NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 377/2014
ze dne 3. dubna 2014,
kterým se zavádí program Copernicus a zrušuje nařízení (EU) č. 911/2010
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 189 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
po konzultaci s Výborem regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Globální monitorování životního prostředí a bezpečnosti („Global Monitoring for Environment and Security“, dále jen „GMES“) byla iniciativa monitorování Země, která se pod vedením Unie prováděla na základě partnerství s členskými státy a Evropskou kosmickou agenturou (dále jen „ESA“). Počátky GMES se datují do května roku 1998, kdy orgány zapojené do rozvoje kosmických aktivit v Evropě vydaly společné prohlášení známé jako „Manifest z Bavena“. Manifest vyzval k přijetí dlouhodobých závazků, pokud jde o rozvoj služeb v oblasti monitorování životního prostředí z vesmíru s využitím a dalším rozvojem evropských dovedností a technologií. V roce 2005 učinila Unie strategické rozhodnutí vybudovat společně s agenturou ESA nezávislou evropskou kapacitu pro pozorování Země, která by poskytovala služby v oblasti životního prostředí a bezpečnosti.
(2)
Z uvedené iniciativy vycházelo nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 911/2010 (3), kterým byl zřízen Evropský program monitorování Země (GMES) a stanovena pravidla pro provádění jeho počátečních provozních činností.
(3)
Zatímco program zřízený nařízením (EU) č. 911/2010 by měl podle nového víceletého finančního rámce na období 2014-2020, stanoveného nařízením Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 (4), pokračovat, zkratka „GMES“ by měla být v zájmu usnadnění komunikace s veřejností nahrazena názvem „Copernicus“. Komise si zaregistrovala ochrannou známku, aby mohla být používána orgány Unie a vyhrazena jiným zúčastněným uživatelům, zejména poskytovatelům základních služeb.
(4)
Program Copernicus je založen na partnerství mezi Unií, agenturou ESA a členskými státy. Měl by proto využívat stávajících evropských a vnitrostátních kapacit a doplňovat je o nové, společně vyvíjené prostředky. V zájmu provedení tohoto přístupu by Komise měla usilovat o zachování dialogu s agenturou ESA a členskými státy, které vlastní příslušné prostředky ve vesmíru a prostředky in situ.
(5)
Při dosahování těchto cílů by měl program Copernicus zajistit nezávislou kapacitu Unie pro pozorování z vesmíru a poskytovat provozní služby v oblasti životního prostředí, civilní ochrany a civilní bezpečnosti, při plném zohlednění vnitrostátních mandátů upravujících úřední varování. Měl by rovněž využít dostupných přispěvatelských misí a dat in situ poskytovaných zejména členskými státy. Program Copernicus by měl v co největší možné míře využívat kapacity pro pozorování z vesmíru a služby členských států. Měl by rovněž využívat kapacity obchodních iniciativ v Evropě, a tím také přispívat k vytváření životaschopného komerčního kosmického odvětví v Evropě. Kromě toho by v zájmu dalšího posílení kapacit v reakci na rostoucí poptávku uživatelů po datech v téměř reálném čase měly být prosazovány systémy pro optimalizaci přenosu dat.
(6)
Za účelem propagace a usnadnění používání technologií pro pozorování Země ze strany místních orgánů a malých a středních podniků je třeba podporovat zvláštní sítě pro distribuci dat z programu Copernicus, jejichž součástí jsou vnitrostátní a regionální orgány.
(7)
Cílem programu Copernicus by mělo být poskytování přesných a spolehlivých informací v oblasti životního prostředí a bezpečnosti, které by byly přizpůsobeny potřebám uživatelů a podporovaly by i jiné politiky Unie, zejména pokud jde o vnitřní trh, dopravu, životní prostředí, energetiku, civilní ochranu a civilní bezpečnost, spolupráci se třetími zeměmi a humanitární pomoc.
(8)
Program Copernicus by měl být chápán jako evropský příspěvek k vybudování Globální soustavy systémů pozorování Země (GEOSS) vyvíjené v rámci Skupiny pro pozorování Země (GEO).
(9)
Program Copernicus by se měl provádět v souladu s dalšími příslušnými nástroji a činnostmi Unie, zejména s opatřeními v oblasti životního prostředí a změny klimatu a s nástroji v oblasti bezpečnosti, ochrany osobních údajů, konkurenceschopnosti a inovací, soudržnosti, výzkumu, dopravy, hospodářské soutěže a mezinárodní spolupráce a s evropskými družicovými navigačními systémy (Galileo a EGNOS). Data z programu Copernicus by měla být v souladu s referenčními prostorovými daty členských států, jakož i s prováděcími pravidly a technickými pokyny týkajícími se infrastruktury pro prostorové informace v Unii zřízené směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2007/2/ES (5). Program Copernicus by měl rovněž doplňovat systém sdílení informací o životním prostředí (SEIS), ve smyslu sdělení Komise ze dne 1. února 2008 nazvaného „Směrem ke sdílenému informačnímu systému o životním prostředí (Shared Environmental Information System - SEIS)“, a činnosti Unie v oblasti reakce na mimořádné události. Program Copernicus by měl být prováděn v souladu s cíli směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/98/ES (6) o opakovaném použití informací veřejného sektoru, kterými jsou zejména transparentnost, vytvoření podmínek, které přispívají k rozvoji služeb, a přispívání k hospodářskému růstu a vytváření pracovních míst. Data z programu Copernicus a informace z programu Copernicus by měly být volně dostupné a bez omezení s cílem podpořit Digitální agendu pro Evropu, jak je vymezena ve sdělení Komise ze dne 26. srpna 2010 nazvaném „Digitální agenda pro Evropu“.
(10)
Program Copernicus náleží do rámce strategie Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění (dále jen „strategie Evropa 2020“). Měl by být využíván širokou škálou politik Unie a přispívat k dosažení cílů strategie Evropa 2020, zejména prostřednictvím rozvoje účinné politiky v oblasti vesmíru, která poskytne nástroje k vyřešení některých klíčových globálních problémů a splnění cílů v oblasti změny klimatu a energetické udržitelnosti. Program Copernicus by měl rovněž podporovat provádění evropské politiky pro oblast vesmíru, jakož i růst evropských trhů zaměřených na data a služby týkající se vesmíru.
(11)
Program Copernicus by měl také těžit z výsledků Horizontu 2020, zavedeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1291/2013 (7), a to zejména prostřednictvím svých výzkumných a inovačních činností v oblasti budoucích technologií a aplikací pro pozorování Země využívajících technologií dálkového průzkumu Země, technologií pořizujících data z atmosféry i technologií in situ a dat pro reakci na velké společenské výzvy. Je třeba, aby Komise v souvislosti s jednotlivými aspekty programu Copernicus zajistila odpovídající součinnost, transparentnost a jasnost.
(12)
Vývoj kosmické složky programu Copernicus by měl vycházet z analýzy možností, jak uspokojovat vyvíjející se potřeby uživatelů, včetně veřejných zakázek ze strany vnitrostátních/veřejných misí a komerčních poskytovatelů v Evropě, specifikací nových zvláštních misí, mezinárodních dohod zajišťujících přístup k jiným než evropským misím a evropského trhu v oblasti pozorování Země.
(13)
V zájmu přehlednosti a snazší kontroly nákladů by maximální částka přidělená Unií pro provádění činností v rámci programu Copernicus měla být rozdělena do několika kategorií. Komise by však měla mít možnost přesouvat prostředky z jedné kategorie do druhé, aby byla zajištěna flexibilita a bezproblémové fungování programu Copernicus.
(14)
Poskytování provozních služeb závisí na správném fungování, nepřetržité dostupnosti a bezpečnosti kosmické složky programu Copernicus. Vážnou hrozbou pro kosmickou složku programu Copernicus je rostoucí riziko střetu s jinými družicemi a kosmickým odpadem. Činnosti programu Copernicus by tudíž měly zahrnovat ochranu jeho kosmické složky a její fungování, a to i při vypouštění družic. Poměrný příspěvek na náklady související se službami, které tuto ochranu mohou zajistit, by proto mohl být financován z rozpočtu přiděleného na program Copernicus v mezích dostupnosti dané přísnou kontrolou nákladů a při plném dodržení maximální částky 26,5 milionu EUR v běžných cenách stanovené v tomto nařízení. Tento příspěvek by měl být použit pouze pro účely poskytování dat a služeb, a nikoli pořízení infrastruktury.
(15)
S cílem zlepšit provádění programu Copernicus a jeho dlouhodobé plánování by Komise měla přijmout roční pracovní program zahrnující plán provádění činností nezbytných pro naplnění cílů programu Copernicus. Tento plán provádění by měl být orientován na budoucnost a měl by popisovat činnosti nezbytné pro provádění programu Copernicus se zřetelem k vyvíjejícím se potřebám uživatelů a k technologickému vývoji.
(16)
Provádění složky služeb programu Copernicus by mělo být vzhledem ke komplexní povaze programu Copernicus a k přiděleným zdrojům založeno na technických specifikacích. Tím by bylo rovněž usnadněno přijímání služeb ze strany veřejnosti, neboť uživatelé by mohli předvídat dostupnost a vývoj služeb, jakož i spolupráce s členskými státy a dalšími stranami. Komise by tudíž měla přijmout a dle potřeby aktualizovat technické specifikace pro všechny služby programu Copernicus, v nichž budou upraveny aspekty jako rozsah, architektura, portfolia technických služeb, orientační rozpis nákladů a plánování, úrovně výkonnosti, potřeby týkající se přístupu k datům z vesmíru a k datům in situ, vývoj, normy, archivace a šíření dat.
(17)
Provádění kosmické složky programu Copernicus by mělo být vzhledem ke komplexní povaze a k přiděleným zdrojům programu Copernicus založeno na technických specifikacích. Komise by tudíž měla přijmout a dle potřeby aktualizovat technické specifikace, v nichž budou podrobně popsány činnosti podporované v rámci kosmické složky programu Copernicus a související orientační rozpis nákladů a plánování. Vzhledem k tomu, že program Copernicus by měl vycházet z investic Unie, agentury ESA a členských států v kontextu Globálního monitoringu životního prostředí a bezpečnosti, měly by činnosti prováděné v rámci kosmické složky programu Copernicus v příslušných případech zohledňovat prvky dlouhodobého scénáře agentury ESA, což je dokument vypracovaný a aktualizovaný agenturou ESA a představuje celkový rámec kosmické složky programu Copernicus.
(18)
Copernicus by měl vycházet z potřeb uživatelů, a tedy vyžadovat trvalé, účinné zapojení uživatelů, zejména pokud jde o definování a vyhodnocování požadavků kladených na služby.
(19)
Mezinárodní rozměr programu Copernicus je důležitý zejména při výměně dat a informací jakož i při přístupu k infrastruktuře pro pozorování. Taková výměna je nákladově efektivnější než režimy nákupu dat a posiluje globální rozměr programu Copernicus.
(20)
Dohoda o Evropském hospodářském prostoru (EHP) a rámcové dohody s kandidátskými zeměmi a potenciálními kandidáty stanoví možnost účasti těchto zemí v programech Unie. Účast dalších třetích zemí a mezinárodních organizací by měla být umožněna uzavřením příslušných mezinárodních dohod.
(21)
Členské státy, třetí země a mezinárodní organizace měly mít možnost na základě příslušných dohod do programů přispět.
(22)
Celkovou odpovědnost za program Copernicus by měla mít Komise. Ta by měla určit priority a zajistit celkovou koordinaci a kontrolu programu Copernicus. V rámci této činnosti by měla také vyvíjet zvláštní úsilí s cílem zvýšit informovanost veřejnosti o významu kosmických programů pro evropské občany. Měla by Evropskému parlamentu a Radě včas poskytovat veškeré relevantní informace týkající se programu Copernicus.
(23)
Komise by se při provádění programu Copernicus měla ve vhodných případech opírat o evropské mezivládní organizace, s nimiž již navázala partnerství, a to zejména o agenturu ESA pro účely technické koordinace kosmické složky programu Copernicus, vymezení její architektury, vývoje a zadávání zakázek v oblasti družicových systémů, přístupu k datům a provozování zvláštních misí. Kromě toho by se Komise měla opírat o Evropskou organizaci pro využívání meteorologických družic (EUMETSAT) pro účely provozování zvláštních misí v souladu s jejími odbornými znalostmi a mandátem.
(24)
S ohledem na partnerský charakter programu Copernicus a s cílem vyhnout se zdvojování technických odborných znalostí by měly být prováděním programu Copernicus pověřeny subjekty s vhodnou technickou a odbornou způsobilostí. Tyto subjekty by měly být motivovány k tomu, aby provádění těchto úkolů až do patřičné úrovně zpřístupňovaly hospodářské soutěži v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (8) (dále jen „finanční nařízení“).
(25)
Program Copernicus by měl obsahovat složku služeb zajišťující dodávání informací v oblastech monitorování atmosféry, mořského prostředí, území, změny klimatu, podpory krizového řízení a bezpečnosti. Program Copernicus by měl zejména přinášet informace o stavu atmosféry na místní, celostátní, evropské i celosvětové úrovni; informace o stavu oceánů, mimo jiné prostřednictvím vytvoření specializovaného evropského uskupení pro monitorování mořského prostředí; informace v rámci podpory při monitorování území přispívající k provádění místních, celostátních a evropských politik; informace na podporu přizpůsobování se změně klimatu a jejího zmírňování; geoprostorové informace na podporu krizového řízení, mimo jiné prostřednictvím prevence, a civilní bezpečnosti, včetně podpory vnější činnosti Unie. Komise by měla určit odpovídající smluvní ujednání, která posílí udržitelnost poskytování služeb.
(26)
Při provádění složky služeb programu Copernicus, v případech, kdy je to řádně odůvodněno zvláštní povahou činnosti a specifickou odbornou úrovní, se Komise může případně obrátit na příslušné subjekty, jako je Evropská agentura pro životní prostředí, Evropská agentura pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie (FRONTEX), Evropská agentura pro námořní bezpečnost (EMSA) a Satelitní středisko Evropské unie (SATCEN), Evropské centrum pro střednědobé předpovědi počasí (ECMWF), další příslušné agentury, uskupení nebo konsorcia vnitrostátních subjektů, nebo na kterýkoli příslušný subjekt, který je potenciálně způsobilý k pověření v souladu s článkem 58 finančního nařízení. Volba subjektu by měla náležitě zohlednit nákladovou efektivnost při pověřování dotčenými úkoly a dopad na správní strukturu subjektu a na jeho finanční a lidské zdroje.
(27)
Společné výzkumné středisko (JRC) Komise se aktivně podílelo na iniciativě GMES a provádění počátečních provozních činností GMES zřízených podle nařízení (EU) č. 911/2010. Komise by se měla i nadále opírat o vědecko-technickou podporu JRC pro účely provádění programu Copernicus.
(28)
Zadávání veřejných zakázek subjekty, kterým bylo svěřeno provádění programu Copernicus, by mělo být slučitelné s pravidly Unie nebo s rovnocennými mezinárodními normami v rozsahu, který je v souladu ustanoveními finančního nařízení o veřejných zakázkách. V příslušných pověřovacích dohodách je třeba vymezit konkrétní úpravy nezbytné s ohledem na tato pravidla, jakož i ujednání pro prodloužení platnosti stávajících smluv. Prvořadým cílem by mělo být získání hospodářsky nejvýhodnějšího řešení, kontrola nákladů, zmírňování rizik, zlepšení účinnosti a snížení závislosti na jediném dodavateli. Je třeba, aby byla zajištěna otevřená a spravedlivá hospodářská soutěž v celém dodavatelském řetězci umožňující vyváženou účast různých průmyslových odvětví na všech úrovních, zejména nových účastníků a malých a středních podniků. Je třeba zabránit možnému zneužití dominantního postavení jediného dodavatele a dlouhodobé závislosti na něm. S cílem zmírnit rizika programů, zabránit závislosti na jediném dodavateli a zajistit lepší celkovou kontrolu programu Copernicus, jeho nákladů a harmonogramu realizace je třeba, aby ve vhodných případech byly dodávky zajišťovány z více zdrojů. Ve všech oblastech týkajících se pozorování Země by navíc v souladu s mezinárodními dohodami, jichž je Unie stranou, měl být chráněn a podporován rozvoj evropských podniků.
(29)
Nebezpečí nedostatečného plnění zakázky nebo jejího neplnění je třeba co nejvíce zmírnit. Zhotovitel, dodavatel nebo poskytovatel by za tímto účelem měli prokázat udržitelnost svého smluvního plnění, pokud jde o přijaté závazky a dobu trvání smlouvy na danou zakázku. Veřejný zadavatel by proto měl v případě potřeby upřesnit požadavky týkající se spolehlivosti dodávek a poskytování služeb. Veřejný zadavatel kromě toho může v případě nákupu zboží a služeb citlivé povahy podmínit tento nákup zvláštními požadavky, zejména za účelem zajištění bezpečnosti informací. Průmyslová odvětví Unie by měla mít možnost využívat v případě určitých prvků a služeb i zdrojů mimo území Unie v případě prokazatelných zásadních výhod, pokud jde o kvalitu a náklady, ovšem při zohlednění strategické povahy programu Copernicus a požadavků Unie na bezpečnost a kontrolu vývozu. Je třeba využít investic i získaných zkušeností a odborné způsobilosti v oblasti průmyslu a zároveň zajistit, že nedojde k narušení pravidel pro výběrová řízení.
(30)
Pro lepší odhad celkových nákladů spojených se zadávaným produktem, službou nebo prací, včetně souvisejících dlouhodobých provozních nákladů, je třeba při zadávání zakázek ve vhodných případech, pokud se jedná o zadávání zakázek založené na kritériu hospodářsky nejvýhodnější zakázky, zohlednit celkové náklady v průběhu doby životnosti zadávaného výrobku, služby nebo práce, a to za použití přístupu založeného na nákladové efektivnosti, jako je zjištění nákladů v průběhu životního cyklu. Veřejný zadavatel by pro tento účel měl zajistit, aby metoda, která má být použita pro výpočet nákladů spojených s dobou životnosti výrobku, služby nebo práce, byla výslovně uvedena v zadávací dokumentaci nebo v oznámení o zakázce a aby umožňovala ověřit přesnost informací poskytovaných zhotovitelem.
(31)
Jestliže má jeden nebo více podniků již před nabídkovým řízením k dispozici informace o činnostech týkajících se tohoto nabídkového řízení, které jiné podniky nemají, měl by mít veřejný zadavatel možnost stanovit nové rovné podmínky hospodářské soutěže. Měl by též mít možnost zakázku zadat formou rozdělení na podmíněné části, doplnit zakázku za určitých podmínek v rámci jejího plnění dodatkem nebo i určit minimální podíl, který má být zadán subdodavateli. Z důvodů technologických nejistot, které jsou pro program Copernicus charakteristické, nemohou být ceny veřejných zakázek vždy přesně dopředu stanoveny, a proto se jeví jako vhodné, aby byly smlouvy na zakázku uzavírány ve formě, kdy není stanovena pevná a definitivní cena, a aby obsahovaly ustanovení o ochraně finančních zájmů Unie.
(32)
V zájmu zachování programu Copernicus v mezích jeho maximální částky prostřednictvím co největšího snížení rizik spojených s technickými aspekty a s harmonogramem realizace a nákladů s těmito riziky spojených, jakož i v zájmu zajištění udržitelné spolehlivosti dodávek by program Copernicus měl v co největší míře využívat předchozích investic veřejného sektoru v oblasti financí a infrastruktury a také zkušeností a schopností v oblasti průmyslu získaných prostřednictvím těchto investic do GMES. Mělo by se to týkat zejména opakovaně se vyskytujících kosmických a pozemních složek vyvíjených agenturou ESA a jejími členskými státy v kontextu volitelného programu kosmické složky GMES za finanční účasti Unie. V posledně jmenovaném případě je třeba, aby veřejný zadavatel řádně uvážil použití vyjednávacího řízení bez předchozího zveřejnění oznámení o zakázce.
(33)
Aby bylo cílů programu Copernicus dosaženo na udržitelném základě, je nutné koordinovat činnosti partnerů, kteří jsou do něj zapojeni, a navrhnout, vytvořit a provozovat kapacitu pro služby a pozorování Země, která bude splňovat nároky uživatelů. V této souvislosti by měl být Komisi nápomocen při koordinaci příspěvků Unie, členských států a mezivládních organizací, jakož i soukromého sektoru do programu Copernicus výbor (dále jen „výbor pro program Copernicus“), přičemž se maximálně využije stávajících kapacit a určí se nedostatky, jež je třeba na úrovni Unie řešit. Výbor pro program Copernicus by měl Komisi rovněž pomáhat při sledování, zda je Copernicus prováděn konzistentně. V zájmu řádné veřejné správy, která vyžaduje, aby byla zaručena jednotnost řízení programu Copernicus, rychlejší přijímání rozhodnutí a rovný přístup k informacím, by zástupci subjektů pověřených úkoly spojenými s plněním rozpočtu měli mít možnost podílet se na činnostech výboru pro program Copernicus jako pozorovatelé. Ze stejných důvodů by se na pracích výboru Copernicus pro program, s výhradou bezpečnostních omezení a v souladu s ustanoveními takové dohody, mohli podílet i zástupci třetích zemí nebo mezinárodních organizací, které uzavřely mezinárodní dohodu s Unií. Tito zástupci by neměli být oprávněni podílet se na hlasování výboru pro program Copernicus.
(34)
Činnost subjektů, kterým Komise svěřila úkoly spojené s prováděním, by také měla být měřena na základě výkonnostních ukazatelů. To by poskytlo Evropskému parlamentu a Radě informaci o pokroku činností v rámci programu Copernicus a o provádění programu Copernicus.
(35)
Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1159/2013 (9) stanovilo registrační a licenční podmínky pro uživatele GMES a určilo kritéria pro omezení přístupu ke zvláštním datům GMES a informacím služeb GMES.
(36)
Data a informace získané v rámci programu Copernicus by měly být za odpovídajících podmínek a omezení plně, volně a bezplatně zpřístupněny s cílem podpořit jejich využívání a sdílení a posílit evropský trh v oblasti pozorování Země, zejména navazující odvětví, a tím umožnit růst a vytváření pracovních míst.
(37)
Komise by měla spolupracovat s poskytovateli dat na tom, aby byly uzavřeny dohody o licenčních podmínkách pro data třetí strany s cílem usnadnit jejich využívání v rámci programu Copernicus v souladu s tímto nařízením a příslušnými právy třetí strany.
(38)
Je třeba zohlednit práva na přístup k datům z družice Sentinel programu Copernicus udělená v rámci kosmické složky programu GMES, jak je dne 24. září 2013 schválila programová rada agentury ESA pro pozorování Země.
(39)
Vzhledem k tomu, že program Copernicus je civilním programem pod civilní kontrolou, mělo by mít prioritu získávání dat a vytváření informací, včetně obrazových souborů ve vysokém rozlišení, jež nepředstavují riziko nebo hrozbu pro bezpečnost Unie nebo jejích členských států. Protože však některá data z programu Copernicus a informace z programu Copernicus mohou vyžadovat ochranu, měli by všichni účastníci programu Copernicus v zájmu zajištění bezpečného šíření takových informací v oblasti působnosti tohoto nařízení zajistit stejný stupeň ochrany utajovaných informací EU, jaký je zajištěn bezpečnostními pravidly stanovenými v příloze rozhodnutí Komise 2001/844/ES, ESUO, Euratom (10) a bezpečnostními pravidly Rady stanovenými v přílohách rozhodnutí Rady 2013/488/EU (11).
(40)
Jelikož některá data z programu Copernicus a informace z programu Copernicus, včetně obrazových dat vysokého rozlišení, mohou mít dopad na bezpečnost Unie nebo jejích členských států, měla by být Rada v řádně odůvodněných případech oprávněna k přijetí opatření, jimiž bude rizikům či hrozbám pro bezpečnost Unie nebo jejích členských států zamezeno.
(41)
Unie by měla být vlastníkem veškerého hmotného a nehmotného majetku vytvořeného nebo vyvinutého v rámci programu Copernicus. Za účelem plného respektování veškerých základních práv týkajících se vlastnictví je třeba uzavřít s existujícími vlastníky nezbytná ujednání. Mělo by být zřejmé, že ustanovení týkající se vlastnictví nehmotného majetku stanovená v tomto nařízení se nevztahují na nehmotná práva, která nejsou v rámci příslušných vnitrostátních předpisů převoditelná. Tímto vlastnictvím Unie by neměla být dotčena možnost, aby Unie v souladu s tímto nařízením a v případech, kdy je to na základě posouzení jednotlivých případů považováno za vhodné, tento majetek zpřístupnila třetím stranám nebo ho zcizila. Unii by mělo být zejména umožněno převést vlastnictví nebo licenci k právům duševního vlastnictví, která vyplynou z činností vykonaných v rámci programu Copernicus, a umožnit tak následným uživatelům, aby ve velké míře využívali služeb programu Copernicus.
(42)
Finanční zájmy Unie by měly být chráněny během celého výdajového cyklu pomocí přiměřených opatření, jež zahrnují prevenci, zjišťování a vyšetřování nesrovnalostí, vymáhání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých prostředků a případně i správní a finanční sankce podle finančního nařízení.
(43)
S ohledem komplexnost programu Copernicus by Komisi měli být nápomocni nezávislí odborníci z široké škály zúčastněných stran, zejména včetně odborníků navržených členskými státy pro oblast bezpečnostních otázek, zástupců příslušných vnitrostátních subjektů odpovědných za činnosti týkající se vesmíru a uživatelů programu Copernicus, aby Komisi poskytovali nezbytné technické a vědecké poznatky a poskytovali jí interdisciplinární a meziodvětvovou perspektivu, s ohledem na příslušné existující iniciativy na úrovni Unie i na vnitrostátní a regionální úrovni.
(44)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení, pokud jde o přijímání ročního pracovního programu, technických specifikací pro složku služeb a kosmickou složku, bezpečnostní aspekty a opatření na podporu sbližování členských států při používání dat z programu Copernicus a informací z programu Copernicus a jejich přístupu k technologiím a vývoji v oblasti pozorování Země, by prováděcí pravomoci měly být svěřeny Komisi. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (12).
(45)
Vzhledem k tomu, že program Copernicus vychází z potřeb uživatelů, vyžaduje trvalé a účinné zapojení uživatelů, zejména pokud jde o definování a vyhodnocování požadavků kladených na služby. V zájmu zvýšení hodnoty pro uživatele by měly být informace od nich aktivně získávány prostřednictvím pravidelných konzultací s koncovými uživateli z veřejného i soukromého sektoru. Za tímto účelem je třeba zřídit pracovní skupinu („fórum uživatelů“), která bude výboru pro program Copernicus nápomocna při určování požadavků uživatelů, ověřování souladu služeb a koordinaci uživatelů z veřejného sektoru.
(46)
Komisi by měla být svěřena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“), pokud jde o požadavky na data nezbytná pro vývoj provozních služeb, o podmínky a postupy týkající se přístupu k datům z programu Copernicus a informacím z programu Copernicus, jejich registrace a používání, o specifická technická kritéria nutná pro zamezení narušení dat z programu Copernicus a informací z programu Copernicus a kritéria pro omezení získávání nebo šíření těchto dat nebo informací v důsledku kolidujících práv. Je zvláště důležité, aby Komise v rámci příprav vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracování aktu v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(47)
Činnosti financované v rámci tohoto nařízení by měly být sledovány a hodnoceny, aby bylo možné je upravovat a rozvíjet. V hodnocení by se měly posuzovat zejména dopady datové a informační politiky z programu Copernicus a informací z programu Copernicus na zúčastněné strany a navazující uživatele, jakož i vliv na podniky a na státní i soukromé investice do infrastruktur pro pozorování Země. Hodnocení by se mělo zaměřit také na možnost budoucího zapojení příslušných evropských agentur, například Agentury pro evropský GNSS (GSA). V zájmu maximálního využití výsledků a zhodnocení poznatků a odborných znalostí získaných v průběhu prováděcích fází programu Copernicus je třeba posoudit nové organizační modely pro budoucí plánování, a zajistit tak dlouhodobý hospodářský závazek.
(48)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž zřízení programu Copernicus, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, neboť tento program bude také zahrnovat celoevropskou kapacitu a bude záviset na koordinovaném poskytování služeb v členských státech, které je třeba koordinovat na úrovni Unie, ale spíše jej z důvodu rozsahu činnosti může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.
(49)
Toto nařízení stanoví finanční krytí, které představuje pro Evropský parlament a Radu během ročního rozpočtového procesu hlavní referenční částku ve smyslu bodu 17 interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení (13).
(50)
Je vhodné uvést dobu financování podle tohoto nařízení do souladu s dobou financování podle nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013. Proto by se toto nařízení mělo použít ode dne 1. ledna 2014.
(51)
Je proto rovněž nutné zrušit nařízení (EU) č. 911/2010, aby bylo možné stanovit vhodný rámec pro řízení a financování a zajistit plnou funkčnost programu Copernicus. Veškerá opatření přijatá na základě nařízení (EU) č. 911/2010 by měla zůstat v platnosti za účelem zajištění jejich kontinuity,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ A FINANČNÍ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
Tímto nařízením se zavádí program Copernicus, program Unie pro pozorování a monitorování Země (dále jen „program Copernicus“), a stanoví se pravidla pro jeho provádění.
Článek 2
Oblast působnosti
1. Program Copernicus je civilním programem, který vychází z uživatelských potřeb, podléhá civilní kontrole, využívá stávající vnitrostátní a evropské kapacity a rovněž zajišťuje návaznost na činnosti dosažené v rámci Globálního monitoringu životního prostředí a bezpečnosti.
2. Program Copernicus zahrnuje tyto složky:
a)
složku služeb zajišťující přístup k informacím v těchto oblastech: monitorování atmosféry, monitorování mořského prostředí, monitorování území, změna klimatu, krizové řízení a bezpečnost;
b)
kosmickou složku zajišťující udržitelná pozorování z vesmíru pro oblasti služeb uvedené v písmenu a);
c)
složku in situ, která prostřednictvím instalací umístěných ve vzduchu, v moři a na zemi zajišťuje koordinovaný přístup k pozorování pro oblasti služeb uvedené v písmenu a).
3. Mezi složkami uvedenými v odstavci 2 se zřídí vhodná propojení a rozhraní.
Článek 3
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumějí:
1)
„zvláštními misemi“ vesmírné mise na pozorování Země určené pro použití a provozování v rámci programu Copernicus, zejména mise Sentinel;
2)
„přispěvatelskými misemi“ vesmírné mise na pozorování Země poskytující do programu Copernicus data, která doplňují data ze zvláštních misí;
3)
„daty ze zvláštních misí“ data ze zvláštních misí získaná při pozorování Země z vesmíru určená pro použití v rámci programu Copernicus;
4)
„daty z přispěvatelských misí“ data z přispěvatelských misí získaná při pozorování Země z vesmíru licencovaná či poskytnutá pro použití v rámci programu Copernicus;
5)
„daty in situ“ data z pozorování získaná z čidel umístěných na zemi, v moři či ve vzduchu, jakož i odkazy a přidružená data licencovaná či poskytnutá pro použití v rámci programu Copernicus;
6)
„daty a informacemi třetí strany“ data a informace vytvořené mimo oblast působnosti programu Copernicus, které jsou nezbytné pro uskutečnění jeho cílů;
7)
„daty z programu Copernicus“ data ze zvláštních misí, data z přispěvatelských misí a data in situ;
8)
„informacemi z programu Copernicus“ informace získané ze služeb programu Copernicus uvedených v čl. 5 odst. 1 v návaznosti na zpracování či modelování dat z programu Copernicus;
9)
„uživateli programu Copernicus“:
a)
hlavní uživatelé programu Copernicus: orgány a instituce Unie, evropské, vnitrostátní, regionální či místní orgány pověřené vymezením, prováděním, prosazováním či monitorováním veřejné služby nebo politiky v oblastech uvedených v čl. 2 odst. 2 písm. a);
b)
uživatelé v oblasti výzkumu: vysoké školy či jakékoli jiné výzkumné a vzdělávací organizace;
c)
komerční a soukromí uživatelé;
d)
charitativní organizace, nevládní organizace a mezinárodní organizace.
Článek 4
Cíle
1. Program Copernicus přispívá k těmto obecným cílům:
a)
monitorování Země s cílem podpořit ochranu životního prostředí a úsilí v oblasti civilní ochrany a civilní bezpečnosti;
b)
maximalizace socioekonomických přínosů a z toho plynoucí podpora strategie Evropa 2020 a jejích cílů inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění prosazováním využívání pozorování Země v aplikacích a službách;
c)
podpora rozvoje konkurenceschopného evropského kosmického průmyslu a odvětví služeb a maximalizace příležitostí pro evropské podniky vyvíjet a poskytovat inovativní systémy pozorování Země a inovativní služby v této oblasti;
d)
zajištění autonomního přístupu ke znalostem z oblasti životního prostředí a klíčovým technologiím pro pozorování Země a geoinformačních služeb, díky čemuž se Evropa bude moci nezávisle rozhodovat a jednat;
e)
podpora evropských politik a přispívání k těmto politikám, jakož i podpora globálních iniciativ, jako je například GEOSS.
2. Za účelem dosažení obecných cílů uvedených v odstavci 1 sleduje program Copernicus tyto specifické cíle:
a)
na dlouhodobém a udržitelném základě poskytovat uživatelům programu Copernicus přesná a spolehlivá data a informace, které umožňují služby uvedené v čl. 5 odst. 1 a vyhovují požadavkům hlavních uživatelů programu Copernicus;
b)
poskytovat udržitelný a spolehlivý přístup k datům a informacím získaným na základě pozorování z vesmíru prováděného na základě autonomní kapacity Evropy pro pozorování Země, jež splňuje jednotné technické specifikace a buduje na stávajícím evropském a vnitrostátním vybavení a schopnostech Evropy, které v případě potřeby doplňuje;
c)
poskytovat udržitelný a spolehlivý přístup k datům in situ založený zejména na stávajících kapacitách provozovaných na evropské i vnitrostátní úrovni a na globálních systémech a sítích pro pozorování.
3. Dosahování cílů uvedených v odstavcích 1 a 2 bude poměřováno těmito ukazateli výsledků:
a)
daty z programu Copernicus a informacemi z programu Copernicus zpřístupněnými v souladu s příslušnými požadavky na úrovni služeb v oblasti životního prostředí, civilní ochrany a civilní bezpečnosti;
b)
zvýšenou poptávkou po datech z programu Copernicus a informacích z programu Copernicus, která se měří sledováním vývoje počtu uživatelů, objemu využitých dat a informací s přidanou hodnotou, zvýšeného počtu navazujících služeb a rozšiřování distribuce ve všech členských státech i v Unii;
c)
využíváním dat z programu Copernicus a informací z programu Copernicus v orgánech a institucích Unie, mezinárodních organizacích, evropských, regionálních či místních orgánech, a to i mírou využití dat uživateli a jejich spokojenosti a množstvím přínosů, které poskytují evropské společnosti;
d)
pronikáním na trh, mimo jiné rozšiřováním stávajících trhů a vytvářením trhů nových a konkurenceschopností evropských navazujících subjektů;
e)
trvalou dostupností dat z programu Copernicus podporujících služby tohoto programu.
Článek 5
Složka služeb programu Copernicus
1. Složka služeb programu Copernicus zahrnuje tyto služby:
a)
službu monitorování atmosféry, která zajišťuje informace o kvalitě ovzduší v evropském měřítku a o chemickém složení atmosféry v celosvětovém měřítku. Poskytuje obzvláště informace pro systémy monitorování kvality ovzduší provozované od místní po celostátní úroveň a měla by přispívat k monitorování klimatických proměnných složení atmosféry, pokud možno včetně interakce s lesním nadrostem;
b)
službu monitorování mořského prostředí, která poskytuje informace o stavu a dynamice fyzických ekosystémů oceánů a moří pro oblast světového oceánu i evropských regionálních mořských oblastí, na podporu námořní bezpečnosti, přispívá k monitorování odpadních toků, mořského prostředí, pobřežních a polárních regionů a mořských zdrojů, jakož i k meteorologickým předpovědím a monitorování změny klimatu;
c)
službu monitorování území, která poskytuje informace o využívání půdy, krajinném pokryvu, kryosféře, změně klimatu a biogeofyzikálních proměnných včetně jejich dynamiky, na podporu environmentálního monitorování biologické rozmanitosti, půdy, vnitrozemských i pobřežních vod, lesů a vegetace a přírodních zdrojů od celosvětové po místní úroveň, jakož i na celkovou podporu provádění politik v oblasti životního prostředí, zemědělství, rozvoje, energetiky, územního plánování, infrastruktury a dopravy;
d)
službu v oblasti změny klimatu, která poskytuje informace ke zvýšení znalostní základny na podporu politik v oblasti přizpůsobení se změně klimatu a jejího zmírňování. Přispívá zejména k poskytování základních klimatických proměnných, klimatických analýz, předpovědí a ukazatelů v časovém a prostorovém měřítku, které se týkají strategií přizpůsobení a zmírňování dopadů pro různé oblasti odvětvových a společenských přínosů v rámci Unie;
e)
službu pro podporu krizového řízení, která poskytuje informace pro reakci v případě různých druhů katastrof, včetně nebezpečí způsobených počasím, geofyzikálních nebezpečí, úmyslných či neúmyslných katastrof způsobených člověkem a jiných humanitárních katastrof, jakož i pro prevenci, připravenost, reakci a obnovu činnosti;
f)
bezpečnostní službu, která poskytuje informace na podporu řešení problémů, jimž Evropa čelí v oblasti civilní bezpečnosti, čímž zlepšuje předcházení krizím, připravenost a schopnost reakce, zejména při kontrole hranic a dohledu nad mořským prostředím, ale též na podporu vnější činnosti Unie, aniž by byla dotčena ujednání o spolupráci, jež mohou být uzavřena mezi Komisí a různými subjekty společné zahraniční a bezpečnostní politiky, zejména Satelitním střediskem Evropské unie.
2. Služby uvedené v odstavci 1 musí být poskytovány s ohledem na zásadu subsidiarity a proporcionality, nákladově efektivním způsobem a podle okolností decentralizovaně, aby se tak na evropské úrovni propojily data z vesmíru, data in situ i referenční data a kapacity, které v členských státech již existují, čímž se zabrání jejich zdvojování. Nová data, která zdvojují stávající zdroje, se nepořizují, ledaže je využití stávajících nebo zdokonalitelných souborů dat technicky neproveditelné, nákladově neefektivní nebo nemožné provést včas.
V rámci služeb se provádí přísné systémy kontroly kvality a poskytují se informace o úrovni služeb, včetně dostupnosti, spolehlivosti, kvality a včasnosti.
3. Za účelem zajištění rozvoje služeb uvedených v odstavci 1 a jejich využití ve veřejném sektoru se rovněž uskuteční tyto činnosti:
a)
rozvojové činnosti zaměřené na zlepšení kvality a výkonnosti služeb, včetně jejich vývoje a přizpůsobování, na odstraňování nebo zmírňování provozních rizik, jakož i na využívání součinnosti se souvisejícími činnostmi, například v rámci programu Horizont 2020;
b)
podpůrné činnosti, které spočívají v opatřeních na podporu využívání dat z programu Copernicus a informací z programu Copernicus:
i)
veřejnými orgány pověřenými vymezením, prováděním, prosazováním či monitorováním veřejných služeb nebo politiky v oblastech uvedených v odstavci 1. Patří sem i budování kapacit a vytváření standardních postupů a nástrojů za účelem začlenění dat z programu Copernicus a informací z programu Copernicus do pracovních procesů uživatelů,
ii)
ostatními uživateli a navazujícími aplikacemi. Patří sem i informační, vzdělávací a osvětové činnosti.
Článek 6
Kosmická složka programu Copernicus
1. Kosmická složka programu Copernicus zahrnuje pozorování z vesmíru a slouží především službám uvedeným v čl. 5 odst. 1.
2. Kosmická složka programu Copernicus sestává ze zvláštních misí a dat z přispěvatelských misí a zahrnuje tyto činnosti:
a)
pozorování z vesmíru, včetně:
i)
dokončení, údržby a provozu zvláštních misí, včetně stanovení úkolů pro družice, sledování a kontroly družic, přijímání, zpracování, archivace a šíření dat, nepřetržité kalibrace a validace,
ii)
poskytování dat in situ pro kalibraci a validaci pozorování v rámci zvláštních misí,
iii)
poskytování, archivace a šíření dat z přispěvatelských misí, která doplňují data ze zvláštních misí;
b)
činnosti v reakci na vyvíjející se potřeby uživatelů, včetně:
i)
zjišťování nedostatků při pozorování a specifikace nových zvláštních misí na základě požadavků uživatelů,
ii)
vývoje zaměřeného na modernizaci a doplňování zvláštních misí, včetně projektování a získávání nových prvků související kosmické infrastruktury;
c)
ochranu družic proti riziku srážky při zohlednění rámce Unie pro podporu pozorování a sledování vesmíru;
d)
bezpečné vyřazení družic z provozu na konci jejich životnosti.
Článek 7
Složka in situ v rámci programu Copernicus
1. Složka in situ v rámci programu Copernicus poskytuje přístup k datům in situ, která slouží především službám programu Copernicus uvedeným v čl. 5 odst. 1.
Zahrnuje tyto činnosti:
a)
poskytování dat in situ provozním službám, včetně dat in situ třetích stran na mezinárodní úrovni, a to na základě stávajících kapacit;
b)
koordinaci a harmonizaci shromažďování a poskytování dat in situ;
c)
technickou pomoc Komisi týkající se požadavků služeb na data in situ získaná pozorováním;
d)
spolupráci s provozovateli in situ za účelem podpory soudržnosti vývojových činností souvisejících s infrastrukturou a sítí pro pozorování in situ;
e)
zjišťování nedostatků při pozorování in situ, které nelze odstranit stávající infrastrukturou ani sítěmi, a to i na celosvětové úrovni, a řešení těchto nedostatků s ohledem na zásadu subsidiarity.
2. Data in situ se v rámci programu Copernicus využívají v souladu s příslušnými právy třetích stran, včetně práv členských států, a s příslušnými omezeními týkajícími se používání či redistribuce.
3. V souladu s čl. 58 odst. 1 písm. c) finančního nařízení může Komise činnostmi složky in situ částečně nebo plně pověřit provozovatele služeb uvedené v čl. 11 odst. 1 tohoto nařízení nebo, je-li požadována celková koordinace, Evropskou agenturu pro životní prostředí.
Článek 8
Finanční krytí
1. Finanční krytí na provádění činností podle článků 5, 6 a 7 činí 4 291,48 milionů EUR v běžných cenách pro období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020.
2. Částka uvedená v odstavci 1 se rozdělí na tyto kategorie výdajů v běžných cenách:
a)
na činnosti uvedené v článcích 5 a 7 se přidělí 897,415 milionů EUR;
b)
na činnosti uvedené v článku 6 se přidělí 3 394,065 milionů EUR, přičemž maximální částka na činnosti uvedené v čl. 6 odst. 2 písm. c) činí 26,5 milionů EUR.
3. Komise může prostředky z jedné kategorie výdajů, jak jsou uvedeny v odst. 2 písm. a) a b), přesunout do druhé kategorie, a to až do výše 10 % částky uvedené v odstavci 1. V případě, že přesunované částky ve svém úhrnu přesáhnou 10 % částky uvedené v odstavci 1, Komise poradním postupem podle čl. 30 odst. 3 konzultuje výbor pro program Copernicus.
4. Úrokové výnosy z předběžného financování, které bylo poskytnuto subjektům pověřeným nepřímým plněním rozpočtu, se přidělí na činnosti, na které se vztahuje pověřovací dohoda nebo smlouva uzavřená mezi Komisí a dotčeným subjektem. Subjekty pověřené nepřímým plněním rozpočtu v souladu se zásadou řádného finančního řízení otevřou účty, které umožní identifikovat prostředky a odpovídající úroky.
5. Roční rozpočtové prostředky schvaluje každoročně Evropský parlament a Rada v mezích víceletého finančního rámce. Rozpočtové závazky na činnosti trvající déle než jeden rozpočtový rok mohou být rozděleny na roční splátky v průběhu několika let.
6. Z přídělu finančních prostředků na program Copernicus lze rovněž hradit výdaje související s činnostmi v rámci přípravy, sledování, kontroly, auditu a hodnocení, které jsou vyžadovány přímo pro řízení programu Copernicus a dosahování jeho cílů, včetně výdajů na studie, schůze, informační a komunikační činnosti, jakož i výdaje na sítě informačních technologií zaměřené na zpracování informací a výměnu dat.
7. Komise může prováděním programu Copernicus pověřit subjekty uvedené v čl. 58 odst. 1 písm. c) finančního nařízení. Je-li rozpočet programu Copernicus plněn s využitím nepřímého řízení podle čl. 10 odst. 3 nebo čl. 11 odst. 1, uplatní se v míře umožněné článkem 60 finančního nařízení pravidla subjektů pověřených úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu, která upravují zadávání veřejných zakázek. V příslušných pověřovacích dohodách se vymezí konkrétní úpravy nezbytné s ohledem na tato pravidla, jakož i ujednání pro prodloužení platnosti stávajících smluv.
KAPITOLA II
SPRÁVA PROGRAMU COPERNICUS
Článek 9
Úloha Komise
1. Komise nese celkovou odpovědnost za program Copernicus a za koordinaci mezi jeho různými složkami. Spravuje finanční prostředky přidělené podle tohoto nařízení a dohlíží na provádění programu Copernicus, a to i pokud jde o stanovení priorit, zapojení uživatelů, náklady, harmonogram, průběh plnění a zadávání zakázek.
2. Komise jménem Unie a v oblasti její působnosti řídí vztahy se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi a zajišťuje koordinaci programu Copernicus s činnostmi na vnitrostátní úrovni, na úrovni Unie i na mezinárodní úrovni.
3. Komise usnadňuje koordinované příspěvky členských států se zaměřením na operativní poskytování služeb a dlouhodobou dostupnost nezbytných dat z pozorování.
4. Komise podporuje odpovídající rozvoj služeb programu Copernicus a zajišťuje doplňkovost, soudržnost a propojení programu Copernicus s dalšími příslušnými politikami, nástroji, programy a činnostmi Unie s cílem zajistit, že tyto politiky, nástroje, programy a činnosti budou ze služeb programu Copernicus těžit.
5. Komise podporuje vytváření dlouhodobého stabilního investičního prostředí a při rozhodování o změnách produktů datových služeb programu Copernicus a informačních služeb programu Copernicus spadajících do působnosti tohoto nařízení vede konzultace se zúčastněnými stranami.
6. Komise zajistí, aby veškeré subjekty pověřené prováděním úkolů poskytovaly své služby všem členským státům.
7. Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 31, pokud jde o stanovení požadavků na data za účelem vývoje složky služeb programu Copernicus podle čl. 5 odst. 1.
8. Komise přijme prováděcí akty přezkumným postupem podle čl. 30 odst. 4, pokud jde o:
a)
technické specifikace pro složku služeb programu Copernicus podle čl. 5 odst. 1, pokud je o provádění této složky;
b)
technické specifikace pro kosmickou složku programu Copernicus podle článku 6, pokud jde o provádění této složky a její rozvoj na základě požadavků uživatelů.
9. Komise poskytne včas členským státům a Evropskému parlamentu veškeré příslušné informace týkající se programu Copernicus, zejména pokud jde o řízení rizik, celkové náklady, roční náklady na provoz každého významného prvku infrastruktury programu Copernicus, harmonogram, průběh plnění, zadávání zakázek a posouzení správy práv duševního vlastnictví.
Článek 10
Úloha Evropské kosmické agentury
1. Komise uzavře s agenturou ESA pověřovací dohodu, kterou ji pověří těmito úkoly:
a)
zajišťováním technické koordinace kosmické složky programu Copernicus;
b)
za koordinace Komise definováním celkové systémové architektury kosmické složky programu Copernicus a jejího rozvoje na základě uživatelských požadavků;
c)
spravováním přidělených finančních prostředků;
d)
zajištěním monitorovacích a kontrolních postupů;
e)
vyvíjením nových zvláštních misí;
f)
zajišťováním opakujících se zvláštních misí;
g)
provozováním zvláštních misí, s výjimkou misí provozovaných organizací EUMETSAT podle odstavce 2 tohoto článku;
h)
koordinací režimu přístupu služeb programu Copernicus k datům z přispěvatelských misí;
i)
zajišťováním přístupových práv a vyjednáváním podmínek používání dat z komerčních družic, jež jsou požadována službami programu Copernicus podle čl. 5 odst. 1.
2. Komise uzavře pověřovací dohodu s organizací EUMETSAT, kterou jí v souladu s jejím mandátem a odbornou úrovní svěří odpovědnost provozovat zvláštní mise a poskytovat přístup k datům z přispěvatelských misí.
3. Pověřovací dohody s agenturou ESA a organizací EUMETSAT se uzavřou na základě rozhodnutí o pověření přijatém Komisí v souladu s čl. 58 odst. 1 písm. c) finančního nařízení.
4. V souladu s článkem 60 finančního nařízení jednají agentura ESA a organizace EUMETSAT ve vhodných případech jako veřejní zadavatelé s pravomocí přijímat rozhodnutí týkající se provádění a koordinace úkolů v oblasti zadávání zakázek, jež jim byly svěřeny.
5. Je-li to nezbytné pro provádění úkolů a plnění rozpočtu, které jsou předmětem pověření, stanoví pověřovací dohody obecné podmínky pro správu finančních prostředků, jež jsou agentuře ESA a organizaci EUMETSAT svěřeny, a případně zohlední dlouhodobý scénář ESA. Stanoví zejména činnosti, které mají být provedeny v souvislosti s vývojem, zadáváním zakázek a provozem kosmické složky programu Copernicus, s tím spojeným financováním, řídicími postupy a opatřeními pro sledování a kontrolu, opatřeními použitelnými v případě nedostatečného plnění smluv z hlediska nákladů, harmonogramu, průběhu plnění a zadávání zakázek, jakož i s pravidly pro úpravu vlastnictví veškerých hmotných i nehmotných aktiv.
6. Opatření pro sledování a kontrolu stanoví zejména systém předběžného odhadu nákladů, systematické informování Komise o nákladech a harmonogramu a v případě nesrovnalostí mezi předpokládaným rozpočtem, průběhem plnění a harmonogramem též nápravná opatření, která zajistí provedení činností v mezích přiděleného rozpočtu.
7. Výbor pro program Copernicus je ve věci rozhodnutí o pověření uvedeném v odstavci 3 tohoto článku konzultován poradním postupem podle čl. 30 odst. 3. Výbor pro program Copernicus je s předstihem informován o pověřovacích dohodách, jež mají být uzavřeny mezi Unií, zastoupenou Komisí, a agenturou ESA a organizací EUMETSAT.
8. Komise informuje výbor pro program Copernicus o výsledcích hodnocení zadávacích řízení a smluv, které má agentura ESA a organizace EUMETSAT uzavřít se subjekty soukromého sektoru, včetně informací o subdodávkách.
Článek 11
Provozovatelé služeb
1. Je-li to řádně odůvodněno zvláštní povahou činnosti a stávající specifickou odbornou úrovní, mandátem a provozními a řídícími kapacitami, může Komise prostřednictvím pověřovacích dohod či smluvních ujednání pověřit prováděním úkolů spojených se složkou služeb mimo jiné tyto subjekty:
a)
Evropskou agenturu pro životní prostředí (EEA);
b)
Evropskou agenturu pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie (FRONTEX);
c)
Evropskou agenturu pro námořní bezpečnost (EMSA);
d)
Satelitní středisko Evropské unie (SATCEN);
e)
Evropské středisko pro střednědobé předpovědi počasí (ECMWF);
f)
další příslušné evropské agentury, sdružení či konsorcia vnitrostátních institucí.
Pověřovací dohody s provozovateli služeb se uzavřou na základě rozhodnutí o pověření přijatého Komisí v souladu s čl. 58 odst. 1 písm. c) finančního nařízení.
2. Při výběru subjektů uvedených v odstavci 1 se řádně zohlední nákladová efektivnost svěření těchto úkolů a dopad na správní strukturu daných subjektů a na jejich finanční a lidské zdroje.
3. Výbor pro program Copernicus je ve věci rozhodnutí o pověření uvedeného v odstavci 1 tohoto článku konzultován poradním postupem podle čl. 30 odst. 3. Výbor je s předstihem informován o pověřovacích dohodách, jež mají být uzavřeny mezi Unií, zastoupenou Komisí, a provozovateli služeb.
Článek 12
Pracovní program Komise
1. Komise přijme prostřednictvím prováděcího aktu pro program Copernicus roční pracovní program podle článku 84 finančního nařízení.
2. Roční pracovní program obsahuje plán provádění s podrobným popisem činností týkajících se složek programu Copernicus uvedených v článcích 5, 6 a 7, má perspektivní povahu a zohledňuje vyvíjející se potřeby uživatelů a technický rozvoj.
3. Tento prováděcí akt se přijímá přezkumným postupem podle čl. 30 odst. 4 tohoto nařízení.
Článek 13
Spolupráce s členskými státy
1. Komise spolupracuje s členskými státy s cílem zlepšit vzájemnou výměnu dat a informací a posílit rozvoj distribuce dat na regionální a místní úrovni. Komise usiluje o zajištění toho, aby měl program Copernicus požadovaná data a informace k dispozici. Přispěvatelské mise, infrastruktury služeb a infrastruktury in situ členských států představují zásadní příspěvek do programu Copernicus.
2. Komise může prostřednictvím prováděcích aktů přijmout opatření na podporu používání dat z programu Copernicus a informací z programu Copernicus členskými státy a na podporu jejich přístupu k technologii a rozvoji v oblasti pozorování Země. Taková opatření nesmějí narušit volnou hospodářskou soutěž. Tyto prováděcí akty se přijmou přezkumným postupem podle čl. 30 odst. 4.
KAPITOLA III
ZADÁVÁNÍ VEŘEJNÝCH ZAKÁZEK
ODDÍL I
Obecná ustanovení týkající se zadávání veřejných zakázek
Článek 14
Obecné zásady
Aniž je dotčen čl. 8 odst. 7 a opatření požadovaná pro ochranu základních zájmů v oblasti bezpečnosti Unie nebo veřejné bezpečnosti nebo pro zajištění souladu s požadavky Unie na kontrolu vývozu, použije se na program Copernicus finanční nařízení, zejména otevřený přístup a spravedlivá hospodářská soutěž v rámci celého průmyslového dodavatelského řetězce, zadávací řízení na základě poskytování transparentních a včasných informací, jasné sdělování platných pravidel pro zadávání zakázek, kritérií pro výběr a kritérií pro zadání a jakýchkoliv dalších důležitých informací umožňujících vytvořit rovné podmínky pro všechny potenciální zájemce.
Článek 15
Specifické cíle
Veřejní zadavatelé sledují při zadávání zakázek ve svých zadávacích řízeních tyto cíle:
a)
podporovat co nejrozsáhlejší a nejotevřenější účast všech hospodářských subjektů v celé Unii, zejména nových účastníků a malých a středních podniků, mimo jiné prostřednictvím podpory využívání subdodávek ze strany uchazečů;
b)
zabránit možnému zneužití dominantního postavení a závislosti na jednom dodavateli;
c)
využít předchozích investic veřejného sektoru a získaných zkušeností, jakož i odborných zkušeností a způsobilostí v oblasti průmyslu, a zároveň zajistit, aby byla v zadávacích řízeních dodržována pravidla hospodářské soutěže;
d)
ve vhodných případech usilovat o zajištění více zdrojů s cílem zabezpečit lepší celkovou kontrolu programu Copernicus, jeho nákladů a harmonogramu;
e)
ve vhodných případech zohlednit celkové náklady za celé užitné období daného zadávaného produktu, služby nebo práce.
ODDÍL II
Zvláštní ustanovení vztahující se na zadávání veřejných zakázek
Článek 16
Zavedení rovných podmínek hospodářské soutěže
Veřejný zadavatel je povinen učinit příslušná opatření, která zajistí spravedlivé podmínky hospodářské soutěže v případě, že předchozí účast určitého hospodářského subjektu na činnostech souvisejících s předmětem výzvy k podávání nabídek:
a)
může tomuto hospodářskému subjektu přinést značné výhody ve smyslu výsadních informací, a může tudíž vést k obavám ohledně dodržování zásad rovného zacházení, nebo
b)
ovlivňuje běžné podmínky hospodářské soutěže nebo nestrannost a objektivitu zadávání či plnění zakázek.
Tato opatření nesmějí narušovat hospodářskou soutěž nebo ohrozit rovné zacházení nebo důvěrnost údajů shromážděných o podnicích, jejich obchodních vztazích a struktuře nákladů. Tato opatření musí v souvislosti s tím zohledňovat povahu a podmínky zakázky, která má být zadána.
Článek 17
Bezpečnost informací
Pokud se zakázky týkají utajovaných informací či takové informace vyžadují nebo obsahují, upřesní veřejný zadavatel v dokumentaci k zadávacímu řízení opatření a požadavky nezbytné k zajištění bezpečnosti těchto informací na požadované úrovni.
Článek 18
Spolehlivost dodávek
Veřejný zadavatel v dokumentaci k zadávacímu řízení upřesní požadavky související se spolehlivostí dodávek a poskytování služeb při plnění zakázky.
Článek 19
Zakázky rozdělené na podmíněné části
1. Veřejný zadavatel může zakázku zadat formou rozdělení na podmíněné části.
2. Zakázka rozdělená na podmíněné části se skládá z pevné části, ke které je stanoven rozpočtový závazek a z něj plynoucí pevný závazek zhotovit práce, uskutečnit dodávky nebo poskytnout služby dohodnuté pro tuto část, a z jedné nebo více částí, jež jsou podmíněny z hlediska rozpočtu i plnění. Specifické rysy zakázky rozdělené na podmíněné části jsou uvedeny v dokumentaci k zadávacímu řízení. Je zde vymezen zejména předmět zakázky, cena nebo podmínky jejího stanovení a podmínky zhotovení díla, uskutečnění dodávek a poskytování služeb v jednotlivých částech.
3. Poskytování pevné části musí být ucelené; totéž platí pro každou podmíněnou část s přihlédnutím k povinnostem v rámci dřívějších částí.
4. Plnění jednotlivých podmíněných částí podléhá souhlasu veřejného zadavatele, který své rozhodnutí zhotoviteli, dodavateli nebo poskytovateli sdělí v souladu se zakázkou. Je-li podmíněná část potvrzena se zpožděním nebo není-li potvrzena vůbec, může zhotovitel, dodavatel nebo poskytovatel v případě, že to zakázka umožňuje, za podmínek v ní stanovených, požadovat náhradu za prodlení nebo náhradu za nedodržení smlouvy.
5. Pokud veřejný zadavatel v určité části shledá, že práce, dodávky nebo služby sjednané pro tuto část nebyly dokončeny, může v případě, že to smlouva umožňuje, a za podmínek v ní stanovených, uplatnit nárok na náhradu škody a smlouvu ukončit.
Článek 20
Zakázky s nákladově stanovenou cenou
1. Veřejný zadavatel se může za podmínek stanovených v odstavci 2 v mezích maximálního cenového limitu rozhodnout pro zakázku se zcela nebo částečně nákladově stanovenou cenou.
Cenu, která má být za takovéto zakázky zaplacena, tvoří náhrada všech přímých nákladů, které zhotoviteli, dodavateli nebo poskytovateli vznikly při plnění zakázky, jako jsou výdaje za pracovní sílu, materiál, spotřební zboží, a využívání zařízení a infrastruktur nezbytných pro plnění zakázky. Tyto výdaje se navýší o paušální částku pokrývající nepřímé náklady a zisk, nebo o částku pokrývající nepřímé náklady a výkonnostní odměnu v závislosti na dosažení cílů, pokud jde o průběh plnění a harmonogram plnění.
2. Veřejný zadavatel se může pro zakázku se zcela nebo částečně nákladově stanovenou cenou rozhodnout, není-li objektivně možné přesně stanovit pevnou cenu a může-li přiměřeně prokázat, že pevná cena by byla z důvodu nejistot, jež jsou s plněním zakázky nutně spojeny, neobvykle vysoká, protože:
a)
zakázka se týká velmi složitých prvků nebo prvků vyžadujících novou technologii, a proto s sebou nese značná technická rizika;
b)
činnosti, které jsou předmětem zakázky, musí z provozních důvodů začít neprodleně, ačkoli není ještě možné stanovit pevnou a definitivní celkovou cenu, jelikož existují značná rizika nebo protože plnění zakázky je částečně závislé na plnění jiných zakázek.
3. Maximálním cenovým limitem zakázky se zcela nebo částečně nákladově stanovenou cenou je nejvyšší cena, která může být zaplacena. Tento limit lze překročit pouze ve výjimečných, náležitě odůvodněných případech a s předchozím souhlasem veřejného zadavatele.
4. V dokumentaci k zadávacímu řízení na zakázky se zcela nebo částečně nákladově stanovenou cenou je třeba upřesnit:
a)
typ zakázky, tedy zda se jedná o zakázku se zcela nebo částečně nákladově stanovenou cenou v mezích maximálního cenového limitu;
b)
v případě zakázky s částečně nákladově stanovenou cenou prvky zakázky, které jsou předmětem nákladově stanovené ceny;
c)
výši maximálního cenového limitu;
d)
kritéria pro zadání zakázky, která musí umožnit vyhodnocení věrohodnosti odhadovaného celkového rozpočtu, uhraditelných nákladů, mechanismů určování těchto nákladů a zisku uvedeného v nabídce, která se hodnotí;
e)
mechanismy navýšení uvedené v odstavci 1, které se mají použít u přímých nákladů;
f)
pravidla a postupy pro určení způsobilosti nákladů, které uchazeč v souvislosti s plněním zakázky odhaduje, při dodržení zásad uvedených v odstavci 5;
g)
účetní pravidla, která uchazeč musí dodržovat;
h)
v případě zakázky s částečně nákladově stanovenou cenou, která má být změněna na zakázku s pevnou a konečnou cenou, parametry platné pro takovou změnu.
5. Náklady, které zhotovitel, dodavatel nebo poskytovatel při plnění zakázky se zcela nebo částečně nákladově stanovenou cenou vynaložil, jsou způsobilé pouze v případě, že:
a)
jsou skutečně během doby trvání zakázky vynaloženy, s výjimkou nákladů na zařízení, infrastruktury a dlouhodobá nehmotná aktiva, která jsou pro plnění zakázky nezbytná a u kterých lze za způsobilé náklady považovat celou pořizovací cenu;
b)
jsou uvedeny v odhadovaném celkovém rozpočtu, který lze měnit prostřednictvím dodatků k původní zakázce;
c)
jsou pro plnění zakázky nezbytné;
d)
vyplývají z plnění zakázky a lze je plnění zakázky přičítat;
e)
jsou identifikovatelné, ověřitelné, zachycené v účetnictví zhotovitele, dodavatele nebo poskytovatele a stanoveny v souladu s účetními standardy uvedenými v dokumentaci k zadávacímu řízení a ve smlouvě o zakázce;
f)
splňují požadavky platných daňových a sociálních právních předpisů;
g)
neodchylují se od podmínek zakázky;
h)
jsou přiměřené, odůvodněné a splňují požadavky řádného finančního řízení, zejména požadavky hospodárnosti a efektivnosti.
Zhotovitel, dodavatel nebo poskytovatel odpovídá za své nákladové účetnictví a za vedení řádných účetních záznamů nebo jakýchkoli jiných dokumentů vyžadovaných za účelem doložení toho, že náklady, jejichž proplacení požaduje, jsou skutečné a v souladu se zásadami vymezenými v tomto článku. Náklady, které nemůže odůvodnit, jsou považovány za nezpůsobilé a jejich úhrada musí být zamítnuta.
6. Veřejný zadavatel je v zájmu zajištění řádného plnění zakázek s nákladově stanovenou cenou odpovědný za tyto úkoly:
a)
stanovení maximálního cenového limitu tak, aby byl co nejrealističtější a zároveň umožňoval flexibilitu nezbytnou pro zohlednění technických problémů;
b)
změnu zakázky s částečně nákladově stanovenou cenou na zakázku se zcela pevnou a konečnou cenou, jakmile je během plnění zakázky tuto pevnou a konečnou cenu možné stanovit. Určit za tím účelem parametry pro změnu zakázky uzavřené s nákladově stanovenou cenou na zakázku s pevnou a konečnou cenou;
c)
zavedení opatření pro dohled a kontrolu, která stanoví zejména systém pro předběžný odhad nákladů;
d)
určení vhodných zásad, nástrojů a postupů pro plnění zakázek, především pro určení a kontrolu způsobilosti nákladů zhotovitele, dodavatele nebo poskytovatele či jejich subdodavatelů v průběhu plnění zakázky a pro začlenění dodatků do zakázky;
e)
ověření toho, zda zhotovitel, dodavatel nebo poskytovatel a jejich subdodavatelé dodržují účetní standardy uvedené v zakázce a povinnost předložit účetní dokumenty poskytující věrný a poctivý obraz jejich účetnictví;
f)
zajištění toho, aby při plnění zakázky byla nepřetržitě sledována účinnost zásad, nástrojů a postupů uvedených v písmenu d).
Článek 21
Dodatky
Veřejný zadavatel a zhotovitelé, dodavatelé nebo poskytovatelé mohou zakázku pozměnit dodatkem, který však musí splňovat všechny tyto podmínky:
a)
nemění předmět zakázky;
b)
nenarušuje ekonomickou rovnováhu zakázky;
c)
nezavádí podmínky, které by v případě, že by byly obsaženy v původní zadávací dokumentaci k zakázce, umožnily přijmout jiné uchazeče, než kteří byli původně přijati, nebo jinou nabídku, než která byla původně přijata.
Článek 22
Subdodávky
1. Veřejný zadavatel uchazeče požádá, aby část zakázky zadal prostřednictvím zadávacího řízení na příslušných úrovních subdodávek společnostem, které nenáležejí do skupiny daného uchazeče, zejména novým účastníkům a malým a středním podnikům.
2. Veřejný zadavatel vyjádří požadovaný podíl subdodávek v rámci zakázky jako rozmezí od minimálního do maximálního procentního podílu. Zajistí, aby tyto podíly byly vyvážené k cíli a hodnotě zakázky s přihlédnutím k povaze dotčeného odvětví činnosti, a zejména ke zjištěnému stavu hospodářské soutěže a průmyslovému potenciálu.
3. Pokud uchazeč v nabídce uvede, že nemá v úmyslu zadat jakýkoliv podíl zakázky subdodavatelům nebo že podíl, který zamýšlí zadat ve formě subdodávek, je nižší než rozmezí uvedené v odstavci 2, uvede veřejnému zadavateli příslušné důvody. Veřejný zadavatel tyto informace předá Komisi.
4. Veřejný zadavatel může subdodavatele, které si zvolil zájemce ve fázi zadávacího řízení k hlavní zakázce nebo uchazeč pro její plnění, zamítnout. Zamítnutí lze odůvodnit pouze na základě kritérií pro výběr uchazečů o hlavní zakázku a musí být písemné.
KAPITOLA IV
POLITIKA V OBLASTI DAT A BEZPEČNOSTI
Článek 23
Politika v oblasti dat z programu Copernicus a informací z programu Copernicus
1. Politika v oblasti dat z programu Copernicus a informací z programu Copernicus pro opatření financovaná v rámci programu Copernicus podporuje cíle uvedené v článku 4 a tyto cíle:
a)
podpora využívání a sdílení dat z programu Copernicus a informací z programu Copernicus;
b)
posilování evropských trhů v oblasti pozorování Země, zejména navazujících odvětví, s cílem umožnit růst a tvorbu pracovních míst;
c)
přispívání k udržitelnosti a kontinuitě poskytování dat z programu Copernicus a informací z programu Copernicus;
d)
podpora evropských výzkumných, technologických a inovačních komunit.
2. Data ze zvláštních misí a informace z programu Copernicus jsou k dispozici prostřednictvím platforem programu Copernicus pro šíření informací, a to za předem stanovených technických podmínek, plně, volně a bezplatně, s výhradou těchto omezení:
a)
licenčních podmínek týkajících se dat a informací třetích stran;
b)
formátů, charakteristik a prostředků šíření;
c)
bezpečnostních zájmů a vnějších vztahů Unie nebo jejích členských států;
d)
rizik poruchy systému, který produkuje data a informace z programu Copernicus, z bezpečnostních nebo technických důvodů;
e)
zajištění spolehlivého přístupu k datům z programu Copernicus a informacím z programu Copernicus ze strany evropských uživatelů.
Článek 24
Podmínky a omezení přístupu k datům z programu Copernicus a informacím z programu Copernicus a jejich používání
1. Při respektování politik třetích stran v oblasti dat a informací, a aniž jsou dotčena pravidla a postupy vztahující se na kosmické infrastruktury a infrastruktury in situ, které jsou v pravomoci členských států nebo v pravomoci mezinárodních organizací, může Komise v souladu s článkem 31 přijímat akty v přenesené pravomoci, pokud jde o:
a)
podmínky a postupy související s přístupem k datům z programu Copernicus a informacím z programu Copernicus, a s jejich registrací a používáním, včetně prostředků šíření;
b)
konkrétní technická kritéria nezbytná k tomu, aby se zabránilo narušení dat z programu Copernicus a informací z programu Copernicus, včetně přednostního přístupu;
c)
kritéria a postupy pro omezení získávání nebo šíření dat z programu Copernicus a informací z programu Copernicus v důsledku kolidujících práv.
2. Při respektování politik třetích stran v oblasti dat a informací, a aniž jsou dotčena pravidla a postupy vztahující se na kosmické infrastruktury a infrastruktury in situ, které jsou v pravomoci členských států nebo v pravomoci mezinárodních organizací, může Komise přezkumným postupem podle čl. 30 odst. 4 přijímat opatření, pokud jde o:
a)
technické specifikace pro předávání a používání dat ze zvláštních misí předávaných přijímacím stanicím nebo prostřednictvím specializovaných širokopásmových připojení (high bandwidth) stanicím, jež nejsou součástí programu Copernicus;
b)
technické specifikace pro archivaci dat z programu Copernicus a informací z programu Copernicus.
3. V souladu s tímto nařízením a platnými právy třetích stran stanoví Komise příslušné licenční podmínky a postupy pro data ze zvláštních misí a informace z programu Copernicus a předávání družicových dat přijímacím stanicím nebo prostřednictvím specializovaných širokopásmových připojení stanicím, jež nejsou součástí programu Copernicus.
Článek 25
Ochrana bezpečnostních zájmů
1. Komise vyhodnotí bezpečnostní rámec programu Copernicus, přičemž zohlední cíle uvedené v článku 4. Komise za tímto účelem posoudí, jaká bezpečnostní opatření je třeba vytvořit s cílem zamezit veškerým rizikům nebo hrozbám pro zájmy či bezpečnost Unie nebo jejích členských států, a zejména s cílem zajistit soulad se zásadami stanovenými v rozhodnutí 2001/844/ES a rozhodnutí 2013/488/EU.
2. Na základě hodnocení uvedeného v odstavci 1 Komise prostřednictvím prováděcích aktů stanoví potřebné technické specifikace pro program Copernicus. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 30 odst. 4.
3. Pro účely vymezení technických specifikací bezpečnostního rámce podle odstavce 2 mohou být Komisi nápomocni nezávislí odborníci členských států.
4. Aniž je dotčen odstavec 2, přijme Rada opatření, která se použijí ve všech případech, kdy by mohly mít data a informace z programu Copernicus dopad na bezpečnost Unie nebo jejích členských států.
5. Dojde-li v rámci programu Copernicus k vytvoření utajovaných informací EU nebo k nakládání s takovými informacemi, všichni účastníci zajistí stejný stupeň ochrany, jaký je zajištěn pravidly stanovenými v rozhodnutí 2001/844/ES a v přílohách k rozhodnutí 2013/488/EU.
KAPITOLA V
RŮZNÉ
Článek 26
Mezinárodní spolupráce
1. Programu Copernicus se mohou na základě příslušných dohod účastnit tyto země nebo mezinárodní organizace:
a)
země Evropského sdružení volného obchodu (ESVO), které jsou smluvními stranami Dohody o EHP v souladu s podmínkami stanovenými v Dohodě o EHP;
b)
kandidátské země, jakož i potenciální kandidáti v souladu s příslušnými rámcovými dohodami nebo protokolem k dohodě o přidružení, který stanoví obecné zásady a podmínky pro účast těchto zemí v programech Unie;
c)
Švýcarská konfederace, ostatní třetí země neuvedené v písm. a) a b) a mezinárodní organizace v souladu s dohodami uzavřenými Unií s těmito třetími zeměmi nebo mezinárodními organizacemi podle článku 218 Smlouvy o fungování EU, které stanoví podmínky a podrobná pravidla jejich účasti.
2. Země nebo mezinárodní organizace uvedené v odstavci 1 mohou na program Copernicus poskytovat finanční podporu nebo příspěvky ve formě věcného plnění. Tato finanční podpora a příspěvky se považují za vnější účelově vázané příjmy v souladu s čl. 21 odst. 2 finančního nařízení a jsou přípustné za podmínek stanovených ve smlouvě uzavřené s příslušnou třetí zemí nebo mezinárodní organizací.
3. Program Copernicus se může zabývat otázkami mezinárodní koordinace pozorovacích systémů a související výměnou dat s cílem posílit svůj globální rozměr a doplňkovost, přičemž zohlední stávající mezinárodní dohody a koordinační postupy.
Článek 27
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Komise přijme vhodná opatření k zajištění toho, aby byly při provádění činností financovaných v rámci programu Copernicus chráněny finanční zájmy Unie preventivními opatřeními proti podvodům, korupci a jinému protiprávnímu jednání účinnými kontrolami, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným vymáháním neoprávněně vyplacených částek a případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími správními a finančními sankcemi.
2. Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr mají pravomoc provádět na základě dokumentů a na místě audit u všech příjemců grantů, zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů a subdodavatelů, kteří v rámci programu Copernicus obdrželi finanční prostředky Unie.
3. Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) může provádět šetření, včetně kontrol a inspekcí na místě, a to v souladu s předpisy a postupy stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (14) a v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (15) s cílem stanovit, zda v souvislosti s grantovou dohodou či rozhodnutím o udělení grantu nebo smlouvou, které jsou financovány v rámci programu Copernicus, nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání poškozujícímu finanční zájmy Unie.
4. Aniž jsou dotčeny odstavce 1, 2 a 3, dohody o spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, smlouvy, grantové dohody a rozhodnutí o udělení grantu uzavřené v rámci provádění programu Copernicus obsahují ustanovení, která výslovně zmocňují Komisi, Účetní dvůr a úřad OLAF k provádění těchto auditů a šetření v souladu s jejich příslušnými pravomocemi.
Článek 28
Vlastnictví
1. Unie je vlastníkem veškerých hmotných i nehmotných aktiv vytvořených nebo vyvinutých v rámci programu Copernicus. Za tímto účelem budou případně uzavírány dohody s třetími stranami týkajících se stávajících vlastnických práv.
2. Podmínky týkající se převodu vlastnictví na Unii jsou upraveny v dohodách uvedených v odstavci 1.
3. Komise prostřednictvím vhodného rámce zajistí optimální využití majetku uvedeného v tomto článku; zejména co nejúčinněji spravuje práva duševního vlastnictví týkající se programu Copernicus, přičemž zohledňuje potřebu chránit a zhodnocovat práva duševního vlastnictví Unie, zájmy všech zúčastněných stran, nutnost harmonizovaného rozvoje trhů a nových technologií a nepřetržité poskytování služeb. Za tímto účelem zajistí, aby smlouvy uzavřené v rámci programu Copernicus zahrnovaly možnost převodu práv duševního vlastnictví nebo udělení licence k těmto právům vyplývajícím z práce vykonané v rámci programu Copernicus.
Článek 29
Pomoc Komisi
Komisi mohou být nápomocni nezávislí odborníci z různých oblastí souvisejících s oblastí působnosti programu Copernicus a z řad široké škály zúčastněných stran, včetně uživatelů programu Copernicus a zástupců vnitrostátních subjektů odpovědných za činnosti týkající se vesmíru, kteří jí poskytnou potřebné technické a vědecké odborné znalosti, včetně mezioborových a meziodvětvových perspektiv, přičemž zohlední příslušné stávající iniciativy na úrovni Unie i na vnitrostátní a regionální úrovni.
Článek 30
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen výbor (dále jen „výbor pro program Copernicus“). Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
Výbor pro program Copernicus zasedá v konkrétních složeních, zejména pokud jde o bezpečnostní aspekty („rada pro bezpečnost“).
2. Výbor pro program Copernicus v souladu se svým jednacím řádem zřídí fórum uživatelů jakožto pracovní skupinu, která poskytuje výboru poradenství ohledně otázky uživatelských požadavků.
3. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 4 nařízení (EU) č. 182/2011.
4. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
5. Zástupci subjektů pověřených plněním úkolů programu Copernicus se na práci výboru pro program Copernicus případně podílejí jako pozorovatelé za podmínek stanovených v jeho jednacím řádu.
6. Dohody uzavřené Unií podle článku 26 mohou obsahovat ustanovení o případném zapojení zástupců třetích zemí nebo mezinárodních organizací do práce výboru pro program Copernicus za podmínek stanovených v jeho jednacím řádu.
7. Výbor pro program Copernicus zasedá pravidelně, pokud možno každé čtvrtletí. Komise poskytne pro každé zasedání zprávu o pokroku při provádění programu Copernicus. Tyto zprávy poskytují obecný přehled o stavu a vývoji programu Copernicus, zejména pokud jde o řízení rizika, náklady, harmonogram a průběh plnění, zadávání zakázek a příslušné poradenství poskytované Komisi.
Článek 31
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 9 odst. 7 a čl. 24 odst. 1 je Komisi svěřena na dobu trvání programu Copernicus.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 9 odst. 7 a čl. 24 odst. 1 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akty v přenesené pravomoci přijaté podle čl. 9 odst. 7 a čl. 24 odst. 1 vstoupí v platnost, pouze pokud proti nim Evropský parlament ani Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byly oznámeny, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 32
Hodnocení
1. Do 31. prosince 2017 po konzultaci příslušných zúčastněných stran Komise vypracuje hodnotící zprávu o dosažení cílů všech úkolů financovaných v rámci programu Copernicus, pokud jde o jejich výsledky a dopady, evropskou přidanou hodnotu a účinnost využívání zdrojů. V hodnocení se zaměří především na trvající význam všech cílů, jakož i na to, jak opatření přispívají k dosažení cílů uvedených v článku 4, jak funguje organizační struktura a jaká je oblast působnosti poskytovaných služeb. Hodnocení bude obsahovat posouzení možného zapojení příslušných evropských agentur ( včetně Agentury pro evropský GNSS ) a bude případně doplněno o příslušné legislativní návrhy.
V hodnocení budou posouzeny zejména dopady politiky v oblasti dat z programu Copernicus a informací z programu Copernicus na zúčastněné strany a navazující uživatele, jakož i vliv na podniky a na státní i soukromé investice do infrastruktur pro pozorování Země.
2. Komise provádí hodnocení uvedené v odstavci 1 v úzké spolupráci s provozovateli a uživateli programu Copernicus a posuzuje účinnost a efektivitu programu Copernicus a jeho přínos k dosahování cílů uvedených v článku 4. Komise sdělí výsledky těchto hodnocení Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů a v případě potřeby navrhne vhodná opatření.
3. Komise může hodnotit způsoby uskutečňování projektů, jakož i dopad jejich provádění, s cílem posoudit, zda bylo dosaženo stanovených cílů, včetně cílů týkajících se ochrany životního prostředí, a kdykoli je to potřeba, může k tomu využít pomoci nezávislých subjektů.
4. Komise může požádat členský stát, aby předložil konkrétní hodnocení činností a souvisejících projektů financovaných podle tohoto nařízení nebo jí ve vhodných případech poskytl informace a pomoc, které jsou pro provedení hodnocení těchto projektů potřeba.
Článek 33
Zrušení
1. Nařízení (EU) č. 911/2010 se zrušuje.
2. Opatření přijatá na základě nařízení (EU) č. 911/2010 zůstávají v platnosti.
3. Odkazy na zrušené nařízení (EU) č. 911/2010 se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze.
Článek 34
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 3. dubna 2014.
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 377/2014/EU RENDELETE
(2014. április 3.)
a Kopernikusz-program létrehozásáról és a 911/2010/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 189. cikke (2) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,
rendes jogalkotási eljárás keretében (2),
mivel:
(1)
A globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelés (GMES) egy olyan Föld-megfigyelési kezdeményezés volt, amelyet az Unió vezetett, és a tagállamokkal és az Európai Űrügynökséggel (ESA) partnerségben valósított meg. A GMES eredete 1998 májusáig nyúlik vissza, amikor is az európai űrtechnológiai tevékenységek kidolgozásában részt vevő intézmények „bavenói nyilatkozat” néven együttes nyilatkozatot adtak ki. A nyilatkozat a világűrbe telepített környezeti megfigyelési szolgáltatásoknak az európai készségek és technológiák hasznosítása és továbbfejlesztése révén történő kialakítása iránti hosszú távú kötelezettségvállalásra szólított fel. 2005-ben az Unió stratégiai döntést hozott arról, hogy az ESA-val közösen a környezetvédelmi és biztonsági szolgáltatások nyújtására szolgáló független európai Föld-megfigyelési kapacitást fejleszt ki.
(2)
E kezdeményezésre építve a 911/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet létrehozta az európai Föld-megfigyelési programot (GMES), és meghatározta a program kezdeti működésének végrehajtására vonatkozó szabályokat (3).
(3)
Noha a 911/2010/EU rendelet értelmében létrejött program az 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelettel (4) létrehozott, 2014-2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret idején is folytatódik, a „GMES” betűszót a „Kopernikusz” név váltja fel, amely közismertsége okán könnyebben kommunikálható a nyilvánosság felé. A Bizottság védjegyként bejegyeztette a nevet, hogy azt az uniós intézmények használhassák, továbbá hogy annak használatát más érdekelt felhasználók, különösen az alapszolgáltatásokat nyújtók részére engedélyezni lehessen.
(4)
A Kopernikusz-program (Kopernikusz) alapját az Unió, az ESA és a tagállamok közötti partnerség képezi. Ezért a programnak a meglevő európai és nemzeti kapacitásokra kell épülnie, és azokat közösen kidolgozott új eszközökkel kell kiegészítenie. E megközelítés érvényesítése érdekében a Bizottságnak törekednie kell arra, hogy fenntartsa a párbeszédet az ESA-val és a releváns, világűrben elhelyezkedő és lokális eszközökkel rendelkező tagállamokkal.
(5)
Céljai elérése érdekében a Kopernikusz-programnak a világűrbe telepített önálló uniós megfigyelési kapacitást kell biztosítania, és operatív szolgáltatásokat kell nyújtania a környezetvédelem, a polgári védelem és a polgári biztonság területén, teljes mértékben tiszteletben tartva a hivatalos figyelmeztetésekkel kapcsolatos nemzeti megbízatásokat. Igénybe kell vennie ezenkívül a rendelkezésre álló közreműködő programokat, és fel kell használnia az elsősorban a tagállamok által szolgáltatott lokális adatokat. A Kopernikusz-programnak a lehető legnagyobb mértékben fel kell használnia a tagállamok világűrbe telepített megfigyelési kapacitásait és szolgáltatásait. A programnak továbbá az üzleti célú kezdeményezések kapacitásait is fel kell használnia, ezáltal hozzájárulva ahhoz, hogy egy életképes kereskedelmi űrkutatási ágazat jöjjön létre Európában. Emellett a felhasználók részéről jelentkező, szinte valós idejű adatok iránti egyre növekvő igényre válaszul, a kapacitások erősítése érdekében elő kell mozdítani az adatátvitel optimalizálását szolgáló rendszereket.
(6)
A Föld-megfigyelési technológiáknak a mind a helyi hatóságok, mind pedig a kis- és középvállalkozások (kkv-k) általi használata előmozdításának és megkönnyítésének érdekében ösztönözni kell a Kopernikusz-adatok terjesztését szolgáló - többek között nemzeti és regionális szerveket magában foglaló - hálózatok kialakítását.
(7)
A Kopernikusz-programnak célja szerint olyan, a felhasználók sajátos igényeinek megfelelő, pontos és megbízható információkat kell nyújtania a környezetvédelem és a biztonság területén, amelyek támogatnak más, különösen a belső piacra, a közlekedésre, a környezetvédelemre, az energiára, a polgári védelemre és a polgári biztonságra, a harmadik országokkal folytatott együttműködésre és a humanitárius segítségnyújtásra vonatkozó uniós szakpolitikákat.
(8)
A Kopernikuszt a Föld-megfigyelési Csoport (GEO) keretei között kialakított GEOSS-nek, azaz a Föld-megfigyelési rendszerek globális rendszerének a kiépítéséhez való európai hozzájárulásnak kell tekinteni.
(9)
A Kopernikuszt más vonatkozó uniós eszközökkel és tevékenységekkel összhangban kell végrehajtani, különös tekintettel a környezetvédelemmel és az éghajlatváltozással kapcsolatos intézkedésekre, továbbá a biztonságot, a személyes adatok védelmét, a versenyképességet és az innovációt, a kohéziót, a kutatást, a közlekedést, a versenyügyet és a nemzetközi együttműködést érintő eszközökre, valamint az európai műholdas navigációs rendszerekre (Galileo és EGNOS). A Kopernikusz-adatoknak ezenkívül meg kell felelniük a tagállamok térinformációs referenciaadatainak, valamint a 2007/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) értelmében kialakított uniós térinformációs infrastruktúrára vonatkozó végrehajtási szabályoknak és technikai iránymutatásoknak. A Kopernikusznak emellett ki kell egészítenie a Bizottság 2008. február 1-jei„A közös környezeti információs rendszer felé” című közleményében említett közös környezeti információs rendszert (SEIS) és a katasztrófaelhárítás területén végzett uniós tevékenységeket is. A Kopernikusz-programot a közszféra információinak további felhasználásáról szóló 2003/98/EK európai parlament és tanácsi irányelv (6) célkitűzéseivel, különösen az átláthatóság, a szolgáltatások fejlődését eredményező feltételek kialakítása, valamint a gazdasági növekedéshez és a munkahelyteremtéshez való hozzájárulás célkitűzésével összhangban kell végrehajtani. A Bizottság 2010. augusztus 26-i„Az európai digitális menetrend” című közleményében említett - európai digitális menetrend támogatása érdekében a Kopernikusz-adatokhoz és a Kopernikusz-információkhoz szabad és nyílt hozzáférést kell biztosítani.
(10)
A Kopernikusz-programot az Európa 2020 - Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája (a továbbiakban: az Európa 2020 stratégia) keretében kell megvalósítani. A programnak hozzá kell járulnia számos különböző uniós szakpolitikához, és elő kell segítenie az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek elérését, elsősorban egy olyan hatékony űrpolitika kidolgozása révén, amely biztosítja néhány főbb globális kihívás kezelésének, valamint az éghajlat-változási és energia-fenntarthatósági célok megvalósításának az eszközeit. A Kopernikusz-programnak emellett támogatnia kell az európai űrpolitika végrehajtását, és elő kell segítenie az űrtechnológián alapuló adatok és szolgáltatások európai piacainak növekedését.
(11)
A Kopernikusznak az 1291/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (7) létrehozott Horizont 2020 keretprogramnak az eredményeire is építenie kell, különösen azon kutatási és innovációs tevékenységei révén, amelyek a távérzékelő, levegőbe telepített és lokális technológiákat és adatokat felhasználó jövőbeli Föld-megfigyelési technológiákra és alkalmazásokra irányulnak és a fontosabb társadalmi problémák kezelését célozzák. A Kopernikusz különböző aspektusai tekintetében a Bizottságnak biztosítania kell a megfelelő szinergiát, átláthatóságot és egyértelműséget.
(12)
A Kopernikusz űrkomponense fejlesztésének a változó felhasználói igények kielégítéséhez rendelkezésre álló lehetőségek elemzésére kell épülnie, beleértve a nemzeti/állami programoktól és az európai kereskedelmi szolgáltatóktól való beszerzést, az új célzott programok meghatározását, a nem európai programokhoz hozzáférést biztosító nemzetközi megállapodásokat és az európai Föld-megfigyelési piacot is.
(13)
Az egyértelműség kedvéért és a költségek ellenőrzésének megkönnyítése érdekében a Kopernikusz tevékenységeinek elvégzésére előirányzott legmagasabb összeget különböző kategóriákra kell lebontani. Mindazonáltal a rugalmasság, illetve a Kopernikusz zökkenőmentes lefolytatásának biztosítása érdekében a Bizottságnak meg kell hagyni azt a lehetőséget, hogy a forrásokat a kategóriák között átcsoportosítsa.
(14)
Az operatív szolgáltatások nyújtása a Kopernikusz űrkomponensének jó működésétől, rendelkezésre állásának folyamatosságától és biztonságosságától függ. A Kopernikusz űrkomponense számára a más műholdakkal való ütközés egyre növekvő kockázata és az űrszemét komoly veszélyt jelent. Ebből következően a Kopernikusz tevékenységei között szerepelnie kell a Kopernikusz űrkomponense és műveletei védelmének, többek között a műholdak fellövése során. Ennek vonatkozásában a Kopernikusz számára előirányzott költségvetésből arányos hozzájárulással lehetne finanszírozni azoknak a szolgáltatásoknak a költségét, amelyek alkalmasak ilyen védelem biztosítására, amennyire csak lehetséges szigorú költséggazdálkodást követően és teljes mértékben tiszteletben tartva az e rendeletben meghatározott, folyó áron 26,5 millió EUR legmagasabb összeget. A hozzájárulást csak adatok és szolgáltatások biztosítására lehet felhasználni, infrastruktúra vásárlására nem.
(15)
A Kopernikusz végrehajtásának és hosszú távú tervezésének javítása céljából a Bizottságnak éves munkaprogramot kell elfogadnia, beleértve a Kopernikusz céljainak megvalósításához szükséges tevékenységek végrehajtási tervét is. A végrehajtási tervnek előretekintőnek kell lennie, és le kell írnia a Kopernikusz végrehajtásához szükséges tevékenységeket, figyelembe véve a változó felhasználói igényeket és a műszaki fejlődést.
(16)
A Kopernikusz szolgáltatási komponensének végrehajtását a Kopernikusz összetettségére és az ahhoz előirányzott forrásokra tekintettel műszaki specifikációk alapján kell megvalósítani. Ez elősegítheti a szolgáltatásoknak a felhasználók körében való elterjedését is, mivel a felhasználók előre tisztában lennének a szolgáltatások elérhetőségével és fejlődési irányával, továbbá hozzájárulna a tagállamokkal és más felekkel való együttműködéshez is. Ennek megfelelően a Bizottságnak szükség szerint el kell fogadnia és aktualizálnia kell valamennyi Kopernikusz-szolgáltatás műszaki specifikációját, amelynek keretében ki kell térnie az adott szolgáltatás hatályára, felépítésére, technikai szolgáltatási portfóliójára, költségeinek indikatív bontására és a költségek tervezésére, teljesítményszintjeire, a világűrbeli és lokális adathozzáférési szükségleteire, fejlesztésére, szabványaira, valamint adatarchiválására és -terjesztésére.
(17)
A Kopernikusz űrkomponensének végrehajtását a Kopernikusz összetettségére és az ahhoz előirányzott forrásokra tekintettel műszaki specifikációk alapján kell megvalósítani. Ennek megfelelően a Bizottságnak szükség szerint el kell fogadnia és aktualizálnia kell a Kopernikusz űrkomponense keretében támogatandó tevékenységek részletes műszaki specifikációját, valamint azok költségeinek indikatív bontását és a költségek tervezését. Mivel a Kopernikusznak az Unió, az ESA és a tagállamok által a globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelés keretében végrehajtott beruházásokra kell építenie, a Kopernikusz űrkomponense keretében megvalósított tevékenységeknek adott esetben figyelembe kell venniük az ESA hosszú távú előrejelzésében szereplő elemeket; a hosszú távú előrejelzés az ESA által készített és aktualizált dokumentum, amely meghatározza a Kopernikusz űrkomponensének átfogó keretét.
(18)
A Kopernikusznak felhasználóközpontúnak kell lennie, ami szükségessé teszi a felhasználók folyamatos, tényleges bevonását, különös tekintettel a szolgáltatási követelmények meghatározására és validálására.
(19)
A Kopernikusz nemzetközi dimenziója különös jelentőséggel bír az adat és az információ cseréje, valamint a megfigyelési infrastruktúrához való hozzáférés terén. Ez az adatcsererendszer költséghatékonyabb az adatvásárlási rendszereknél, és erősíti a Kopernikusz globális dimenzióját.
(20)
Az Európai Gazdasági Térségről (EGT) szóló megállapodás, valamint a tagjelölt országokkal és potenciális tagjelöltekkel kötött keretmegállapodások rendelkeznek ezen országok uniós programokban való részvételéről. Ilyen értelmű nemzetközi megállapodások megkötésével más harmadik országok és nemzetközi szervezetek részvételét is lehetővé kell tenni.
(21)
Lehetővé kell tenni, hogy a tagállamok, harmadik országok és nemzetközi szervezetek megfelelő megállapodások alapján hozzájárulhassanak a programokhoz.
(22)
A Kopernikusz tekintetében vállalt általános felelősség a Bizottságot terheli. A Bizottságnak meg kell határoznia a program prioritásait, és biztosítania kell annak átfogó koordinációját és felügyeletét. Ennek keretében olyan célzott erőfeszítéseket is kell tenni, amelyek a lakosságban jobban tudatosítják, hogy az űrprogramok az európai polgárok számára milyen jelentőséggel bírnak. A Bizottságnak a Kopernikusszal kapcsolatos minden lényeges információt időben el kell juttatnia az Európai Parlament és a Tanács részére.
(23)
A Kopernikusz végrehajtása során a Bizottságnak a Kopernikusz űrkomponense technikai koordinációjával, architektúrájának meghatározásával, a világűrbe telepített eszközök fejlesztésével és beszerzésével, az adatokhoz való hozzáféréssel és a célzott programok működtetésével kapcsolatban adott esetben igénybe kell vennie az olyan európai kormányközi szervezetek segítségét, amelyekkel korábban már partnerséget alakított ki, így különösen az ESA segítségét. Emellett a Bizottságnak a célzott programok működtetésével kapcsolatban a Meteorológiai Műholdak Hasznosításának Európai Szervezetére (EUMETSAT) is támaszkodnia kell, összhangban annak szakértelmével és megbízatásával.
(24)
Tekintettel a Kopernikusz partnerségi dimenziójára, valamint arra, hogy a műszaki szakértelem kapcsán el kell kerülni az átfedéseket, a Kopernikusz végrehajtásával a megfelelő műszaki és szakmai kapacitással rendelkező szervezeteket kell megbízni. E szervezeteket arra kell ösztönözni, hogy a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (költségvetési rendelet) (8) megfelelően az említett feladatokhoz szükséges mértékben legyenek nyitottak a versenyre.
(25)
A Kopernikusznak olyan szolgáltatási komponenst kell tartalmaznia, amely biztosítja az információszolgáltatást a légkörmegfigyelés, a szárazföld- és tengerikörnyezet-megfigyelés, az éghajlatváltozás megfigyelése, a katasztrófaelhárítás és a biztonság terén. A Kopernikusznak különösen a következő információkat kell nyújtania: a légkör állapotára - helyi, nemzeti, európai és globális szinten egyaránt - vonatkozó információk; a tengerek és óceánok állapotára vonatkozó információk, többek között a tengermegfigyelésre szakosodott európai csoportosulás létrehozása révén; a helyi, nemzeti és európai szakpolitikák végrehajtását elősegítő szárazföld-megfigyelést támogató információk; az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást és az éghajlatváltozás hatásainak enyhítését támogató információk; a többek között megelőzési tevékenységek révén megvalósuló katasztrófaelhárítást szolgáló térinformatikai információk, valamint a polgári biztonságot szolgáló és többek között az Unió külső tevékenységét is támogató térinformatikai információk. A Bizottságnak azonosítania kell a szolgáltatásnyújtás fenntarthatóságát elősegítő megfelelő szerződéses megállapodásokat.
(26)
A Kopernikusz szolgáltatási komponensének végrehajtása során - amennyiben ezt a tevékenység sajátos jellege és a különleges szakértelem megfelelően indokolja - a Bizottság igénybe veheti az illetékes szervezetek, például az Európai Környezetvédelmi Ügynökség, az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség (FRONTEX), az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség (EMSA), az Európai Unió Műholdközpontja (SATCEN), a középtávú időjárás-előrejelzés európai központja (ECMWF), az egyéb érintett uniós ügynökségek, nemzeti szervek csoportosulásai vagy konzorciumai, illetve bármely olyan érintett szerv segítségét, amelyre a költségvetési rendelettel összhangban potenciálisan hatáskör ruházható át. A szervezet kiválasztásakor megfelelően figyelembe kell venni a feladatok átruházásából eredő költséghatékonyságot és az adott szervezet irányítási szerkezetére, valamint pénzügyi és emberi erőforrásaira gyakorolt hatást.
(27)
A Bizottság Közös Kutatóközpontja aktívan részt vett a GMES-kezdeményezésben és a GMES kezdeti, a 911/2010/EU rendeletben meghatározott műveleteinek végrehajtásában. A Bizottságnak a továbbiakban is igénybe kell vennie a Közös Kutatóközpontnak a Kopernikusz végrehajtásához nyújtott tudományos és műszaki támogatását.
(28)
A Kopernikusz végrehajtásával megbízott szervezetek közbeszerzésének összhangban kell állnia az uniós szabályokkal, illetve az azokkal egyenértékű nemzetközi előírásokkal, a költségvetési rendelet közbeszerzési szerződésekre vonatkozó rendelkezései által engedélyezett mértékben. E szabályok konkrét és szükséges kiigazításairól, valamint a meglevő szerződések meghosszabbítására vonatkozó szabályokról a megfelelő hatáskör-átruházási megállapodásokban kell rendelkezni. A közbeszerzésnél elsőként és leginkább a legelőnyösebb ajánlat megszerzésére, a költségellenőrzésre, a kockázatenyhítésre, a hatékonyság növelésére és az egyetlen beszállítótól való függés csökkentésére kell törekedni. A teljes beszállítói láncban biztosítani kell a nyílt hozzáférést és a tisztességes versenyt, amely az iparág szereplőinek - minden szinten - kiegyensúlyozott részvételi lehetőségeket kínál, ideértve különösen az új belépőket, valamint a kkv-k is. El kell kerülni az esetleges erőfölénnyel való visszaéléseket, valamint az egyetlen beszállítótól való tartós függést. A programmal járó kockázatok enyhítésének, az egyetlen beszállítótól való függőség elkerülésének, valamint a Kopernikusz, annak költségei és ütemterve megfelelőbb általános ellenőrzésének érdekében lehetőség szerint többféle beszerzési forráshoz kell folyamodni. Ezenfelül meg kell őrizni és elő kell mozdítani az európai ipar fejlesztését miden, a Föld-megfigyeléshez kapcsolódó területen, összhangban azokkal a nemzetközi megállapodásokkal, amelyeknek az Unió részes fele.
(29)
A lehető legnagyobb mértékben mérsékelni kell a szerződések nem megfelelő teljesítésének vagy nem teljesítésének a kockázatát. A vállalkozóknak ezért a vállalt kötelezettségek és a szerződés időtartama tekintetében bizonyítaniuk kell a szerződés szerinti teljesítményük fenntarthatóságát. Ezért az ajánlatkérőknek adott esetben meg kell határozniuk az ellátás és a szolgáltatásnyújtás megbízhatóságával kapcsolatos követelményeket. Ezen túlmenően, az érzékeny jellegű áruk vagy szolgáltatások beszerzése esetén az ajánlatkérők - elsősorban adatbiztonsági okokból - e beszerzések tekintetében speciális követelményeket szabhatnak meg. Az uniós ipari szereplők számára lehetőséget kell nyújtani arra, hogy bizonyos komponensek és szolgáltatások esetében Unión kívüli forrásokat vegyenek igénybe akkor, ha ez a minőség és a költségek tekintetében bizonyítottan lényeges előnyökkel jár, szem előtt tartva mindazonáltal a Kopernikusz stratégiai jellegét, valamint az uniós biztonsági és exportszabályozási követelményeket. Ki kell használni a közberuházások lehetőségeit és hasznosítani kell az iparág tapasztalatait és szakértelmét, ezzel egyidejűleg biztosítva azt is, hogy a versenytárgyalásra vonatkozó szabályok se sérüljenek.
(30)
A pályáztatott termék, szolgáltatás vagy munka teljes költségének - a hosszú távú üzemeltetési költségeket is beleértve - pontosabb felmérése érdekében a közbeszerzési eljárás során lehetőség szerint a pályáztatott termék, szolgáltatás vagy munka hasznos életciklusa során felmerülő teljes költséget kell figyelembe venni, mégpedig költség-hatékonysági megközelítés, például az életciklus-költségek meghatározásának alkalmazásával, minden olyan esetben, amikor a közbeszerzési eljárás során a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat szempontja dönt. Ennek céljából az ajánlatkérőnek gondoskodnia kell arról, hogy a termék, a szolgáltatás vagy a munka hasznos életciklusával kapcsolatos költségek kiszámításához alkalmazni szándékozott módszer kifejezetten említésre kerüljön az ajánlattételhez szükséges dokumentációban vagy a szerződési hirdetményben, és hogy az lehetővé tegye az ajánlattevők által szolgáltatott információk pontosságának az ellenőrzését.
(31)
Lehetővé kell tenni, hogy - amennyiben egy vagy több vállalkozás az ajánlatkérést megelőzően az adott ajánlatkéréshez kapcsolódó tevékenységekről bennfentes információkkal rendelkezik - az ajánlatkérő helyreállíthassa az egyenlő versenyfeltételeket. Az ajánlatkérő számára azt is lehetővé kell tenni, hogy feltételhez kötött sávos szerződés formájában ítéljen oda szerződést, bizonyos feltételek mellett a szerződés teljesítésére vonatkozó kiegészítő záradékot fűzzön a szerződéshez, vagy minimális mértékű alvállalkozói kör kötelező igénybevételét írja elő. Végül, a Kopernikuszra jellemző technológiai bizonytalanságok miatt a közbeszerzési árakat nem mindig lehet pontosan megbecsülni, ami miatt kívánatosnak bizonyulhat olyan, különleges formájú szerződések megkötése, amelyekben egyrészt nincs kikötve rögzített és végleges ár, másrészt az Unió pénzügyi érdekeinek védelmét biztosító záradékokat tartalmaznak.
(32)
Annak érdekében, hogy a technikai és az ütemtervet érintő kockázatok, valamint az azokhoz kapcsolódó költségek lehető legnagyobb mértékű csökkentése, továbbá az ellátás tartós megbízhatóságának biztosítása által a Kopernikuszra előirányzott legmagasabb összeg tartható legyen, a Kopernikusznak a lehető legnagyobb mértékben építenie kell a korábbi pénzügyi és infrastrukturális közberuházásokra, valamint az iparágnak a GMES keretében megvalósított ilyen beruházások során nyert tapasztalataira és szakértelmére. Ennek különösen érvényesnek kell lennie az ESA és részt vevő államai által a GMES űrkomponensének fakultatív programja keretében az Unió pénzügyi hozzájárulásával kidolgozott űr- és földi szegmensek gyakori komponenseit illetően. Ez utóbbi esetben az ajánlatkérőnek kellően meg kell vizsgálnia a tárgyalásos eljárásnak a szerződési hirdetmény vagy azzal egyenértékű felhívás előzetes közzététele nélküli alkalmazását.
(33)
Ahhoz, hogy a Kopernikusz céljai fenntarthatóan valósuljanak meg, össze kell hangolni a Kopernikuszban érintett különféle partnerek tevékenységeit, és a felhasználók igényeinek megfelelő szolgáltatási és megfigyelési kapacitást kell kifejleszteni, kiépíteni és működtetni. Ezzel összefüggésben egy bizottságnak (a Kopernikusz-bizottság) kell segítenie a Bizottság munkáját az Unió, a tagállamok és a kormányközi szervezetek Kopernikuszhoz való hozzájárulásainak koordinálásában, valamint a magánszektor koordinálásában, a lehető legjobban felhasználva a meglévő képességeket, és azonosítva az uniós szinten kezelendő hiányosságokat. Az említett bizottságnak ezenkívül támogatnia kell a Bizottságot a Kopernikusz következetes végrehajtásának ellenőrzésében. A közszféra általi felelősségteljes irányítás megkívánja a Kopernikusz egységes kezelését, a gyorsabb döntéshozatalt és az információkhoz való egyenlő hozzáférést, valamint azt, hogy a költségvetés-végrehajtási feladatokkal megbízott szervezetek képviselői megfigyelőként részt vehessenek a Kopernikusz-bizottság munkájában. Ugyanezen megfontolásból az Unióval nemzetközi megállapodást kötött harmadik országok és nemzetközi szervezetek képviselőinek is lehetővé kell tenni, hogy bizonyos biztonsági megkötések, illetve az említett megállapodásokban előírt feltételek mellett részt vehessenek a Kopernikusz-bizottság munkájában. E képviselők nem lehetnek jogosultak a Kopernikusz-bizottság szavazási eljárásában részt venni.
(34)
A Bizottság által végrehajtási feladatokkal megbízott szervezetek munkáját teljesítménymutatók alapján is mérni kell. Ez a mérés az Európai Parlament és a Tanács részére számot adna a Kopernikusz műveletei és a Kopernikusz végrehajtásának terén tett előrehaladásról.
(35)
A Bizottság 1159/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (9) megállapította a GMES-felhasználókra vonatkozó nyilvántartásbavételi és engedélyezési feltételeket, és meghatározta a különös GMES-adatokhoz és a GMES-szolgáltatásokból származó információkhoz való hozzáférés korlátozására vonatkozó kritériumokat.
(36)
A Kopernikusz keretében előállított adatokhoz és információkhoz - megfelelő feltételek és korlátozások mellett - teljes körű, nyílt és díjmentes hozzáférést kell biztosítani ezen adatok és információk felhasználásának és megosztásának előmozdítása, valamint az európai Föld-megfigyelési piacok és különösen a downstream ágazat megerősítése érdekében, lehetővé téve ezáltal a növekedést és a munkahelyteremtést.
(37)
A harmadik felek adatainak a Kopernikusz keretén belüli felhasználásának megkönnyítése érdekében a Bizottságnak együtt kell működnie az adatszolgáltatókkal az ezen adatokra vonatkozó engedélyezési feltételeket kialakításakor, összhangban e rendelettel és a harmadik felek alkalmazandó jogaival.
(38)
A Kopernikusz Sentinel-adatokhoz való hozzáférési jogokat, amelyeket az ESA Föld-megfigyelési programtanácsa által 2013. szeptember 24-én jóváhagyott, GMES-űrkomponensre vonatkozó program keretében adtak meg, figyelembe kell venni.
(39)
Tekintve, hogy a Kopernikusz polgári ellenőrzés alatt álló polgári program, prioritást kell élveznie az olyan adatok megszerzésének és az információ előállításának, beleértve az olyan nagyfelbontású képeket is, amelyek nem jelentenek kockázatot vagy fenyegetést az Unió vagy annak tagállamai biztonsága szempontjából. Mivel ugyanakkor a Kopernikusz-adatok és -információk egy részét indokolt lehet védelemben részesíteni, az ilyen információknak az e rendelet hatálya szerinti biztonságos cseréjének biztosítása érdekében a Kopernikusz-program valamennyi résztvevőjének gondoskodnia kell az EU-minősített adatok bizonyos fokú védelméről úgy, hogy az egyenértékű legyen a 2001/844/EK, ESZAK, Euratom bizottsági határozat (10) mellékletében meghatározott biztonsági szabályok által előírt védelemmel, valamint a Tanács biztonsági szabályairól szóló 2013/488/EU tanácsi határozat (11) mellékleteiben meghatározottakkal.
(40)
Figyelembe véve, hogy a Kopernikusz-adatok és Kopernikusz-információk egy része, beleértve a nagyfelbontású képeket is, befolyásolhatja az Unió vagy a tagállamok biztonságát, a Tanácsot fel kell hatalmazni arra, hogy kellően indokolt esetben az Unió vagy a tagállamok biztonságát veszélyeztető kockázatok és fenyegetések kezelése érdekében intézkedéseket fogadjon el.
(41)
A Kopernikusz keretében létrehozott vagy kifejlesztett tárgyi eszközök és immateriális javak tulajdonjoga az Uniót illeti. A tulajdonjoghoz kapcsolódó alapvető jogok teljes körű tiszteletben tartása érdekében a meglevő tulajdonosokkal megfelelő megállapodásokat kell kötni. Meg kell jegyezni, hogy az immateriális javak tulajdonjogával kapcsolatban e rendeletben megállapított rendelkezések hatálya nem terjed ki a vonatkozó nemzeti jogszabályok szerint nem átruházható immateriális jogokra. Az Uniót megillető tulajdonjog nem érinti az Unió előtt nyitva álló azon lehetőséget, hogy amennyiben e rendelettel összhangban, és eseti vizsgálat alapján az megfelelőnek bizonyul, harmadik felek rendelkezésére bocsássa ezeket az eszközöket, illetve javakat, vagy azokról rendelkezzen. Az Unió számára lehetővé kell tenni különösen azt, hogy a Kopernikusz keretében végzett munka nyomán létrejövő szellemi tulajdonjogokat átruházza vagy azok használatát engedélyezze a Kopernikusz-szolgáltatások downstream felhasználók általi felhasználásának előmozdítása érdekében.
(42)
Az Unió pénzügyi érdekeit a teljes kiadási ciklusban arányos intézkedésekkel kell védeni, beleértve a szabálytalanságok megelőzését, feltárását és kivizsgálását, az elveszített, jogtalanul kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált pénzösszegek visszafizettetését, valamint adott esetben a költségvetési rendelettel összhangban közigazgatási és pénzügyi szankciók kiszabását.
(43)
Mivel a Kopernikusz összetett program, a Bizottság munkáját az érdekelt felek széles köréből kikerülő független szakértők, többek között különösen a tagállamok által kinevezett, biztonsági kérdésekkel foglalkozó szakértők, valamint az űrtevékenységekért felelős érintett nemzeti szervezetek és a Kopernikusz felhasználóinak képviselői segítik, biztosítva a Bizottság számára a szükséges műszaki és tudományos szakértelmet, valamint az interdiszciplináris és ágazatközi szemléleteket, figyelemmel az uniós, nemzeti és regionális szinten már meglevő releváns kezdeményezésekre.
(44)
Annak érdekében, hogy - az éves munkaprogram, a szolgáltatási és űrkomponensek műszaki specifikációja, a biztonsági vonatkozások, valamint a Kopernikusz-adatok és Kopernikusz-információk tagállami felhasználása és a Föld-megfigyelési technológiához és fejlesztésekhez való tagállami hozzáférés egységesítésének előmozdítását ösztönző intézkedések elfogadása tekintetében - egységes feltételek álljanak rendelkezésre e rendelet végrehajtásához, a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Ezeket a hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (12) megfelelően kell gyakorolni.
(45)
Mivel a Kopernikusz felhasználóközpontú program, ez szükségessé teszi a felhasználók folyamatos, tényleges bevonását, különös tekintettel a szolgáltatási követelmények meghatározására és validálására. A felhasználók által képviselt érték növelése érdekében a köz- és magánszféra végfelhasználóival folytatott rendszeres konzultációk által aktívan törekedni kell javaslataik meghallgatására. E célból („felhasználói fórum” néven) munkacsoportot kell létrehozni, amelynek feladata, hogy a Kopernikusz-bizottságot a felhasználói igények azonosításában, a szolgáltatások megfelelésének ellenőrzésében és a magánszférabeli felhasználók közötti koordinációban segítse.
(46)
A Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a következők vonatkozásában: az operatív szolgáltatások fejlesztéséhez szükséges adatkövetelmények; a Kopernikusz-adatokra és Kopernikusz-információkra vonatkozó hozzáférési, regisztrálási és felhasználási feltételek és eljárások; a Kopernikusz-adatokat és Kopernikusz-információkat érintő működési zavarok megelőzéséhez szükséges egyedi műszaki kritériumok, valamint a Kopernikusz-adatok és Kopernikusz-információk megszerzésének és terjesztésének jogütközések miatt szükségessé váló korlátozására vonatkozó kritériumok. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról.
(47)
Az e rendelet alapján finanszírozott fellépéseket az esetleges későbbi kiigazítások és új fejlesztések céljából figyelemmel kell kísérni és értékelni kell. Az értékelés során át kell tekinteni különösen a Kopernikusz-adat és Kopernikusz-információ kezelésére vonatkozó politikának az érdekelt felekre, a downstream felhasználókra, a vállalkozásokra, valamint a Föld-megfigyelési infrastruktúrába való nemzeti és magánberuházásokra gyakorolt hatását. Az értékelés keretében az érintett európai ügynökségek, így például az Európai GNSS Ügynökség jövőbeli részvételének lehetőségével is foglalkozni kell. A Kopernikusz eredményeinek maximalizálása, valamint a program végrehajtási fázisaiban szerzett tudás és szakértelem lehető legnagyobb mértékű kihasználása érdekében olyan új szervezeti modelleket kell feltárni a jövőbeli tervezéshez, biztosítandó a hosszú távú gazdasági kötelezettségvállalást.
(48)
Mivel e rendelet célját, nevezetesen a Kopernikusz létrehozását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, mert a program végrehajtása egyrészt magában foglal egy összeurópai kapacitást is, másrészt pedig valamennyi tagállamban olyan szolgáltatások nyújtásától függ, amelyeket uniós szinten kell koordinálni, az Unió szintjén azonban az intézkedés terjedelme miatt e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.
(49)
Ez a rendelet meghatározza a pénzügyi keretösszeget, és az éves költségvetési eljárás során ez az összeg jelenti az Európai Parlament és a Tanács számára az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás (13) 17. pontja értelmében vett elsődleges referenciaösszeget.
(50)
Indokolt az e rendelet finanszírozási időszakát az 1311/2013/EU, Euratom rendelet által előírthoz igazítani. Ezért ezt a rendeletet 2014. január 1-jétől kell alkalmazni.
(51)
A megfelelő irányítási és finanszírozási keret létrehozása, valamint a Kopernikusz teljes körű működésének biztosítása céljából a 911/2010/EU rendeletet hatályon kívül kell helyezni. A folytonosság biztosítása érdekében a 911/2010/EU rendelet alapján elfogadott valamennyi intézkedésnek továbbra is hatályban kell maradnia,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS ÉS PÉNZÜGYI RENDELKEZÉSEK
1. cikk
Tárgy
Ez a rendelet létrehozza a Kopernikuszt, az Unió Föld-megfigyelési programját (Kopernikusz), és meghatározza annak végrehajtási szabályait.
2. cikk
Hatály
(1) A Kopernikusz egy polgári, felhasználóközpontú és polgári ellenőrzés alatt működő program, amely a meglévő nemzeti és európai kapacitásokra épít, és biztosítja a globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelés keretében megvalósított tevékenységek folyamatosságát.
(2) A Kopernikusz a következő komponensekből áll:
a)
szolgáltatási komponens, amely a következő területeken biztosítja információk nyújtását: légkörmegfigyelés, tengerikörnyezet-megfigyelés, szárazföld-megfigyelés, az éghajlatváltozás, katasztrófaelhárítás és biztonság;
b)
űrkomponens, amely az a) pontban említett szolgáltatási területeken űrtechnológián alapuló, fenntartható megfigyelést biztosít;
c)
lokális komponens, amely az a) pontban említett szolgáltatási területeken a megfigyelésekhez levegőbe, tengerre és földre telepített eszközökön alapuló összehangolt hozzáférést biztosít.
(3) A (2) bekezdésben említett komponensek között megfelelő kapcsolatokat és interfészeket kell kialakítani.
3. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában:
1. „célzott program”: űrtechnológián alapuló Föld-megfigyelési program a Kopernikusz keretében és céljaira, különösen a Sentinel-űrprogramok;
2. „közreműködő program”: űrtechnológián alapuló Föld-megfigyelési program, amely a célzott programokból származó adatokat kiegészítő adatokat nyújt a Kopernikusz számára;
3. „célzott programokból származó adatok”: a célzott programok keretében az űrtechnológián alapuló Föld-megfigyelés során a Kopernikuszban való felhasználás céljára nyújtott adatok;
4. „közreműködő programokból származó adatok”: a közreműködő programok keretében az űrtechnológián alapuló Föld-megfigyelés során a Kopernikuszban való felhasználás céljára engedélyezett vagy nyújtott adatok;
5. „lokális adatok”: a Kopernikuszban való felhasználás céljára engedélyezett vagy nyújtott, szárazföldön, tengeren vagy levegőben telepített érzékelőkből származó megfigyelési adatok, valamint referencia- és kiegészítő adatok;
6. „harmadik féltől származó adatok és információk”: a Kopernikusz hatályán kívül nyert, de a program céljainak végrehajtásához szükséges adatok és információk;
7. „Kopernikusz-adatok”: a célzott programokból származó adatok, a közreműködő programokból származó adatok és a lokális adatok;
8. „Kopernikusz-információ”: az 5. cikk (1) bekezdésében említett Kopernikusz-szolgáltatásokból származó, a Kopernikusz-adatok feldolgozását vagy modellezését követően nyert információ;
9. „Kopernikusz-felhasználók”:
a)
a Kopernikusz alapfelhasználói, azaz az uniós intézmények és szervek, európai, nemzeti, regionális vagy helyi hatóságok, amelyeknek feladata, hogy a 2. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett területeken közszolgáltatást vagy szakpolitikát határozzanak meg, hajtsanak végre vagy ellenőrizzenek;
b)
kutatói felhasználók, azaz egyetemek vagy bármely más kutatói és oktatási szervezet;
c)
üzleti és magánfelhasználók;
d)
karitatív szervezetek, nem kormányzati szervezetek és nemzetközi szervezetek.
4. cikk
Célok
(1) A Kopernikusz a következő általános célok megvalósításához járul hozzá:
a)
a Föld megfigyelése a környezetvédelemnek, valamint a polgári védelem és a polgári biztonság terén tett erőfeszítéseknek a támogatása érdekében;
b)
a társadalom és a gazdaság szempontjából előnyös tényezők maximalizálása, és ezzel az Európa 2020 stratégia és az abban az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés vonatkozásában kitűzött célok megvalósításának a támogatása a Föld-megfigyelésnek az alkalmazásokban és szolgáltatásokban való előmozdítása révén;
c)
egy versenyképes európai űr- és szolgáltatási ágazat létrehozásának az előmozdítása, és az európai vállalkozások számára minden lehetőség megteremtése arra vonatkozóan, hogy innovatív Föld-megfigyelési rendszereket és szolgáltatásokat alakíthassanak ki és nyújthassanak;
d)
a környezetvédelmi ismeretekhez, valamint a legfontosabb Föld-megfigyelési technológiákhoz és geoinformációs szolgáltatásokhoz való önálló hozzáférés biztosítása, ami lehetővé teszi Európa számára a független döntéshozatal és fellépés megvalósítását;
e)
az európai szakpolitikák támogatása és az azokhoz való hozzájárulás, valamint az olyan globális kezdeményezések előmozdítása, mint a GEOSS.
(2) A Kopernikusz a következő konkrét célok megvalósítása révén éri el az (1) bekezdésben foglalt általános célokat:
a)
a Kopernikusz-felhasználók számára pontos és megbízható adatok és információk hosszú távú és fenntartható alapon történő biztosítása, amely lehetővé teszi az 5. cikk (1) bekezdésében említett szolgáltatások nyújtását, és megfelel a Kopernikusz alapfelhasználói által megfogalmazott igényeknek;
b)
az űrtechnológia segítségével egy független európai Föld-megfigyelési kapacitásból nyert adatokhoz és információkhoz való fenntartható és megbízható hozzáférés biztosítása - következetes műszaki specifikációk szerint, a meglévő európai és nemzeti eszközökre és képességekre építve, szükség esetén kiegészítve azokat;
c)
a lokális adatokhoz való fenntartható és megbízható hozzáférés biztosítása; mindenekelőtt az európai és nemzeti szinten működtetett, meglévő kapacitásokra, valamint a globális megfigyelési rendszerekre és hálózatokra támaszkodva.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben foglalt célok elérésének mérése a következő mutatók alapján történik:
a)
a környezetvédelem, a polgári védelem és a biztonság terén történő szolgáltatásnyújtásra vonatkozó, szolgáltatásszintű követelményekkel összhangban rendelkezésre bocsátott Kopernikusz-adatok és Kopernikusz-információk;
b)
a felhasználók számának növekedésében, az elért adatok és a hozzáadott értéket képviselő információk mennyiségében, a downstream szolgáltatások megnövekedett számában, valamint a tagállamok közötti és az Unión belüli adattovábbítás bővülésében mért igénynövekedés a Kopernikusz-adatok és -információk iránt;
c)
a Kopernikusz-adatoknak és -információknak az uniós intézmények és szervek, a nemzetközi szervezetek és európai, nemzeti, regionális és helyi hatóságok részéről való felhasználása, ideértve a felhasználók általi igénybevétel szintjét és a felhasználói elégedettséget, továbbá az európai társadalmak számára nyújtott előnyöket is;
d)
piaci térnyerés, ideértve a meglévő piacok kiterjesztését és új piacok létrehozását is, valamint az európai downstream szolgáltatók versenyképessége;
e)
a Kopernikusz-szolgáltatásokat támogató Kopernikusz-adatok folyamatos elérhetősége.
5. cikk
A Kopernikusz szolgáltatási komponense
(1) A Kopernikusz szolgáltatási komponense a következő szolgáltatásokból áll:
a)
légkör-megfigyelési szolgáltatás, amely a levegőminőségről európai szintű, a légkör kémiai összetételéről pedig globális szintű információkkal szolgál. Mindenekelőtt a levegőminőség megfigyelését helyi és nemzeti szinten végző rendszerek számára szolgáltat információkat, és hozzájárul a légkörösszetétel éghajlati paramétereinek megfigyeléséhez, ideértve, ha megvalósítható, az erdők lombkoronájával való kölcsönhatást is;
b)
tengermegfigyelési szolgáltatás, amely információkat nyújt az óceánok és a tengerek ökoszisztémáinak fizikai állapotáról és dinamikájáról, úgy bolygónk valamennyi óceánjának, mint az európai regionális tengeri zónáknak a vonatkozásában, és ennek révén támogatja a tengeri biztonságot, hozzájárul a hulladékáramok megfigyeléséhez, a tengeri környezet, a part menti és a sarkvidéki régiók, valamint a tengeri erőforrások megfigyeléséhez, csakúgy mint a meteorológiai előrejelzéshez és az éghajlat megfigyeléséhez;
c)
szárazföld-megfigyelési szolgáltatás, amely információkat nyújt a földhasználatról és a felszín borításáról, a krioszféráról, az éghajlatváltozásról, valamint a biológiai-geofizikai tényezőkről, ideértve azok dinamikáját is, és ennek révén támogatja mind a biodiverzitás, a talaj, a szárazföldi és a parti vizek, az erdő és a növényzet, valamint a nemzeti erőforrások globális és helyi környezetvédelmi ellenőrzését, mind pedig általában a környezetvédelmi, agrár-, fejlesztési, energia-, várostervezési, infrastrukturális és közlekedési politikák végrehajtását;
d)
az éghajlatváltozással kapcsolatos szolgáltatás, amely az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást és az éghajlatváltozás hatásainak enyhítését előmozdító politikák támogatása céljából olyan információkat nyújt, amelyek bővítik az eddigi ismereteket. Különösen azoknak az alapvető fontosságú éghajlati változóknak, éghajlat-elemzéseknek, időbeli és térbeli kiterjedésű előrejelzéseknek és mutatóknak a rendelkezésre bocsátásához járul hozzá, amelyek relevánsak az alkalmazkodást és a hatások enyhítését szolgáló, az Unió számára ágazati és társadalmi előnyökkel járó területekre vonatkozó stratégiák szempontjából;
e)
katasztrófakezelési szolgáltatás, amely információkat nyújt a különböző típusú katasztrófák, mint például meteorológiai katasztrófák, geofizikai katasztrófák, ember által szándékosan vagy véletlenül okozott katasztrófák és más humanitárius katasztrófák esetében szükséges katasztrófaelhárításhoz, valamint a megelőzési, felkészültségi, reagálási és helyreállítási tevékenységekhez;
f)
biztonsági szolgáltatás, amely hasznos információkat nyújt az Európa előtt álló polgári biztonsági kihívások megválaszolásához, és ezzel - különösen a határőrizet és tengerfelügyelet terén - javítja a megelőzési, felkészültségi és katasztrófaelhárítási kapacitásokat, egyúttal pedig támogatja az Unió külső tevékenységét, a Bizottság és a közös kül- és biztonságpolitika keretébe tartozó különböző szervek, különösen az Európai Unió Műholdközpontja között adott esetben létrejött együttműködési megállapodások sérelme nélkül.
(2) Az (1) bekezdésben említett szolgáltatások nyújtása során szem előtt kell tartani a szubszidiaritás és az arányosság elvét, a szolgáltatásokat költséghatékonyan és adott esetben decentralizáltan kell nyújtani, hogy a tagállamokban rendelkezésre álló űrtechnológiai, lokális és hivatkozási adatokat és kapacitásokat az átfedéseket elkerülve, európai szinten lehessen integrálni. Kerülendő olyan új adatok létrehozása, amely már létező adatok reprodukálását jelenti, kivéve, ha a meglévő vagy naprakésszé teendő adatok használata műszakilag nem kivitelezhető, nem költséghatékony vagy nem lehetséges idejében.
A szolgáltatások vonatkozásában szigorú minőségellenőrzési rendszereket kell megvalósítani, és tájékoztatást kell nyújtani a szolgáltatások elérhetőségéről, megbízhatóságáról, minőségéről és időszerűségéről.
(3) Az (1) bekezdésben említett szolgáltatások fejlesztésének és a közszféra általi igénybevételének érdekében a következőkre van szükség:
a)
olyan fellépéseket kell kidolgozni, amelyek a szolgáltatások minőségének és teljesítményének a javítására irányulnak, ideértve a szolgáltatások fejlesztését és módosítását is, és mindeközben el kell kerülni vagy csökkenteni kell az üzemeltetési kockázatokat, valamint ki kell használni pl. a „Horizont 2020” keretében folytatott kapcsolódó tevékenységekkel való szinergiákat;
b)
támogatni kell azokat az intézkedéseket, amelyek elő kívánják mozdítani, hogy a következő felek felhasználják és igénybe vegyék a Kopernikusz-adatokat és -információkat:
i.
az (1) bekezdésben említett területeken közszolgálat vagy szakpolitika meghatározásával, végrehajtásával, érvényesítésével vagy nyomon követésével megbízott hatóságok. Ez magában foglalja a kapacitásépítést és olyan szabványosított eljárások és eszközök kialakítását, amelyek célja a Kopernikusz-adatok és -információk integrálása a felhasználói munkafolyamatokba;
ii.
más felhasználók és downstream alkalmazások. Ez magában foglalja a tájékoztatási, képzési és terjesztési tevékenységeket.
6. cikk
A Kopernikusz űrkomponense
(1) A Kopernikusz űrkomponense űrtechnológia segítségével végez megfigyeléseket, elsősorban az 5. cikk (1) bekezdésében említett szolgáltatások javára.
(2) A Kopernikusz űrkomponense célzott programokból és a közreműködő programokból származó adatokból áll, ideértve a következő tevékenységeket is:
a)
az űrtechnológia segítségével végzett megfigyelés, ideértve:
i.
célzott programok megvalósítását, fenntartását és üzemeltetését, többek között a műholdak feladatainak meghatározását, a műholdak nyomon követését és ellenőrzését, adatok fogadását, feldolgozását, archiválását és terjesztését, a folyamatos kalibrálást és validálást;
ii.
lokális adatok rendelkezésre bocsátását a célzott programokból származó megfigyelési adatok kalibrálásához és validálásához;
iii.
közreműködő programokból származó, a célzott programok keretében nyert adatokat kiegészítő adatok rendelkezésre bocsátása, archiválása és terjesztése;
b)
a felhasználók változó igényeire válaszul végzett tevékenységek, ideértve
i.
a megfigyelési hiányosságok azonosítását és új célzott programok meghatározását a felhasználói igények alapján;
ii.
a célzott programok korszerűsítését és kiegészítését célzó fejlesztéseket, úgymint a vonatkozó űrinfrastruktúra új elemeinek tervezése és beszerzése;
c)
a műholdak ütközési kockázattal szembeni védelme az űrmegfigyelést és nyomon követést támogató keret figyelembe vételével;
d)
a műholdak biztonságos leszerelése az élettartam végén.
7. cikk
A Kopernikusz lokális komponense
(1) A Kopernikusz lokális komponense lokális adatokhoz kínál hozzáférést, elsősorban az 5. cikk (1) bekezdésében említett Kopernikusz-szolgáltatások javára.
A következő tevékenységeket foglalja magában:
a)
a meglévő kapacitásokra támaszkodva lokális adatok biztosítása az operatív szolgáltatások számára, nemzetközi szinten ideértve a harmadik felektől származó lokális adatokat is;
b)
a lokális adatok gyűjtésének és szolgáltatásának koordinációja és harmonizációja;
c)
technikai segítségnyújtás a Bizottság részére a lokális megfigyelési adatokra vonatkozó szolgáltatási követelmények tekintetében;
d)
együttműködés a helyi üzemeltetőkkel a lokális megfigyelési infrastruktúrához és hálózatokhoz kapcsolódó fejlesztési tevékenységek következetességének előmozdítása céljából;
e)
a lokális megfigyelés terén fennálló azon hiányosságok azonosítása - globális szinten is -, amelyeket nem lehet megszüntetni a meglévő infrastruktúra és hálózatok révén, továbbá e hiányosságok kezelése a szubszidiaritás elvének tiszteletben tartása mellett.
(2) A lokális adatoknak a Kopernikuszban való felhasználására a harmadik felek - így többek között a tagállamok - alkalmazandó jogaival, illetve a felhasználásra és a továbbításra vonatkozó korlátozásokkal összhangban kerül sor.
(3) A költségvetési rendelet 58. cikke (1) bekezdésének c) pontjával összhangban a Bizottság részben vagy teljes körűen az e rendelet 11. cikkének (1) bekezdésében említett üzemeltetőkre, illetve amennyiben átfogó koordinációra van szükség, az Európai Környezetvédelmi Ügynökségre ruházhatja a lokális komponens tevékenységeinek elvégzését.
8. cikk
Pénzügyi keretösszeg
(1) Az 5., 6. és 7. cikkben említett tevékenységek végrehajtására előirányzott pénzügyi keretösszeg a 2014. január 1. és 2020. december 31. közötti időszakra 4 291,48 millió EUR folyó áron.
(2) Az (1) bekezdésben említett összeget folyó áron a következő kiadási kategóriákra kell bontani:
a)
897,415 millió EUR az 5. és 7. cikkben említett tevékenységekre;
b)
3 394,065 millió EUR a 6. cikkben említett tevékenységekre, beleértve 26,5 millió EUR legmagasabb összeget a 6. cikk (2) bekezdésének c) pontjában említett tevékenységekre.
(3) A Bizottság az (1) bekezdésben említett összeg legfeljebb 10 %-áig átcsoportosíthat forrásokat a (2) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott kiadási kategóriák egyikéből a másikba. Amennyiben az átcsoportosítások kumulatív összege meghaladja az (1) bekezdésben említett összeg 10 %-át, a Bizottság a 30. cikk (3) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárásnak megfelelően konzultál a Kopernikusz-bizottsággal.
(4) A költségvetés végrehajtásával közvetett módon megbízott szervek számára folyósított előfinanszírozásból származó kamatokat azon tevékenységekre kell fordítani, amelyek a Bizottság és az érintett szerv között létrejött hatáskör-átruházási megállapodás vagy szerződés tárgyát képezik. A hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével összhangban a költségvetés végrehajtásával közvetett módon megbízott szervek a pénzügyi források és a kapcsolódó kamatok azonosítását lehetővé tévő számlákat nyitnak.
(5) Az éves előirányzatokat az Európai Parlament és a Tanács engedélyezi, a többéves pénzügyi keret határain belül. Az egy pénzügyi évnél hosszabb ideig tartó tevékenységek költségvetési kötelezettségvállalásai felbonthatók több évre esedékes éves részletekre.
(6) A Kopernikusz pénzügyi kerete fedezheti a Kopernikusz irányításához és céljainak megvalósításához közvetlenül szükséges előkészítő, monitoring, ellenőrzési, pénzügyi vizsgálati és értékelő tevékenységhez kapcsolódó költségeket is, többek között a tanulmányok, értekezletek, tájékoztatási és kommunikációs tevékenységek kiadásait, továbbá az információfeldolgozásra és adatcserére szolgáló informatikai hálózatokhoz kapcsolódó kiadásokat.
(7) A Bizottság a költségvetési rendelet 58. cikke (1) bekezdésének c) pontjában említett szervekre bízhatja a Kopernikusz végrehajtását. Amennyiben a Kopernikusz költségvetését a 10. cikk (3) bekezdése vagy a 11. cikk (1) bekezdése alapján közvetett irányítás keretében hajtják végre, a költségvetés végrehajtásával megbízott szervek közbeszerzési szabályait a költségvetési rendelet 60. cikke szerint megengedhető mértékben kell alkalmazni. E szabályok konkrét és szükséges kiigazításairól, valamint a meglevő szerződések meghosszabbítására vonatkozó szabályokról a megfelelő hatáskör-átruházási megállapodásokban kell rendelkezni.
II. FEJEZET
A KOPERNIKUSZ IRÁNYÍTÁSA
9. cikk
A Bizottság szerepe
(1) A Kopernikuszért és annak különböző komponensei közötti koordinációért vállalt általános felelősség a Bizottságot terheli. A Bizottság kezeli az e rendelet értelmében a programra előirányzott forrásokat, és felügyeli a Kopernikusz végrehajtását, ideértve a prioritások, a felhasználói részvétel, a költségek, az ütemterv, a teljesítmény és a beszerzés meghatározását.
(2) A Bizottság az Unió nevében és saját hatáskörén belül ellátja a harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel fenntartott kapcsolatok irányítását, biztosítva a Kopernikusz és a nemzeti, uniós és nemzetközi szintű tevékenységek közötti koordinációt.
(3) A Bizottság elősegíti az operatív szolgáltatásnyújtást és a szükséges megfigyelési adatok hosszú távú elérhetőségét célzó tagállami hozzájárulások koordinálását.
(4) A Bizottság támogatja a Kopernikusz-szolgáltatások megfelelő fejlesztését, és biztosítja a Kopernikusz és a más releváns uniós szakpolitikák, eszközök, programok és tevékenységek egymást kiegészítő jellegét, összehangoltságát és összekapcsoltságát, hogy e szakpolitikák, eszközök, programok és tevékenységek a maguk javára használhassák ki a Kopernikusz-szolgáltatásokat.
(5) A Bizottság előmozdítja a hosszú távon stabil befektetési környezetet, és konzultál az érdekelt felekkel, amikor az e rendelet hatálya alá tartozó Kopernikusz-adatokra és Kopernikusz-információkra vonatkozó szolgáltatások termékeinek megváltoztatásáról dönt.
(6) A Bizottság gondoskodik arról, hogy a végrehajtási feladatokkal megbízott szervek az összes tagállamnak nyújtsák szolgáltatásaikat.
(7) A Bizottság a 31. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el az 5. cikk (1) bekezdésében említett Kopernikusz szolgáltatási komponens fejlesztésével kapcsolatos adatkövetelmények meghatározásáról.
(8) A Bizottság a 30. cikk (4) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően végrehajtási jogi aktusokat fogad el a következők tekintetében:
a)
a Kopernikusz 5. cikk (1) bekezdésben említett szolgáltatási komponensének műszaki specifikációi, tekintettel annak végrehajtására;
b)
a Kopernikusz 6. cikkben említett űrkomponensének műszaki specifikációi, tekintettel annak végrehajtására és a felhasználói igények szerinti fejlesztésére.
(9) A Bizottság kellő időben tájékoztatja a tagállamokat és az Európai Parlamentet a Kopernikuszhoz kapcsolódó valamennyi releváns információról, különösen ami a kockázatkezelést, az átfogó költségeket, a Kopernikusz-infrastruktúra minden jelentős elemének éves üzemeltetési költségét, az ütemtervet, a teljesítményt, a beszerzést és a szellemitulajdon-jogok kezelésének vizsgálatát illeti.
10. cikk
Az Európai Űrügynökség szerepe
(1) A Bizottság hatáskör-átruházási megállapodást köt az ESA-val, amely az ESA-ra a következő feladatokat ruházza:
a)
a Kopernikusz űrkomponensének műszaki koordinációja;
b)
a Kopernikusz űrkomponense rendszerfelépítésének meghatározása és a felhasználói igények alapján való továbbfejlesztése, amelyet a Bizottság koordinál;
c)
az előirányzott források kezelése;
d)
gondoskodás a nyomonkövetési és az ellenőrzési eljárásokról;
e)
új célzott programok kidolgozása;
f)
már kifejlesztett célzott programok beszerzése;
g)
célzott programok üzemeltetése, az e cikk (2) bekezdésével összhangban a Meteorológiai Műholdak Hasznosításának Európai Szervezete (EUMETSAT) által üzemeltetett programok kivételével;
h)
a Kopernikusz-szolgáltatásoknak a közreműködő programokból származó adatokhoz való hozzáférésére vonatkozó rendszer koordinálása;
i)
az 5. cikk (1) bekezdésében említett Kopernikusz-szolgáltatásokhoz szükséges, üzleti felhasználású célú műholdas adatokhoz való hozzáférési jog megszerzése és az ezen adatok felhasználási feltételeire vonatkozó tárgyalások lefolytatása.
(2) A Bizottság hatáskör-átruházási megállapodást köt az EUMETSAT-tal, és a szervezetre ruházza a célzott programok üzemeltetésének felelősségét, és a szervezet megbízatásának és szakértelmének megfelelően hozzáférést biztosít számára a közreműködő programokból származó adatokhoz.
(3) Az ESA-val és az EUMETSAT-tal való hatáskör-átruházási megállapodások megkötésére a Bizottság által a költségvetési rendelet 58. cikke (1) bekezdésének c) pontjával összhangban elfogadott hatáskör-átruházási határozat alapján kerül sor.
(4) A költségvetési rendelet 60. cikkének megfelelően az ESA és az EUMETSAT adott esetben ajánlatkérő szervekként lépnek fel és a rájuk ruházott beszerzési feladatok végrehajtását és koordinálását illetően határozatokat hozhatnak.
(5) A hatáskör-átruházási megállapodás az átruházott feladatokhoz és a költségvetés végrehajtásához szükséges mértékben szabályozza az ESA-ra és az EUMETSAT-ra bízott pénzeszközök kezelésének általános feltételeit és adott esetben figyelembe veszi az ESA hosszú távú forgatókönyvét. Megállapítja továbbá mindenekelőtt a Kopernikusz űrkomponensének kidolgozása, beszerzése és üzemeltetése kapcsán elvégzendő feladatokat, a kapcsolódó finanszírozást, az irányítási eljárásokat, a monitoring és ellenőrző intézkedéseket, a szerződéseknek a költségek, az ütemterv, a teljesítmény és a beszerzés tekintetében való nem megfelelő teljesítése esetén alkalmazandó intézkedéseket, továbbá a tárgyi eszközök és immateriális javak tulajdonjogát szabályozó jogviszonyokat.
(6) A nyomonkövetési és ellenőrző intézkedések közé tartozik különösen egy előzetes költségbecslési rendszer összeállítása, a Bizottság rendszeres tájékoztatása a költségek és az ütemterv alakulásáról, továbbá a költségvetési előirányzat, az ütemterv és a teljesítmény közötti eltérés esetén az odaítélt költségvetések korlátain belül a tevékenységek megvalósítását biztosító korrigáló intézkedések meghozatala.
(7) Az e cikk (3) bekezdésében említett hatáskör-átruházási határozatról - a 30. cikk (3) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárással összhangban - konzultálni kell a Kopernikusz-bizottsággal. A Kopernikusz-bizottságot előzetesen tájékoztatni kell az Unió nevében eljáró Bizottság, valamint az ESA és az EUMETSAT között kötendő hatáskör-átruházási megállapodásokról.
(8) A Bizottság tájékoztatja a Kopernikusz bizottságot a közbeszerzési eljárások értékelésének eredményéről, továbbá az ESA-nak és az EUMETSAT-nak a magánszektorbeli szereplőkkel kötendő szerződéseiről, ideértve az alvállalkozásba adással kapcsolatos információkat is.
11. cikk
A szolgáltatások üzemeltetői
(1) A Bizottság hatáskör-átruházási vagy szerződéses megállapodások révén többek között a következő szervekre ruházhatja a szolgáltatási komponens végrehajtási feladatait, amennyiben ezt a tevékenység sajátos jellege, a meglévő különleges szakértelem, megbízatás, üzemeltetési vagy irányítási kapacitás kellően indokolja:
a)
az Európai Környezetvédelmi Ügynökség (EEA);
b)
az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség (FRONTEX);
c)
az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség (EMSA);
d)
az Európai Unió Műholdközpontja (SATCEN);
e)
a középtávú időjárás-előrejelzés európai központja (ECMWF);
f)
egyéb releváns európai ügynökségek, csoportosulások, illetve nemzeti szervek konzorciumai.
A szolgáltatások üzemeltetőivel való hatáskör-átruházási megállapodás megkötésére a Bizottság által a költségvetési rendelet 58. cikke (1) bekezdésének c) pontjával összhangban elfogadott hatáskör-átruházási határozat alapján kerül sor.
(2) Az (1) bekezdésben említett szervek kiválasztásakor megfelelően figyelembe kell venni a feladatok átruházásával járó költséghatékonyságot és az adott szervek irányítási szerkezetére, valamint pénzügyi és emberi erőforrásaikra gyakorolt hatást.
(3) Az e cikk (1) bekezdésében említett hatáskör-átruházási határozatról - a 30. cikk (3) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárással összhangban - konzultálni kell a Kopernikusz-bizottsággal. A Kopernikusz-bizottságot előzetesen tájékoztatni kell az Unió nevében eljáró Bizottság, valamint a szolgáltatások üzemeltetői között kötendő hatáskör-átruházási megállapodásokról.
12. cikk
A Bizottság munkaprogramja
(1) A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján a Kopernikuszra vonatkozó éves munkaprogramot fogad el a költségvetési rendelet 84. cikkével összhangban.
(2) Az éves munkaprogram végrehajtási tervet tartalmaz, amely részletezi a Kopernikusz 5., 6. és 7. cikkben említett komponenseivel kapcsolatos tevékenységeket; a munkaprogramot úgy kell kialakítani, hogy előretekintő módon figyelembe vegye a változó felhasználói igényeket és a technológiai fejlődést.
(3) Ezt a végrehajtási jogi aktust az e rendelet 30. cikkének (4) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.
13. cikk
Együttműködés a tagállamokkal
(1) A Bizottság együttműködik a tagállamokkal annak érdekében, hogy javítsa a közöttük folyó adat- és információcserét, és előmozdítsa a regionális és helyi szintű adatterjesztés fejlesztését. A Bizottság törekszik annak biztosítására, hogy a szükséges adatok és információk elérhetők legyenek a Kopernikuszban. A tagállamok közreműködő programjai, szolgáltatásai és lokális infrastruktúrái rendkívül fontos hozzájárulást jelentenek a Kopernikuszhoz.
(2) A Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén intézkedéseket fogadhat el a Kopernikusz-adatok és -információk tagállami felhasználásának előmozdítására, és a Föld-megfigyelési technológiához és fejlesztésekhez való tagállami hozzáférés támogatására. Ezen intézkedések hatásai nem torzíthatják a szabad versenyt. Az említett végrehajtási jogi aktusokat a 30. cikk (4) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.
III. FEJEZET
KÖZBESZERZÉS
I. SZAKASZ
A közbeszerzésre vonatkozó általános rendelkezések
14. cikk
Általános elvek
A 8. cikk (7) bekezdésének a sérelme nélkül, valamint az Unió biztonsága lényeges érdekeinek, illetve a közbiztonságnak a védelméhez, vagy a kivitel ellenőrzésére vonatkozó uniós előírásoknak való megfeleléshez szükséges intézkedéseknek a sérelme nélkül a Kopernikuszra a költségvetési rendeletet és különösen a következőket kell alkalmazni: a teljes iparági beszállítói láncban biztosítani kell a nyílt hozzáférés és a tisztességes verseny elvét, a pályázati kiírásnak átlátható és frissített adatokat kell tartalmaznia, a közbeszerzési eljárás során alkalmazandó szabályokról, a kiválasztás és odaítélés kritériumairól világos tájékoztatást kell nyújtani, továbbá meg kell adni minden olyan információt, amely lehetővé teszi, hogy minden lehetséges ajánlattevő egyenlő esélyekkel indulhat.
15. cikk
Konkrét célok
A közbeszerzési eljárás során az ajánlatkérőnek úgy kell kiírnia az ajánlati felhívásokat, hogy azok:
a)
Unió-szerte - többek között az alvállalkozói szerződések ajánlattevők általi alkalmazásának ösztönzése révén - elősegítsék minden gazdasági szereplő, és főként az új belépők és a kkv-k lehető legnagyobb mértékű és legnyíltabb módon történő részvételét;
b)
elkerülik az esetleges erőfölénnyel való visszaéléseket és az egyetlen beszállítótól való függést;
c)
hasznosítsák a korábbi közberuházásokat és az ezekből levont tanulságokat, továbbá az iparági szakmai tapasztalatokat és szakértelmet, ugyanakkor ezzel egyidejűleg gondoskodjanak a versenyeztetési szabályok betartásáról;
d)
a Kopernikusz, annak költségei és ütemterve megfelelőbb általános ellenőrzése érdekében lehetőség szerint tegyék lehetővé a több forrásból való finanszírozást;
e)
lehetőség szerint vegyék figyelembe a pályáztatott termék, szolgáltatás vagy munka hasznos életciklusa során felmerülő teljes költséget.
II. SZAKASZ
A közbeszerzésre vonatkozó egyedi rendelkezések
16. cikk
Tisztességes versenyfeltételek kialakítása
Az ajánlatkérőnek meg kell hoznia a tisztességes versenyfeltételek kialakításához szükséges megfelelő intézkedéseket, ha egy gazdasági szereplő előzetes részvétele az ajánlati felhívás tárgyát képező tevékenységekhez kapcsolódó tevékenységekben:
a)
az adott gazdasági szereplő számára a bennfentes információk tekintetében jelentős előnnyel járhat, ezért az egyenlő elbánás követelményének való megfelelés tekintetében aggályokat vethet fel; vagy
b)
hátrányosan befolyásolja a rendes versenyfeltételeket vagy az odaítélés pártatlanságát és tárgyilagosságát, illetve a szerződések teljesítését.
A szóban forgó intézkedések nem torzíthatják a versenyt, nem veszélyeztethetik sem az egyenlő elbánás érvényesülését, sem pedig a vállalkozásokról, azok üzleti kapcsolatairól és költségszerkezetéről összegyűjtött információk bizalmas jellegét. Az intézkedések ebben az összefüggésben számításba veszik a tervezett szerződés jellegét és részleteit.
17. cikk
Az információk biztonsága
Az olyan szerződések esetében, amelyek minősített adatokat használnak fel, igényelnek és/vagy tartalmaznak, az ajánlatkérő hatóság az ajánlattételi dokumentumokban meghatározza az érintett információk megfelelő szintű biztonságának biztosításához szükséges intézkedéseket és követelményeket.
18. cikk
Az ellátás megbízhatósága
Az ajánlatkérő az ajánlattételi dokumentumokban meghatározza, hogy a szerződés teljesítéséhez az ellátás és a szolgáltatásnyújtás megbízhatósága tekintetében milyen követelményeket támaszt.
19. cikk
Feltételhez kötött sávos szerződés
(1) Közbeszerzési szerződést az ajánlatkérő feltételhez kötött sávos közbeszerzési szerződés formájában is köthet.
(2) A feltételhez kötött sávos közbeszerzési szerződésnek egy költségvetési kötelezettségvállalással és az adott sávra szerződött munkák, áruk vagy szolgáltatások teljesítésére vonatkozó határozott kötelezettségvállalással kísért rögzített sávból, továbbá egy vagy több, költségvetési és teljesítési szempontból feltételhez kötött sávból kell állnia. Az ajánlattételi dokumentáció megjelöli a feltételhez kötött sávos szerződések egyedi elemeit. Az ajánlattételi dokumentáció minden egyes sávra meghatározza a szerződés tárgyát, árát vagy az ár kialakításának módozatait, valamint a munkák, áruk és szolgáltatások teljesítésének részleteit.
(3) A rögzített sávhoz tartozó kötelezettségeknek - az egyes feltételhez kötött sávokhoz tartozó kötelezettségekhez hasonlóan - összefüggő egészet kell alkotniuk, figyelembe véve az előző sávokhoz tartozó kötelezettségeket.
(4) Minden egyes feltételhez kötött sáv lehívása az ajánlatkérő döntésétől függ, amelyről az ajánlatkérő a vállalkozót a szerződésben kikötött feltételekkel összhangban értesíti. Amennyiben a feltételhez kötött sáv megerősítésére késve vagy egyáltalán nem kerül sor, ha ez a szerződésben kikötésre került, az abban megállapított feltételekkel a vállalkozó késedelmi kötbérre vagy nem teljesítési kötbérre tarthat igényt.
(5) Amennyiben egy adott sáv tekintetében az ajánlatkérő megállapítja, hogy az adott sávra vállalt munkák, áruk és szolgáltatások nem teljesültek, ha ez a szerződésben kikötésre került, az abban megállapított feltételekkel kártérítést követelhet és felmondhatja a szerződést.
20. cikk
Ellenőrzött kiadásokkal díjazott közbeszerzési szerződések
(1) Az ajánlatkérő egy legfelső összeghatáron belül és a (2) bekezdésben foglalt feltételekkel választhatja a teljesen vagy részben ellenőrzött kiadásokkal díjazott közbeszerzési szerződést is.
Az ilyen szerződésekért fizetendő ár a szerződés teljesítésének eredményeképpen a vállalkozó által viselt összes tényleges kiadás megtérítéséből áll: ilyenek például a szerződés teljesítéséhez szükséges, a munkaerővel kapcsolatos, az anyagjellegű és fogyóeszköz-kiadások, valamint a berendezések és infrastruktúrák használatával összefüggő kiadások. E kiadásokhoz vagy egy, a közvetett költségeket és a nyereséget fedező átalányösszeg, vagy pedig egy, a közvetett költségeket fedező, valamint az eredménycélok és az ütemterv célkitűzéseinek betartásától függő érdekeltséget megtestesítő felár járul.
(2) Az ajánlatkérő akkor választhatja a teljesen vagy részben ellenőrzött kiadásokkal díjazott szerződést, amikor a rögzített ár pontos meghatározása objektíve lehetetlen, és amikor érvekkel bizonyítható, hogy a szerződés teljesítésében rejlő bizonytalanságok miatt a rögzített ár rendellenesen magas lenne azért, mert:
a)
a szerződés igen összetett vagy egy újszerű technológiát igénybe vevő elemekre vonatkozik, következésképpen számottevő műszaki kockázatot rejt magában; vagy
b)
a szerződés tárgyát képező tevékenységeket operatív okokból haladéktalanul meg kell kezdeni, miközben a rögzített és végleges ár meghatározása összességében még nem lehetséges vagy azért, mert jelentős kockázatok állnak fenn, vagy pedig azért, mert a szerződés teljesítése részben más szerződések teljesítésétől függ.
(3) A teljesen vagy részben ellenőrzött kiadásokkal díjazott szerződés legfelső összeghatára a kifizethető legmagasabb összeg. Ez az összeg csak kivételes, kellően indokolt esetekben és az ajánlatkérő előzetes beleegyezésével léphető túl.
(4) A teljesen vagy részben ellenőrzött kiadásokkal díjazott közbeszerzésekre vonatkozó ajánlattételi dokumentáció a következőket tartalmazza:
a)
a szerződés jellege, vagyis az, hogy egy legfelső összeghatáron belül teljesen vagy részben ellenőrzött kiadásokkal díjazott szerződésről van-e szó;
b)
a részben ellenőrzött kiadásokkal díjazott szerződés esetében a közbeszerzés azon elemei, amelyek az ellenőrzött kiadások körébe tartoznak;
c)
a legfelső összeghatár;
d)
az odaítélési kritériumok, amelyeknek lehetővé kell tenniük az előzetes költségvetés életszerűségének, a megtérítendő költségeknek, a költségek meghatározási mechanizmusainak, valamint az ajánlatban szereplő nyereségnek az értékelését;
e)
az (1) bekezdésben említett kiadásokra milyen típusú felárat kell alkalmazni;
f)
a szerződés teljesítéséhez az ajánlattevő által tervezett költségek támogathatóságát meghatározó, az (5) bekezdésben kifejtett elvekkel összhangban lévő szabályok és eljárások;
g)
azon számviteli szabályok, amelyeket az ajánlattevőknek be kell tartaniuk;
h)
olyan, részben ellenőrzött kiadásokkal díjazott szerződés esetében, amelyet rögzített és végleges árat tartalmazó szerződéssé kívánnak alakítani, az ilyen átalakítás paraméterei.
(5) A teljesen vagy részben ellenőrzött kiadásokkal díjazott szerződés teljesítése során a vállalkozó által viselt költségek csak akkor támogathatók, ha:
a)
ezek ténylegesen a szerződés időtartama alatt jelentkeztek, kivéve a szerződés teljesítéséhez szükséges olyan berendezések, infrastruktúrák és immateriális javak költségeit, amelyek teljes beszerzési értékükig támogathatónak tekinthetők;
b)
szerepelnek az esetlegesen az eredeti szerződéshez fűzött kiegészítő záradékok által módosítható előzetes költségvetésben;
c)
szükségesek a szerződés teljesítéséhez;
d)
a szerződés teljesítéséből adódnak, és annak tudhatók be;
e)
beazonosíthatók, ellenőrizhetők, szerepelnek a vállalkozó könyvelésében, továbbá az ajánlattételhez szükséges dokumentációban és a szerződésben megjelölt számviteli előírásoknak megfelelően kerültek meghatározásra;
f)
megfelelnek az alkalmazandó adó- és társadalombiztosítási jognak;
g)
nem sértik a szerződési feltételeket;
h)
ésszerűek, indokoltak, továbbá a gazdaságosság és hatékonyság vonatkozásában tiszteletben tartják a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás követelményeit.
A vállalkozó felel a költségeinek lekönyveléséért, a helyes könyvvitelért és minden egyéb olyan dokumentumért, amely szükséges annak bizonyításához, hogy a megtéríteni kért költségeket valóban ő állta, és ezek megfelelnek az e cikkben meghatározott elveknek. Azon költségek, amelyeket a vállalkozó nem tud igazolni, nem támogathatónak minősülnek, és megtérítésük elutasításra kerül.
(6) Az ajánlatkérő az ellenőrzött kiadásokkal díjazott szerződések megfelelő teljesítésének biztosítása érdekében ellátja a következő feladatokat:
a)
meghatározza a lehető legreálisabb legfelső összeghatárt, amely egyidejűleg lehetőséget nyújt a műszaki kockázatok figyelembevétele által megkívánt rugalmasságra;
b)
amint a szerződés teljesítése során lehetőség nyílik rögzített és végleges ár meghatározására, a részben ellenőrzött kiadásokkal díjazott szerződést teljes egészében rögzített és végleges árat tartalmazó szerződéssé alakítja. Ebből a célból meghatározza a részben ellenőrzött kiadásokkal díjazott szerződésnek a rögzített és végleges árat tartalmazó szerződéssé való átalakításához szükséges paramétereket;
c)
olyan nyomonkövetési és kontrollintézkedéseket hoz, amelyek rendelkeznek egy előzetes költségbecslési rendszerről;
d)
meghatározza a szerződések végrehajtására és különösen a vállalkozó vagy annak alvállalkozói által a szerződés teljesítése során viselt költségek beazonosítására és támogathatóságának ellenőrzésére, valamint a szerződéshez fűzött kiegészítő záradékok bevezetésére alkalmas elveket, eszközöket és eljárásokat;
e)
ellenőrzi, hogy a vállalkozó és annak alvállalkozói megfelelnek-e a szerződésben kikötött számviteli előírásoknak és a bizonyító erejű számviteli dokumentumok benyújtására vonatkozó kötelezettségnek;
f)
a szerződés végrehajtása során folyamatosan meggyőződik a d) pontban említett elvek, eszközök és eljárások hatékonyságáról.
21. cikk
Módosítások
Az ajánlatkérő és a vállalkozók kiegészítő záradékkal módosíthatják a szerződést, feltéve, hogy a kiegészítő záradék megfelel az összes következő feltételnek:
a)
nem változtatja meg a szerződés tárgyát;
b)
nem borítja fel a szerződés pénzügyi egyensúlyát;
c)
nem vezet be olyan feltételeket, amelyek ha eredetileg szerepeltek volna az ajánlattételhez szükséges dokumentációban, lehetővé tették volna az eredetileg elfogadott ajánlattevőktől eltérő ajánlattevők elfogadását, vagy az eredetileg kiválasztotthoz képest más ajánlat kiválasztását tették volna lehetővé.
22. cikk
Alvállalkozásba adás
(1) Az ajánlatkérő felkéri az ajánlattevőt arra, hogy a közbeszerzés egy részét versenytárgyalás keretében adja ki megfelelő szintű alvállalkozásba olyan gazdasági társaságoknak, amelyek nem tartoznak az ajánlattevő vállalatcsoportjához, különösen új belépők és kkv-k és részére.
(2) Az ajánlatkérő a szerződés alvállalkozásba adandó részét egy minimumarányt és egy maximumarányt tartalmazó, százalékban kifejezett tartomány formájában adja meg. Az ajánlatkérő biztosítja, hogy e százalékarányok arányosak a szerződés tárgyával és értékével, figyelembe véve az érintett tevékenységi ágazat jellegét és különösen a tapasztalt versenyfeltételeket és szakmai potenciált.
(3) Ha az ajánlattevő az ajánlatában feltünteti, hogy a szerződés semmilyen részét nem szándékozik alvállalkozásba adni, illetve hogy csupán a (2) bekezdésben említett minimumaránynál kisebb részt szándékozik alvállalkozásba adni, ezt meg kell indokolnia az ajánlatkérő számára. Az ajánlatkérő továbbítja ezt az információt a Bizottság számára.
(4) Az ajánlatkérő elutasíthatja a pályázó által kiválasztott alvállalkozókat a fő közbeszerzési szerződés odaítélési eljárásának szakaszában, vagy a nyertes ajánlattevő által kiválasztott alvállalkozókat a szerződés teljesítése folyamán. Az ajánlatkérő írásban indokolja az elutasítást, amely csak a fő közbeszerzésre ajánlatot tevők kiválasztására alkalmazott kritériumokon alapulhat.
IV. FEJEZET
ADATKEZELÉSI ÉS BIZTONSÁGI POLITIKA
23. cikk
A Kopernikusz adat- és információkezelési politikája
(1) A Kopernikusz keretében finanszírozott tevékenységekkel kapcsolatos Kopernikusz-adat- és Kopernikusz-információ kezelésére vonatkozó politika támogatja a 4. cikkben említett célokat és a következő konkrét célokat:
a)
a Kopernikusz-adatok és -információk használatának és megosztásának előmozdítása;
b)
az európai Föld-megfigyelési piacok, különösen a downstream szektor erősítése azzal a céllal, hogy serkenteni lehessen a növekedést és a munkahelyteremtést;
c)
hozzájárulás a Kopernikusz-adatok és -információk szolgáltatásának fenntarthatóságához és folyamatosságához;
d)
az európai kutatási, technológiai és innovációs közösségek támogatása.
(2) A célzott programokból származó adatokhoz és a Kopernikusz-információkhoz a Kopernikusz terjesztési platformokon keresztül előre meghatározott műszaki feltételekkel teljes körű, nyílt és díjmentes hozzáférést kell biztosítani a következő korlátozásokra figyelemmel:
a)
a harmadik féltől származó adatokra és információkra vonatkozó engedélyezési feltételek;
b)
formátumok, jellemzők és terjesztési eszközök;
c)
az Uniónak és tagállamainak biztonsági érdekei és külkapcsolatai;
d)
a Kopernikusz-adatokat és -információkat előállító rendszer biztonsági vagy műszaki okok miatt kialakuló működési zavarának kockázata;
e)
az európai felhasználók számára megbízható hozzáférés biztosítása a Kopernikusz-adatokhoz és -információkhoz.
24. cikk
A Kopernikusz-adatok és -információk elérhetőségére és felhasználására vonatkozó feltételek és korlátozások
(1) A Bizottság - a harmadik felek adat- és információkezelési politikáit tiszteletben tartva és a tagállamok vagy nemzetközi szervezetek ellenőrzése alatt álló űrbeli és lokális infrastruktúrára alkalmazandó szabályok és eljárások sérelme nélkül - a 31. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadhat el a következők vonatkozásában:
a)
a Kopernikusz-adatokra és -információkra vonatkozó hozzáférési, regisztrálási és felhasználási feltételek és eljárások, ideértve a terjesztési eszközöket is;
b)
a Kopernikusz-adatokat és -információkat érintő működési zavarok megelőzéséhez szükséges egyedi műszaki kritériumok, ideértve az elsőbbségi hozzáférést;
c)
a Kopernikusz-adatok és -információk megszerzésének és terjesztésének jogütközések miatt szükségessé váló korlátozására vonatkozó kritériumok és eljárások.
(2) A Bizottság - a harmadik felek adat- és információkezelési politikáit tiszteletben tartva és a tagállamok vagy nemzetközi szervezetek ellenőrzése alatt álló űrbeli és lokális infrastruktúrára alkalmazandó szabályok és eljárások sérelme nélkül - a 30. cikk (4) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban intézkedéseket fogadhat el a következők vonatkozásában:
a)
a fogadóállomásoknak továbbított, illetve a Kopernikusz részét nem képező állomásoknak nagy sávszélességű célzott kapcsolatokon keresztül továbbított, célzott programokból származó adatok továbbítására és felhasználására vonatkozó műszaki specifikációk;
b)
a Kopernikusz-adatok és -információk archiválására vonatkozó műszaki specifikációk.
(3) A Bizottság e rendeletnek és a harmadik felek alkalmazandó jogainak megfelelően megállapítja a célzott programokból származó adatokra és a Kopernikusz-információkra, továbbá a fogadóállomásoknak továbbított, illetve a Kopernikusz részét nem képező állomásoknak nagy sávszélességű célzott kapcsolatokon keresztül továbbított műholdas adatok továbbítására vonatkozó engedélyezési feltételeket és eljárásokat.
25. cikk
A biztonsági érdekek védelme
(1) A Bizottság a 4. cikkben említett célokra figyelemmel értékeli a Kopernikusz biztonsági keretét. A Bizottság ebből a célból értékeli azokat a szükséges biztonsági intézkedéseket, amelyeket annak érdekében kell kidolgozni, hogy el lehessen kerülni az Unió vagy a tagállamok érdekeit vagy biztonságát veszélyeztető kockázatokat és fenyegetéseket, valamint különösen hogy a Kopernikusz megfeleljen a 2001/844/EK határozatban és a 2013/488/EU határozatban foglalt elveknek.
(2) Az (1) bekezdésben említett értékelés alapján a Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján meghatározza azokat a műszaki specifikációkat, amelyekre a Kopernikusz esetében biztonsági szempontból szükség van. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 30. cikk (4) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.
(3) A Bizottságot független tagállami szakértők segíthetik a (2) bekezdésben említett biztonsági keret műszaki specifikációinak meghatározásában.
(4) A (2) bekezdés ellenére a Tanács elfogadja az abban az esetben alkalmazandó intézkedéseket, amikor az Unió vagy a tagállamok biztonsága a Kopernikusz keretében rendelkezésre bocsátott adatok és információk miatt veszélybe kerülhet.
(5) Amennyiben a Kopernikusz-programon belül EU-minősített adatok keletkeznek vagy ilyen adatokat kell kezelni, valamennyi résztvevőnek gondoskodnia kell ezek bizonyos fokú védelméről, úgy hogy az egyenértékű legyen a 2001/844/EK határozat mellékletében és a 2013/488/EU határozat mellékletében meghatározott szabályok által előírt védelemmel.
V. FEJEZET
VEGYES RENDELKEZÉSEK
26. cikk
Nemzetközi együttműködés
(1) A Kopernikuszban a következő országok vagy nemzetközi szervezetek vehetnek részt megfelelő megállapodások alapján:
a)
az Európai Szabadkereskedelmi Társulás (EFTA) azon országai, amelyek az EGT-megállapodás szerződő felei is, az EGT-megállapodásban meghatározott feltételekkel;
b)
a tagjelölt országok, valamint a potenciális tagjelöltek a vonatkozó keretmegállapodásokban vagy társulási megállapodás jegyzőkönyvében az uniós programokban történő részvételükkel kapcsolatban meghatározott általános elveknek és feltételeknek megfelelően;
c)
a Svájci Államszövetség, az a) és b) pontban nem említett más harmadik országok és nemzetközi szervezetek, az Unió által ilyen harmadik országgal vagy nemzetközi szervezettel az EUMSZ 218. cikke alapján kötött megállapodás alapján, amely megállapodásnak meg kell határoznia a részvétel feltételeit és részletes szabályait.
(2) Az (1) bekezdésben említett országok vagy nemzetközi szervezetek pénzügyi támogatást vagy természetbeni hozzájárulást nyújthatnak a Kopernikuszhoz. Az említett pénzügyi támogatás és az említett hozzájárulások a költségvetési rendelet 21. cikke (2) bekezdésének értelmében külső címzett bevételnek minősül, és az érintett harmadik országgal vagy nemzetközi szervezettel kötött megállapodásban rögzített feltételekkel fogadhatók el.
(3) A Kopernikusz foglalkozhat a nemzeti koordinációs és megfigyelési rendszerekkel és a vonatkozó adatcserével, hogy a meglévő nemzetközi megállapodásokra és koordinálási eljárásokra figyelemmel ezzel is erősödjön globális dimenziója és kiegészítő jellege.
27. cikk
Az Unió pénzügyi érdekeinek védelme
(1) A Bizottság megfelelő intézkedésekkel, csalás, korrupció és egyéb jogellenes tevékenységek elleni megelőző intézkedésekkel, hatékony ellenőrzésekkel, illetve szabálytalanságok észlelése esetén a jogtalanul kifizetett összegek visszafizettetésével, valamint adott esetben hatékony, arányos és visszatartó erejű közigazgatási és pénzügyi szankciókkal biztosítja, hogy a Kopernikusz keretében finanszírozott intézkedések végrehajtása során az Európai Unió pénzügyi érdekei ne sérüljenek.
(2) A Bizottság vagy annak képviselői és a Számvevőszék jogosultak dokumentumalapú és helyszíni ellenőrzést végezni a támogatás kedvezményezettjeinél, illetve a Kopernikusz keretében uniós támogatásban részesülő vállalkozóknál és alvállalkozóknál.
(3) A 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletben (14) és a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendeletben (15) megállapított rendelkezéseknek és eljárásoknak megfelelően az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) vizsgálatokat, köztük helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat végezhet annak megállapítása érdekében, hogy a Kopernikusz keretében finanszírozott támogatási megállapodással, támogatási határozattal vagy szerződéssel kapcsolatban csalás, korrupció vagy bármely egyéb jogellenes tevékenység révén sérültek-e az Unió pénzügyi érdekei.
(4) Az (1), (2) és (3) bekezdés sérelme nélkül a Kopernikusz végrehajtása keretében harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel kötött együttműködési megállapodásokban, az e program végrehajtása keretében létrejött támogatási megállapodásokban és támogatási határozatokban kifejezetten rendelkezni kell arról, hogy a Bizottság, a Számvevőszék és az OLAF saját hatáskörén belül elvégezheti az említett ellenőrzéseket és vizsgálatokat.
28. cikk
Tulajdonjog
(1) A Kopernikusz keretében létrehozott vagy kifejlesztett tárgyi eszközök és immateriális javak tulajdonjoga az Uniót illeti. E célból adott esetben megállapodásokat kell kötni harmadik felekkel a fennálló tulajdonjogokra vonatkozóan.
(2) A tulajdonjog Unióra történő átruházásához kapcsolódó feltételeket az (1) bekezdésben említett megállapodások határozzák meg.
(3) A Bizottság egy megfelelő keret révén gondoskodik az e cikkben említett eszközök optimális alkalmazásáról, és mindenekelőtt a lehető legeredményesebben kezeli a Kopernikuszhoz kapcsolódó szellemitulajdon-jogokat, figyelemmel egyrészt az Unió szellemi tulajdonjogainak védelmére és érvényesítésére, másrészt az összes érintett fél érdekeire, harmadrészt pedig a piacok és az új technológiák harmonikus fejlesztésének szükségességére és a szolgáltatások folyamatosságára. E célból gondoskodik arról, hogy a Kopernikusz keretében életbe lépett szerződésekben szerepeljen a Kopernikusz keretében végzett munka kapcsán felmerülő szellemitulajdon-jogok átruházásának vagy használata engedélyezésének lehetősége.
29. cikk
Segítségnyújtás a Bizottságnak
A Bizottság munkáját segíthetik a Kopernikusz hatálya alá tartozó különböző területek független szakértői, az érdekelt felek széles köre, így például a Kopernikusz felhasználóinak képviselői és az űrtevékenységekért felelős nemzeti szervek is, mégpedig a szükséges műszaki és tudományos szakértelem, valamint az interdiszciplináris és ágazatközi szemléletek révén, figyelemmel az uniós, nemzeti és regionális szintű kezdeményezésekre.
30. cikk
Bizottsági eljárás
(1) A Bizottság munkáját egy bizottság (a Kopernikusz-bizottság) segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül,
A Kopernikusz-bizottság különböző formációkban tartja üléseit, különösen a biztonsági szempontokra tekintettel (ilyen lehet pl. a biztonsági tanács).
(2) A Kopernikusz-bizottság eljárási szabályzatának megfelelően létrehozza a felhasználói fórumot, amely munkacsoportként tanácsokat ad a Kopernikusz-bizottságnak a felhasználói igények tekintetében.
(3) Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 4. cikkét kell alkalmazni.
(4) Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.
(5) Azoknak a szerveknek a képviselői, akikre a Kopernikusz feladatait bízták, a Kopernikusz-bizottság eljárási szabályzatában meghatározott feltételekkel adott esetben megfigyelőként részt vesznek a bizottság munkájában.
(6) Az Unió által a 26. cikkel összhangban kötött megállapodások - a Kopernikusz-bizottság eljárási szabályzatában meghatározott feltételekkel - adott esetben rendelkezhetnek harmadik országok vagy nemzetközi szervezetek képviselőinek a Kopernikusz-bizottság munkájában való részvételéről.
(7) A Kopernikusz-bizottság rendszeresen ülésezik, lehetőség szerint negyedévente. A Bizottság valamennyi ülésen jelentést tesz a Kopernikusz megvalósítása terén elért eredményekről. Ezek a jelentések általános áttekintést nyújtanak a Kopernikusz helyzetének állásáról és alakulásáról, különös tekintettel a kockázatkezelésre, a költségekre, az ütemtervre, a teljesítésre, a beszerzésre és a Bizottságnak nyújtott tanácsadásra.
31. cikk
A felhatalmazás gyakorlása
(1) A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek mellett felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására.
(2) A Bizottságnak a 9. cikk (7) bekezdésében és a 24. cikk (1) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása a Kopernikusz időtartamára szól.
(3) Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 9. cikk (7) bekezdésében és a 24. cikk (1) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a határozatban megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.
(4) A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot e jogi aktus elfogadásáról.
(5) A 9. cikk (7) bekezdése és a 24. cikk (1) bekezdése értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok csak akkor lépnek hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.
32. cikk
Értékelés
(1) A Bizottság 2017. december 31-ig - az érdekelt felekkel folytatott konzultációt követően - értékelő jelentést készít a Kopernikusz keretében finanszírozott feladatok céljainak megvalósításáról azok eredménye és hatásai, európai többletértéke, valamint az erőforrás-felhasználás hatékonysága tekintetében. Az értékelésben ki kell térni arra is, hogy továbbra is érvényes-e az összes cél, valamint hogy az intézkedések hogyan járulnak hozzá a 4. cikkben ismertetett célokhoz, továbbá abban ki kell térni a szervezeti struktúra teljesítményére és a nyújtott szolgáltatások alkalmazási körére. Az értékelésnek tartalmaznia kell az érintett európai ügynökségek (többek között az Európai GNSS Ügynökség) esetleges részvételének értékelését, és adott esetben megfelelő jogalkotási javaslatokat is kell hozzá mellékelni.
Az értékelés különösen áttekinti a Kopernikusz-adat és Kopernikusz-információ kezelésére vonatkozó politikának az érdekelt felekre, a downstream felhasználókra, a vállalkozásokra, valamint a Föld-megfigyelési infrastruktúrába való nemzeti és magánberuházásokra gyakorolt hatását.
(2) A Bizottság az (1) bekezdésben említett értékelést az üzemeltetőkkel és a Kopernikusz felhasználóival szoros együttműködésben végzi el, és megvizsgálja a Kopernikusz eredményességét és hatékonyságát, valamint a 4. cikkben említett célokhoz való hozzájárulását. A Bizottság ezen értékelések eredményeit közli az Európai Parlamenttel, a Tanáccsal, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal és a Régiók Bizottságával, és szükség esetén megfelelő intézkedéseket javasol.
(3) A Bizottság szükség esetén független szervek segítségével értékelheti a projektek végrehajtásának módját, valamint azok megvalósításának hatását, hogy ezáltal értékelhesse, hogy a kitűzött célok, beleértve a környezetvédelemmel kapcsolatos célokat is, teljesültek-e.
(4) A Bizottság felkérheti a tagállamokat, hogy bocsássák rendelkezésre az e rendelet keretében támogatott tevékenységek és a kapcsolódó projektek egyedi értékelését, vagy adott esetben biztosítsák számára a projektek értékeléséhez szükséges információkat és segítséget.
33. cikk
Hatályon kívül helyezés
(1) A 911/2010/EU rendelet hatályát veszti.
(2) A 911/2010/EU rendelet alapján hozott minden intézkedés továbbra is érvényes.
(3) A hatályon kívül helyezett 911/2010/EU rendeletre történő hivatkozásokat az e rendeletre tett hivatkozásként kell értelmezni, a mellékletben foglalt megfelelési táblázatnak megfelelően.
34 cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ezt a rendeletet 2014. január 1-jétől kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2014. április 3-án.