PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 430/2013
ze dne 13. května 2013
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházejícího z Čínské lidové republiky a Thajska, o konečném výběru prozatímního cla uloženého z tohoto dovozu a o ukončení řízení s ohledem na Indonésii
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Prozatímní opatření
(1)
Dne 15. listopadu 2012 nařízením (EU) č. 1071/2012 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) uložila Evropská komise (dále jen „Komise“) prozatímní antidumpingové clo na dovoz příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a Thajska.
(2)
Řízení bylo zahájeno oznámením o zahájení antidumpingového řízení (3) zveřejněným dne 16. února 2012 v důsledku podnětu, který podal dne 3. ledna 2012 Výbor na obranu výrobního odvětví Evropské unie vyrábějícího příslušenství (fitinky) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 50 % celkové výroby příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem (dále jen „fitinky z kujné litiny se závitem“) v Unii.
(3)
Jak je uvedeno v 15. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011 (dále jen „období šetření“). Posouzení vývojových tendencí týkajících se stanovení újmy se vztahovalo na období od 1. ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. Následný postup
(4)
Po zveřejnění podstatných skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“), předložily některé zúčastněné strany své písemné připomínky ke známým předběžným zjištěním. Stranám, které o to požádaly, byla poskytnuta rovněž možnost ústního slyšení.
(5)
Komise nadále shromažďovala a analyzovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné pro konečná zjištění.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(6)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že by výrobek, který dováží, neměl být považován za součást dotčeného výrobku, jelikož její výrobek má určité technické zvláštnosti. Tyto fitinky z kujné litiny používají kuželové závity na rozdíl od jiných dovážených fitinek z kujné litiny, které používají paralelní závity.
(7)
Šetřením se však zjistilo, že s výjimkou uvedených technických zvláštností vykazují tyto fitinky s kuželovými závity stejné fyzické a technické vlastnosti jako ostatní dovážené fitinky z kujné litiny. Navíc se šetřením ohledně použití zjistilo, že se fitinky s kuželovými závity používají stejným způsobem jako jiné dovážené fitinky z kujné litiny. V jednom členském státě, kde se používají oba typy fitinek, bylo skutečně shledáno, že jsou zaměnitelné. Tato námitka byla proto zamítnuta.
(8)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že fitinky z kujné litiny se závitem s bílým lomem mohou být prodávány v celé Unii, zatímco fitinky z kujné litiny se závitem s černým lomem lze prodávat pouze ve Spojeném království, Irské republice, na Maltě a Kypru. Fitinky s černým lomem a fitinky s bílým lomem tedy nejsou na trhu Unie plnohodnotnými konkurenty.
(9)
Šetřením však bylo zjištěno, že většina dovozu fitinek z kujné litiny se závitem s černým lomem pocházejících z dotčených zemí směřuje do zemí kontinentální Evropy, jako je Německo, Itálie, Polsko nebo Španělsko. Lze tedy vyvodit závěr, že fitinky z kujné litiny se závitem s černým lomem a fitinky z kujné litiny se závitem s bílým lomem jsou plnohodnotnými konkurenty na celém trhu Unie, a nikoliv pouze v omezeném počtu členských států.
(10)
Jeden z dovozců zopakoval svou námitku, že části kompresních fitinek by neměly náležet do definice dotčeného výrobku. Argumentoval tím, že části kompresních fitinek mají odlišné použití, a poskytl podpůrné důkazy o tom, že závity na částech kompresních fitinek lze snadno odlišit od závitů na standardních fitinkách, neboť se vyrábějí podle odlišné normy ISO (4). Ze zvážení předložených důkazů vyplynul závěr, že je třeba vymezení výrobku odpovídajícím způsobem upravit.
(11)
Další dvě zúčastněné strany argumentovaly pro vynětí elektrických instalačních fitinek z kujné (tvárné) litiny, a zejména kruhových rozvodných skříní z kujné litiny se závitem, které jsou hlavní složkou všech elektrických instalačních trubek a fitinek, z vymezení výrobku. Uvedly, že tyto rozvodné skříně slouží k jinému účelu (tj. jako obal a ochrana systémů elektrického vedení, zatímco standardní fitinky zkoumané v tomto řízení zajišťují bezúnikový tok plynu a vody). Jsou také snadno rozpoznatelné od ostatních fitinek (nemusí být zcela plynotěsné nebo vodotěsné a mají lehká víka, která při zamontování do systému po dovozu umožňují snadný přístup ke kabelům). Z pečlivého zvážení těchto argumentů vyplynul závěr, že kruhové rozvodné skříně z kujné litiny se závitem bez víka by měly být vyňaty z vymezení výrobku.
(12)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem bylo považováno za vhodné revidovat vymezení výrobku stanovené v prozatímním nařízení. Z toho důvodu je dotčený výrobek s konečnou platností definován jako příslušenství (fitinky) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem, v současné době kódu KN ex 7307 19 10, s vynětím částí kompresních fitinek, které používají metrický závit podle normy ISO DIN 13, a kruhových rozvodných skříní z kujné (tvárné) litiny se závitem bez víka.
(13)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně dotčeného výrobku a obdobného výrobku, potvrzují se předběžná zjištění uvedená v 17. až 21. bodě odůvodnění a ve 23. až 28 bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
C. VÝBĚR VZORKU
(14)
Po poskytnutí prozatímních informací nebyly doručeny žádné připomínky týkající se výběru vzorků u výrobců v Unii, vyvážejících výrobců v ČLR ani u dovozců, kteří nejsou ve spojení. Proto se potvrzují zjištění uvedená v 29. až 31. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
D. DUMPING
1. Čínská lidová republika
1.1 Zacházení jako v tržním hospodářství
(15)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně zacházení jako v tržním hospodářství a individuálního zacházení, potvrzují se prozatímní zjištění uvedená v 32. až 46. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
1.2 Srovnatelná země
(16)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se srovnatelné země, potvrzují se zjištění uvedená v 47. až 53. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
1.3 Běžná hodnota, vývozní cena a srovnání
(17)
Jeden čínský vyvážející výrobce uvedl, že by se běžná hodnota měla vypočítat na základě domácího prodeje uskutečněného jediným spolupracujícím výrobcem ve srovnatelné zemi, přestože jeho prodej nedosahuje reprezentativního množství, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 2 základního nařízení. V případě srovnatelné země lze tuto námitku přijmout. Ke stanovení běžné hodnoty byl proto použit domácí prodej jediného spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi uskutečněný v běžném obchodním styku.
(18)
Tentýž čínský vyvážející výrobce uvedl, že by se dumpingové rozpětí mělo stanovit s použitím veškerého prodeje na vývoz, a nejen pro typy výrobků přímo srovnatelné s typy prodávanými výrobcem ve srovnatelné zemi na jeho domácím trhu. Tato námitka byla přijata. V případě těchto typů výrobků, které nejsou přímo srovnatelné, se při stanovení běžné hodnoty vycházelo z aritmetického průměru běžné hodnoty odpovídajících typů výrobků, upravené tržní hodnotou rozdílů ve fyzických vlastnostech podle čl. 2 odst. 10 písm. a) základního nařízení.
(19)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně běžné hodnoty, vývozní ceny a srovnání, potvrzují se prozatímní zjištění uvedená v 54. a 59. až 61. a v 64. až 67. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
1.4 Dumpingová rozpětí
(20)
U společností zařazených do vzorku byla v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení vážená průměrná běžná hodnota každého typu obdobného výrobku stanovená pro srovnatelnou zemi srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku.
(21)
Na základě toho konečná dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením, činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí (v %)
Hebei Jianzhi
57,8
Jinan Meide
40,8
Qingdao Madison
24,6
(22)
Vážené průměrné dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku bylo vypočítáno podle čl. 9 odst. 6 základního nařízení. Toto rozpětí bylo stanoveno na základě rozpětí stanovených pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku.
(23)
Na tomto základě bylo dumpingové rozpětí pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku stanoveno jako 41,1 %.
(24)
Pokud jde o všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR, byla dumpingová rozpětí stanovena na základě dostupných skutečností v souladu s článkem 18 základního nařízení. Za tímto účelem byla nejprve stanovena úroveň spolupráce srovnáním objemu vývozu spolupracujících vyvážejících výrobců do Unie s objemem čínského vývozu, jak je stanoveno dále v 51. bodě odůvodnění.
(25)
Vzhledem k tomu, že spolupráce představuje více než 50 % celkového čínského vývozu do Unie a průmyslové odvětví lze považovat za roztříštěné, neboť v ČLR působí značný počet vyvážejících výrobců, lze úroveň spolupráce považovat za vysokou. Zbytkové dumpingové rozpětí bylo tedy stanoveno podle úrovně společnosti zařazené do vzorku s nejvyšším dumpingovým rozpětím.
(26)
Na základě toho konečná dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením, činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí (v %)
Hebei Jianzhi
57,8
Jinan Meide
40,8
Qingdao Madison
24,6
Ostatní spolupracující společnosti
41,1
Všechny ostatní společnosti
57,8
2. Indonésie
2.1 Běžná hodnota, vývozní cena a srovnání
(27)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně běžné hodnoty, vývozní ceny a srovnání, potvrzují se pro Indonésii předběžná zjištění uvedená v 75. až 87. a v 91. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2.2 Dumpingová rozpětí
(28)
Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce byla považována za vysokou (objem vývozu jediné spolupracující indonéské společnosti představoval více než 80 % celkového indonéského vývozu do Unie během období šetření), bylo dumpingové rozpětí stanoveno pro všechny ostatní vyvážející výrobce z Indonésie na stejné úrovni jako u spolupracující společnosti.
(29)
Na základě toho konečná dumpingová rozpětí pro indonéské společnosti, vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením, činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí (v %)
PT. Tri Sinar Purnama
11,0
Všechny ostatní společnosti
11,0
3. Thajsko
3.1 Běžná hodnota, vývozní cena a srovnání
(30)
Pokud jde o Thajsko, nebyly doručeny žádné připomínky, které by vedly ke změně použité metodiky nebo vlastního stanovení dumpingu.
(31)
Pokud jde o Thajsko, potvrzují se tedy zjištění v 75. až 88. bodě odůvodnění prozatímního nařízení týkající se běžné hodnoty, vývozní ceny a srovnání.
3.2 Dumpingová rozpětí
(32)
Přezkum a upřesnění výpočtu dumpingu vedly k mírně sníženému dumpingovému rozpětí - odpovídajícímu 15,5 % - pro jednoho z thajských vyvážejících výrobců. Dumpingové rozpětí pro druhého spolupracujícího vyvážejícího výrobce je s konečnou platností potvrzeno na prozatímní úrovni.
(33)
Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce byla považována za vysokou (objem vývozu dvou spolupracujících thajských společností představoval více než 80 % celkového thajského vývozu do Unie během období šetření), bylo dumpingové rozpětí stanoveno pro všechny ostatní thajské vyvážející výrobce na úrovni nejvyššího dumpingového rozpětí u dvou spolupracujících společností.
(34)
Na základě toho konečná dumpingová rozpětí pro thajské společnosti, vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením, činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí (v %)
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,5
Siam Fittings Co., Ltd
50,7
Všechny ostatní společnosti
50,7
E. ÚJMA
1. Výroba v Unii
(35)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se výroby v Unii, potvrzuje se 94. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Doplňuje se, že během posuzovaného období byl obdobný výrobek v Unii vyráběn třemi dalšími výrobci, kteří výrobu ukončili mezi lety 2008 a 2009, a jedním dalším výrobcem, který ukončil výrobu zhruba na konci posuzovaného období.
2. Definice výrobního odvětví Unie
(36)
Zúčastněné strany uvedly, že obě skupiny výrobců v Unii, které byly zařazeny do vzorku, dotčený výrobek dovážejí, a neměly by tudíž být považovány za součást výrobního odvětví Unie podle čl. 4 odst. 1 písm. a) základního nařízení.
(37)
V tomto ohledu bylo zjištěno, že obě skupiny výrobců v Unii, které byly zařazeny do vzorku, skutečně dotčený výrobek dovážejí. Zaprvé je však třeba vzít na vědomí, že zjištění, že výrobce v Unii je zároveň dovozcem dotčeného výrobku, nevede automaticky k vyloučení tohoto výrobce z výrobního odvětví Unie. Zadruhé, objem dovozu je u všech výrobců v Unii nevýznamný ve srovnání s celkovou výrobou a prodejem skupin společností. Potvrzuje se tedy, že obě skupiny společností jsou považovány za součást výrobního odvětví Unie.
(38)
Kromě toho jedna zúčastněná strana uvedla, že jeden výrobce v Unii by neměl být považován za součást výrobního odvětví Unie, jelikož je údajně ve spojení s dovozcem dotčeného výrobku. Zaprvé je třeba vzít na vědomí, že zjištění spojení mezi výrobcem v Unii a vývozcem nevede automaticky k vyloučení tohoto výrobce z výrobního odvětví Unie. Zadruhé, nebyly poskytnuty žádné důkazy o tom, že by případné spojení mezi výrobcem v Unii a dovozcem splňovalo kritéria čl. 4 odst. 2 základního nařízení. Množství dovážená údajným dovozcem ve spojení jsou jen malým zlomkem množství, která vyrábí a prodává údajný výrobce ve spojení v Unii. I kdyby tedy bylo zjištěno, že jsou výrobce v Unii a dovozce ve spojení, byl by výrobce v Unii stále považován za součást výrobního odvětví Unie.
(39)
Pokud jde o definici výrobního odvětví Unie pro účely posouzení újmy, má se za to, že všichni výrobci v Unii, kteří vyráběli tentýž výrobek v posuzovaném období, představují výrobní odvětví Unie, a bude se tedy na ně odkazovat jako na výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
3. Spotřeba v Unii
(40)
Jedna zúčastněná strana se vyjádřila ke skutečnosti, že během celého posuzovaného období přesahuje výroba výrobního odvětví Unie jeho prodej. Zároveň bylo oznámeno snížení zásob, což je nepravděpodobné, jelikož výroba přesahující prodej by měla vést ke zvýšení zásob.
(41)
V této souvislosti se skutečně konstatuje, že přestože v prozatímní fázi byla výroba i zásoby podle zjištění hlášeny správně, došlo k chybě při uvádění prodeje výrobního odvětví Unie v Unii a některé části prodeje výrobců v Unii, kteří nebyli zařazeni do vzorku, nebyly vůbec zohledněny. To bylo opraveno a v důsledku toho byla také příslušným způsobem revidována spotřeba v Unii a tržní podíly na trzích v Unii. Kvůli ukončení provozu tří výrobců v Unii v posuzovaném období, jak se uvádí v 113. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, má revize s ohledem na spotřebu v Unii významnější dopad na počátku posuzovaného období.
(42)
Spotřeba v Unii mezi roky 2008 a 2009 poklesla o 28 % a následně vzrostla o 7 procentních bodů na úroveň o 21 % nižší, než byla spotřeba na začátku posuzovaného období.
Spotřeba Unie (v tunách)
2008
2009
2010
Období šetření
Spotřeba v Unii
84 270
60 807
60 640
66 493
Index
100
72
72
79
Zdroj:
údaje v podnětu, Eurostat a odpovědi na dotazník
4. Dovoz z dotčených zemí
4.1 Souhrnné posouzení účinků dotčeného dovozu
(43)
Pokud jde o objem dumpingového dovozu z Indonésie, potvrzuje se s konečnou platností, že tvořil přibližně pouze 2,5 % veškerého dovozu obdobného výrobku do Unie během období šetření. Proto jej lze považovat za dovoz, který nepůsobí výrobnímu odvětví Unie závažnou újmu ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení nebo ve smyslu ustanovení antidumpingové dohody WTO.
(44)
Vzhledem k výše uvedenému bylo s konečnou platností rozhodnuto, že tento dovoz nebude posuzován souhrnně s dumpingovým dovozem z ČLR a Thajska.
(45)
Pokud jde o souhrnné posouzení dovozu z ČLR a Thajska za účelem analýzy újmy a příčin, zúčastněné strany uvedly, že by thajský dovoz neměl být z řady důvodů souhrnně posuzován s čínským dovozem.
(46)
Zaprvé je údajně množství prodeje thajského dovozu výrazně nižší než množství prodeje čínského dovozu a množství prodeje thajského dovozu v absolutních hodnotách klesá. Množství thajského dovozu však není zanedbatelné, a pro souhrnné posouzení je tedy dostatečné. Navíc i když thajský dovoz v absolutních hodnotách klesá, jak dále uvádí tabulka v 51. bodě odůvodnění, lze v 52. bodě odůvodnění zjistit, že získal v posuzovaném období 19 % tržního podílu.
(47)
Pokud jde o ceny, bylo uvedeno, že se výrobky dovážené z Thajska prodávají v průměru za vyšší cenu než výrobky dovážené z ČLR. Přestože je toto tvrzení správné, jsou ceny thajského dovozu stále ještě podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Unie. Kromě toho se rozdíl v cenách thajského a čínského dovozu v posuzovaném období trvale snižoval z 698 EUR/t v roce 2008 na 472 EUR/t v období šetření, jak je uvedeno v tabulce 108. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(48)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, potvrzuje se obsah 98. až 105. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
4.2 Objem a podíl dotčeného dumpingového dovozu na trhu, dovozní ceny a cenové podbízení
(49)
Některé zúčastněné strany uvedly, že je objem dovozu z ČLR udávaný ve 106. bodě odůvodnění prozatímního nařízení příliš vysoký, jelikož příslušný kód KN zahrnuje všechny typy fitinek z kujné litiny, a nikoliv jen fitinky se závity.
(50)
V tomto ohledu je třeba uvést, že se předpokládalo, že veškeré množství uváděné pro kód KN nejsou fitinky se závity. Objem uvedený v prozatímním nařízení již byl snížen na základě informací, které poskytly vnitrostátní celní orgány. Tyto údaje byly v souladu s informacemi obsaženými v podnětu. Zúčastněné strany měly dostatek času se k tomu vyjádřit. V tomto ohledu však žádná ze zúčastněných stran neposkytla žádné informace ani před zveřejněním prozatímního nařízení, ani ve lhůtě poskytnuté pro předložení připomínek k prozatímnímu nařízení. Čínská obchodní komora poskytla určité kvantifikované informace týkající se údajně správné výše čínského dovozu ve velmi pozdní fázi řízení - téměř dva měsíce po termínu pro předložení připomínek k prozatímnímu nařízení, a tedy bezmála rok po zahájení šetření, kdy byly poprvé poskytnuty údaje o dovozu ve veřejné verzi podnětu. Poskytnutí těchto informací po termínu znemožňuje jejich ověření objektivním postupem, aniž by došlo k nadměrnému prodloužení období šetření nad rámec patnáctiměsíční lhůty stanovené v čl. 6 odst. 9 základního nařízení. V každém případě se zdá, že tyto informace uvádějí pro čínský vývoz údaje podstatně nižší oproti skutečnosti, jelikož jsou založeny pouze na odhadech týkajících se vývozu spolupracujících společností, a nebylo by je proto možné považovat za přesné. Tato námitka byla proto zamítnuta.
(51)
Řada dovozců však poskytla informace o svém dovozu jiných výrobků než dotčeného výrobku v rámci stejného kódu KN v posuzovaném období. K těmto informacím bylo možné přihlédnout a objem dovozu z dotčených zemí byl v souladu s tím snížen.
Objem dovozu do Unie (v tunách)
2008
2009
2010
Období šetření
ČLR
24 180
20 876
20 416
28 894
Index
100
86
84
119
Thajsko
3 723
2 681
3 331
3 485
Index
100
72
89
94
Obě dotčené země
27 903
23 558
23 747
32 379
Index
100
84
85
116
Zdroj:
údaje v podnětu, Eurostat a odpovědi na dotazník
(52)
V důsledku záležitosti týkající se prodeje výrobního odvětví Unie v Unii uvedené výše ve 41. bodě odůvodnění bylo třeba revidovat také tržní podíl dumpingového dovozu obou dotčených zemí na trhu. Tržní podíl dumpingového dovozu z obou dotčených zemí se během posuzovaného období zvýšil o 15,6 procentního bodu z 33,1 % na 48,7 %. K tomuto růstu tržního podílu došlo zejména mezi rokem 2010 a obdobím šetření, v němž došlo k oživení poptávky.
Podíl na trhu Unie
2008
2009
2010
Období šetření
ČLR
28,7 %
34,3 %
33,7 %
43,5 %
Index
100
120
117
151
Thajsko
4,4 %
4,4 %
5,5 %
5,2 %
Index
100
100
124
119
Obě dotčené země
33,1 %
38,7 %
39,2 %
48,7 %
Index
100
117
118
147
Zdroj:
údaje v podnětu, Eurostat a odpovědi na dotazník
(53)
Jedna zúčastněná strana požadovala, aby byly zveřejněny informace o ceně souhrnného prodeje podle typu výrobku pro výrobní odvětví Unie. Jak ale uvádí 111. bod odůvodnění prozatímního nařízení, vzorek výrobců v Unii sestával pouze ze dvou skupin výrobců a souhrnné údaje nemohly být z důvodu důvěrné povahy zveřejněny. Tento důvod platí také pro zveřejnění ceny souhrnného prodeje podle typu výrobku.
(54)
Zúčastněné strany uvedly, že dovoz z dotčených zemí vstupuje do Unie na jiné úrovni obchodu než zboží prodávané výrobci v Unii. To bylo skutečně potvrzeno; výrobní odvětví Unie a dovozci obvykle sdílejí značný počet zákazníků. Tato námitka proto mohla být přijata a byly provedeny náležité úpravy pro objem obchodu.
(55)
V důsledku toho byla snížena rozpětí podbízení uvedená ve 110. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Zjištěná rozpětí podbízení jsou však obvykle i nadále značná, a to mezi 25 % a 45 %, s jedinou výjimkou jednoho thajského vývozce, u něhož rozpětí podbízení dosahovalo zhruba 10 %.
(56)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné námitky ani připomínky, potvrzuje se obsah 108. a 109. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
5. Situace výrobního odvětví Unie
(57)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další námitky ani připomínky, potvrzuje se 111. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(58)
Jelikož ohledně výroby, výrobní kapacity a využití kapacity nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzují se 112. až 114. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.2 Zásoby
(59)
Jelikož ohledně zásob nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 115. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3 Objem prodeje a podíl na trhu
(60)
V důsledku záležitosti zmíněné výše ve 41. bodě odůvodnění bylo potřeba revidovat také objem prodeje a tržní podíl výrobního odvětví Unie. V důsledku poklesu poptávky došlo mezi rokem 2008 a 2009 na trhu Unie k poklesu objemu prodeje u všech výrobců v Unii, a to o 36 %. Po roce 2009 však došlo ke značnému nárůstu poptávky v Unii zhruba o 6 000 tun, jak je uvedeno výše v 42. bodě odůvodnění, ale prodej v Unii se do konce posuzovaného období snížil o dalších 5 procentních bodů, tedy o 2 440 tun.
Objem prodeje v Unii (v tunách)
Všichni výrobci
2008
2009
2010
Období šetření
Prodej v Unii
48 823
31 069
30 466
28 629
Index
100
64
62
59
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku, podnět
(61)
Tržní podíl výrobního odvětví Unie v posuzovaném období se průběžně snížil o 26 % nebo 14,8 procentního bodu, zatímco dumpingový dovoz se ve stejném období zvýšil o 15,6 procentního bodu, jak je uvedeno výše v 52. bodě odůvodnění.
Podíl na trhu Unie
Všichni výrobci
2008
2009
2010
Období šetření
Podíl na trhu
57,9 %
51,1 %
50,2 %
43,1 %
Index
100
88
87
74
Zdroj:
údaje v podnětu, Eurostat a odpovědi na dotazník
(62)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že tržní podíly na segmentu zahraničního trhu ve Spojeném království vykazují odlišné tržní podíly, přičemž výrobnímu odvětví Unie pravděpodobně náleží větší podíl na trhu, zatímco tržní podíl čínského dovozu je na tomto konkrétním segmentu unijního trhu zřejmě menší.
(63)
Je docela dobře možné, že výrobnímu odvětví Unie náleží na určité části trhu v jednom členském státě vyšší tržní podíl. To, že různé hospodářské subjekty nemají na všech segmentech trhu ve všech členských státech stejný podíl na trhu, je normální. Předmětná analýza újmy se však zabývá trhem Unie jako celkem. V tomto ohledu bylo skutečně potvrzeno, že se tržní podíl výrobního odvětví Unie výrazně zmenšil, jak je vysvětleno výše.
6. Závěr ohledně újmy
(64)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další námitky či připomínky, potvrzuje se obsah 118. až 133. bodu odůvodnění prozatímního nařízení včetně závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
F. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Účinky jiných činitelů
1.1 Dovoz z jiných třetích zemí
(65)
V důsledku záležitosti týkající se prodeje výrobního odvětví Unie v Unii uvedené výše ve 41. bodě odůvodnění bylo třeba revidovat také tržní podíl dalších třetích zemí. Pokud jde o další třetí země, byl v rámci celého posuzovaného období dovoz na velmi nízké úrovni. Celkový tržní podíl dovozu z jiných zemí než obou dotčených zemí se v posuzovaném období snížil o 0,8 procentního bodu z 9,0 % na 8,2 %.
(66)
Druhým největším zdrojem dovozu byly během období šetření Brazílie, Indonésie a Turecko, jejichž podíl na trhu byl mezi 1,3 % a 1,5 %, a u všech těchto zemí byl podíl na trhu stabilní nebo během posuzovaného období klesl.
Podíl dovozu na trhu
2008
2009
2010
Období šetření
Brazílie
3,1 %
3,6 %
3,9 %
1,5 %
Indonésie
1,5 %
2,4 %
1,9 %
1,5 %
Turecko
1,3 %
1,9 %
1,8 %
1,3 %
Ostatní země
3,0 %
2,3 %
3,1 %
3,9 %
Celkem
9,0 %
10,2 %
10,6 %
8,2 %
Index
100
114
118
92
Zdroj:
Eurostat
(67)
Vzhledem k malému objemu a stabilnímu trendu lze dospět k závěru, že dovoz z jiných třetích zemí než dotčených zemí nepřispěl k újmě, kterou během období šetření utrpělo výrobní odvětví Unie.
1.2 Vývoj spotřeby v Unii
(68)
Zúčastněné strany uvedly, že se spotřeba v Unii vyvíjí negativně, neboť se objevily náhražky vyráběné z jiných materiálů, než je kujná (tvárná) litina, jako umělá hmota, nerezová ocel, uhlíková ocel a měď, a také nové technologie spojování. Někteří výrobci v Unii v důsledku toho rozšířili svou škálu výrobků, která nyní zahrnuje i tyto náhražkové výrobky.
(69)
V tomto ohledu se připomíná, že účinky této substituce se zabýval 146. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Účinky substituce měly nepříznivý dopad na spotřebu v Unii, což dále ovlivnilo výrobu a objem prodeje výrobců v Unii.
(70)
Jak již však bylo uvedeno v prozatímním nařízení, poškozující účinek zmenšující se spotřeby v Unii dále zhoršoval stálý růst dumpingového dovozu, jehož podíl na zmenšujícím se trhu se zvýšil o 15,6 procentního bodu. Jak je uvedeno výše v 60. bodě odůvodnění, zvýšila se od roku 2009 do období šetření poptávka v Unii zhruba o 6 000 tun, ale objem prodeje výrobního odvětví Unie na oživujícím se trhu se snížil do konce posuzovaného o dalších 2 440 tun.
(71)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že nepříznivý vývoj spotřeby v Unii nepopírá příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
1.3 Snížení výrobní kapacity není důsledkem dumpingového dovozu
(72)
Zainteresované strany uvedly, že snížení výrobní kapacity Unie, uvedené ve 113. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, je důsledkem ukončení provozu tří výrobců v Unii, k němuž došlo v letech 2008 a 2009 kvůli hospodářské krizi. Toto snížení tedy údajně nelze dávat do souvislosti s dovozem z dotčených zemí.
(73)
V tomto ohledu je kladen důraz na to, že se již ve 113. bodě odůvodnění prozatímního nařízení jako hlavní příčina snížení výrobní kapacity uvádí ukončení provozu tří výrobců v Unii.
(74)
Toto ukončení provozu tří výrobců v Unii však nelze vnímat pouze jako výsledek klesající poptávky. Během posuzovaného období se na zmenšující se trh Unie popsaný ve 42. bodě odůvodnění dostával stále větší přísun dovozu z dotčených zemí, který nakonec získal 15,6 procentního bodu tržního podílu, jak je vysvětleno výše v 52. bodě odůvodnění. Je proto jasné, že ukončení provozu tří výrobců v Unii, a tedy snížení výrobní kapacity výrobního odvětví Unie, nezpůsobila jen klesající poptávka. Existuje také jasná souvislost mezi snížením výrobní kapacity Unie a zvýšením tržního podílu dumpingového dovozu.
1.4 Dovoz dotčeného výrobku výrobci v Unii
(75)
Zúčastněné strany uvedly, že si výrobci v Unii sami způsobili újmu, kterou utrpěli, neboť značné množství dotčeného výrobku údajně dováželi. Tato námitka se šetřením nepotvrdila. Z informací, které poskytli výrobci v Unii a spolupracující vývozci, vyplývá, že v případě obou skupin výrobců v Unii zařazených do vzorku byl tento dovoz malý v poměru k jejich celkové výrobě a prodeji vlastního zboží, jak se již uvádí výše ve 37. bodě odůvodnění. Vzhledem k zanedbatelnému objemu dovozu dotčeného výrobku výrobním odvětvím Unie lze vyslovit závěr, že tento dovoz nepřispěl k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Námitka byla proto zamítnuta.
1.5 Použití roku 2008 jako počátku
(76)
Zúčastněné strany uvedly, že zhoršující se trend ve výrobním odvětví Unie se do značné míry opírá o použití roku 2008 jako referenčního bodu pro posuzované období. Rok 2008 byl údajně pro výrobní odvětví Unie mimořádně příznivý. Z informací uvedených v podnětu však vyplývá, že situace výrobního odvětví Unie v roce 2007 byla podobná situaci v roce 2008 nebo lepší. Z toho vyplývá závěr, že zjištění újmy nezávisí na použití roku 2008 jako počátku.
2. Závěr týkající se příčinné souvislosti
(77)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem, a jelikož nebyly vzneseny žádné jiné námitky ani připomínky, potvrzuje se obsah 134. až 153. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(78)
Závěrem se potvrzuje, že podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, vyznačující se menší ziskovostí, menším objemem výroby, menším využitím kapacity, objemem prodeje a tržním podílem, byla způsobena dotčeným dumpingovým dovozem. Účinek snižující se poptávky na nepříznivý vývoj výrobního odvětví Unie z hlediska výrobní kapacity, výroby a prodeje byl omezený.
(79)
Vzhledem k výše popsané analýze, v jejímž rámci byly řádně odlišeny a odděleny vlivy všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie od újmu působících vlivů dumpingového dovozu, se potvrzuje, že tyto jiné činitele samy o sobě nemohou zvrátit skutečnost, že zjištěná újma musí být připsána dumpingovému dovozu.
G. ZÁJEM UNIE
(80)
Jelikož nebyly vzneseny další připomínky, potvrzuje se 154. až 164. bod odůvodnění prozatímního nařízení včetně závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení opatření na dumpingový dovoz z dotčených zemí.
H. KONEČNÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(81)
Úroveň pro odstranění újmy byla upravena tak, aby byla zohledněna úroveň úpravy obchodu provedená ve výpočtu podbízení, jak je uvedeno výše v 54. až 55. bodě odůvodnění. Jelikož nebyly vzneseny žádné konkrétní připomínky, potvrzuje se 165. až 170. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Konečná opatření
(82)
S ohledem na závěry, jichž bylo dosaženo v souvislosti s dumpingem, újmou, příčinnými souvislostmi a zájmem Unie, a v souladu s článkem 9 základního nařízení se usuzuje, že by mělo být uloženo konečné antidumpingové clo na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR a Thajska, a to ve výši odpovídající nejnižší zjištěné hodnotě dumpingového rozpětí a újmy podle pravidla nižšího cla, jímž je ve všech případech kromě jednoho dumpingového rozpětí.
(83)
Vzhledem k vysoké úrovni spolupráce vyvážejících výrobců z Číny a Thajska bylo clo pro všechny ostatní společnosti v obou zemích stanoveno na úrovni nejvyššího cla, jež má být uloženo společnostem, které byly buď v rámci příslušné země zařazeny do vzorku, nebo spolupracovaly během šetření. Pro společnosti, které při šetření nespolupracovaly, a pro společnosti, které dotčený výrobek v období šetření do Unie nevyvážely, bude uplatněno clo platné pro „všechny ostatní společnosti“.
(84)
Pro spolupracující čínské společnosti nezařazené do vzorku, které jsou uvedeny v příloze k tomuto nařízení, je konečná sazba cla stanovena jako vážený průměr sazeb pro společnosti zařazené do vzorku.
(85)
Sazby konečného antidumpingového cla byly stanoveny takto:
Čínská lidová republika
Společnost
Dumpingové rozpětí (v %)
Rozpětí újmy (v %)
Celní sazba (v %)
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd.
57,8
96,1
57,8
Jinan Meide Casting Co., Ltd.
40,8
84,4
40,8
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd.
24,6
89,4
24,6
Ostatní spolupracující společnosti
41,1
86,3
41,1
Všechny ostatní společnosti
57,8
Thajsko
Společnost
Dumpingové rozpětí (v %)
Rozpětí újmy (v %)
Celní sazba (v %)
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,5
43,1
15,5
Siam Fittings Co., Ltd
50,7
14,9
14,9
Všechny ostatní společnosti
15,5
(86)
Individuální sazby antidumpingového cla stanovené pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly určeny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy situaci zjištěnou během tohoto šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz dotčeného výrobku pocházejících z ČLR a Thajska a vyráběného těmito společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Pro dovoz dotčeného výrobku vyrobeného kteroukoli jinou společností, která není výslovně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu se svým jménem a adresou, včetně subjektů, které jsou s těmito výslovně jmenovanými společnostmi ve spojení, nelze těchto sazeb využít a tento dovoz podléhá celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(87)
Každou žádost o použití individuální sazby antidumpingového cla (například po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) je třeba podat Komisi (5) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího prodeje a prodeje na vývoz, například v souvislosti s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. V případě potřeby pak bude toto nařízení odpovídajícím způsobem změněno a seznam společností, na něž se vztahují individuální sazby antidumpingového cla, bude aktualizován.
(88)
Pokud jde o ČLR, mělo by být v zájmu zajištění rovného zacházení pro případné nové vývozce a spolupracující společnosti nezařazené do vzorku stanoveno, že se vážené průměrné clo uložené spolupracujícím společnostem použije pro případné nové vývozce, kteří by jinak měli nárok na přezkum podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení, jelikož se uvedený článek nepoužije, pokud byl použit výběr vzorku.
(89)
Všem stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, na nichž byl založen záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz příslušenství (fitinek) pro trouby a trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházejícího z ČLR a Thajska a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla (dále jen „poskytnutí konečných informací“). Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím vznést námitky.
(90)
Vzhledem k tomu, že v návaznosti na poskytnutí konečných informací nebyla předložena žádná nová tvrzení, která by ovlivnila výsledek posouzení případu, není odůvodněna žádná změna zjištění, která jsou výše podrobně popsána.
I. ZÁVAZEK
(91)
Jeden spolupracující thajský vyvážející výrobce nabídl cenový závazek v souladu s čl. 8 odst. 1 základního nařízení. Dotčený výrobek však existuje v mnoha druzích (vyvážející výrobce uvedl více než 900 typů výrobku prodávaných do Unie), u nichž se ceny výrazně liší (až o 200 % u nejprodávanějších typů, ale některé méně prodávané typy výrobku mohou být až desetkrát dražší než ostatní), čímž vzniká velmi vysoké riziko křížové kompenzace. Typy výrobku se navíc mohou vyvíjet z hlediska designu a konečného zpracování. Výrobek proto není považován za vhodný pro cenový závazek. Komise rovněž v posledních letech důsledně nepřijímá závazky v případech, kdy výrobek existuje v tolika druzích. Nabídka závazku byla proto odmítnuta.
J. KONEČNÝ VÝBĚR PROZATÍMNÍHO CLA
(92)
S ohledem na rozsah zjištěného dumpingového rozpětí a na úroveň újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné, aby byly částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením s konečnou platností vybrány. Jestliže jsou konečná cla vyšší než prozatímní cla, vyberou se s konečnou platností pouze zajištěné částky ve výši prozatímního cla, zatímco částky, které byly zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingového cla, by se měly uvolnit.
(93)
Jelikož jsou části příslušenství (fitinek) používající metrický závit podle normy ISO DIN 13 a kruhové rozvodné skříně z kujné (tvárné) litiny se závitem bez víka nyní vyňaty z vymezení výrobku (viz výše 8. a 11. bod odůvodnění), měly by se uvolnit prozatímně zajištěné částky na dovoz částí příslušenství (fitinek) používající metrický závit podle normy ISO DIN 13 a kruhové rozvodné skříně z kujné (tvárné) litiny se závitem bez víka.
K. UKONČENÍ ŘÍZENÍ S OHLEDEM NA INDONÉSII
(94)
Jak je vysvětleno ve 43. bodě odůvodnění, lze objem dumpingového dovozu z Indonésie považovat za dovoz, který nepředstavuje příčinu závažné újmy výrobnímu odvětví Unie. Proto se má za to, že ochranná opatření nejsou nezbytná a řízení ve vztahu k Indonésii by se mělo ukončit.
(95)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit ukončení řízení, a nevyjádřily žádné připomínky,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem, s vynětím částí kompresních fitinek používajících metrický závit podle normy ISO DIN 13 a kruhových rozvodných skříní z kujné (tvárné) litiny se závitem bez víka, v současnosti kódu KN ex 7307 19 10 (kód TARIC 7307191010), pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a Thajska.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Země
Společnost
Celní sazba (v %)
Doplňkový kód TARIC
ČLR
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd. - okres Jü-tchien
57,8
B335
Jinan Meide Casting Co., Ltd. - Ťi-nan
40,8
B336
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd. -Čching-tao
24,6
B337
Hebei XinJia Casting Co., Ltd. - okres Sü-šuej
41,1
B338
Shijiazhuang Donghuan Malleable Iron Castings Co., Ltd. - obec Si-čao-tchung
41,1
B339
Linyi Oriental Pipe Fittings Co., Ltd. - město Lin-i
41,1
B340
China Shanxi Taigu County Jingu Cast Co., Ltd. - okres Tchaj-ku
41,1
B341
Yutian Yongli Casting Factory Co., Ltd. - okres Jü-tchien
41,1
B342
Langfang Pannext Pipe Fitting Co., Ltd. - Lang-fang, Che-pej
41,1
B343
Tangshan Daocheng Casting Co., Ltd. -obec Chung-čchiao, okres Jü-tchien
41,1
B344
Tangshan Fangyuan Malleable Steel Co., Ltd. - Tchang-šan
41,1
B345
Taigu Tongde Casting Co., Ltd. - vesnice Nan-jang, Tchaj-ku
41,1
B346
Všechny ostatní společnosti
57,8
B999
Thajsko
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd - Samutsakorn
15,5
B347
Siam Fittings Co., Ltd - Samutsakorn
14,9
B348
Všechny ostatní společnosti
15,5
B999
3. Není-li uvedeno jinak, použijí se platné předpisy týkající se cel.
Článek 2
1. Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 1071/2012 na dovoz příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem, s vynětím částí kompresních fitinek používajících metrický závit podle normy ISO DIN 13 a kruhových rozvodných skříní z kujné (tvárné) litiny se závitem bez víka, v současnosti kódu KN ex 7307 19 10 (kód TARIC 7307191010), pocházejícího z ČLR a Thajska, se vybírají s konečnou platností. Částky, které byly zajištěny nad rámec sazby konečných antidumpingových cel, se uvolňují.
2. Částky zajištěné prostřednictvím prozatímních antidumpingových cel podle nařízení (EU) č. 1071/2012 na dovoz částí kompresních fitinek používajících metrický závit podle normy ISO DIN 13 a kruhových rozvodných skříní z kujné (tvárné) litiny se závitem bez víka a pocházejících z ČLR a z Thajska se uvolňují.
Článek 3
Pokud případný nový vyvážející výrobce v ČLR poskytne Komisi dostatečné důkazy o tom, že:
-
v období šetření (tj. od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011) nevyvážel do Unie výrobek popsaný v čl. 1 odst. 1,
-
není ve spojení s žádným vývozcem ani výrobcem v ČLR, na kterého se vztahují opatření uložená tímto nařízením,
-
skutečně vyvezl do Unie dotčený výrobek po skončení období šetření, z něhož vycházejí příslušná opatření, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt významné množství do Unie,
může být čl. 1 odst. 2 změněn zařazením nového vyvážejícího výrobce mezi spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, na něž se tudíž vztahuje vážená průměrná sazba cla ve výši 41,1 %.
Článek 4
Antidumpingové řízení týkající se dovozu příslušenství (fitinek) pro trouby a trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem v současnosti kódu KN ex 7307 19 10 a pocházejícího z Indonésie se ukončuje.
Článek 5
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 13. května 2013.
A TANÁCS 430/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2013. május 13.)
a Kínai Népköztársaságból és Thaiföldről származó menetelt temperöntvény csőszerelvények és -illesztések behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről, valamint Indonézia tekintetében az eljárás megszüntetéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikkére,
tekintettel a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően az Európai Bizottság által benyújtott javaslatra,
mivel:
A. AZ ELJÁRÁS
1. Ideiglenes intézkedések
(1)
2012. november 15-én az 1071/2012/EU rendelettel (2) (a továbbiakban: ideiglenes rendelet) az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: KNK) és Thaiföldről származó menetelt temperöntvény csőszerelvények és -illesztések behozatalára.
(2)
Az eljárás alapját a 2012. február 16-án közzétett, az eljárás megindításáról szóló értesítés (3) képezte, amely azt a 2012. január 3-án benyújtott panaszt követte, amelyet az Európai Unió temperöntvény csőszerelvények és -illesztések iparágának érdekvédelmi bizottsága (a továbbiakban: panaszos) nyújtott be azon gyártók nevében, amelyek gyártása a temperöntvény csőszerelvények és -illesztések (a továbbiakban: menetelt temperöntvény csőszerelvények) teljes uniós gyártásának több mint 50%-át teszi ki.
(3)
Az ideiglenes rendelet (15) preambulumbekezdésének megfelelően a dömping és a kár vizsgálata a 2011. január 1-jétől2011. december 31-ig tartó időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) vonatkozott. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2008. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra terjedt ki (a továbbiakban: figyelembe vett időszak).
2. Az eljárás további menete
(4)
Azon alapvető tények és szempontok nyilvánosságra hozatalát követően, amelyek alapján az ideiglenes dömpingellenes intézkedések bevezetéséről döntöttek (a továbbiakban: ideiglenes nyilvánosságra hozatal), számos érdekelt fél nyújtotta be írásban az ideiglenes megállapításokra vonatkozó észrevételeit. A felek kérelem esetén lehetőséget kaptak a meghallgatásra is.
(5)
A Bizottság folytatta azon információk összegyűjtését és elemzését, amelyeket szükségesnek tartott a végleges megállapítások kialakításához.
B. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
(6)
Az egyik érdekelt fél kérelmezte, hogy az általa importált termék, annak bizonyos technikai sajátosságai miatt, ne képezze az érintett termék részét. Ezek ugyanis kúpos menetű temperöntvény szerelvények, míg a többi importált temperöntvény szerelvény hengeres menetű.
(7)
A vizsgálat során ugyanakkor megállapítást nyert, hogy e technikai sajátosságokon kívül a szóban forgó kúpos menetű szerelvények fizikai és technikai jellemzői megegyeznek a többi importált temperöntvény szerelvény jellemzőivel. Felhasználásukat tekintetve a vizsgálat továbbá bebizonyította, hogy a kúpos menetű szerelvényeket és a többi importált temperöntvény szerelvényt hasonló módon használják fel. Megállapítást nyert, hogy abban a tagállamban, ahol mindkét típust alkalmazzák, e típusok helyettesíthetők egymással. A kérelmet ezért elutasították.
(8)
Az egyik érdekelt fél azt állította, hogy míg a menetes fehér temperöntvény szerelvények az Unió egész területén értékesíthetők, addig a menetes fekete temperöntvény szerelvényeket kizárólag az Egyesült Királyságban, az Ír Köztársaságban, Máltán és Cipruson lehet értékesíteni. Ezen álláspont szerint ebből az következik, hogy a menetes fekete, illetve fehér temperöntvény szerelvények az uniós piacon nem teljes mértékben versenyeznek.
(9)
A vizsgálat ugyanakkor rámutatott, hogy a menetes fekete temperöntvény szerelvények érintett országokból származó behozatalának nagyobb része a kontinentális európai országokba, így Németországba, Olaszországba, Lengyelországba és Spanyolországba irányul. Ebből az a következtetés vonható le, hogy a fekete és a fehér menetes temperöntvény szerelvények az uniós piacon, és nem csupán néhány tagállamban versenyeznek teljes mértékben.
(10)
Az egyik importőr megismételte arra vonatkozó kérelmét, hogy a vágógyűrűs szerelvénytestek ne tartozzanak az érintett termék fogalommeghatározása alá. A szóban forgó importőr állítása szerint a vágógyűrűs szerelvénytesteket eltérő módon használják, és bizonyítékokkal támasztotta alá, hogy a vágógyűrűs szerelvénytestek menete könnyen megkülönböztethető a szabványos szerelvények menetétől, minthogy azok más ISO szabvány (4) szerint készülnek. A benyújtott bizonyítékok áttekintését követően megállapítást nyert, hogy a termékkört ennek megfelelően szűkíteni kell.
(11)
Két másik érdekelt fél azzal érvelt, hogy a termékkörből ki kell zárni a temperöntvényből készült vezetékhálózati szerelvényeket, különösképpen a kerek, menetes, temperöntvény elágazó dobozokat, amelyek valamennyi elektromos szigetelőcső-, és vezetékhálózati szerelvényrendszer szerves részét képezik. Az érvek szerint a szóban forgó elágazó dobozok más célt szolgálnak (vagyis az eljárás során vizsgált szabványos szerelvényektől eltérően nem a gáz vagy a víz szivárgásmentes áramlását biztosítják, hanem elektromosvezeték-rendszerek védőburkolataként szolgálnak). Ezek a termékek továbbá könnyen megkülönböztethetők a többi szerelvénytől (mivel nem teljes mértékben gáz- és folyadékzáró, hanem könnyű fedéllel rendelkeznek, így az importot követő hálózatba építésük során könnyen hozzá lehet férni a vezetékekhez). A felsorakoztatott érvek alapos megfontolását követően megállapítást nyert, hogy a kerek, menetes, fedél nélküli temperöntvény elágazó dobozokat ki kell zárni a termékkörből.
(12)
A fentieket figyelembe véve indokolt módosítani a termékkörnek az ideiglenes rendeletben szereplő meghatározását. Tehát a végleges fogalommeghatározás szerint az érintett termék a következő: a jelenleg az ex 7307 19 10 KN-kód alá sorolt menetelt temperöntvény csőszerelvények és -illesztések, kivéve az ISO DIN-13 szerinti métermenettel rendelkező vágógyűrűs szerelvénytestek és a kerek, menetes, fedél nélküli, temperöntvény elágazó dobozok.
(13)
Az érintett, illetve a hasonló termékre vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (17)-(21) és (23)-(28) preambulumbekezdésében foglalt ideiglenes megállapítások megerősítést nyernek.
C. MINTAVÉTEL
(14)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően nem érkezett észrevétel az uniós gyártókra, a KNK-beli exportáló gyártókra és a független importőrökre vonatkozó mintavétellel kapcsolatban. Következésképpen az ideiglenes rendelet (29)-(31) preambulumbekezdésében meghatározott megállapítások megerősítést nyernek.
D. DÖMPING
1. Kínai Népköztársaság
1.1. Piacgazdasági elbánás és egyéni elbánás
(15)
A piacgazdasági elbánásra és az egyéni elbánásra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (32)-(46) preambulumbekezdésében foglalt ideiglenes megállapítások megerősítést nyernek.
1.2. Analóg ország
(16)
Az analóg országra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (47)-(53) preambulumbekezdésében foglalt megállapítások megerősítést nyernek.
1.3. Rendes érték, exportár és összehasonlítás
(17)
Az egyik kínai exportáló gyártó a rendes értékre vonatkozóan azt kérte, hogy annak kiszámításához az analóg országbeli egyetlen együttműködő gyártó belföldi értékesítése szolgáljon alapul, még akkor is, ha az nem képvisel az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése szerinti reprezentatív mennyiséget. Analóg ország esetében a kérést el lehet fogadni. A rendes érték meghatározásához ennek megfelelően az analóg országbeli egyetlen együttműködő gyártónak a szokásos kereskedelemi forgalomban megvalósított belföldi értékesítését vették alapul.
(18)
Ugyanez a kínai exportáló gyártó azt állította, hogy a dömpingkülönbözet meghatározásakor az összes exportértékesítést figyelembe kell venni, és nem csupán az analóg országbeli gyártó belföldi piacon értékesített terméktípusaival közvetlenül összehasonlítható típusok értékesítését. Ezt a kérelmet elfogadták. A közvetlenül nem összehasonlítható terméktípusok esetében a rendes érték alapjául a megfeleltethető terméktípusokra vonatkozó rendes érték számtani átlaga szolgált, amelyet az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdése a) pontjának megfelelően kiigazítottak a fizikai jellemzők között megmutatkozó különbségek piaci értékével.
(19)
A rendes értékre, az exportárra és az összehasonlítására vonatkozó egyéb észrevétel hiányában az ideiglenes rendelet (54), (59)-(61), valamint (64)-(67) preambulumbekezdésében foglalt megállapítások megerősítést nyernek.
1.4. Dömpingkülönbözetek
(20)
A mintába felvett vállalatok esetében az analóg ország minden egyes hasonló termékére megállapított rendes érték súlyozott átlagát - az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésében előírtaknak megfelelően - összehasonlították az érintett termék megfelelő típusára vonatkozó exportár súlyozott átlagával.
(21)
Ennek alapján a végleges dömpingkülönbözetek a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson kiszámított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:
Vállalat
Dömpingkülönbözet (%)
Hebei Jianzhi
57,8
Jinan Meide
40,8
Qingdao Madison
24,6
(22)
A mintában nem szereplő, együttműködő exportáló gyártók súlyozott átlagos dömpingkülönbözetét az alaprendelet 9. cikkének (6) bekezdése alapján számították ki. Ennek megfelelően ezt a dömpingkülönbözetet a mintába felvett exportáló gyártók esetében megállapított különbözetek alapján határozták meg.
(23)
Ennek alapján a mintába fel nem vett együttműködő vállalatok esetében 41,1 %-os dömpingkülönbözetet állapítottak meg.
(24)
Az összes többi KNK-beli exportáló gyártó esetében a dömpingkülönbözeteket - az alaprendelet 18. cikkének megfelelően - a rendelkezésre álló tények alapján határozták meg. Ennek érdekében először az együttműködés szintjét állapították meg, mégpedig az alábbi (51) preambulumbekezdésben foglaltak szerint az együttműködő exportáló gyártók által bejelentett Unióba irányuló export volumenének, illetve a kínai export volumenének összehasonlításával.
(25)
Mivel az együttműködés meghaladta az Unióba irányuló összes kínai export 50 %-át, és a gazdasági ágazat a KNK-beli exportáló gyártók nagy száma miatt tagoltnak tekinthető, az együttműködés szintje magasnak minősíthető. A maradvány dömpingkülönbözetet ezért a legmagasabb dömpingkülönbözettel rendelkező mintába felvett vállalatéval azonos szintben állapították meg.
(26)
Ennek alapján a végleges dömpingkülönbözetek a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson kiszámított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:
Vállalat
Dömpingkülönbözet (%)
Hebei Jianzhi
57,8
Jinan Meide
40,8
Qingdao Madison
24,6
Egyéb együttműködő vállalatok
41,1
Összes többi vállalat
57,8
2. Indonézia
2.1. Rendes érték, exportár és összehasonlítás
(27)
A rendes értékre, az exportárra és az összehasonlítására vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (75)-(87) és (91) preambulumbekezdésében foglalt megállapítások Indonézia tekintetében megerősítést nyertek.
2.2. Dömpingkülönbözetek
(28)
Mivel az együttműködés szintje magasnak minősült (az egyetlen együttműködő indonéz vállalat exportvolumene a vizsgálati időszak alatt meghaladta az Unióba irányuló összes indonéz export 80%-át), a dömpingkülönbözetet az összes többi indonéz exportáló gyártó esetében az együttműködő vállalat vonatkozásában megállapított dömpingkülönbözet szintjén határozták meg.
(29)
Ennek alapján az indonéz vállalatok esetében a végleges dömpingkülönbözetek a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson kiszámított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:
Vállalat
Dömpingkülönbözet (%)
PT. Tri Sinar Purnama
11,0
Összes többi vállalat
11,0
3. Thaiföld
3.1. Rendes érték, exportár és összehasonlítás
(30)
Nem érkezett észrevétel, amely a Thaiföld esetében alkalmazott módszertan, illetve a tényleges dömpingre vonatkozóan végzett számítások bármilyen jellegű módosítását szükségessé tennék.
(31)
Thaiföld tekintetében tehát az ideiglenes rendelet (75)-(88) preambulumbekezdésének a rendes értékre, az exportárra és az összehasonlítására vonatkozó megállapításai megerősítést nyernek.
3.2. Dömpingkülönbözetek
(32)
A dömpingszámítás felülvizsgálata, illetve finomítása következtében az egyik thaiföldi exportáló gyártóra vonatkozóan némileg alacsonyabb, 15,5 %-os dömpingkülönbözetet állapítottak meg. A többi együttműködő exportáló gyártó esetében végleges megerősítést nyert az ideiglenesen megállapított dömpingkülönbözet.
(33)
Mivel az együttműködés szintje magasnak minősült (a két együttműködő thaiföldi vállalat exportvolumene a vizsgálati időszak alatt meghaladta az Unióba irányuló összes thaiföldi export 80%-át), az összes többi thaiföldi exportáló gyártó esetében a dömpingkülönbözetet a két együttműködő vállalat dömpingkülönbözete közül a magasabbik szintjén határozták meg.
(34)
Ennek alapján a thaiföldi vállalatok esetében a végleges dömpingkülönbözetek a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson kiszámított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:
Vállalat
Dömpingkülönbözet (%)
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd.
15,5
Siam Fittings Co., Ltd.
50,7
Összes többi vállalat
50,7
E. KÁROKOZÁS
1. Uniós termelés
(35)
Az uniós gyártásra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (94) preambulumbekezdése megerősítést nyer. Meg kell jegyezni, hogy a figyelembe vett időszak alatt még további három uniós gyártó foglalkozott hasonló termék előállításával, akik azonban 2008 és 2009 között felhagytak a termeléssel, illetve, hogy egy másik gyártó pedig a figyelembe vett időszak lejártával közel egy időben befejezte a gyártást.
2. Az uniós gazdasági ágazat meghatározása
(36)
Az érdekelt felek állítása szerint, mivel az uniós gyártók mindkét mintába felvett csoportja az érintett termék importőre is egyben, a 4. cikk (1) bekezdésének a) pontja alapján nem tekinthetők az uniós gazdasági ágazat részének.
(37)
Ezzel kapcsolatban megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazat mindkét gyártócsoportja valóban importálja az érintett terméket. Ugyanakkor meg kell jegyezni egyrészről, hogy a ténymegállapítás, mely szerint az uniós gyártó egyben az érintett termék importőre is, nem jelenti a szóban forgó uniós gyártónak az uniós ágazatból való automatikus kizárását, másrészről pedig, hogy a vállalatcsoportok össztermeléséhez és összértékesítéséhez képest ezek a behozatalok valamennyi uniós gyártó esetében elenyészőek voltak. Ennek megfelelően megerősítést nyert, hogy mindkét vállalatcsoport az uniós gazdasági ágazat részét képezi.
(38)
Ezen túlmenően az egyik érdekelt fél azt a kifogást emelte, hogy az egyik uniós gyártó nem tekinthető az uniós gazdasági ágazat részének, mivel véleménye szerint kapcsolatban áll az érintett termék egyik importőrével. Meg kell azonban jegyezni egyrészről, hogy a megállapítás, mely szerint az uniós gyártó kapcsolatban áll az érintett termék importőrével, nem jelenti a szóban forgó uniós gyártónak az uniós ágazatból való automatikus kizárását; másrészről pedig nem támasztották alá bizonyítékokkal, hogy az uniós gyártó és az importőr közötti kapcsolat - amennyiben ez a kapcsolat egyáltalán fennáll - megfelel az alaprendelet 4. cikkének (2) bekezdése által támasztott követelményeknek. Az állítólagosan kapcsolódó importőr által importált mennyiség ráadásul csupán kis hányadát teszi ki annak a mennyiségnek, amelyet az állítólagosan kapcsolódó uniós gyártó állított elő, illetve értékesített. Éppen ezért, még ha be is bizonyosodik, hogy az uniós gyártó és az importőr kapcsolatban állnak, az uniós gyártót az uniós gazdasági ágazat részének kell tekinteni.
(39)
Az uniós gazdasági ágazatnak az okozott kár értékeléséhez szükséges meghatározására vonatkozóan, az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdése értelmében az uniós gazdasági ágazatnak valamennyi olyan uniós gyártó részét képezi, akik a hasonló terméket a figyelembe vett időszak alatt gyártották (a továbbiakban: uniós gazdasági ágazat).
3. Uniós felhasználás
(40)
Az egyik érdekelt fél azzal a ténnyel kapcsolatban tett észrevételt, mely szerint az uniós ágazat termelése a figyelembe vett időszak teljes időtartama alatt meghaladta az ágazat értékesítését. Ezzel párhuzamosan azonban a készletek csökkenéséről számoltak be, ami viszont valószínűtlen, hiszen amennyiben az előállított mennyiség meghaladja az értékesített mennyiséget, annak a készletek növekedésével kellett volna járnia.
(41)
Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy megállapítást nyert a tény, mely szerint míg a gyártásról és a készletekről helyes adatokat közöltek az ideiglenes szakaszban, addig az uniós gazdasági ágazat Unióban történt értékesítésére vonatkozó adatok valóban tartalmaztak hibát, mivel nem vették figyelembe a mintában nem szereplő uniós gyártók által értékesített volumen egy adott részét. A hibát javították, és ennek megfelelően felül kellett vizsgálni az uniós felhasználást, valamint a piaci részesedést az uniós piacon. Annak következtében, hogy - amint azt az ideiglenes rendelet (113) preambulumbekezdése is említi - a figyelembe vett időszak alatt három uniós gyártó zárta be üzemét, az uniós felhasználás tekintetében a felülvizsgálat jóval jelentősebb hatást gyakorolt a figyelembe vett időszak kezdeti szakaszára vonatkozóan.
(42)
Az uniós felhasználás 2008 és 2009 között jelentősen, 28 %-kal visszaesett, majd 7 százalékponttal emelkedett, a figyelembe vett időszak elején mért felhasználási szintnél 21 %-kal alacsonyabb szintre.
Uniós felhasználás (tonna)
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Uniós felhasználás
84 270
60 807
60 640
66 493
Index
100
72
72
79
Forrás:
a panaszban szereplő adatok, Eurostat és a kitöltött kérdőívek
4. Az érintett országokból érkező behozatal
4.1. Az érintett behozatal hatásainak összesített értékelése
(43)
Az Indonéziából származó dömpingelt behozatal tekintetében véglegesen megerősítést nyert, hogy az a vizsgálati időszak alatt a hasonló termék Unióba irányuló összes behozatalának mindössze 2,5 %-át képviselte. Ebből adódóan e behozatalról megállapítható, hogy az alaprendelet 9. cikkének (3) bekezdése, illetve a Kereskedelmi Világszervezet dömpingellenes megállapodásának rendelkezései értelmében az uniós gazdasági ágazatnak nem okoz jelentős kárt.
(44)
A fentiekre tekintettel végleges döntés született arról, hogy ezeket az importokat nem kezelik együtt a Thaiföldről és a KNK-ból származó dömpingelt behozatallal.
(45)
A kárra és az okozati összefüggésre vonatkozó vizsgálat céljából végzett, az összevont KNK-beli és thaiföldi behozatalokról szóló értékeléssel kapcsolatban a thaiföldi érdekelt felek azt állították, hogy több érv felsorakoztatható az ellen, hogy a kínai importtal összevonva értékeljék a Thaiföldről származó behozatalokat.
(46)
Először is azt állították, hogy a kínai importhoz képest a Thaiföldről származó behozatalok jóval kisebb mennyiséget képviselnek, és a thaiföldi import mennyisége abszolút mértékben csökken. Mindezek ellenére a thaiföldi behozatalok mennyisége nem tekinthető elhanyagolhatónak, és éppen ezért elegendőnek bizonyul az összesítés elvégzéséhez. Ezenfelül meg kell jegyezni, hogy annak ellenére, hogy a thaiföldi behozatalok abszolút mértékben csökkennek (ahogy az az (51) preambulumbekezdés táblázatában is látható), a figyelembe vett időszak alatt 19 %-os piaci részesedésre tettek szert az (52) preambulumbekezdés táblázatában foglaltak szerint.
(47)
Az árakkal kapcsolatban megfogalmazott érv szerint a thaiföldi importot a kínai behozataloknál magasabb átlagos áron értékesítik. Jóllehet ez az állítás igaz, a Thaiföldről származó behozatalok így is jelentősen alákínálnak az uniós gazdasági ágazat árainak. Ráadásul a thaiföldi és kínai behozatalok árai között megmutatkozó különbség a figyelembe vett időszak alatt folyamatosan - a 2008. évi 698 EUR/tonna értékről a vizsgálati időszak alatt 472 EUR/tonnára - csökkent, ahogy az az ideiglenes rendelet (108) preambulumbekezdésének táblázatában is látható.
(48)
Egyéb kérelem és észrevétel hiányában az ideiglenes rendelet (98)-(105) preambulumbekezdésében foglaltak megerősítést nyernek.
4.2. Az érintett dömpingelt behozatal volumene, piaci részesedése, importárai és az alákínálás
(49)
Egyes érdekelt felek azt állították, hogy az ideiglenes rendelet (106) preambulumbekezdésében feltüntetett, a KNK-ból származó import volumenére megállapított adatok túl magasak, mivel a vonatkozó KN-kód nemcsak a menetes, hanem valamennyi temperöntvény szerelvényt magában foglalja.
(50)
Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy feltételezték a KN-kód alatt importált teljes mennyiségéről, hogy az nem kizárólag menetes szerelvényt tartalmaz. Az ideiglenes rendeletben feltüntetett volumeneket a nemzeti vámhatóságok által rendelkezésre bocsátott adatok alapján már csökkentették. A szóban forgó volumenek megfeleltek a panaszban szereplő adatokkal. Az érdekelt felek számára elegendő idő állt rendelkezésre, hogy ezzel kapcsolatban megtegyék észrevételeiket. E tekintetben azonban sem az ideiglenes rendelet kihirdetése előtt, sem pedig az abban meghatározott, az észrevételek megtételére kijelölt határidőn belül nem nyújtott be egyetlen érdekelt fél sem adatokat. A Kínai Kereskedelmi Kamara ugyan rendelkezésre bocsátott néhány számszerűsített információt a kínai import állítólag pontos mértékéről, de erre az eljárás igen késői szakaszában, az ideiglenes rendelet észrevételezésére megállapított határidő letelte után közel két hónappal - vagyis a vizsgálat megkezdését követően majdnem egy évvel - került sor, amikor első alkalommal nyilvánosságra hozták a nem korlátozott hozzáférésű panaszban szereplő importadatokat. Minthogy az információkat a határidő lejárta után nyújtották be, nincs mód azok objektív vizsgálat keretében történő ellenőrzésre anélkül, hogy indokolatlanul meg ne hosszabbítanák a vizsgálati időszak időtartamát az alaprendelet 6. cikkének (9) bekezdésében megállapított 15 hónapos határidőn túlra. Az információk alapján mindenesetre úgy tűnik, hogy jelentősen alábecsülték a kínai importvolument, mivel az adatok kizárólag az együttműködő vállalatok exportjának becslésén alapulnak, és így nem tekinthetők pontosnak. Az észrevételt ezek alapján elutasították.
(51)
Számos importőr szolgáltatott információt azonban olyan termékekre vonatkozó, a figyelembe vett időszak alatt megvalósult behozatalokról, amely termékek bár ugyanazon KN-kód alá tartoznak, nem képezik az érintett termék részét. Ezeket az adatokat figyelembe lehetett venni, és ennek megfelelően csökkentették az érintett országokból származó import volumenét.
Uniós importvolumen (tonna)
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Kína
24 180
20 876
20 416
28 894
Index
100
86
84
119
Thaiföld
3 723
2 681
3 331
3 485
Index
100
72
89
94
Két érintett ország
27 903
23 558
23 747
32 379
Index
100
84
85
116
Forrás:
a panaszban szereplő adatok, Eurostat és a kitöltött kérdőívek
(52)
Az uniós ágazat Unióban történt értékesítésre vonatkozóan a fenti (41) preambulumbekezdésben említettek miatt szintén felül kellett vizsgálni a két érintett országból származó dömpingelt behozatal piaci részesedését. A két érintett országból származó dömpingelt behozatal piaci részesedése a figyelembe vett időszakban 15,6 százalékponttal, 33,1 %-ról 48,7 %-ra emelkedett. A piaci részesedés 2010 és a vizsgálati időszak között nőtt jelentős mértékben, akkor, amikor a kereslet is megélénkült.
Uniós piaci részesedés
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Kína
28,7 %
34,3 %
33,7 %
43,5 %
Index
100
120
117
151
Thaiföld
4,4 %
4,4 %
5,5 %
5,2 %
Index
100
100
124
119
Két érintett ország
33,1 %
38,7 %
39,2 %
48,7 %
Index
100
117
118
147
Forrás:
a panaszban szereplő adatok, Eurostat és a kitöltött kérdőívek
(53)
Az egyik fél kérelmezte, hogy hozzák nyilvánosságra terméktípusonkénti bontásban az uniós gazdasági ágazat összesített értékesítési áraira vonatkozó adatokat. Minthogy azonban az ideiglenes rendelet (111) preambulumbekezdésében foglaltak szerint az uniós gyártók mintájában mindössze két gyártócsoport szerepelt, a tényleges összesített adatok azok bizalmas jellege miatt nem hozhatók nyilvánosságra. Ez az indok a terméktípusonként összesített értékesítési árakra is vonatkozik.
(54)
Az érintett felek azt állították, hogy az érintett országokból származó behozatalok az uniós gyártók által értékesített termékek kereskedelmi szintjétől eltérő szinten jutnak az uniós piacra. Ez az állítás beigazolódott, valamint az is, hogy az uniós gazdasági ágazat, illetve az importőrök ügyfélköre között jellemzően nagy az átfedés. Az állítást ennek megfelelően elfogadták és a kereskedelmi szintek kiigazításával engedmény alkalmazására került sor.
(55)
Ennek következtében az ideiglenes rendelet (110) preambulumbekezdésében szereplő alákínálási különbözeteket lefelé módosították. A megállapított alákínálási különbözetek azonban így is jellemzően magas - 25 %-45 % közötti - szinten maradtak, egy thaiföldi exportőr esetétől eltekintve, amelyre vonatkozóan 10 % körüli az alákínálási különbözet.
(56)
Egyéb kérelem és észrevétel hiányában az ideiglenes rendelet (108)-(109) preambulumbekezdésében foglaltak megerősítést nyernek.
5. Az uniós iparág helyzete
(57)
Kérelmek és észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (111) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
5.1. Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás
(58)
A termelésre, a termelési kapacitásra és a kapacitáskihasználásra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (112)-(114) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
5.2. Készletek
(59)
A készletekre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (115) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
5.3. Az értékesítések volumene és a piaci részesedés
(60)
Tekintettel a (41) preambulumbekezdésben említettekre, felül kellett vizsgálni az értékesítések volumenét, illetve a piaci részesedést. Az uniós piacon jelen lévő valamennyi uniós gyártó értékesítési volumene a csökkenő kereslet következtében jelentősen, 36 %-kal esett vissza 2008 és 2009 között. Jóllehet az Unión belüli kereslet 2009 után - a (42) preambulumbekezdésben foglaltak szerint - hozzávetőleg 6 000 tonnával bővült, az uniós értékesítések a figyelembe vett időszak végéig 5 százalékponttal, vagyis 2 440 tonnával tovább csökkentek.
Uniós értékesítési volumene (tonna)
Összes gyártó
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Uniós értékesítések
48 823
31 069
30 466
28 629
Index
100
64
62
59
Forrás:
a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívek és a panasz
(61)
A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése folyamatosan, összesen 26 %-kal, vagyis 14,8 százalékponttal csökkent, míg a dömpingelt behozatal piaci részesedése ugyanezen időszakban 15,6 százalékponttal emelkedett, amint az az (52) preambulumbekezdésben is szerepelt már.
Uniós piaci részesedés
Összes gyártó
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Piaci részesedés
57,9 %
51,1 %
50,2 %
43,1 %
Index
100
88
87
74
Forrás:
a panaszban szereplő adatok, Eurostat és a kitöltött kérdőívek
(62)
Az egyik érdekelt fél azt állította, hogy az Egyesült Királyság esetében a nem belföldi piaci szegmens eltérő piaci részesedésekről tanúskodna, minthogy az adott piaci szegmens tekintetében az uniós gazdasági ágazat nagyobb, míg a kínai behozatal alacsonyabb piacrészesedéssel rendelkezik.
(63)
Igencsak valószínű, hogy az uniós gazdasági ágazat egy meghatározott tagállam adott piaci szegmensén magasabb piacrészesedéssel bír. Valójában természetes is, hogy a különböző gazdasági szereplők nem azonos piaci részesedéssel rendelkeznek minden tagállam, minden egyes piaci szegmensében. A jelenlegi kárelemzés azonban az uniós piac egészére vonatkozik. Ebből a szempontból pedig a fent említettek alapján ténylegesen megerősítést nyert, hogy az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése jelentős mértékben csökkent.
6. A kárra vonatkozó következtetés
(64)
Egyéb állítások és észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (118)-(133) preambulumbekezdésében foglaltak, többek között, hogy az uniós gazdasági ágazatot az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében jelentős kár érte, megerősítést nyernek.
F. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS
1. Egyéb tényezők hatása
1.1. Egyéb harmadik országokból származó behozatal
(65)
A (41) preambulumbekezdésben az uniós gazdasági ágazatnak az Unión belüli értékesítésével kapcsolatban említettek következtében szintén felül kellett vizsgálni az egyéb harmadik országok piaci részesedését. Az egyéb harmadik országokból a figyelembe vett időszak teljes időtartama alatt korlátozott mennyiségű import érkezett. A két érintett országon kívüli egyéb országokból érkező behozatal teljes piaci részesedése a figyelembe vett időszak alatt 0,8 százalékponttal 9,0 %-ról 8,2 %-ra csökkent.
(66)
A vizsgálati időszakban a behozatal következő legnagyobb forrása Brazília, Indonézia és Törökország volt, mely országok 1,3 %-1,5 % közötti piaci részesedéssel rendelkeztek, és a figyelembe vett időszakban vagy megtartották, vagy veszítettek piaci részesedésükből.
A behozatal piaci részesedése
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Brazília
3,1 %
3,6 %
3,9 %
1,5 %
Indonézia
1,5 %
2,4 %
1,9 %
1,5 %
Törökország
1,3 %
1,9 %
1,8 %
1,3 %
Más országok
3,0 %
2,3 %
3,1 %
3,9 %
Összesen
9,0 %
10,2 %
10,6 %
8,2 %
Index
100
114
118
92
Forrás:
Eurostat
(67)
Az alacsony volumen és a stabil tendencia alapján megállapítható, hogy az érintett országokon kívüli harmadik országokból származó behozatal nem járult hozzá azokhoz a károkhoz, amelyeket az uniós gazdasági ágazat szenvedett el a vizsgálati időszak alatt.
1.2. Az uniós felhasználás alakulása
(68)
Az érdekelt felek érvelése szerint az uniós felhasználás kedvezőtlen alakulása annak tudható be, hogy új, nem temperöntvényből, hanem például rozsdamentes acélból, szénacélból és rézből gyártott helyettesítő termékek, illetve új csatlakozástechnikák jelentek meg. Mindennek következtében néhány uniós gyártó bővítette termékskáláját, amelyek immár néhány ilyen helyettesítő termékre is kiterjednek.
(69)
Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy a helyettesítő hatások kérdésével az ideiglenes rendelet (146) preambulumbekezdése foglalkozik. A szóban forgó helyettesítő hatások kedvezőtlenül befolyásolták az uniós felhasználást, amely pedig hatással volt az uniós gyártók termelési, illetve értékesítési volumenére.
(70)
A zsugorodó uniós felhasználás káros hatását - ahogy arra már az ideiglenes rendelet is rámutatott - azonban tovább súlyosbította a folyamatosan növekvő dömpingelt behozatal, amely a szűkülő piacon 15,6 százalékpontos piaci részesedésnövekedésre tett szert. Ahogy az a (60) preambulumbekezdésben is szerepel, az Unión belüli kereslet 2009 és a vizsgálati időszak között hozzávetőleg 6 000 tonnával bővült, ezzel szemben viszont az uniós gazdasági ágazat értékesítése, jóllehet a piac egyre élénkült, a figyelembe vett időszak végéig 2 440 tonnával csökkent.
(71)
A fentiek alapján megállapítható, hogy a dömpingelt behozatal és az uniós ágazatot ért kár közötti okozati kapcsolatot nem teszi semmissé az uniós felhasználás kedvezőtlen alakulása.
1.3. A dömpingelt behozatal következtében szűkülő termelési kapacitás
(72)
Az érdekelt felek érvelése szerint az uniós termelés kapacitásának, az ideiglenes rendelet (113) preambulumbekezdésében említett csökkenése annak következménye, hogy a gazdasági válság miatt 2008 és 2009 között három uniós gyártó hagyott fel a termeléssel. Éppen ezért, véleményük szerint az említett csökkenés nem az érintett országokból származó behozatalnak tulajdonítható.
(73)
Ezzel kapcsolatban fel kell hívni a figyelmet arra, hogy már az ideiglenes rendelet (113) preambulumbekezdése is a három uniós gyártó üzembezárását jelölte meg a termelési kapacitás csökkenésének fő okaként.
(74)
A három uniós gyártó üzembezárására azonban nem lehet pusztán a szűkölő kereslet következményeként tekinteni. A (42) preambulumbekezdésben említett zsugorodó uniós piacon a figyelembe vett időszak alatt az érintett országokból származó behozatal folyamatosan nőtt, és 15,6 százalékponttal növelte piaci részesedését, ahogy az már az (52) preambulumbekezdésben is szerepelt. Egyértelmű tehát, hogy nem kizárólag a csökkenő kereslet járult hozzá a három uniós gyártó üzembezárásához, és ily módon az uniós ágazat termeléskapacitásának szűküléséhez. Az uniós termelési kapacitás csökkenése és a dömpingelt import növekvő piaci részesedése között továbbá egyértelmű összefüggés állapítható meg.
1.4. Az érintett termék uniós gyártók általi behozatala
(75)
Az érdekelt felek meglátása szerint az uniós gyártók káráért maguk az uniós gyártók felelősek, minthogy jelentős mennyiséget importáltak állítólag az érintett termékből. A vizsgálat eredményei ezt az észrevételt nem támasztották alá. Mind az uniós gyártók, mind pedig az együttműködő exportőrök által benyújtott információk bizonyítják, hogy - amint az a (36) preambulumbekezdésben is szerepel - valamennyi mintába felvett uniós gyártócsoport esetében a szóban forgó behozatal elenyésző mennyiséget képviselt az össztermelésükhöz, illetve a saját gyártású termékek értékesítéséhez képest. Az uniós ágazat által importált érintett termékek jelentéktelen volumene alapján kijelenthető, hogy ezek a behozatalok nem járultak hozzá az uniós gazdasági ágazatot ért kárhoz. Ezért az észrevételt elutasították.
1.5. A 2008-as év használata kezdőévként
(76)
Az érdekelt felek azt állították, hogy a megállapítás, mely szerint az uniós gazdasági ágazat hanyatló tendenciát mutat, elsősorban arra vezethető vissza, hogy a figyelembe vett időszak kezdőéveként a 2008-as évet jelölték meg. Az uniós gazdasági ágazat számára a 2008-as év - az állítás szerint - kivételesen jó évnek számított. A panaszban szereplő információk azonban arra utalnak, hogy az uniós gazdasági ágazat szempontjából a 2007. év ugyanolyan, ha nem jobb évnek számított, mint a 2008-as. Ebből az a következtetés vonható le, hogy az elszenvedett kárra vonatkozó megállapítás független attól, hogy a 2008-as évet alkalmazták kezdőidőpontként.
2. Az okozati viszonnyal kapcsolatos következtetés
(77)
Figyelembe véve az eddigi megállapításokat, illetve egyéb kérelmek vagy észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (134)-(153) preambulumbekezdésében foglaltak megerősítést nyernek.
(78)
Összefoglalásként megerősíthető, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt, amely a jövedelmezőség, a gyártási volumen, a kapacitáskihasználtság, az értékesítési volumen és a piaci részesedés csökkenésével jellemezhető, az érintett dömpingelt behozatal okozta. Valójában a szűkülő kereslet hatása korlátozott volt az uniós gazdasági ágazat kedvezőtlen alakulására a gyártási kapacitás, a gyártás és az értékesítés tekintetében.
(79)
Tekintettel a fenti elemzésre, amely az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásoló valamennyi ismert tényező hatását megfelelő módon megkülönböztette és elkülönítette a dömpingelt behozatal okozta káros hatásoktól, megerősítést nyer, hogy ezen egyéb tényezők nem mondanak ellent annak a ténynek, hogy a felmért kár a dömpingelt behozatalnak tudható be.
G. AZ UNIÓS ÉRDEK
(80)
Észrevételek hiányában megerősítést nyer az ideiglenes rendelet (154)-(164) preambulumbekezdése, beleértve azt a következtetést, mely szerint nem szól kényszerítő ok az érintett országokból származó dömpingelt behozatalra vonatkozó intézkedések bevezetése ellen.
H. VÉGLEGES INTÉZKEDÉSEK
1. A kár megszüntetéséhez szükséges szint
(81)
Tekintettel az alákínálás kiszámításakor a kereskedelmi szintnek az (54) és (55) preambulumbekezdésben foglalt módosítására, kiigazították a kár megszüntetéséhez szükséges szinteket. Egyéb konkrét észrevétel hiányában az ideiglenes rendelet (165)-(170) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
2. Végleges intézkedések
(82)
A dömpingre, a kárra, az okozati összefüggésekre és az uniós érdekre vonatkozó következtetésekre tekintettel, valamint az alaprendelet 9. cikkével összhangban megállapítást nyer, hogy a Kínából és Thaiföldről származó érintett termék behozatalára végleges dömpingellenes vámot kell kivetni, amelynek mértéke az alacsonyabb vám szabálya alapján a megállapított dömping-, illetve kárkülönbözetek közül a legalacsonyabb különbözetnek felel meg, és amely így egy kivételtől eltekintve minden esetben a dömpingkülönbözet.
(83)
A kínai és thaiföldi exportáló gyártók magas szintű együttműködése miatt a Bizottság mindkét ország esetében az „összes többi vállalatra” alkalmazandó vámtételt az adott ország mintába felvett vagy a vizsgálatban együttműködő vállalataira kiszabott legmagasabb vámtétel szintjén határozta meg. Az „összes többi vállalatra” vonatkozó vámtételt azokra a vállalatokra alkalmazzák, amelyek nem működtek együtt a vizsgálatban, illetve a vizsgálati időszak alatt az érintett terméket nem exportálták az Unióba.
(84)
Az e rendelet mellékletében felsorolt, a mintában nem szereplő együttműködő kínai vállalatok esetében a végleges vámtételt a mintába felvett vállalatokra meghatározott vámtételek súlyozott átlagának szintjén állapították meg.
(85)
A végleges dömpingellenes vámtételek a következők:
Kínai Népköztársaság
Vállalat
Dömpingkülönbözet (%)
Kárkülönbözet (%)
Vámtétel (%)
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd.
57,8
96,1
57,8
Jinan Meide Casting Co., Ltd.
40,8
84,4
40,8
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd.
24,6
89,4
24,6
Egyéb együttműködő vállalatok
41,1
86,3
41,1
Összes többi vállalat
57,8
Thaiföld
Vállalat
Dömpingkülönbözet (%)
Kárkülönbözet (%)
Vámtétel (%)
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd.
15,5
43,1
15,5
Siam Fittings Co., Ltd.
50,7
14,9
14,9
Összes többi vállalat
15,5
(86)
Az ebben a rendeletben meghatározott, egyes vállalatokra alkalmazandó egyéni dömpingellenes vámtételeket a jelenlegi vizsgálat eredményei alapján állapították meg. Ennek megfelelően a vámok az e vizsgálat során az e vállalatok tekintetében tapasztalt helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek (szemben az „összes többi vállalatra” alkalmazandó országos vámokkal) ennélfogva kizárólag az érintett termék KNK-ból és Thaiföldről származó, és a vállalatok - ily módon az említett konkrét jogalanyok - által gyártott termékek behozatalára alkalmazandók. E vámtételek nem vonatkoznak az e rendelet rendelkező részében névvel és címmel nem említett vállalatok - beleértve a felsoroltakkal kapcsolatban álló vállalatokat - által előállított importált érintett termékekre; azokra a „összes többi vállalatra” vonatkozó vámtételek alkalmazandók.
(87)
Az egyéni, adott vállalatra vonatkozó dömpingellenes vámtétel alkalmazására irányuló bármely kérelmet (pl. a jogalany nevében bekövetkezett változást követően, vagy új gyártási vagy eladási egységek létrehozását követően) a Bizottsághoz (5) kell intézni, mellékelve minden vonatkozó információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, valamint a belföldi és exporteladásokhoz kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például az ilyen névváltozással vagy a gyártási és eladási egységben bekövetkezett változással függnek össze. Adott esetben a rendelet az egyéni vámtételek előnyeiből részesülő vállalatok listájának frissítésével megfelelően módosulni fog.
(88)
A KNK esetében az új exportőrök és a mintába fel nem vett együttműködő vállalatok közötti egyenlő bánásmód biztosítása érdekében intézkedést kell hozni, hogy az utóbbi vállalatokra kivetett súlyozott átlagos vámot az olyan új exportőrökre is alkalmazzák, amelyek egyébként az alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdése alapján felülvizsgálatra lennének jogosultak, mivel az említett cikk nem alkalmazandó, ha mintavételhez folyamodtak.
(89)
Valamennyi felet tájékoztatták azokról az alapvető tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Kínából és Thaiföldről származó menetelt temperöntvény csőszerelvények és -illesztések behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetését, valamint az ideiglenes vám formájában biztosított összegek végleges beszedését javasolták (a továbbiakban: végleges nyilvánosságra hozatal). A felek lehetőséget kaptak továbbá arra, hogy e tájékoztatást követően adott határidőn belül ismertethessék észrevételeiket.
(90)
Tekintettel arra, hogy a végleges nyilvánosságra hozatalt követően nem hoztak fel olyan új érveket, amelyek az ügy elbírálásának eredményére hatással lettek volna, a fent részletezett megállapításokat a Bizottság nem módosította.
I. A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁS
(91)
Egy együttműködő thaiföldi exportáló gyártó árra vonatkozó kötelezettségvállalást ajánlott fel az alaprendelet 8. cikke (1) bekezdésének megfelelően. Az érintett terméknek ugyanakkor számos terméktípusa létezik (az exportáló gyártó több mint 900, az uniós piacra értékesített terméktípusról adott számot), amelyek árai között jelentős különbségek tapasztalhatók (a legnagyobb mennyiségben eladott típusok árai közötti eltérés eléri a 200 %-ot, a kisebb mennyiségben értékesített terméktípusok árai pedig a többi típus árának akár tízszerese is lehet), ami miatt igen nagy a keresztkompenzáció kockázata. Ezenkívül a terméktípusok még változhatnak a kivitelezést és a kidolgozást illetően. Emiatt megállapították, hogy a termék nem alkalmas arra, hogy esetében árra vonatkozó kötelezettségvállalást tegyenek. Az elmúlt évek általános bizottsági gyakorlata továbbá, hogy azokban az esetekben, amikor ilyen nagyszámú terméktípussal kell számolni, nem fogadnak el kötelezettségvállalást. Ezért a kötelezettségvállalásra vonatkozó ajánlatot a Bizottság elutasította.
J. AZ IDEIGLENES VÁM VÉGLEGES BESZEDÉSE
(92)
Tekintettel a megállapított dömpingkülönbözet nagyságára és az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár mértékére, szükségesnek tekinthető, hogy az ideiglenes rendelettel kivetett ideiglenes dömpingellenes vám formájában biztosított összegeket véglegesen beszedjék. Azokban az esetekben, amikor a végleges vámok magasabbak, mint az ideiglenes vámok, csak az ideiglenes vámok formájában biztosított összegeket kell véglegesen beszedni, míg az ideiglenesen biztosított összegeknek a végleges dömpingellenes vámokon kívüli részét el kell engedni.
(93)
Minthogy az ISO DIN-13 szerinti métermenettel rendelkező vágógyűrűs szerelvénytestek és a kerek, menetes, fedél nélküli, temperöntvény elágazó dobozok immár nem képezik a termékkör részét (lásd a (8) és (11) preambulumbekezdést), az ISO DIN-13 szerinti métermenettel rendelkező vágógyűrűs szerelvénytestek és a kerek, menetes, fedél nélküli, temperöntvény elágazó dobozok behozatalára ideiglenesen biztosított összegeket el kell engedni.
K. AZ ELJÁRÁS MEGSZÜNTETÉSE INDONÉZIA TEKINTETÉBEN
(94)
A fenti (43) preambulumbekezdésben foglaltak alapján az Indonéziából származó dömpingelt behozatal volumenéről megállapítható, hogy nem okoz jelentős kárt az uniós gazdasági ágazatnak. Ennek következtében az álláspont az, hogy a védintézkedések szükségtelenek, és az eljárást Indonézia tekintetében meg kell szüntetni.
(95)
Valamennyi felet tájékoztatták azokról az alapvető tényekről és szempontokról, amelyek alapján a megszüntetést javasolni kívánták, és semmilyen ellenvetés nem merült fel,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a jelenleg az ex 7307 19 10 KN-kód (7307191010 TARIC-kód) alá tartozó, a Kínai Népköztársaságból és Thaiföldről származó menetelt temperöntvény csőszerelvények és -illesztések (kivéve az ISO DIN-13 szerinti métermenettel rendelkező vágógyűrűs szerelvénytestek és a kerek, menetes, fedél nélküli temperöntvény elágazó dobozok) behozatalára.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott, az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékek vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson számított árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:
Ország
Vállalat
Vámtétel (%)
Kiegészítő TARIC-kód
Kína
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd. - Jütien járás
57,8
B335
Jinan Meide Casting Co., Ltd. - Csinan
40,8
B336
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd. - Csingtao
24,6
B337
Hebei XinJia Casting Co., Ltd. - Hszüszuj járás
41,1
B338
Shijiazhuang Donghuan Malleable Iron Castings Co., Ltd. - Hszicsaotung város
41,1
B339
Linyi Oriental Pipe Fittings Co., Ltd. - Linji város
41,1
B340
China Shanxi Taigu County Jingu Cast Co., Ltd. - Tajku járás
41,1
B341
Yutian Yongli Casting Factory Co., Ltd. - Jütien járás
41,1
B342
Langfang Pannext Pipe Fitting Co., Ltd. - LangFang, Hopej
41,1
B343
Tangshan Daocheng Casting Co., Ltd. - Hungcsiao város, Jütien járás
41,1
B344
Tangshan Fangyuan Malleable Steel Co., Ltd. - Tangsan
41,1
B345
Taigu Tongde Casting Co., Ltd. - Nanjang település, Tajku
41,1
B346
Összes többi vállalat
57,8
B999
Thaiföld
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd - Samutsakorn
15,5
B347
Siam Fittings Co., Ltd - Samutsakorn
14,9
B348
Összes többi vállalat
15,5
B999
(3) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
(1) Az 1071/2012/EU rendelet alapján a jelenleg az ex 7307 19 10 KN-kód (7307191010 TARIC-kód) alá tartozó, a Kínából és Thaiföldről származó menetelt temperöntvény csőszerelvények és -illesztések (kivéve az ISO DIN-13 szerinti métermenettel rendelkező vágógyűrűs szerelvénytestek és a kerek, menetes, fedél nélküli temperöntvény elágazó dobozok) behozatalára kivetett ideiglenes dömpingellenes vámok formájában biztosított összegeket véglegesen be kell szedni. A biztosított összegeknek a végleges dömpingellenes vámtételeken kívüli részét el kell engedni.
(2) Az 1071/2012/EU rendelet alapján a Kínából és Thaiföldről származó ISO DIN-13 szerinti métermenettel rendelkező vágógyűrűs szerelvénytestek és a kerek, menetes, fedél nélküli temperöntvény elágazó dobozok behozatalára kivetett ideiglenes dömpingellenes vámok formájában biztosított összegeket el kell engedni.
3. cikk
Amennyiben a Kína bármely új exportáló gyártója kielégítő bizonyítékot szolgáltat a Bizottságnak arra nézve, hogy:
-
nem exportálta az Unióba az 1. cikk (1) bekezdésében meghatározott terméket a vizsgálati időszak során (2011. január 1-2011. december 31.),
-
nem áll kapcsolatban Kína azon exportőreivel vagy gyártóival, amelyekre az e rendelettel bevezetett intézkedéseket alkalmazni kell,
-
az érintett terméket az Unióba ténylegesen csak az intézkedések alapjául szolgáló vizsgálati időszak után exportálta, vagy visszavonhatatlan szerződéses kötelezettséget vállalt jelentős mennyiségnek az Unióba történő exportálására,
módosítható az 1. cikk (2) bekezdése az új exportáló gyártónak a mintába fel nem vett együttműködő vállalatok jegyzékébe történő felvételével, amely vállalatra így a 41,1 %-os súlyozott átlagos vámot kell alkalmazni.
4. cikk
Az Indonéziából származó és jelenleg az ex 7307 19 10 KN-kód alá tartozó menetelt temperöntvény csőszerelvények és -illesztések behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megszűnik.
5. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2013. május 13-án.