyobb. Azok a szigetüzemben működő mikrorendszerek, amelyekre a kérelem vonatkozik, a görögországi teljes villamosenergia-értékesítés 5,24 %-át képviselték 2010-ben. A krétai szigetüzemben működő rendszer kis, szigetüzemben működő rendszernek tekinthető. 2010-ben Kréta a görög áramkereslet 3,01 %-át képviselte.
Éves kereslet szigetüzemben működő rendszerenként
Éves kereslet (MWh)
Éves kereslet 1996-ban
A szigetüzemben működő rendszer neve
A szigetüzemben működő rendszer részét képező nem összekapcsolt szigetek
1996
2003
2010
2013
3 000 GWh
500 GWh
Kréta
1 562 300
2 444 543
3 014 392
2 825 132
Igen
Nem
Rodosz
Rodosz
Hálki
386 630
650 115
764 401
760 658
Igen
Igen
Kósz-Kálimnosz
Kósz
Kálimnosz
Lipszi
Lérosz
Níszirosz-Jiali
Tílosz
Telendosz
Pszerimosz
156 340
281 574
351 959
352 984
Igen
Igen
Lészvosz
Lészvosz
153 650
259 552
308 454
288 230
Igen
Igen
Híosz
Híosz
Pszará
Oinousses
110 480
180 868
214 449
200 042
Igen
Igen
Párosz
Párosz
Antíparosz
Náxosz
Iráklia
Kufoníszi
Schinousa
Íosz
Szíkinosz
Folégandrosz
95 340
164 761
208 206
194 740
Igen
Igen
Számosz
Számosz
Fúrni
Thymena
90 170
136 283
151 017
137 315
Igen
Igen
Szírosz
Szírosz
56 920
100 429
107 270
95 302
Igen
Igen
Thíra
Thíra
Thirasia
47 680
88 073
117 957
120 199
Igen
Igen
Míkonosz-Dílosz
Míkonosz-Dílosz
45 740
78 049
115 071
112 978
Igen
Igen
Límnosz
Límnosz
35 650
55 340
62 710
59 672
Igen
Igen
Kárpathosz
Kárpathosz
Kászosz
26 580
30 397
37 829
36 931
Igen
Igen
Mílosz
Mílosz
Kímolosz
15 460
37 331
45 819
45 402
Igen
Igen
Ikaría
Ikaría
13 110
24 359
28 845
27 613
Igen
Igen
Szkírosz
Szkírosz
9 380
14 053
16 150
14 782
Igen
Igen
Pátmosz
Pátmosz
8 770
13 988
16 738
17 020
Igen
Igen
Szífnosz
Szífnosz
6 540
13 180
17 966
16 521
Igen
Igen
Szími
Szími
5 250
9 819
15 054
14 662
Igen
Igen
Amorgósz
Amorgósz
3 840
7 284
9 816
9 072
Igen
Igen
Kythnos
Kythnos
3 610
7 089
8 309
7 991
Igen
Igen
Szérifosz
Szérifosz
2 830
6 793
8 162
7 654
Igen
Igen
Asztipálea
Asztipálea
2 470
5 283
6 997
6 670
Igen
Igen
Megiszti
Megiszti
770
1 863
2 751
3 005
Igen
Igen
Ag. Efstratios
Ag. Efstratios
540
937
1 058
1 075
Igen
Igen
Anáfi
Anáfi
400
858
1 110
1 179
Igen
Igen
Othoni
Othoni
330
588
674
632
Igen
Igen
Eríkusza
Eríkusza
220
452
710
746
Igen
Igen
Agathóniszi
Agathóniszi
190
388
522
642
Igen
Igen
Donúsza
Donúsza
180
417
676
690
Igen
Igen
Antikithyra
Antikithyra
70
199
228
241
Igen
Igen
Árki-Marathi
Árki-Marathi
0
175
248
312
Igen
Igen
Gávdosz
Gávdosz
0
0
365
471
Igen
Igen
(45)
A fenti táblázat a kérelemben megnevezett szigetüzemben működő rendszereket tartalmazza, és mindegyikről ad bizonyos információkat. Ezekből az információkból az derül ki, hogy Kréta kivételével 1996-ban minden szigetüzemben működő rendszerben olyan kereslet volt a villamos energia iránt, amely alapján a 2009/72/EK irányelv 2. cikkének 27. pontja értelmében szigetüzemben működő mikrorendszernek minősülnek. Krétával kapcsolatban meg kell még említeni, hogy mivel Kréta nem állt és ma sem áll összeköttetésben egyetlen más villamosenergia-rendszerrel sem, a rendszerösszekötéseken keresztül kielégített kereslet százalékos aránya mindig is nulla volt, és jelenleg is az, tehát 5 %-nál alacsonyabb. A 2009/72/EK irányelv 2. cikkének 26. pontja értelmében így Kréta kis, szigetüzemben működő rendszernek minősül.
(46)
A RAE-vélemény nem fűzött megjegyzést a kérelemben azonosított szigetüzemben működő rendszerekhez.
(47)
A Bizottság így azt állapította meg, hogy a fenti táblázat 1. oszlopában megnevezett szigetüzemben működő rendszerek a 2009/72/EK irányelv 2. cikkének 27. pontja értelmében mind szigetüzemben működő mikrorendszerek, kivéve Krétát, amely a 2009/72/EK irányelv 2. cikkének 26. pontja értelmében kis, szigetüzemben működő rendszernek minősül.
4.2. A HAGYOMÁNYOS ERŐMŰVEKNEK A SZIGETÜZEMBEN MŰKÖDŐ MIKRORENDSZEREKBEN TÖRTÉNŐ ÜZEMELTETÉSÉVEL KAPCSOLATOS ALAPVETŐ PROBLÉMÁK
(48)
A Bizottság véleménye szerint a hagyományos erőműveknek a szigetüzemben működő mikrorendszerekben való üzemeltetésével kapcsolatban alapvető problémák állnak fenn. Ez különösen az alábbi tényezőkkel magyarázható:
a)
Annak a terhelésnek a mértéke, amelyet a szigeteken ki kell szolgálni, nem teszi lehetővé nagyobb, hatékonyabb és költséghatékonyabb hagyományos erőművek telepítését, és ahhoz, hogy egy szigetüzemben működő rendszer elfogadható biztonsági határokon belül működjön, nem elegendő egyetlen erőműre támaszkodni.
2013-ban az éves csúcsterhelés egyetlen szigetüzemben működő mikrorendszerben sem haladta meg a 188,5 MW-ot. A terhelési csúcsok átlaga és mediánja, amely 20,8 MW, illetve 4,2 MW, ennél sokkal alacsonyabb.
A szigetüzemben működő mikrorendszerekben jelenleg telepített egyetlen hagyományos erőmű kapacitása sem haladja meg a 27 MW-ot. Az erőművek teljesítményének átlaga és mediánja, amely 3,9 MW, illetve 1,1 MW, ennél sokkal alacsonyabb.
A kiszolgálandó terhelés kicsiny volta és a kereslet erős ingadozása, valamint a megújuló energiaforrások növekvő részesedése miatt erősen korlátozott azoknak a hagyományos erőmű-technológiáknak a száma, amelyeket alkalmazni lehet a szigetüzemben működő mikrorendszerekben.
A nem összekapcsolt szigetek szigetüzemben működő rendszereiben minden hagyományos termelőkapacitás dízelolajat vagy fűtőolajat használ.
b)
Az éves terhelési tényező minden szigetüzemben működő mikrorendszerben alacsony. 2012-ben a terhelési tényező egyik szigetüzemben működő mikrorendszerben sem haladta meg a 0,54-ot. A terhelési csúcsok 0,38-os átlaga és mediánja ennél is kisebb. Tekintettel a megújuló energiaforrások előtérbe kerülésére és arra, hogy az itt feltüntetett terhelési tényezők a szigetüzemben működő mikrorendszerek teljes villamosenergia-rendszereit tükrözik, a nem összekapcsolt szigeteken működő hagyományos erőművek terhelési tényezője még ennél is alacsonyabb.
A görög összekapcsolt rendszerben az éves terhelési tényező általában 50 % az összes erőművi blokk, és 65 % a hőerőművi blokkok esetében (6).
Az éves terhelési tényező jó útmutatással szolgál arra nézve, hogy egy adott évben milyen az erőművek tényleges kihasználtsága, és így mennyi bevételt tudnak termelni.
A megújuló energiaforrások növekvő részesedése miatt tovább fog csökkenni a hagyományos erőművek által kiszolgálandó terhelés.
c)
Számos olyan projekt indult, amelyeknek az a céljuk, hogy összekapcsolják a nem összekapcsolt szigeteket, különösen a Kikládokat és Krétát a fő görög összekapcsolt rendszerrel. Amint azt a fentiekben kifejtettük, a nem összekapcsolt szigeteken nem olyan hatékonyak a hagyományos erőművek, mint az összekapcsolt rendszerbe telepítettek, ezért valószínű, hogy gazdaságilag nem is lennének életképesek a szigetüknek a rendszerrel történő összekapcsolását követően.
Az a lehetőség tehát, hogy egy szigetüzemben működő rendszert összekapcsolnak a fő rendszerrel, komolyan visszafogja a hagyományos kapacitásokra irányuló beruházásokat a nem összekapcsolt szigeteken.
d)
A kiszolgálandó viszonylag kis terhelés azt jelenti, hogy az egy adott szigetüzemben működő rendszerben szükséges termelőkapacitásnak várhatóan viszonylag kis keresletváltozásra kell felkészülnie. Az összekapcsolási lehetőség hiánya azt eredményezi, hogy a kereslet minden változását szükségszerűen a szigetüzemben működő mikrorendszeren belül található termelőkapacitásnak kell kielégítenie.
Emiatt nagy szükség van a gyorsaságra és a rugalmasságra a keresletben hosszabb távon előforduló változtatások kezeléséhez.
Rugalmasságra annál is inkább szükség van, mert nehézségek érzékelhetők a hagyományos erőműveknek a nem összekapcsolt szigeteken történő elhelyezésével, valamint az engedélyezési eljárások időtartamával kapcsolatban.
e)
2012-ben a legnagyobb és a legkisebb éves kereslet aránya (7) minden szigetüzemben működő mikrorendszerben legalább 3,35, de bizonyos rendszerek esetében ennél magasabb, sok esetben jóval magasabb volt. A legnagyobb és a legkisebb kereslet arányának átlaga és mediánja 6,27, illetve 5,98 volt.
2010-ben a görög összekapcsolt rendszerben a legnagyobb és a legkisebb kereslet aránya körülbelül 3 volt.
A legnagyobb és a legkisebb kereslet magasabb aránya azt mutatja, hogy akár egy adott éven belül is mennyi rugalmasságot és tartalékot kell biztosítani a szigetüzemben működő rendszer termelőkapacitásában.
Ebben a vonatkozásban figyelemre méltó, hogy 2012-ben a szigetüzemben működő mikrorendszerek mintegy 60 %-ában használtak mobil áramfejlesztőket.
(49)
A Bizottság megállapítja tehát, hogy alapvető problémák állnak fenn a hagyományos erőműveknek a fenti táblázatban azonosított nem összekapcsolt szigetek szigetüzemben működő rendszereiben történő üzemeltetésével kapcsolatban.
4.3. A III. FEJEZETTŐL KÉRT ELTÉRÉS ÉRTÉKELÉSE
4.3.1. A III. fejezet rendelkezéseitől kért eltérések nem vonatkozhatnak új kapacitásra.
(50)
A 2009/72/EK irányelv 44. cikkének (1) bekezdése értelmében a III. fejezetben foglalt rendelkezéstől való eltérések kizárólag a meglévő kapacitás felújításához, fejlesztéséhez és bővítéséhez adhatók meg.
(51)
Ebből következően a 2009/72/EK irányelv III. fejezetének rendelkezéseitől való eltérés új kapacitásra nem engedélyezhető.
(52)
Ehelyett, mivel a nem összekapcsolt szigeteken szigetüzemben működő rendszerek elosztóhálózatok, amennyiben az új kapacitások engedélyezési eljárásával nem biztosítható a nem összekapcsolt szigeteken szigetüzemben működő rendszerekhez szükséges új kapacitás engedélyezése, a görög hatóságok fontolóra vehetik a 2009/72/EK irányelv 7. cikkének (3) bekezdésében foglalt rendelkezések új, kisebb méretű hagyományos kapacitásokhoz történő alkalmazását. Az új, kisebb méretű hagyományos kapacitások között szóba jöhetnek például olyan ideiglenes termelőkapacitások, amelyek hosszú távon is rendelkezésre állhatnak anélkül, hogy állandó jelleggel egy konkrét helyhez rendelnék őket.
4.3.2. A III. fejezet rendelkezéseitől kért eltérések Krétára nem alkalmazhatók.
(53)
Mint a fentiekben említettük, minden nem összekapcsolt sziget szigetüzemben működő mikrorendszer, kivéve Krétát, amely kis, szigetüzemben működő rendszer.
(54)
Ebből következően a 2009/72/EK irányelv III. fejezetének rendelkezéseitől való eltérés nem engedélyezhető Kréta esetében.
4.3.3. A III. fejezet rendelkezéseitől való eltérés nem vonatkozik a megújuló energiaforrásokat alkalmazó és a hőt és villamos energiát kapcsoltan termelő erőművekre.
(55)
A kérelem nem említi kifejezetten, hogy a kért eltérés csak a hagyományos erőművekre vonatkozik.
(56)
A 4001/2011. sz. törvény 133. cikkének (3) bekezdése azonban kifejezetten kizárja a megújuló energiaforrásokkal és a nagy hatékonyságú kapcsolt vagy hibrid erőművekkel előállított, valamint a saját célra termelt villamos energiát a PPC-nek adható kizárólagos termelési engedély hatályából. Ugyanez következik a nem összekapcsolt szigetekre vonatkozó szabályzat 225. cikkéből.
(57)
Ezenkívül a kérelem indokolása kizárólag a hagyományos erőművek üzemeltetésével kapcsolatban említ alapvető problémákat. Az érvelés szerint a hagyományos erőművek többek között valójában azért küzdenek alapvető problémákkal, mert növekszik a megújuló energiaforrások részesedése.
(58)
Következésképpen ha a kérelem a nem hagyományos erőművek számára is eltérést kérne a 2009/72/EK irányelv III. fejezetének rendelkezéseitől, az eltérést nem lehetne engedélyezni, mert a kérelem nem tartalmazza az ehhez szükséges indokolást.
4.3.4. A meglévő kapacitás felújításának, fejlesztésének és bővítésének engedélyezésével kapcsolatban engedélyezhető az eltérés.
(59)
Tekintettel a hagyományos erőművek üzemeltetésével kapcsolatban felmerülő, a fentiekben ismertetett alapvető problémákra a kis, szigetüzemben működő rendszerekben a meglévő hagyományos kapacitás engedélyezésével kapcsolatban akkor engedélyezhető az irányelv rendelkezéseitől való eltérés, ha az engedélyezés a meglévő hagyományos kapacitás felújítására, fejlesztésére és bővítésére vonatkozik. Ez az eltérés engedélyezhető közvetlenül a PPC javára.
(60)
Ezen eltérés alkalmazásában:
a)
a meglévő hagyományos termelőkapacitás olyan hagyományos termelőkapacitás építésére vonatkozó projekteket foglal magában, amelyekhez a RAE már kibocsátotta az engedélyt, és e határozat hatálybalépésének napjáig nem vonta vissza;
b)
a fő termelőkapacitás teljes megszüntetése egy meglévő helyszínen és az új villamosenergia-termelő létesítmény építése ugyanott új kapacitás építésének minősül;
c)
az ideiglenes termelőkapacitás elhelyezése a meglévő kapacitás kerületén belül a meglévő kapacitás bővítésének minősül.
(61)
Nem indokolt eltérni ugyanakkor azoktól a kritériumoktól és feltételektől, mint amelyeket például a 2009/72/EK irányelv 7. cikkének (2) bekezdése említ, amelyek alapján a PPC megkapja az engedélyt.
(62)
Ezenfelül, amennyiben az eltérés engedélyezése közvetlenül a PPC számára történik, a feltételek között meg kell határozni az engedélyezett hagyományos erőmű teljes üzembe állításának határidejével kapcsolatos kötelezettségeket, valamint azokat a rendelkezéseket, amelyek biztosítják e kötelezettségek teljes és tényleges betartását. Lejáratkor a RAE diszkrecionális joga az engedély közvetlen meghosszabbítása, de erre csak akkor van lehetőség, ha a lejárat teljes mértékben a PPC-n kívül álló okok miatt következett be. Lejáratkor a RAE-nek a 2009/72/EK irányelv 7. cikkének (1) bekezdése szerint, tehát harmadik felek részvételével kell megszerveznie az engedélyezési eljárást.
4.3.5. Az eltérés nem terjedhet ki új kapacitásra kiírt versenytárgyalásra.
(63)
A 2009/72/EK irányelv 8. cikke értelmében lebonyolított versenytárgyalás főszabályként olyan kapacitásra vonatkozik, amelyet még meg kell építeni és engedélyezni, és amely ezért új kapacitásnak minősül.
(64)
A fentiekben már kifejtett okok miatt a 2009/72/EK irányelv 44. cikkének (1) bekezdése értelmében új kapacitásra nem engedélyezhető eltérés.
4.4. A VIII. FEJEZETTŐL KÉRT ELTÉRÉS ÉRTÉKELÉSE
4.4.1. A VIII. fejezet rendelkezéseitől való eltérés nem foglalja magában a harmadik felek hozzáférésével kapcsolatos 32. cikket.
(65)
A kérelem a 2009/72/EK irányelv VIII. fejezetétől való eltérésre vonatkozik, ezért úgy is tekinthető, hogy a 32. cikknek a harmadik felek hozzáférésére vonatkozó rendelkezéseitől is eltérést kér.
(66)
A kérelem nem határozza meg, hogy a kért eltérés kiterjed-e a 2009/72/EK irányelv 32. cikkére is, és nem ad semmilyen indokolást az ilyen eltérés igazolására. A 4001/2011. sz. törvény és a nem összekapcsolt szigetekre vonatkozó szabályzat arra kötelezi a DEDDIE-t, hogy a harmadik felek számára biztosítson diszkriminációmentes hozzáférést a DEDDIE által üzemeltetett elosztórendszerhez (lásd például a 4001/2011. sz. törvény 127. cikkét). Következésképpen ilyen eltérés nem engedélyezhető.
4.4.2. A piacnyitásról és a viszonosságról szóló 33. cikktől való eltérés
4.4.2.1. Nem indokolt állandó jelleggel eltérést engedélyezni a 2009/72/EK irányelv 33. cikkétől.
(67)
A kérelem lényegében azt mondja, hogy a PPC maradjon az egyetlen olyan szolgáltató, amely engedélyt kap a nem összekapcsolt szigeteken lévő fogyasztók ellátására, mivel a szigetüzemben működő mikrorendszerekben a villamosenergia-piac üzemeltetéséhez és felügyeletéhez szükséges infrastruktúra kifejlesztése a harmadik felek számára történő piacnyitás feltételeinek megteremtésével együtt olyan üzemeltetési költséggel járna a nem összekapcsolt szigeten működő üzemeltető számára, amely felülmúlja azokat az előnyöket, amelyeket a fogyasztók élveznének a piacnyitás miatt.
(68)
Ahogyan az a RAE-véleményből nyilvánvaló, a nem összekapcsolt szigeteken telepített infrastruktúrának az a feladata, hogy lehetővé tegye ezeken a szigeteken a közszolgáltatási kötelezettség teljesítését a meglévő jogszabályok szerint, átlátható, ellenőrizhető és diszkriminációmentes módon. Ezenfelül az infrastruktúra műszaki és gazdasági szempontból a nem összekapcsolt szigeteken szigetüzemben működő rendszerek üzemeltetéséhez is szükséges. Következésképpen, mivel az infrastruktúra mindenképpen szükséges a fenti követelmények teljesítéséhez, a piacnyitás a nem összekapcsolt szigeteken működő engedélyezett szolgáltatók számától függetlenül nem növeli az infrastruktúra költségeit.
(69)
A piacnyitás valójában akkor sem áll összefüggésben a nem összekapcsolt szigeteken szigetüzemben működő rendszerek műszaki üzemeltetésével és a közszolgáltatási kötelezettség teljesítésével, ha ezek hasonló infrastruktúrát igényelnek, mert nincs okozati összefüggés a szigetüzemben működő rendszerek műszaki és gazdasági üzemeltetése és a közszolgáltatási kötelezettség jogszabályok szerinti teljesítése, valamint aközött, hogy egy vagy több szolgáltató kap-e engedélyt a nem összekapcsolt szigeteken lévő fogyasztók ellátására.
(70)
Valóban igaz, hogy a nem összekapcsolt szigeteken felmerülő, az összekapcsolt rendszerben fennálló termelési költséghez képest vett magasabb termelési költségeket a nem összekapcsolt szigeteken működő szolgáltatók számára jóvá kell írni úgy, hogy a fogyasztóiknak eladott villamos energia mennyiségével arányosan felosztják közöttük a közszolgáltatási kötelezettség teljesítéséért járó kompenzáció adott részét. Ugyanakkor a szigeteken működő aktív szolgáltatók számától függetlenül is mindenképpen meg kell határozni a termelési költségeket a nem összekapcsolt szigeteken ahhoz, hogy meg lehessen állapítani a kérdéses szigeteken teljesített közszolgáltatási kötelezettségért járó kompenzációt.
(71)
A piacnyitás egyetlen többletkövetelménye a közszolgáltatási kötelezettségért járó kompenzáció vonatkozó részeinek a fogyasztóiknak eladott villamos energia mennyiségével arányos felosztása az egyes szolgáltatók között. Még a kapcsolódó fogyasztói adatok, különösen a fogyasztásmérési adatok is attól függetlenül szükségesek, hogy egy vagy több szolgáltató kapott-e engedélyt a nem összekapcsolt szigeteken lévő fogyasztók ellátására.
(72)
Ebből következik, hogy a nem összekapcsolt szigeteken teljesített közszolgáltatási kötelezettségért járó kompenzáció megadása a szolgáltatóknak mindössze azt jelenti, hogy a fogyasztók fogyasztására vonatkozó mérési adatokat konkrét engedélyezett szolgáltatóhoz lehet rendelni, ami elsősorban adminisztratív folyamat olyan információk alapján, amelyeket teljes egészében vagy nagymértékben attól függetlenül is gyűjtenek, hogy megvalósul-e a piacnyitás a szigeteken vagy sem. Másfelől ez a képesség előfeltétele minden villamosenergia-piac megfelelő működésének. Ezeket a költségeket tehát nem lehet alapul felhasználni a piacnyitással kapcsolatos eltérés indokolásához, mivel nem a nem összekapcsolt szigeteken szigetüzemben működő rendszerek működéséhez, illetve azok alapvető üzemeltetési problémáihoz kötődnek.
(73)
Fontos megjegyezni, hogy azoknak a nyilvántartásoknak az elkészítése, amelyek a fogyasztásmérési adatokat a szolgáltatókhoz rendelik, részét képezi a megvalósítandó infrastruktúrának. Miközben a tervezett infrastruktúra teljes kiépítése lehetővé teszi a szigetüzemben működő villamosenergia-rendszerek optimális üzemeltetését, a kapcsolódó beruházások teljes megvalósítása nem szükséges feltétele a piacnyitásnak.
(74)
Az a körülmény, hogy nagy eltérések tapasztalhatók az egyes nem összekapcsolt szigetek átlagos éves változó termelési költségeiben, lényegtelen. Valójában ezek az eltérések, még ha jelentősek is, a villamos energia előállításának költségére vonatkoznak a nem összekapcsolt szigetek szigetüzemben működő rendszereiben. Ezt az összeget a vonatkozó jogi követelmények szerint egyébként is meg kell határozni a nem összekapcsolt szigetekkel kapcsolatos közszolgáltatási kötelezettséggel kapcsolatban felmerülő igazgatási feladatok ellátásához, és ezt semmilyen módon nem befolyásolja az, hogy hány szolgáltató kapott engedélyt a nem összekapcsolt szigeten lévő fogyasztók ellátására. Ezenfelül, tekintettel arra, hogy a közszolgáltatási kötelezettség teljesítése már most is havi rendszerre épül minden szigetüzemben működő rendszerben, nehéz elképzelni, hogy a szigeteken mért nagy éves eltérések alapvető problémákat okoznának.
(75)
A fentiekből az következik, hogy a nem összekapcsolt szigeteken lévő fogyasztók ellátására feljogosított szolgáltatók száma valójában nem áll összefüggésben a szigetüzemben működő rendszerek műszaki és gazdasági üzemeltetésével, sem pedig a közszolgáltatási kötelezettségnek a vonatkozó jogszabályok szerint történő teljesítésével.
(76)
Meg kell jegyezni továbbá, hogy a piacnyitás olyan előnyökkel jár, amelyek meghaladják annak esetleges költségeit. Mint ahogyan azt a RAE megjegyezte, a nem összekapcsolt szigeteken működő alternatív szolgáltatók további jelentős előnyökhöz juttathatják az ott lévő fogyasztókat azzal, hogy egyéb szolgáltatások nyújtásával kombinálják a villamosenergia-ellátást.
(77)
Következésképpen állandó jelleggel nem engedélyezhető eltérés a 33. cikktől.
4.4.2.2. A szigetüzemben működő rendszerekkel kapcsolatban a 2009/72/EK irányelv 33. cikkétől engedélyezett eltérés időtartamának korlátozása
(78)
A fentiek alapján be kell látni, hogy a piacnyitás gyakorlati intézkedéseket igényel annak érdekében, hogy a nem összekapcsolt szigetek szigetüzemben működő rendszerei teljes mértékben a nem összekapcsolt szigetekre vonatkozó szabályzat szerint tudjanak működni. A piacnyitással kapcsolatos gyakorlati problémák között lehet az, hogy nem állnak rendelkezésre a fogyasztásmérők és a fogyasztásmérési adatok szolgáltatókhoz történő hozzárendeléséhez szükséges nyilvántartások, illetőleg az, hogy az infrastruktúra konfigurációja még nem optimális. Ezen az alapon indokolt lehet a 2009/72/EK irányelv 33. cikkétől való eltérést átmenetileg engedélyezni.
(79)
A VIII. fejezettől való eltérés időtartamának megállapítása során az alábbi két szempontot kell figyelembe venni:
a)
mint már rámutattunk, a nem összekapcsolt szigeteken a piacnyitás legfontosabb feltétele, hogy rendelkezésre álljon olyan nyilvántartás a szigetekről, amely alapján a fogyasztásmérési adatokat egy adott szolgáltatóhoz lehet rendelni. A nem összekapcsolt szigetekre vonatkozó szabályzat 327. cikkének (4) bekezdése kimondja, hogy az erre a célra szükséges nyilvántartást legkésőbb a szabályzat hatálybalépése után 2 évvel véglegesíteni kell. A nyilvántartás rendelkezésre állása a piacnyitás egyik gyakorlati előfeltétele;
b)
a nem összekapcsolt szigeteken szükséges infrastruktúra-beruházási program teljes megvalósítása minden bizonnyal elősegítené a piacnyitás gyakorlati megvalósítását a nem összekapcsolt szigeteken. Ez azonban nem szükséges feltétel. A nem összekapcsolt szigetekre vonatkozó szabályzat 237. cikkének (7) bekezdése megszabja azt a menetrendet, amely szerint, legkésőbb a szabályzat hatálybalépését követő 5 éven belül a jelenleg nem összekapcsolt szigetek mindegyikén meg kell valósítani a kiegészítő infrastruktúrát.
(80)
Ebből az következik, hogy a piacnyitástól való eltérést a szabályzat hatálybalépését követően legalább 2 évre, tehát 2016. február 17-ig kell engedélyezni ahhoz, hogy létrejöjjenek a piacnyitáshoz szükséges nyilvántartások. Mivel a szabályzat hatálybalépését követően legkésőbb 5 éven belül a teljes infrastruktúrát meg kell valósítani, az eltérés időbeli hatályát a szabályzat hatálybalépését követő 5 évre, tehát a 2019. február 17-ig tartó időszakra kell korlátozni minden egyes nem összekapcsolt sziget szigetüzemben működő rendszere számára. Mivel azonban az eltérés csak ott indokolt, ahol olyan alapvető és lényeges problémák akadályozzák a piacnyitást, amelyek közvetlenül azzal kapcsolatosak, hogy nem valósult meg az infrastruktúra-beruházási program a nem összekapcsolt szigeteken, rendszeresen ellenőrizni kell, hogy egy adott szigetüzemben működő rendszerben fennállnak-e még a problémák. Az ellenőrzést egy, a DEDDIE által összeállított, az illetékes görög hatóságok által jóváhagyott, a szükséges infrastruktúrának a szigeteken történő kiépítésére vonatkozó beruházási terv alapján kell végezni. Ezt a tervet tehát 2015. február 17-ig véglegesíteni kell és jóvá kell hagyni.
(81)
Annak érdekében, hogy a piacnyitás ne szenvedjen indokolatlan késedelmet, a DEDDIE infrastruktúra-beruházási tervét jóvá kell hagynia a RAE-nek, és abban Kréta és Rodosz szigetüzemben működő rendszereinek kell elsőbbséget adni, mivel ezek a legnépesebb nem összekapcsolt szigetek.
(82)
2016. február 17-től kezdve 2019. február 17-ig a DEDDIE-nek évente jelentést kell készítenie, amelyet a RAE-nek jóvá kell hagynia, és amely leírja, hogy miért nem valósult még meg a piacnyitás egy adott nem összekapcsolt sziget szigetüzemben működő rendszerében. Ezt a jelentést közzé kell tenni és be kell nyújtani a Bizottságnak.
4.4.3. A VIII. fejezet rendelkezéseitől való eltérés nem terjed ki a 34. cikkre.
(83)
A kérelem a 2009/72/EK irányelv VIII. fejezetétől való eltérésre vonatkozik, ezért úgy tekinthető, hogy 2009/72/EK irányelv 2. cikkének 15. pontja értelmében vett közvetlen vezetékeket illetően a 34. cikktől való eltérés lehetőségét is kéri.
(84)
A kérelem nem határozza meg, hogy a kért eltérés kiterjed-e a 2009/72/EK irányelv 34. cikkére is.
(85)
Következésképpen ha a kérelem a 2009/72/EK irányelv 34. cikkétől is kérné az eltérés lehetőségét, ezt az eltérést nem lehetne engedélyezni, mert a kérelem nem tartalmazza az ehhez szükséges indokolást.
4.4.4. Rendszerösszekötők - a III. és a VIII. fejezettől kért eltérés alkalmazása
(86)
A jelenlegi eltérés azokra a szigetüzemben működő mikrorendszerekre vonatkozik, amelyeket pontosan jellemez az a körülmény, hogy nem vagy csak nagyon korlátozott mértékben állnak összeköttetésben más villamosenergia-rendszerekkel (kis, szigetüzemben működő rendszerek).
(87)
Mindazonáltal:
a)
a görög átvitelirendszer-üzemeltetőnek, az ADMIE-nak a közelmúltban jóváhagyott tízéves fejlesztési terve szerint a Kikládok összekapcsolása várhatóan 2018-ra megvalósul három fázisban, oly módon, hogy a Kikládok egyes szigeteit már jóval a fenti dátum előtt összekapcsolják a rendszerrel;
b)
Kréta összekapcsolása 2020-ra várható. A projekt első három évre vonatkozó részei szerepelnek az ADMIE 2013-ban jóváhagyott tízéves fejlesztési tervében is. A végleges tervet be kell építeni a tízéves fejlesztési tervbe, amelyet 2014-ben fognak jóváhagyni.
(88)
Egyértelműen ki kell azonban mondani, hogy egy adott szigetüzemben működő rendszer számára engedélyezett eltérés automatikusan megszűnik, ha teljes értékűvé válik a rendszer-összeköttetés az adott szigetüzemben működő rendszer és a görög összekapcsolt rendszer között.
(89)
A jogi és funkcionális leválás ellenére a DEDDIE a PPC 100 %-os tulajdonában áll. Ellentétben a 2009/72/EK irányelv értelmében vett elosztórendszer-üzemeltetőkkel, a DEDDIE kiterjedt feladatokat lát el a nem összekapcsolt szigetek szigetüzemben működő rendszereinek üzemeltetésében és a szigeteken végzett villamosenergia-termelésben is, amelyek magukban foglalják a PPC tulajdonában lévő hagyományos termelőkapacitást és annak gazdasági hasznát is. A fentiek értelmében a rendszer-összeköttetés befolyásolja a nem összekapcsolt szigetek szigetüzemben működő rendszereiben jelenleg meglévő hagyományos erőművek gazdasági életképességét.
(90)
Az eltérést csak akkor lehet engedélyezni, ha az arányos, és nem haladja meg a feltétlenül szükséges mértéket. Világos ösztönzőkre és átláthatóságra van tehát szükség azon döntésekkel kapcsolatban, hogy összekapcsolják-e a nem összekapcsolt szigetek szigetüzemben működő rendszereit.
(91)
A 4001/2011. sz. törvény 108. cikke a következőket mondja ki:
„Az ADMIE SA-nak minden évben március 31-ig be kell nyújtania egy tízéves görög villamosenergia-átviteli tervet a RAE-nek. […] A tízéves görög villamosenergia-átviteli tervnek tartalmaznia kell különösen: […] (c) egy műszaki és pénzügyi költség-haszon elemzést az átviteli infrastruktúra legfontosabb elemeiről […], különösen a […] szigetek közötti rendszerösszekötőkről és az átviteli rendszerről, beleértve minden beruházási projekt esetében a határidők, a becsült pénzforgalom és a finanszírozási követelmények megjelölését is.”
(92)
Annak érdekében, hogy világos ösztönzők és átláthatóság segítse annak eldöntését, hogy össze kell-e kötni a nem összekapcsolt szigetek szigetüzemben működő rendszereit, a görög hatóságoknak az alábbiakat kell biztosítaniuk:
a)
Amikor meglévő vagy új kapacitást engedélyeznek vagy pályáztatnak egy nem összekapcsolt sziget szigetüzemben működő rendszeréhez, az ADMIE-nek, a DEDDIE-nek és a RAE-nek szisztematikusan végig kell gondolnia a szigetüzemben működő rendszer összekapcsolásának alternatíváit. A meglévő vagy az új kapacitásra vonatkozó engedély kibocsátását meg kell tagadni, ha költséghatékonyabb a rendszerösszekötő létesítése. A költségeknek a végfelhasználók villamos energiával történő ellátásának minden költségét magukban kell foglalniuk, beleértve a közszolgáltatási kötelezettség teljesítéséért járó kompenzációt is.
b)
Az átviteli infrastruktúra legfontosabb elemeire vonatkozóan az ADMIE által készített költség-haszon elemzés a 4001/2011. sz. törvény 108. cikke szerint csak a rendszer-összeköttetés beruházásának és működtetésének tényleges költségeit veheti figyelembe. Nem veheti figyelembe különösen az elveszett nyereséget és a nem összekapcsolt szigeteken már meglévő hagyományos termelési eszközök értékének csökkenését.
c)
Az ADMIE által a 4001/2011. sz. törvény értelmében készített tízéves beruházási terv vonatkozásában a RAE-nek közzé kell tennie a nem összekapcsolt szigetek szigetüzemben működő rendszereiben található összes fogyasztó kiszolgálásával kapcsolatban felmerülő teljes költséget, amelynek a közszolgáltatási kötelezettség teljesítéséért járó kompenzációt is tartalmaznia kell. Ha az ADMIE tízéves beruházási terve nem tartalmazza rendszerösszekötő építését a 4001/2011. sz. törvény 108. cikke és a RAE jóváhagyása szerint, a RAE-nek a saját kezdeményezésére vagy harmadik fél felkérésére pályázatot kell kiírnia a 2009/72/EK irányelv 22. cikke (7) bekezdésének b) pontja szerint olyan rendszerösszekötő megépítésére, amely összeköti egy vagy több nem összekapcsolt sziget szigetüzemben működő rendszerét. A rendszerösszekötőt abban az esetben kell megépíteni, ha az építés csökkenti a nem összekapcsolt szigetek szigetüzemben működő rendszereiben található összes fogyasztó kiszolgálásával kapcsolatban felmerülő, a közszolgáltatási kötelezettség teljesítéséért járó kompenzációt is magában foglaló teljes költséget.
d)
A rendszerösszekötő megépítésének pontos határidejét a RAE határozza meg. Ha a rendszerösszekötőt nem vagy nem a RAE által előírt határidőig építik meg, a nem realizált költségmegtakarítás után kártérítést lehet kérni.
4.5. IDŐTARTAM
(93)
A jelen eltérés alapjául szolgáló tényeket felül kell vizsgálni különösen akkor, amikor esedékes a nem összekapcsolt szigetek összekapcsolására irányuló tervek megvalósulása, valamint amikor lejárnak a nem összekapcsolt szigetekre vonatkozó szabályzat 237. cikkében az infrastruktúra kiépítésére vonatkozóan megállapított határidők.
(94)
Következésképpen mindennemű eltérésnek 2021. január 1-jéig kell érvényesnek lennie.
4.6. VISSZAMENŐLEGES HATÁLY
(95)
Mint azt a fentiekben jeleztük, a 2012. január 17-i kérelem megújította a 2003-ban benyújtott első kérelmet.
(96)
A 2009/72/EK irányelvvel hatályon kívül helyezett 2003/54/EK irányelv 26. cikkének (1) bekezdése szintén tartalmazott olyan rendelkezéseket, amelyek lehetővé tették a tagállamok számára, hogy eltérést kérjenek az irányelv bizonyos rendelkezéseitől, amennyiben alapvető problémák merülnek fel a szigetüzemben működő kis vagy mikrorendszerek üzemeltetésével kapcsolatban. A 2009/72/EK irányelv 48. cikke értelmében a hatályon kívül helyezett 2003/54/EK irányelv 26. cikkének (1) bekezdésére való hivatkozásokat úgy kell értelmezni, hogy azok a 2009/72/EK irányelv 44. cikkének (1) bekezdésére irányulnak.
(97)
A kis, szigetüzemben működő rendszernek és a szigetüzemben működő mikrorendszernek a 2003/54/EK irányelv 2. cikkének 26. és 27. pontja szerinti fogalommeghatározása megegyezik a 2009/72/EK irányelv 2. cikkének 26. és 27. pontjában található fogalommeghatározásokkal.
(98)
Mindkét fogalommeghatározás a szigetüzemben működő rendszerekben 1996-ban jelentkező villamosenergia-keresletre hivatkozik, ami azóta nem változott. Ezenkívül Kréta nem kapcsolódott a görög összekapcsolt rendszerhez sem 2003-ban, sem 2012-ben, és akkor sem fog kapcsolódni, amikor a jelen eltérés hatályba lép.
(99)
Következésképpen a kérelemben kis, szigetüzemben működő rendszernek és szigetüzemben működő mikrorendszernek minősített rendszer az első kérelemben is annak minősült, és akkor is annak fog minősülni, amikor a jelen eltérés hatályba lép.
(100)
Nem történt tehát sem jogi, sem ténybeli változás azon kis, szigetüzemben rendszerek és szigetüzemben működő mikrorendszerek vonatkozásában, amelyek esetében a 2003/54/EK és a 2009/72/EK irányelv eltérésre ad lehetőséget.
(101)
A 2003/54/EK irányelv 26. cikkének (1) bekezdése eltérést tett lehetővé a III. fejezettől, amelyben olyan, az új kapacitásokkal kapcsolatos engedélyezési eljárásokat és versenytárgyalásokat szabályozó rendelkezések találhatók, mint a 2009/72/EK irányelv III. fejezetében.
(102)
A 2003/54/EK irányelv 26. cikkének (1) bekezdése eltérést tett lehetővé a VII. fejezettől, amelyben olyan, a harmadik felek hozzáférését, a piacnyitást és a közvetlen vezetékeket szabályozó rendelkezések találhatók, mint a 2009/72/EK irányelv VIII. fejezetében.
(103)
Ha a Bizottság az első kérelem alapján engedélyezte volna az eltérést, ezt ugyanolyan feltételekkel tette volna, mint amelyeket a jelen eltérés esetében a 2009/72/EK irányelv alapján megállapít.
(104)
A ténybeli körülmények 2003 óta nem változtak. Nem változott lényegesen 2003 óta a nem összekapcsolt szigetek földrajzi elhelyezkedése, a szigetek szigetüzemben működő villamosenergia-rendszereinek működését meghatározó gazdasági körülmények, valamint a hagyományos erőműveknek a szigetek szigetüzemben működő rendszereiben történő üzemeltetésével kapcsolatos alapvető problémák jellege sem.
(105)
Az első kérelem 2003 óta vár elbírálásra. Az a körülmény, hogy a Bizottság nem intézkedett, nem járhat hátrányos következményekkel a Görög Köztársaság számára. A Görög Köztársaság teljesítette a 2003/54/EK irányelv 26. cikkének (1) bekezdésében és a 2009/72/EK irányelv 44. cikkének (1) bekezdésében meghatározott kötelezettségeit, és a nem összekapcsolt szigetek szigetüzemben működő rendszerei vonatkozásában benyújtotta indokolással ellátott kérelmét a fenti cikkektől való eltérésre.
(106)
Helyénvaló tehát, hogy az eltérésről rendelkező e határozat az első kérelem benyújtásának napjától, tehát 2003. december 5-től legyen alkalmazandó,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
Ez a határozat a táblázatban meghatározott kis, szigetüzemben működő rendszerekre és szigetüzemben működő mikrorendszerekre vonatkozik.
E határozat alkalmazásában Kréta kis, szigetüzemben működő rendszer, az összes többi sziget pedig szigetüzemben működő mikrorendszer.
2. cikk
(1) A Görög Köztársaság a kis, szigetüzemben működő rendszerek és a szigetüzemben működő mikrorendszerek vonatkozásában eltérhet a 2009/72/EK irányelv 33. cikkének rendelkezéseitől.
(2) Az eltérés lehetősége 2016. február 17-ig, vagy pedig, ha az később következik be, a nem összekapcsolt szigetekre vonatkozó szabályzat 237. cikkének (7) bekezdésében meghatározott infrastruktúra teljes telepítéséig áll fenn. Az eltérés lehetősége mindazonáltal legkésőbb 2019. február 17-ig áll fenn.
(3) A görög hatóságok 2015. február 17-ig elkészítik a nem összekapcsolt szigetekre vonatkozó szabályzat 237. cikkének (7) bekezdésében meghatározott infrastruktúra-fejlesztési beruházásokra vonatkozó tervüket, és minden egyes szigetüzemben működő rendszerre vonatkozóan meghatározzák azt a határidőt, ameddig az infrastruktúrának teljes mértékben el kell készülnie. Ebben a tervben Kréta és Rodosz számára elsőbbséget kell biztosítani.
(4) A görög hatóságok 2016. február 17-től2019. február 17-ig minden évben jelentést készítenek a nem összekapcsolt szigetek minden egyes elszigetelt rendszeréről a következő tartalommal: a) megvalósult-e a piacnyitás; b) az infrastruktúra-fejlesztési beruházások állapota a vonatkozó tervhez képest; c) a piacnyitást akadályozó alapvető és fontos problémák; d) ezek a problémák közvetlenül kapcsolódnak-e a nem összekapcsolt szigetekre vonatkozó szabályzat 237. cikkének (7) bekezdésében meghatározott infrastruktúra-fejlesztési beruházások elmaradásához.
3. cikk
(1) A Görög Köztársaság a 2009/72/EK irányelv 7. cikkének (1) bekezdésében foglalt rendelkezéstől eltérve jogosult arra, hogy a szigetüzemben működő rendszerekben található meglévő hagyományos termelőkapacitás felújítására, fejlesztésére és bővítésére vonatkozóan közvetlenül a PPC számára bocsásson ki engedélyt.
(2) Ezen eltérés alkalmazásában:
a)
a meglévő hagyományos termelőkapacitás magában foglalja a hagyományos termelőkapacitás felújítására, fejlesztésére és bővítésére irányuló mindazon projekteket, amelyek az e határozatra vonatkozó értesítés napján a RAE által kibocsátott érvényes engedéllyel rendelkeznek;
b)
a fő termelőkapacitás teljes megszüntetése egy meglévő helyszínen és az új villamosenergia-termelő létesítmény építése ugyanott nem meglévő kapacitásnak, hanem új kapacitás építésének minősül;
c)
az ideiglenes hagyományos termelőkapacitás elhelyezése a meglévő kapacitás kerületén belül a meglévő kapacitás bővítésének minősül.
(3) Az (1) bekezdés alapján kibocsátott engedély lejártakor a RAE saját hatáskörben meghosszabbíthatja az engedélyt, ha a késedelem teljes mértékben a PPC-n kívül álló okok miatt következett be.
(4) Az eltérés nem vonatkozik az (1) bekezdés alapján kibocsátott azon engedélyekre, amelyek lejártak vagy visszavonásra kerültek.
(5) A 2009/72/EK irányelv 7. cikkének minden egyéb rendelkezését változatlanul alkalmazni kell.
(6) Ez az eltérés 2021. január 1-jéig érvényes.
4. cikk
(1) Az e határozattal engedélyezett eltérések nem érvényesek a szigetüzemben működő kis és mikrorendszerekre azt követően, hogy összekapcsolták őket az összekapcsolt rendszerrel.
(2) A görög hatóságok:
a)
amikor egy nem összekapcsolt sziget szigetüzemben működő rendszerére vonatkozóan új kapacitást engedélyeznek vagy új kapacitással kapcsolatban versenytárgyalást írnak ki, szisztematikusan végiggondolják a szigetüzemben működő rendszer összekapcsolásának alternatíváit. Az új kapacitás engedélyezését meg kell tagadni, ha a rendszerösszekötő létesítése költséghatékonyabb. A költségeknek a végfelhasználók villamos energiával történő ellátásának minden költségét magukban kell foglalniuk, beleértve a közszolgáltatási kötelezettségért járó kompenzációt is;
b)
biztosítják, hogy az ADMIE által a lényeges átviteli infrastruktúrára vonatkozóan elvégzendő költség-haszon elemzés a 4001/2011. sz. törvény 108. cikke szerint csak a tervezett rendszer-összeköttetés tényleges beruházási és üzemeltetési költségeit vegye figyelembe. Nem veheti figyelembe ugyanakkor a nem összekapcsolt szigeteken már telepített hagyományos termelőkapacitások elmaradt nyereségét vagy értékcsökkenését;
c)
az ADMIE-nak a 4001/2011. sz. törvény 108. cikke értelmében készített tízéves beruházási tervével kapcsolatban közzéteszik a szigetüzemben működő rendszerekben lévő fogyasztók villamos energiával történő ellátásának átfogó költségeit, beleértve a közszolgáltatási kötelezettségért járó kompenzációt is. Ha az ADMIE tízéves beruházási terve a 4001/2011. sz. törvény 108. cikke és a RAE jóváhagyása szerint nem tartalmazza a rendszerösszekötő építését, a görög hatóságok saját kezdeményezésre vagy harmadik fél kérésére pályázatot írnak ki a 2009/72/EK irányelv 22. cikke (7) bekezdésének b) pontja alapján olyan rendszerösszekötő építésére, amely összeköt egy vagy több szigetüzemben működő rendszert. A rendszerösszekötőt akkor kell megépíteni, ha a megépítése csökkenti a nem összekapcsolt szigeteken található fogyasztók villamos energiával történő ellátásának átfogó költségeit, beleértve a közszolgáltatási kötelezettségért járó kompenzációt is;
d)
meghatározzák a rendszerösszekötő építésének pontos határidejét. Ha a rendszerösszekötőt nem vagy nem a megállapított határidőig építik meg, a görög hatóságok kártérítést kérhetnek a költségmegtakarítás elmaradásáért.
5. cikk
E határozat rendelkezéseit 2003. december 5-től kell alkalmazni.
6. cikk
Ez a határozat címzettje a Görög Köztársaság.
Kelt Brüsszelben, 2014. augusztus 14-én.