NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 529/2014
ze dne 12. března 2014,
kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013, pokud jde o regulační technické normy pro posuzování podstatnosti rozšíření a změn přístupu založeného na interním ratingu a pokročilého přístupu k měření
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 ze dne 26. června 2013 o obezřetnostních požadavcích na úvěrové instituce a investiční podniky a o změně nařízení (EU) č. 648/2012 (1), a zejména na čl. 143 odst. 5 třetí pododstavec a čl. 312 odst. 4 třetí pododstavec uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V souladu s čl. 143 odst. 3 nařízení (EU) č. 575/2013 odkazuje rozsah použití ratingového systému na druhy expozic, které lze podrobit ratingu pomocí specifického ratingového systému.
(2)
Nařízení (EU) č. 575/2013 rozlišuje mezi podstatnými rozšířeními a změnami přístupu založeného na interním ratingu (přístup IRB) a pokročilého přístupu k měření (AMA), které podléhají schválení, a všemi ostatními změnami, které je třeba oznámit. Pokud jde o druhou skupinu rozšíření a změn, nařízení (EU) č. 575/2013 neuvádí, kdy má k oznámení rozšíření či změny dojít, tj. zda by změna měla být oznámena předtím, než je provedena, nebo po provedení. Lze se domnívat, že není nutné, aby o provedení rozšíření a změn menšího významu příslušné orgány věděly předem. Navíc by bylo účelnější a méně náročné, kdyby instituce informace o takovýchto změnách menšího významu shromažďovaly a pravidelně je oznamovaly příslušným orgánům. Několik členských států již takovéto postupy dohledu uplatňuje. Rozšíření a změny, které je třeba oznámit, je tedy třeba dále rozdělit na rozšíření a změny, které je třeba oznámit před provedením, a rozšíření a změny, které stačí oznámit poté, co byly provedeny. Tím by se dále zaručilo, že příslušné orgány ve svých každodenních úkolech věnují pozornost rozšířením a změnám, které mohou podstatně změnit požadavky na kapitál nebo výkonnost modelů či ratingových systémů. Také by se tím zaručilo, že instituce odlišují rozšíření a změny, které mají mimořádný význam, a rozšíření a změny menšího významu, a to na základě přístupu k dohledu orientovaného na rizika. Takovéto rozlišování rozšíření a změn, které je třeba oznámit před provedením, a rozšíření a změn, které stačí oznámit poté, co byly provedeny, by bylo obezřetné vzhledem tomu, že oznámení před provedením by příslušným orgánům umožnilo přezkoumat, zda je toto nařízení uplatňováno správně. Tím by se následně snížila zátěž institucí spojená s dohledem.
(3)
Podstatnost rozšíření či změn modelů zpravidla závisí na druhu a kategorii navrhovaného rozšíření či změny (což by se mělo odrážet v kvalitativních kritériích) a na jejich potenciálu změnit požadavky na kapitál nebo případně objemy rizikově vážených expozic (což by se mělo odrážet v kvantitativních kritériích). Proto by všechna kvantitativní kritéria pro přezkum podstatnosti rozšíření a změn měla mít formu prahové hodnoty založené na procentní změně požadavků na kapitál nebo případně objemů rizikově vážených expozic před změnou a po ní.
(4)
Zatímco u rozšíření a změn modelů pokročilého přístupu k měření by kvantitativní prahová hodnota měla být v zájmu jednoduchosti vypočtena na základě požadavků na kapitál, u změn přístupu založeného na interním ratingu by měla být prahová hodnota vypočtena na základě objemů rizikově vážených expozic, aby se zamezilo tomu, že budou prahové hodnoty nemístně ovlivněny rozdíly ve výši provedených úvěrových úprav v ocenění, jež mají vliv na požadavky na kapitál, avšak nikoli na rizikově vážené expozice. Kromě toho by kvantitativní prahové hodnoty měly být koncipovány tak, aby zohledňovaly celkový dopad rozšíření či změn na kapitál požadovaný na základě interních přístupů a standardních přístupů, aby se zohlednil rozsah, v němž jsou u celkových požadavků na kapitál nebo objemů rizikově vážených expozic používány interní přístupy. To platí pro všechny prahové hodnoty u obou přístupů s výjimkou druhé prahové hodnoty v čl. 4 odst. 1 písm. c) bodě ii) pro přístup IRB a prahové hodnoty pro předběžné oznámení pro přístup IRB, které jsou koncipovány s ohledem na dopad změn na objemy rizikově vážených expozic, na něž se vztahuje rozsah použití specifického modelu. Jak u přístupu založeného na interním ratingu, tak u pokročilého přístupu k měření by měl být výpočet pro odvození dopadu daného rozšíření nebo změny proveden s odkazem na stejný časový bod vzhledem k tomu, že soubor expozic (v případě přístupu IRB) a rizikový profil (v případě přístupu AMA) jsou s měnícím se časem poměrně stabilní.
(5)
Příslušné orgány mohou kdykoli přijmout vhodná opatření v oblasti dohledu, pokud jde o rozšíření a změny modelů, které byly oznámeny, a to na základě průběžného přezkumu stávajících svolení používat interní přístupy, jenž je stanoven v článku 101 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU (2). To má na jedné straně zaručit, že budou uspokojeny požadavky stanovené v oddílu 6 kapitoly 3 hlavy II části 3 nebo v kapitole 4 hlavy III části 3 nebo v kapitole 5 hlavy IV části 3 nařízení (EU) č. 575/2013. Na druhé straně je nutné stanovit v pravidlech podněty pro nová schválení a oznámení rozšíření a změn interních přístupů. Taková pravidla by neměla ovlivnit přístupy k dohledu založené na přezkumu interního modelu nebo správní postupy stanovené v čl. 20 odst. 8 nařízení (EU) č. 575/2013.
(6)
Na změny v trvalém částečném využívání interních přístupů nebo případně v postupném zavádění interních přístupů se vztahují články 148 a 150 nařízení (EU) č. 575/2013 v případě přístupu IRB a článek 314 nařízení (EU) č. 575/2013 v případě pokročilého přístupu k měření. Proto by se toto nařízení nemělo na uvedené druhy změn vztahovat.
(7)
Svolení příslušných orgánů se týká metod, procesů, kontrol, shromažďování údajů a systémů IT v rámci přístupů, a proto by se toto nařízení nemělo vztahovat na probíhající slaďování modelů se souborem údajů použitých k výpočtům, které vychází ze schválených metod, procesů, kontrol, shromažďování údajů a systémů IT.
(8)
Aby mohly příslušné orgány posoudit, zda instituce správně uplatnily pravidla pro posuzování podstatnosti rozšíření a změn, měly by instituce předkládat příslušným orgánům odpovídající dokumenty. Aby se snížila zátěž institucí spojená s dohledem a zvýšila účelnost a účinnost postupů, které příslušné orgány v tomto ohledu uplatňují, měla by být stanovena pravidla, v nichž budou upřesněny požadavky na dokumenty, které mají být přiloženy k žádostem o schválení rozšíření a změn či k jejich oznámení.
(9)
Toto nařízení vychází z návrhů regulačních technických norem, které Evropský orgán pro bankovnictví předložil Komisi.
(10)
Ustanovení tohoto nařízení spolu úzce souvisejí, jelikož se týkají rozšíření a/nebo změn přístupu IRB nebo pokročilého přístupu k měření týkajících se požadavků na kapitál pro úvěrové a operační riziko, a také proto, že relevantní otázky a postupy spojené s dohledem jsou u těchto dvou druhů interních přístupů podobné. Aby se zaručila soudržnost uvedených ustanovení a zároveň aby se usnadnil ucelený pohled na ně pro osoby, které podléhají uvedeným povinnostem, je žádoucí, aby ustanovení vstoupila v platnost zároveň a aby byly všechny regulační technické normy požadované nařízením (EU) č. 575/2013 týkající se rozšíření a změn interních modelů pro úvěrové a operační riziko začleněny do jediného nařízení. Nicméně jelikož se ustanovení písm. a) prvního pododstavce čl. 312 odst. 4 týká jiného tématu, toto nařízení se týká pouze písmen b) a c).
(11)
Evropský orgán pro bankovnictví uspořádal k návrhům regulačních technických norem, na nichž je toto nařízení založeno, otevřené veřejné konzultace, provedl analýzu potenciálních souvisejících nákladů a přínosů a vyžádal si stanovisko skupiny subjektů působících v bankovnictví zřízené v souladu s článkem 37 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 (3),
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví podmínky pro posuzování podstatnosti rozšíření a změn přístupu založeného na interním ratingu a pokročilého přístupu k měření povolených v souladu s nařízením (EU) č. 575/2013, včetně způsobů oznamování takových změn a rozšíření.
Článek 2
Kategorie rozšíření a změn
1. Podstatnost změn v rozsahu použití ratingového systému nebo v přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech nebo podstatnost změn ratingových systémů nebo přístupů k akciovým expozicím založených na interních modelech z hlediska přístupu založeného na interním ratingu („změny přístupu IRB“) nebo podstatnost rozšíření a změn z hlediska pokročilého přístupu k měření („rozšíření a změny pokročilého přístupu k měření“) se zařadí do jedné z následujících kategorií:
a)
podstatná rozšíření a změny, které podle čl. 143 odst. 3 a čl. 312 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013 vyžadují svolení příslušných orgánů;
b)
jiná rozšíření a změny, které je třeba oznámit příslušným orgánům.
2. Rozšíření a změny uvedené v odst. 1 písm. b) se dále klasifikují jako:
a)
rozšíření a změny, které je třeba oznámit před provedením;
b)
rozšíření a změny, které je třeba oznámit po provedení.
Článek 3
Zásady klasifikace rozšíření a změn
1. Klasifikace změn přístupu IRB se provede v souladu s tímto článkem a články 4 a 5.
Klasifikace rozšíření a změn pokročilého přístupu k měření se provede v souladu s tímto článkem a články 6 a 7.
2. Pokud se od institucí vyžaduje, aby vypočítaly kvantitativní dopad rozšíření či změny na požadavky na kapitál nebo případně na objemy rizikově vážených expozic, instituce použijí tuto metodiku:
a)
pro účely posouzení kvantitativního dopadu instituce použijí nejnovější dostupné údaje;
b)
pokud není přesné posouzení kvantitativního dopadu proveditelné, instituce místo toho posoudí dopad na základě reprezentativního vzorku či jiných spolehlivých metod dedukce;
c)
u změn, které nemají přímý kvantitativní dopad, se výpočet kvantitativního dopadu podle čl. 4 odst. 1 písm. c) pro přístup IRB nebo čl. 6 odst. 1 písm. c) pro pokročilý přístup k měření neprovádí.
3. Jedno podstatné rozšíření či změna se nerozdělí do více změn či rozšíření, které by byly méně podstatné.
4. V případě pochybností zařadí instituce rozšíření a změny do kategorie nejvyšší potenciální podstatnosti.
5. Pokud příslušné orgány poskytly svolení ve vztahu k podstatnému rozšíření či změně, instituce vypočítají požadavky na kapitál na základě schváleného rozšíření či změny od data stanoveného v novém svolení, které nahradí svolení předchozí. Pokud nejsou rozšíření či změny, k nimž příslušné orgány vydaly svolení, k datu uvedeném v novém svolení provedeny, je nutné, aby k nim příslušné orgány vydaly nové svolení, o něž se požádá bez zbytečného prodlení.
6. Dojde-li k průtahům při provádění rozšíření či změny, k nimž příslušný orgán vydal svolení, instituce to oznámí příslušnému orgánu a předloží mu plán včasného provedení schváleného rozšíření či změny, který provede ve lhůtě dohodnuté s příslušným orgánem.
7. Pokud jsou rozšíření nebo změna klasifikovány jako rozšíření či změny, které je třeba před provedením oznámit příslušným orgánům, a pokud se instituce po oznámení rozhodnou, že dané rozšíření či změnu neprovedou, uvědomí o tomto rozhodnutí bez zbytečného prodlení příslušné orgány.
Článek 4
Podstatné změny přístupu IRB
1. Změny přístupu IRB se považují za podstatné, pokud splňují kteroukoli z těchto podmínek:
a)
patří mezi změny rozsahu použití ratingových systémů nebo přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech popsaných v příloze I části I oddílu 1;
b)
patří mezi změny ratingových systémů nebo přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech popsaných v příloze I části II oddílu 1;
c)
v jejich důsledku dojde k některému z následujících jevů:
i)
ke snížení kterékoli z následujících hodnot o 1,5 %:
-
celkové objemy rizikově vážených expozic mateřské instituce v EU pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění na konsolidované úrovni,
-
celkové objemy rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění v případě instituce, která není ani mateřskou institucí, ani dceřiným podnikem,
ii)
k 15 % či vyššímu snížení objemů rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění vztahujících se k rozsahu použití systému interního ratingu nebo přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech.
2. Pro účely odst. 1 písm. c) bodu i) tohoto článku a v souladu s čl. 3 odst. 2 se dopad změny posoudí jako podíl vypočtený následujícím způsobem:
a)
v čitateli se uvede rozdíl v objemech rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění vztahujících se k rozsahu použití systému interního ratingu nebo přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech před změnou a po změně na konsolidované úrovni mateřské instituce v EU nebo na úrovni instituce, která není ani mateřskou institucí, ani dceřiným podnikem;
b)
ve jmenovateli se uvedou celkové objemy rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění před změnou na konsolidované úrovni mateřské instituce v EU nebo na úrovni instituce, která není ani mateřskou institucí, ani dceřiným podnikem, v tomto pořadí.
Výpočet odkazuje na stejný bod v čase.
Určení dopadů na objemy rizikově vážených expozic odkazuje pouze na dopad změny přístupu IRB, a předpokládá se, že soubor expozic zůstává konstantní.
3. Pro účely odst. 1 písm. c) bodu ii) tohoto článku a v souladu s čl. 3 odst. 2 se dopad změny posoudí jako podíl vypočtený následujícím způsobem:
a)
v čitateli se uvede rozdíl v objemech rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění vztahujících se k rozsahu použití systému interního ratingu nebo přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech před změnou a po změně;
b)
ve jmenovateli se uvedou objemy rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění vztahujících se k rozsahu použití systému interního ratingu nebo přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech před změnou.
Výpočet odkazuje na stejný bod v čase.
Určení dopadů na objemy rizikově vážených expozic odkazuje pouze na dopad změny přístupu IRB, a předpokládá se, že soubor expozic zůstává konstantní.
Článek 5
Změny přístupu IRB, jež nejsou považovány za podstatné
1. Změny přístupu IRB, jež nejsou podstatné, ale je třeba je oznámit příslušným orgánům podle čl. 143 odst. 4 nařízení (EU) č. 575/2013, se oznámí tímto způsobem:
a)
změny, které splňují některou z následujících podmínek, se oznámí příslušnému orgánu alespoň dva měsíce před provedením:
i)
změny popsané v příloze I části I oddíle 2,
ii)
změny popsané v příloze I části II oddíle 2,
iii)
změny, kterou jsou příčinou alespoň 5 % snížení objemů rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění vztahujících se k rozsahu použití ratingového systému nebo přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech;
b)
všechny ostatní změny se oznámí příslušným orgánům poté, co byly provedeny, a to alespoň jednou za rok.
2. Pro účely odst. 1 písm. a) bodu iii) tohoto článku a v souladu s čl. 3 odst. 2 se dopad změny posoudí jako podíl vypočtený následujícím způsobem:
a)
v čitateli se uvede rozdíl v objemech rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění vztahujících se k rozsahu použití ratingového systému nebo přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech před změnou a po změně;
b)
ve jmenovateli se uvedou objemy rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění vztahujících se k rozsahu použití systému interního ratingu nebo přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech před změnou.
Výpočet odkazuje na stejný bod v čase.
Určení dopadů na objemy rizikově vážených expozic odkazuje pouze na dopad změny přístupu IRB, a předpokládá se, že soubor expozic zůstává konstantní.
Článek 6
Podstatná rozšíření a změny pokročilého přístupu k měření
1. Rozšíření a změny pokročilého přístupu k měření se považují za podstatné, pokud splňují některou z následujících podmínek:
a)
patří mezi rozšíření popsaná v příloze II části I oddíle 1;
b)
patří mezi rozšíření popsaná v příloze II části II oddíle 1;
c)
v jejich důsledku dojde k některému z následujících jevů:
i)
ke snížení kterékoli z následujících hodnot o 10 % či více:
-
celkových konsolidovaných požadavků mateřské instituce v EU na kapitál pro operační riziko,
-
celkových požadavků na kapitál pro operační riziko v případě instituce, která není ani mateřskou institucí, ani dceřiným podnikem,
ii)
ke snížení kterékoli z následujících hodnot o 10 % či více:
-
celkových požadavků na kapitál pro operační riziko na konsolidované úrovni mateřské instituce, která není mateřskou institucí v EU,
-
celkových požadavků na kapitál pro operační riziko dceřiného podniku v případě, že mateřská instituce neobdržela svolení použít pokročilý přístup k měření.
2. Pro účely odst. 1 písm. c) bodu i) a v souladu s čl. 3 odst. 2 se dopad rozšíření či změny posoudí jako podíl vypočtený následujícím způsobem:
a)
v čitateli se uvede rozdíl v požadavcích na kapitál pro operační riziko vztahujících se k rozsahu použití modelu pokročilého přístupu k měření před rozšířením či změnou na konsolidované úrovni mateřské instituce v EU nebo na úrovni na úrovni instituce, která není ani mateřskou institucí, ani dceřiným podnikem, a po tomto rozšíření či změně;
b)
ve jmenovateli se uvedou celkové požadavky na kapitál pro operační riziko před rozšířením či změnou na konsolidované úrovni mateřské instituce v EU nebo na úrovni instituce, která není ani mateřskou institucí, ani dceřiným podnikem, v tomto pořadí.
Výpočet odkazuje na stejný bod v čase.
Určení dopadů na požadavky na kapitál odkazuje pouze na dopad rozšíření a změny pokročilého přístupu k měření, a proto se předpokládá, že profil operačního rizika zůstává konstantní.
3. Pro účely odst. 1 písm. c) bodu ii) a v souladu s čl. 3 odst. 2 se dopad rozšíření či změny posoudí jako podíl vypočtený následujícím způsobem:
a)
v čitateli se uvede rozdíl v požadavcích na kapitál pro operační riziko vztahujících se k rozsahu použití modelu před rozšířením či změnou na konsolidované úrovni mateřské instituce, která není mateřskou institucí v EU, nebo na úrovni dceřiného podniku, pokud mateřská instituce neobdržela svolení k použití pokročilého přístupu k měření, a po tomto rozšíření či změně;
b)
ve jmenovateli se uvedou celkové požadavky na kapitál pro operační riziko před rozšířením či změnou na konsolidované úrovni mateřské instituce, která není mateřskou institucí v EU, nebo na úrovni dceřiného podniku, pokud mateřská instituce neobdržela svolení k použití pokročilého přístupu k měření, a po tomto rozšíření či změně, v uvedeném pořadí.
Výpočet odkazuje na stejný bod v čase.
Určení dopadů na požadavky na kapitál odkazuje pouze na dopad rozšíření a změny pokročilého přístupu k měření, a proto se předpokládá, že profil operačního rizika zůstává konstantní.
Článek 7
Rozšíření a změny pokročilého přístupu k měření, jež nejsou považovány za podstatné
Rozšíření a změny pokročilého přístupu k měření, jež nejsou podstatné, ale je třeba je oznámit příslušným orgánům podle čl. 312 odst. 3 nařízení (EU) č. 575/2013, se oznámí tímto způsobem:
a)
rozšíření a změny, které spadají do přílohy II části I oddílu 2 a části II oddílu 2, se oznámí příslušným orgánům alespoň dva měsíce před provedením;
b)
všechna ostatní rozšíření a změny se oznámí příslušným orgánům poté, co byly provedeny, a to alespoň jednou za rok.
Článek 8
Dokumentace rozšíření a změn
1. U rozšíření a změn přístupu IRB nebo pokročilého přístupu k měření, které na základě klasifikace vyžadují svolení příslušných orgánů, instituce společně s žádostí předloží tyto dokumenty:
a)
popis rozšíření nebo změny, jejich zdůvodnění a cíl;
b)
datum provedení;
c)
rozsah použití ovlivněný rozšířením či změnou modelu spolu s objemovými charakteristikami;
d)
technický a procesní dokument (dokumenty);
e)
zprávy o nezávislém přezkumu či validaci prováděných institucemi;
f)
potvrzení, že rozšíření či změna byly v rámci schvalovacích procesů instituce schváleny příslušnými subjekty, a datum schválení;
g)
případný kvantitativní dopad změny či rozšíření na objemy rizikově vážených expozic nebo na požadavky na kapitál;
h)
záznamy o počtu aktuálních a předcházejících verzí interních modelů, které podléhají schválení.
2. U rozšíření a změn, které na základě klasifikace vyžadují oznámení buď před provedením, nebo po něm, instituce společně s oznámením předloží dokumentaci uvedenou v odst. 1 písm. a), b), c), f) a g).
Článek 9
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 12. března 2014.
A BIZOTTSÁG 529/2014/EU FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE
(2014. március 12.)
az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a belső minősítésen alapuló módszeren és a fejlett mérési módszeren végrehajtott kiterjesztések és módosítások lényegességének értékelésére irányuló szabályozástechnikai standardtervezetek tekintetében történő kiegészítéséről
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról szóló, 2013. június 26-i 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 143. cikke (5) bekezdésének harmadik albekezdésére, valamint 312. cikke (4) bekezdésének harmadik albekezdésére,
mivel:
(1)
Az 575/2013/EU rendelet 143. cikkének (3) bekezdése szerint egy minősítési rendszer alkalmazási köre azokat a kitettségtípusokat jelenti, amelyek az adott minősítési rendszerben minősíthetők.
(2)
Az 575/2013/EU rendelet különbséget tesz a belső minősítésen alapuló (IRB) módszeren és a fejlett mérési módszeren végrehajtott, jóváhagyáshoz kötött lényeges kiterjesztések és módosítások, valamint a bejelentéshez kötött egyéb módosítások között. Az utóbbiakra vonatkozóan az 575/2013/EU rendelet nem határozza meg a kiterjesztés vagy módosítás bejelentésének időrendjét, vagyis azt, hogy a módosítást annak végrehajtása előtt vagy után kell bejelenteni. Figyelembe kell venni azt, hogy a kevésbé lényeges kiterjesztésekről vagy módosításokról nem szükséges előzetesen tájékoztatni az illetékes hatóságokat. Ezenkívül az intézmények szempontjából hatékonyabb és kevésbé megterhelő, ha a kevésbé lényeges módosításokra vonatkozó információkat összegyűjtik és rendszeres időszakonként jelentik be az illetékes hatóságoknak. Ez több tagállamban már jelenleg is felügyeleti gyakorlat. Ennek megfelelően a bejelentéshez kötött kiterjesztések és módosítások körén belül meg kell különböztetni azokat, amelyeknek a bejelentése a végrehajtásuk előtt, valamint azokat, amelyeknek a bejelentése a végrehajtásuk után szükséges. Ez azt is biztosítja, hogy az illetékes hatóságok napi feladataik során azon kiterjesztésekre és módosításokra összpontosíthatnak, amelyek lényeges mértékben megváltoztathatják a tőkekövetelményt, vagy a modellek, illetve minősítési rendszerek teljesítményét. Biztosítja továbbá azt is, hogy az intézmények kockázatorientált felügyeleti módszert alkalmazva különbséget tegyenek a lényeges kiterjesztések és módosítások, valamint a kevésbé lényeges kiterjesztések és módosítások között. A végrehajtás előtti, valamint a végrehajtás utáni bejelentéshez kötött kiterjesztések és módosítások megkülönböztetése körültekintő eljárás, mivel a végrehajtás előtti bejelentés lehetővé teszi az illetékes hatóságok számára, hogy megvizsgálják e rendelet helyes alkalmazását. Ez ugyanakkor csökkenti az intézményekre háruló felügyeleti terhet.
(3)
A modelleken végrehajtandó kiterjesztések vagy módosítások lényegessége általában függ a javasolt kiterjesztés vagy módosítás típusától és kategóriájától (ezeknek a minőségi kritériumokban kell megjelenniük), valamint attól, hogy a módosítás megváltoztathatja-e a tőkekövetelményt vagy adott esetben a kockázattal súlyozott kitettségértéket (ennek a mennyiségi kritériumokban kell megjelennie). Ezért a kiterjesztések vagy módosítások lényegességének vizsgálatát szolgáló mennyiségi kritériumokat olyan határértékek formájában kell megadni, amelyek a módosítás előtti és utáni tőkekövetelmény - vagy adott esetben kockázattal súlyozott kitettségérték - százalékos eltérésén alapulnak.
(4)
A mennyiségi határértéket a fejlett mérési módszereken végrehajtott kiterjesztések és módosítások esetében az egyszerűség kedvéért a tőkekövetelmény alapján, míg az IRB-módszerek módosításai esetében a kockázattal súlyozott kitettségérték alapján célszerű kiszámítani annak érdekében, hogy a határértékeket ne befolyásolják feleslegesen azok az eltérő összegben végrehajtott hitelértékelési korrekciók, amelyek a tőkekövetelményt érintik, a kockázattal súlyozott kitettségértéket viszont nem. Ezenfelül olyan mennyiségi határértékeket is meg kell határozni, amelyek egyaránt figyelembe veszik a kiterjesztéseknek vagy módosításoknak a belső módszerrel és sztenderd módszerrel megállapított tőkekövetelményre gyakorolt általános hatását annak kimutatása érdekében, hogy az általános tőkekövetelmény vagy kockázattal súlyozott kitettségérték megállapítása milyen mértékben alapul belső módszereken. Ez mindkét módszer valamennyi határértékére vonatkozik, a 4. cikk (1) bekezdése c) pontjának ii. alpontjában az IRB-módszerre vonatkozóan meghatározott második határérték, valamint az IRB-módszerrel kapcsolatos előzetes bejelentésre vonatkozó határérték kivételével, amelyek megállapítása a módosításoknak egy adott modell alkalmazási körébe tartozó kockázattal súlyozott kitettségértékekre gyakorolt hatása alapján történik. Mind az IRB-módszer, mind a fejlett mérési módszer esetében egy adott kiterjesztés vagy módosítás hatásának meghatározását szolgáló számításokat azonos időponthoz viszonyítva kell elvégezni, miután a kitettségek halmaza (az IRB-módszer esetében) és a kockázati profil (a fejlett mérési módszer esetében) időben viszonylag állandó.
(5)
Az illetékes hatóságok a belső módszer használatára vonatkozó engedélyek folyamatos, a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) 101. cikkében meghatározott felülvizsgálata alapján mindenkor megtehetik a megfelelő felügyeleti intézkedéseket a modelleken végrehajtott, bejelentett kiterjesztésekkel és módosításokkal kapcsolatban. Ennek célja egyrészt az, hogy az 575/2013/EU rendelet harmadik része II. címe 3. fejezetének 6. szakaszában, vagy harmadik része III. címének 4. fejezetében, vagy harmadik része IV. címének 5. fejezetében meghatározott követelmények továbbra is teljesüljenek. Másrészt szabályok szükségesek a belső módszereken végrehajtott kiterjesztésekkel és módosításokkal kapcsolatos jóváhagyást és bejelentést kiváltó események megállapításához. E szabályok nem érinthetik a belső modellekre vonatkozó felügyeleti módszereket, valamint az 575/2013/EU rendelet 20. cikkének (8) bekezdésében meghatározott igazgatási eljárásokat.
(6)
A belső módszerrel kapcsolatos tartós mentesítést, vagy adott esetben a belső módszer szakaszos bevezetését érintő módosításokat az IRB-módszerre vonatkozóan az 575/2013/EU rendelet 148. és 150. cikke, a fejlett mérési módszerre vonatkozóan az 575/2013/EU rendelet 314. cikke szabályozza. A módosítások e típusaira ezért e rendelet hatálya nem terjed ki.
(7)
Az illetékes hatóságok engedélye kiterjed a minősítési rendszerekben alkalmazott módszerek, folyamatok, ellenőrzések, valamint adatgyűjtő és informatikai rendszerek összességére, ezért e rendelet nem szabályozza a modelleknek a jóváhagyott módszerek, folyamatok, ellenőrzések, valamint adatgyűjtő és informatikai rendszerek alapján a számításhoz használt adatokhoz történő rendszeres hozzáigazítását.
(8)
Annak érdekében, hogy az illetékes hatóságok megvizsgálhassák azt, hogy az intézmények helyesen alkalmazták-e a kiterjesztések és módosítások lényegességének értékelésével kapcsolatos szabályokat, az intézményeknek megfelelő dokumentációt kell benyújtaniuk az illetékes hatóságokhoz. Az intézményekre háruló felügyeleti teher mérséklése, valamint az illetékes hatóságok által alkalmazott eljárások eredményességének és hatékonyságának e tekintetben történő javítása érdekében szabályokat kell rögzíteni, amelyek meghatározzák a kiterjesztések és módosítások jóváhagyására irányuló kérelemmel, illetve azok bejelentésével együtt benyújtandó dokumentációra vonatkozó követelményeket.
(9)
Ez a rendelet az Európai Bankhatóság által a Bizottsághoz benyújtott szabályozástechnikai standardtervezeten alapul.
(10)
E rendelet rendelkezései szorosan összefüggenek, mivel a hitel- és működési kockázattal kapcsolatos tőkekövetelmény meghatározásához alkalmazott fejlett mérési módszer és IRB-módszer kiterjesztéseit és/vagy módosításait szabályozzák, továbbá mivel a belső módszerek e két típusára hasonló felügyeleti szempontok és eljárások vonatkoznak. A rendelkezések koherenciája, valamint annak elősegítése érdekében, hogy a vonatkozó kötelezettségek hatálya alá tartozó személyek a szóban forgó rendelkezésekre átfogó rálátással rendelkezzenek és azokhoz könnyen, összehangoltan hozzáférhessenek, célszerű a rendelkezéseket egyszerre hatályba léptetni, és az 575/2013/EU rendelet által előírt, a hitel- és működési kockázat belső modelljein végrehajtott kiterjesztésekre és módosításokra vonatkozó szabályozástechnikai standardokat egyetlen rendeletbe foglalni. Mivel azonban a 312. cikk (4) bekezdése első albekezdésének a) pontja eltérő tárgyú, e rendelet kizárólag a b) és c) pontot érinti.
(11)
Az Európai Bankhatóság nyilvános konzultációt folytatott az e rendelet alapját képező szabályozástechnikai standardtervezetről, elemezte az esetleges kapcsolódó költségeket és hasznot, továbbá kikérte az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 37. cikkével összhangban létrehozott banki érdekképviseleti csoport véleményét,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Tárgy
E rendelet rögzíti a belső minősítésen alapuló módszereken és a fejlett mérési módszereken végrehajtott, az 575/2013/EU rendelettel összhangban engedélyezett kiterjesztések és módosítások lényegességének értékelésére vonatkozó feltételeket, valamint az ilyen kiterjesztések és módosítások bejelentésének módjait.
2. cikk
A kiterjesztések és módosítások kategóriái
(1) Egy minősítési rendszer vagy a részvényjellegű kitettségekre vonatkozó, belső modellen alapuló módszer alkalmazási körét érintő módosítások, vagy a belső minősítésen alapuló módszer esetében a részvényjellegű kitettségekre vonatkozó minősítési rendszert vagy belső modellen alapuló módszert érintő módosítások (a továbbiakban: az IRB-módszer módosításai), vagy a fejlett mérési módszer esetében a kiterjesztések és módosítások (a továbbiakban: a fejlett mérési módszer kiterjesztései és módosításai) lényegessége az alábbi kategóriák egyikébe sorolható:
a)
lényeges kiterjesztések és módosítások, amelyekre vonatkozóan az 575/2013/EU rendelet 143. cikkének (3) bekezdése és 312. cikkének (2) bekezdése alapján az illetékes hatóságok engedélye szükséges;
b)
egyéb kiterjesztések és módosítások, amelyeket be kell jelenteni az illetékes hatóságoknak.
(2) Az (1) bekezdés b) pontjában említett kiterjesztések és módosítások tovább csoportosíthatók az alábbiak szerint:
a)
a végrehajtásuk előtti bejelentéshez kötött kiterjesztések és módosítások;
b)
a végrehajtásuk utáni bejelentéshez kötött kiterjesztések és módosítások.
3. cikk
A kiterjesztések és módosítások besorolásának elvei
(1) Az IRB-módszer módosításait e cikk, valamint a 4. és 5. cikk szerint kell besorolni.
A fejlett mérési módszerek kiterjesztéseit és módosításait e cikk, valamint a 6. és 7. cikk szerint kell besorolni.
(2) Valamely kiterjesztésnek vagy módosításnak a tőkekövetelményre, vagy adott esetben a kockázattal súlyozott kitettségértékre gyakorolt mennyiségi hatását az intézmények az alábbi módszerrel számítják ki:
a)
a mennyiségi hatás értékeléséhez az intézmények a legfrissebb rendelkezésre álló adatokat használják fel;
b)
ha a mennyiségi hatás pontos értékelése nem lehetséges, az intézmények a hatást reprezentatív minta alapján vagy egyéb megbízható származtatási módszerrel értékelik;
c)
a közvetlen mennyiségi hatással nem járó módosítások esetében az IRB-módszer esetében a 4. cikk (1) bekezdésének c) pontja, a fejlett mérési módszer esetében a 6. cikk (1) bekezdésének c) pontja szerinti mennyiségi hatás számítására nem kerül sor.
(3) Egy lényeges kiterjesztés vagy módosítás nem bontható több, kevésbé lényeges kiterjesztésre vagy módosításra.
(4) Bizonytalanság esetén az intézmények a kiterjesztéseket és módosításokat a lehető legmagasabb lényegességi kategóriába sorolják.
(5) Ha egy lényeges kiterjesztést vagy módosítást az illetékes hatóságok engedélyeztek, akkor az intézmények a tőkekövetelményt a jóváhagyott kiterjesztés vagy módosítás alapján az előző engedélyt felváltó új engedélyben megjelölt naptól számítják ki. Ha egy intézmény az illetékes hatóságok által engedélyezett kiterjesztést vagy módosítást nem alkalmazza az új engedélyben megjelölt naptól, akkor új engedélyt kell beszereznie az illetékes hatóságoktól; az intézmény köteles ezen engedélyt haladéktalanul kérelmezni.
(6) Az illetékes hatóság által engedélyezett kiterjesztés vagy módosítás késedelmes végrehajtása esetén az intézmény értesíti az illetékes hatóságot, továbbá tervet nyújt be az illetékes hatósághoz a jóváhagyott kiterjesztés vagy módosítás időszerű végrehajtásáról, amelyet az illetékes hatósággal egyeztetett határidőn belül köteles megvalósítani.
(7) Ha egy kiterjesztés vagy módosítás besorolása szerint az illetékes hatóságoknak történő előzetes bejelentéshez kötött, és az intézmény a bejelentést követően úgy dönt, hogy a kiterjesztést vagy módosítást nem hajtja végre, akkor köteles e döntéséről haladéktalanul értesíteni az illetékes hatóságokat.
4. cikk
Az IRB-módszer lényeges módosításai
(1) Az IRB-módszer módosításai akkor tekintendők lényegesnek, ha az alábbi feltételek bármelyikét teljesítik:
a)
egy minősítési rendszer alkalmazási körét vagy a részvényjellegű kitettségre vonatkozó belső modellen alapuló módszer alkalmazási körét érintő, az I. melléklet I. részének 1. szakaszában felsorolt módosítások közé tartoznak;
b)
egy minősítési rendszert vagy a részvényjellegű kitettségre vonatkozó belső modellen alapuló módszert érintő, az I. melléklet II. részének 1. szakaszában felsorolt módosítások közé tartoznak;
c)
az alábbiak valamelyikét eredményezik:
i.
az alábbiak bármelyikének 1,5 %-os csökkenése:
-
az EU-szintű anyaintézmény hitelkockázatra és felhígulási kockázatra vonatkozó, általános, konszolidált, kockázattal súlyozott kitettségértékei,
-
a sem anyaintézménynek, sem leányvállalatnak nem minősülő intézmény esetében a hitelkockázatra és felhígulási kockázatra vonatkozó teljes, kockázattal súlyozott kitettségértékek;
ii.
legalább 15 %-os csökkenés a részvényjellegű kitettségekre vonatkozó belső minősítési rendszer vagy belső modellen alapuló módszer alkalmazási körével összefüggő, hitel- vagy felhígulási kockázatra vonatkozó, kockázattal súlyozott kitettségértékekben.
(2) E cikk (1) bekezdése c) pontjának i. alpontja alkalmazásában és a 3. cikk (2) bekezdésével összhangban a módosítás hatását az alábbiak szerint kiszámított hányadosként kell értékelni:
a)
a számlálóban: a részvényjellegű kitettségekre vonatkozó belső minősítési rendszer vagy belső modellen alapuló módszer alkalmazási körével összefüggő, hitel- vagy felhígulási kockázatra vonatkozó, kockázattal súlyozott, a módosítás előtti és utáni kitettségértékek különbözete az EU-szintű anyaintézmény konszolidált szintjén vagy a sem anyaintézménynek, sem leányvállalatnak nem minősülő intézmény szintjén;
b)
a nevezőben: a hitel- vagy felhígulási kockázatra vonatkozó, kockázattal súlyozott, a módosítás előtti teljes kitettségérték az EU-szintű anyaintézmény konszolidált szintjén, illetve a sem anyaintézménynek, sem leányvállalatnak nem minősülő intézmény szintjén.
A számítást azonos időpontra vonatkozóan kell elvégezni.
A kockázattal súlyozott kitettségértékekre gyakorolt hatás meghatározása kizárólag az IRB-módszer módosításának hatására vonatkozik, a kitettségek halmazát állandónak kell tekinteni.
(3) E cikk (1) bekezdése c) pontjának ii. alpontja alkalmazásában és a 3. cikk (2) bekezdésével összhangban a módosítás hatását az alábbiak szerint kiszámított hányadosként kell értékelni:
a)
a számlálóban: a részvényjellegű kitettségekre vonatkozó belső minősítési rendszer vagy belső modellen alapuló módszer alkalmazási körével összefüggő, hitel- vagy felhígulási kockázatra vonatkozó, kockázattal súlyozott, a módosítás előtti és utáni kitettségértékek különbözete;
b)
a nevezőben: a részvényjellegű kitettségekre vonatkozó minősítési rendszer vagy belső modellen alapuló módszer alkalmazási körével összefüggő, hitel- vagy felhígulási kockázatra vonatkozó, kockázattal súlyozott kitettségértékek a módosítás előtt.
A számítást azonos időpontra vonatkozóan kell elvégezni.
A kockázattal súlyozott kitettségértékekre gyakorolt hatás meghatározása kizárólag az IRB-módszer módosításának hatására vonatkozik, a kitettségek halmazát állandónak kell tekinteni.
5. cikk
Az IRB-módszer lényegesnek nem minősülő módosításai
(1) Az IRB-módszer azon módosításait, amelyek nem lényegesek, de az 575/2013/EU rendelet 143. cikkének (4) bekezdése szerint az illetékes hatóságokhoz történő bejelentéshez kötöttek, az alábbi módon kell bejelenteni:
a)
az alábbi feltételek bármelyikét teljesítő módosításokat legalább két hónappal a végrehajtásuk előtt be kell jelenteni az illetékes hatóságoknak:
i.
az I. melléklet I. részének 2. szakaszában felsorolt módosítások;
ii.
az I. melléklet II. részének 2. szakaszában felsorolt módosítások;
iii.
olyan módosítások, amelyek legalább 5 %-os csökkenést eredményeznek a részvényjellegű kitettségekre vonatkozó belső minősítési rendszer vagy belső modellen alapuló módszer alkalmazási körével összefüggő, hitel- vagy felhígulási kockázatra vonatkozó, kockázattal súlyozott kitettségértékekben;
b)
valamennyi egyéb módosítást annak végrehajtása után, legalább éves gyakorisággal kell bejelenteni az illetékes hatóságoknak.
(2) E cikk (1) bekezdése a) pontjának iii. alpontja alkalmazásában és a 3. cikk (2) bekezdésével összhangban a módosítás hatását az alábbiak szerint kiszámított hányadosként kell értékelni:
a)
a számlálóban: a részvényjellegű kitettségekre vonatkozó belső minősítési rendszer vagy belső modellen alapuló módszer alkalmazási körével összefüggő, hitel- vagy felhígulási kockázatra vonatkozó, kockázattal súlyozott, a módosítás előtti és utáni kitettségértékek különbözete;
b)
a nevezőben: a részvényjellegű kitettségekre vonatkozó minősítési rendszer vagy belső modellen alapuló módszer alkalmazási körével összefüggő, hitel- vagy felhígulási kockázatra vonatkozó, kockázattal súlyozott kitettségértékek a módosítás előtt.
A számítást azonos időpontra vonatkozóan kell elvégezni.
A kockázattal súlyozott kitettségértékekre gyakorolt hatás meghatározása kizárólag az IRB-módszer módosításának hatására vonatkozik, a kitettségek halmazát állandónak kell tekinteni.
6. cikk
A fejlett mérési módszer lényeges kiterjesztései és módosításai
(1) A fejlett mérési módszer kiterjesztései és módosításai akkor tekinthetők lényegesnek, ha az alábbi feltételek bármelyikét teljesítik:
a)
a II. melléklet I. részének 1. szakaszában felsorolt kiterjesztések közé tartoznak;
b)
a II. melléklet II. részének 1. szakaszában felsorolt módosítások közé tartoznak;
c)
az alábbiak valamelyikét eredményezik:
i.
az alábbiak bármelyikének legalább 10 %-os csökkenése:
-
az EU-szintű anyaintézmény működési kockázatra vonatkozó, általános, konszolidált tőkekövetelménye,
-
a sem anyaintézménynek, sem leányvállalatnak nem minősülő intézmény esetében a működési kockázatra vonatkozó általános tőkekövetelmény;
ii.
az alábbiak bármelyikének legalább 10 %-os csökkenése:
-
a működési kockázatra vonatkozó általános tőkekövetelmény az EU-szintű anyaintézménynek nem minősülő anyaintézmény konszolidált szintjén,
-
egy olyan leányvállalat működési kockázatra vonatkozó általános tőkekövetelménye, amelynek anyaintézménye nem kapott engedélyt a fejlett mérési módszer alkalmazására.
(2) Az (1) bekezdés c) pontjának i. alpontja alkalmazásában és a 3. cikk (2) bekezdésével összhangban a kiterjesztés vagy módosítás hatását az alábbiak szerint kiszámított hányadosként kell értékelni:
a)
a számlálóban: a fejlett mérési módszerre épülő modell alkalmazási körével összefüggő, működési kockázatra vonatkozó, a kiterjesztés vagy módosítás előtti és utáni tőkekövetelmény különbözete az EU-szintű anyaintézmény konszolidált szintjén vagy a sem anyaintézménynek, sem leányvállalatnak nem minősülő intézmény szintjén;
b)
a nevezőben: a működési kockázatra vonatkozó, a kiterjesztés vagy módosítás előtti és utáni általános tőkekövetelmény különbözete az EU-szintű anyaintézmény konszolidált szintjén, illetve a sem anyaintézménynek, sem leányvállalatnak nem minősülő intézmény szintjén.
A számítást azonos időpontra vonatkozóan kell elvégezni.
A tőkekövetelményre gyakorolt hatás meghatározása kizárólag a fejlett mérési módszer kiterjesztésének és módosításának hatására vonatkozik, így a működési kockázati profilt állandónak kell tekinteni.
(3) Az (1) bekezdés c) pontjának ii. alpontja alkalmazásában és a 3. cikk (2) bekezdésével összhangban a kiterjesztés vagy módosítás hatását az alábbiak szerint kiszámított hányadosként kell értékelni:
a)
a számlálóban: a fejlett mérési módszerre épülő modell alkalmazási körével összefüggő, működési kockázatra vonatkozó, a kiterjesztés vagy módosítás előtti és utáni tőkekövetelmény különbözete az EU-szintű anyaintézménynek nem minősülő anyaintézmény konszolidált szintjén, vagy az olyan leányvállalat szintjén, amelynek anyaintézménye nem kapott engedélyt a fejlett mérési módszer alkalmazására;
b)
a nevezőben: a működési kockázatra vonatkozó, a kiterjesztés vagy módosítás előtti tőkekövetelmény az EU-szintű anyaintézménynek nem minősülő anyaintézmény konszolidált szintjén, illetve az olyan leányvállalat szintjén, amelynek anyaintézménye nem kapott engedélyt a fejlett mérési módszer alkalmazására.
A számítást azonos időpontra vonatkozóan kell elvégezni.
A tőkekövetelményre gyakorolt hatás meghatározása kizárólag a fejlett mérési módszer kiterjesztésének és módosításának hatására vonatkozik, így a működési kockázati profilt állandónak kell tekinteni.
7. cikk
A fejlett mérési módszer lényegesnek nem minősülő kiterjesztései és módosításai
A fejlett mérési módszer azon kiterjesztéseit és módosításait, amelyek nem lényegesek, de az 575/2013/EU rendelet 312. cikkének (3) bekezdése szerint az illetékes hatóságokhoz történő bejelentéshez kötöttek, az alábbi módon kell bejelenteni:
a)
a II. melléklet I. részének 2. szakaszában, valamint II. részének 2. szakaszában szereplő kiterjesztéseket és módosításokat legalább két hónappal a végrehajtásuk előtt be kell jelenteni az illetékes hatóságoknak;
b)
valamennyi egyéb kiterjesztést és módosítást annak végrehajtása után, legalább éves gyakorisággal kell bejelenteni az illetékes hatóságoknak.
8. cikk
A kiterjesztések és módosítások dokumentációja
(1) Az IRB-módszeren vagy a fejlett mérési módszeren végrehajtott, besorolásuk szerint az illetékes hatóságok jóváhagyásához kötött kiterjesztésekre és módosításokra vonatkozóan az intézmények a kérelmükkel együtt az alábbi dokumentumokat nyújtják be:
a)
a kiterjesztés vagy módosítás ismertetése, indokolása és célja;
b)
a végrehajtás dátuma;
c)
a modell kiterjesztése vagy módosítása által érintett alkalmazási kör, mennyiségi jellemzőkkel;
d)
technikai és eljárási dokumentumok;
e)
az intézmények független felülvizsgálatáról vagy validálásáról készített jelentések;
f)
igazolás arról, hogy a kiterjesztést vagy módosítást az intézmény jóváhagyási eljárásai keretében az illetékes szervek jóváhagyták, a jóváhagyás dátumával;
g)
adott esetben a kiterjesztés vagy módosítás mennyiségi hatása a kockázattal súlyozott kitettségértékekre vagy a tőkekövetelményre;
h)
feljegyzés az intézmény jóváhagyáshoz kötött belső modelljeinek jelenlegi és előző verziószámáról.
(2) A besorolásuk szerint a végrehajtásuk utáni vagy előtti bejelentéshez kötött kiterjesztésekre és módosításokra vonatkozóan az intézmények a bejelentéssel együtt az (1) bekezdés a), b), c), f) és g) pontjában említett dokumentumokat nyújtják be.
9. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2014. március 12-én.