NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 256/2014
ze dne 26. února 2014
o povinnosti informovat Komisi o investičních projektech do energetické infrastruktury v rámci Evropské unie, o nahrazení nařízení Rady (EU, Euratom) č. 617/2010 a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 736/96
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 194 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
po konzultaci s Výborem regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Pro rozvoj energetické politiky Unie a pro to, aby mohla Komise plnit své úkoly v oblasti energetiky, je mimořádně důležité získat celkový obraz vývoje investic do energetické infrastruktury v Unii. Dostupnost pravidelných a aktuálních údajů a informací by měla Komisi umožnit provádět nezbytná srovnání a hodnocení a navrhovat vhodná opatření na základě správných údajů a analýz, zejména pokud se týká budoucí rovnováhy mezi energetickou nabídkou a poptávkou.
(2)
Energetické prostředí v Unii i mimo ni se v posledních letech výrazně změnilo a investice do energetické infrastruktury se staly zásadní otázkou pro zabezpečení dodávek energie pro Unii, pro fungování vnitřního trhu a pro přechod na systém nízkouhlíkové energetiky, jehož cestou se Unie vydala.
(3)
Nová energetická situace vyžaduje významné investice do veškerých druhů infrastruktury ve všech odvětvích energetiky, jakož i vývoj nových druhů infrastruktury a rozšíření nových technologií na trhu. Liberalizace energetiky a další integrace vnitřního trhu poskytují větší prostor pro investice ze strany hospodářských subjektů. Nové politické požadavky, jako například cíle s dopadem na palivovou skladbu, současně mění politiky členských států směrem k nové nebo modernizované energetické infrastruktuře.
(4)
V této souvislosti by se měla věnovat větší pozornost investicím do energetické infrastruktury v Unii, zejména s cílem předvídat problémy, podporovat osvědčené postupy a zavést do budoucího vývoje energetického systému Unie větší transparentnost.
(5)
Komise, a zejména její středisko pro sledování trhu s energií, by proto měly mít k dispozici přesné údaje o investičních projektech týkajících se nejdůležitějších součástí energetického systému Unie, včetně projektů vyřazování z provozu.
(6)
Údaje a informace o předvídatelném vývoji výrobní, přenosové a skladovací kapacity a projektů v různých odvětvích energetiky jsou v zájmu Unie a jsou důležité pro budoucí investice. Je proto třeba zajistit, aby byly Komisi oznamovány investiční projekty, v jejichž rámci byly zahájeny stavební práce nebo činnosti vedoucí k vyřazení z provozu nebo o nichž bylo přijato konečné rozhodnutí o investici.
(7)
Na základě článků 41 a 42 Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii (Smlouva o Euratomu) mají podniky povinnost oznamovat své investiční projekty. Tyto informace je třeba doplnit, a to především o pravidelné zprávy o provádění investičních projektů. Tímto dalším podáváním zpráv nejsou dotčeny články 41 až 44 Smlouvy o Euratomu. Je však, kdekoli je to možné, třeba zabránit tomu, aby byly podniky zatíženy dvojím břemenem.
(8)
Aby mohla Komise získat ucelený obraz budoucího vývoje energetického systému Unie jako celku, je nezbytné vytvořit harmonizovaný rámec pro podávání zpráv o investičních projektech založený na aktualizovaných kategoriích oficiálních údajů a informací, jež mají být členskými státy poskytovány.
(9)
Členské státy by za tímto účelem měly oznamovat Komisi údaje a informace o investičních projektech do energetické infrastruktury, které jsou plánovány nebo uskutečňovány na jejich území a týkají se výroby, skladování a přepravy ropy, zemního plynu a elektřiny - včetně elektřiny z obnovitelných zdrojů, elektřiny z uhlí a lignitu a kombinované výroby elektřiny a užitečného tepla -, výroby biopaliv a zachycování, přepravy a ukládání oxidu uhličitého. Členské státy by rovněž měly oznamovat Komisi údaje a informace o investičních projektech týkajících se elektrického propojení a plynového propojení s třetími zeměmi. Dotčené podniky by měly mít povinnost oznamovat tyto údaje a informace dotčenému členskému státu.
(10)
Vzhledem k časovému horizontu investičních projektů v energetice by mělo být dostačující podávání zpráv jednou za dva roky.
(11)
Aby nedocházelo k nepřiměřené administrativní zátěži a minimalizovaly se náklady pro členské státy a podniky, zejména pro malé a střední podniky, mělo by toto nařízení umožňovat osvobození členských států a podniků od povinnosti podávat zprávy, pokud již byly rovnocenné informace Komisi poskytnuty na základě odvětvových právních předpisů Unie pro odvětví energetiky, jejichž cílem je dosažení cílů konkurenčních trhů s energií v Unii, udržitelnosti energetického systému Unie a zabezpečení dodávek energií do Unie. Je třeba se vyhnout tomu, aby se požadavky na podávání zpráv uvedené ve třetím balíčku opatření pro vnitřní trh s elektřinou a zemním plynem zdvojovaly. V zájmu snížení zátěže vyplývající z podávání zpráv by měla Komise poskytovat podporu členským státům s cílem objasnit, v jakých případech považuje údaje nebo informace, které jí již byly poskytnuty na základě jiných právních předpisů, za splňující požadavky tohoto nařízení.
(12)
Komise, a zejména její středisko pro sledování trhu s energií, by měla mít možnost přijmout veškerá vhodná opatření za účelem zpracování údajů a zjednodušení a zabezpečení oznamování údajů, a zejména provozovat integrované nástroje a postupy informačních technologií, které by měly zaručit důvěrnost údajů nebo informací oznamovaných Komisi.
(13)
Ochranu fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů členskými státy upravuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES (3) a ochranu fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů Komisí upravuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (4). Jejich ustanovení nejsou tímto nařízením nijak dotčena.
(14)
Členské státy nebo jimi pověřené subjekty a Komise by měly zachovávat důvěrnost obchodně citlivých údajů nebo informací. Před jejich předáním Komisi by proto členské státy nebo jimi pověřené subjekty měly tyto údaje a informace, s výjimkou těch, které se týkají přeshraničních přenosových projektů, shrnout na úrovni členského státu. Komise by v případě potřeby měla tyto údaje dále shrnout tak, aby nebyly zveřejněny podrobné informace o jednotlivých podnicích a zařízeních a aby takové informace nemohly být odvozeny.
(15)
Komise, a zejména její středisko pro sledování trhu s energií by měly vypracovávat pravidelnou meziodvětvovou analýzu týkající se strukturálního vývoje a perspektiv energetického systému Unie a tam, kde je to vhodné, soustředěněji analyzovat některé aspekty tohoto energetického systému. Tato analýza by měla přispět zejména k posílení energetické bezpečnosti prostřednictvím zjištění možných mezer v infrastruktuře a investicích s cílem dosáhnout rovnováhy mezi energetickou nabídkou a poptávkou. Analýza by měla být také příspěvkem k diskusi na úrovni Unie o energetických infrastrukturách, a proto by měla být předkládána Evropskému parlamentu, Radě a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a měla by být zpřístupněna zúčastněným stranám.
(16)
Meziodvětvová analýza Komise a údaje a informace, které podle tohoto nařízení Komise zveřejní, budou v souvislosti s plánováním investic přínosem pro malé a střední podniky.
(17)
Komisi mohou být nápomocni odborníci z členských států nebo jiní kvalifikovaní odborníci, a to s cílem dospět ke společnému chápání možných mezer v infrastruktuře a souvisejících rizik a podporovat transparentnost ohledně budoucího vývoje, což je obzvláště v zájmu subjektů, které nově vstupují na trh.
(18)
Toto nařízení by mělo nahradit nařízení Rady (EU, Euratom) č. 617/2010 (5), které bylo dne 6. září 2012 zrušeno Soudním dvorem (6) a jehož účinky měly být zachovány až do vstupu nového nařízení v platnost. Se vstupem tohoto nařízení v platnost by tedy zrušení nařízení (EU, Euratom) č. 617/2010, o němž rozhodl Soudní dvůr, mělo nabýt účinku. Dále by mělo být tímto nařízením zrušeno nařízení Rady (ES) č. 736/96 (7), které bylo zrušeno zrušeným nařízením (EU, Euratom) č. 617/2010.
(19)
Forma a technické podrobnosti oznamování údajů a informací o investičních projektech do energetické infrastruktury Komisi jsou stanoveny v nařízení Komise (EU, Euratom) č. 833/2010 (8). Nařízení (EU, Euratom) č. 833/2010 by mělo zůstat v platnosti až do jeho revize, která bude následovat po přijetí tohoto nařízení.
(20)
Jelikož cílů tohoto nařízení nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich z důvodu jejich rozsahu či účinků může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto nařízení zřizuje společný rámec, podle něhož jsou Komisi oznamovány údaje a informace o investičních projektech do energetické infrastruktury v odvětvích ropy, zemního plynu a elektřiny - včetně elektřiny z obnovitelných zdrojů, elektřiny z uhlí a lignitu a kombinované výroby elektřiny a užitečného tepla - a o investičních projektech týkajících se výroby biopaliv a zachycování, přepravy a ukládání oxidu uhličitého, který tato odvětví vytvářejí.
2. Toto nařízení se vztahuje na investiční projekty typů uvedených v příloze, u nichž byly zahájeny stavební práce nebo činnosti vedoucí k vyřazení z provozu a o nichž bylo přijato konečné rozhodnutí o investici.
Členské státy mohou dále předkládat jakékoli odhady údajů nebo předběžné informace o investičních projektech typů uvedených v příloze, v jejichž rámci je začátek stavebních prací plánován do pěti let, a o infrastrukturách, jejichž vyřazení z provozu je plánováno do tří let, avšak konečné rozhodnutí o investici ještě nebylo přijato.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„infrastrukturou“ jakýkoli typ zařízení nebo část zařízení související s výrobou, přenosem a skladováním, včetně propojení Unie s třetími zeměmi;
2)
„investičními projekty“ projekty, jejichž cílem je:
i)
výstavba nové infrastruktury,
ii)
přeměna, modernizace, zvýšení nebo snížení kapacity stávající infrastruktury,
iii)
částečné nebo úplné vyřazení stávající infrastruktury z provozu;
3)
„konečným rozhodnutím o investici“ rozhodnutí přijaté na úrovni podniku definitivně vyčlenit finanční zdroje na investiční fázi projektu;
4)
„investiční fází“ fáze, během níž probíhá výstavba nebo vyřazení z provozu a vznikají kapitálové náklady; nezahrnuje plánovací fázi;
5)
„plánovací fází“ fáze, během níž se připravuje uskutečnění projektu, jež v případě potřeby zahrnuje posouzení proveditelnosti, přípravných a technických studií a získání licencí a povolení, a během níž vznikají kapitálové náklady;
6)
„investičními projekty ve výstavbě“ investiční projekty, u nichž byla zahájena výstavba a vznikly kapitálové náklady;
7)
„vyřazením z provozu“ fáze, kdy je infrastruktura trvale vyřazena z provozu;
8)
„výrobou“ výroba elektřiny a zpracování paliv, včetně biopaliv;
9)
„přenosem“ přeprava zdrojů energie, produktů nebo oxidu uhličitého prostřednictvím sítě, zejména:
i)
prostřednictvím produktovodů, kromě těžební sítě a kromě části produktovodů využívané primárně v souvislosti s místní distribucí, nebo
ii)
prostřednictvím propojených systémů velmi vysokého a vysokého napětí nevyužívaných primárně v souvislosti s místní distribucí;
10)
„zachycováním“ proces zachycování oxidu uhličitého z průmyslových zařízení za účelem skladování;
11)
„skladováním“ trvalé nebo dočasné skladování energie nebo zdrojů energie v nadzemní či podzemní infrastruktuře nebo geologických úložištích nebo zadržení oxidu uhličitého v podzemních geologických formacích;
12)
„podnikem“ fyzická nebo právnická osoba, soukromá nebo veřejná, rozhodující o investičních projektech nebo provádějící investiční projekty;
13)
„zdroji energie“:
i)
primární zdroje energie, jako je ropa, zemní plyn nebo uhlí,
ii)
přeměněné zdroje energie, jako je elektřina,
iii)
energie z obnovitelných zdrojů, včetně elektřiny z vodních zdrojů, biomasy, bioplynu, větrné, sluneční, přílivové energie, energie z vln a geotermální energie, a
iv)
energetické produkty, jako jsou produkty z rafinované ropy a biopaliva;
14)
„zvláštním subjektem“ subjekt pověřený odvětvovými právními předpisy Unie v odvětví energetiky přípravou a schvalováním víceletého plánu rozvoje sítě a investic do energetické infrastruktury na úrovni Unie, jakým je Evropská síť provozovatelů elektroenergetických přenosových soustav (ENTSO-E) uvedená v článku 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 714/2009 (9) a Evropská síť provozovatelů plynárenských přepravních soustav (ENTSO-G) uvedená v článku 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 715/2009 (10);
15)
„souhrnnými údaji“ údaje agregované na úrovni jednoho nebo více členských států.
Článek 3
Oznamování údajů
1. Členské státy nebo subjekty, jež tímto úkolem pověří, shromažďují veškeré údaje a informace uvedené v tomto nařízení od 1. ledna 2015 a následně každé dva roky, při dodržení přiměřenosti zátěže vyplývající ze shromažďování informací a podávání zpráv.
Údaje a příslušné informace o projektech uvedené v tomto nařízení oznámí Komisi poprvé v roce 2015 a následně každé dva roky. Toto oznámení má souhrnnou podobu, s výjimkou údajů a důležitých informací týkajících se přeshraničních přenosových projektů.
Členské státy nebo jimi pověřené subjekty oznamují souhrnné údaje a příslušné informace o projektech do 31. července příslušného roku, kdy má být podána zpráva.
2. Členské státy nebo jimi pověřené subjekty jsou osvobozeny od povinností stanovených v odstavci 1 v rozsahu, ve kterém podle odvětvových právních předpisů Unie pro odvětví energetiky nebo na základě Smlouvy o Euratomu:
a)
dotčený členský stát nebo jím pověřený subjekt údaje nebo informace rovnocenné s požadavky tohoto nařízení Komisi již oznámil a uvedl datum oznámení a dotčený zvláštní právní předpis; nebo
b)
je zvláštní subjekt pověřen vypracováním víceletého investičního plánu pro energetickou infrastrukturu na úrovni Unie a shromažďuje za tímto účelem údaje a informace rovnocenné s požadavky tohoto nařízení. V tomto případě a pro účely tohoto nařízení oznámí tento zvláštní subjekt veškeré příslušné údaje a informace Komisi.
Článek 4
Zdroje údajů
Dotčené podniky oznámí údaje a informace uvedené v článku 3 členským státům, na jejichž území mají v plánu provést investiční projekt, nebo jimi pověřeným subjektům do 1. června každého roku, kdy má být podána zpráva. Oznamované údaje nebo informace odrážejí situaci investičních projektů k 31. březnu příslušného roku.
První odstavec se nepoužije na podniky, v jejichž případě se dotčený členský stát rozhodne předat Komisi údaje nebo informace uvedené v článku 3 jinými prostředky, pokud jsou předávané údaje nebo informace srovnatelné.
Článek 5
Obsah oznámení
1. U investičních projektů typů uvedených v příloze obsahuje oznámení uvedené v článku 3 podle potřeby:
a)
objem kapacit plánovaných nebo ve výstavbě;
b)
druh a hlavní charakteristiky infrastruktury nebo kapacit plánovaných nebo ve výstavbě, případně včetně umístění přeshraničních přenosových projektů;
c)
pravděpodobný rok uvedení do provozu;
d)
druh použitých zdrojů energie;
e)
zařízení schopná reagovat na krize bezpečnosti dodávek, například zařízení umožňující zpětný tok nebo změnu paliva, a
f)
vybavenost systémy zachycování uhlíku nebo mechanismy pro dodatečné vybavení systémy zachycování a ukládání uhlíku.
2. U navrhovaného vyřazení kapacity z provozu obsahuje oznámení podle článku 3:
a)
povahu a kapacitu dotčené infrastruktury a
b)
pravděpodobný rok vyřazení z provozu.
3. V každém oznámení podle článku 3 se v případě potřeby uvede:
a)
celkový objem instalovaných výrobních, přenosových a skladovacích kapacit, které jsou k dispozici na začátku příslušného roku, kdy má být podána zpráva, nebo jejichž provoz je přerušen na dobu delší než tři roky, a
b)
příslušné informace o zpoždění nebo překážkách při provádění investičních projektů, pokud členské státy, jimi pověřené subjekty nebo dotčený zvláštní subjekt takové informace mají.
Článek 6
Kvalita a zveřejnění údajů
1. Členské státy, jimi pověřené subjekty nebo případně zvláštní subjekty usilují o zajištění kvality, relevance, přesnosti, jasnosti, včasnosti a soudržnosti údajů a informací, které oznamují Komisi.
Pokud činí oznámení zvláštní subjekty, lze k oznamovaným údajům a informacím připojit odpovídající připomínky členských států.
2. Komise může souhrnné údaje a informace poskytnuté na základě tohoto nařízení zveřejnit, zejména v analýzách uvedených v čl. 10 odst. 3, pod podmínkou, že nejsou uvedeny podrobné informace o jednotlivých podnicích a zařízeních ani je není možné odvodit.
3. Členské státy, jimi pověřené subjekty nebo Komise zachovávají důvěrnost jimi držených obchodně citlivých údajů nebo informací.
Článek 7
Prováděcí předpisy
Do 10. června 2014 a v mezích stanovených tímto nařízením přijme Komise předpisy nezbytné k provádění tohoto nařízení, týkající se formy a dalších technických podrobností ohledně oznamování údajů a informací podle článků 3 a 5. Do té doby zůstává v platnosti nařízení (EU, Euratom) č. 833/2010.
Článek 8
Zpracování údajů
Komise odpovídá za rozvoj, provoz, řízení a udržování zdrojů informačních technologií nezbytných pro přijímání, uchovávání a jakékoli zpracování údajů nebo informací o energetické infrastruktuře, které jí jsou oznámeny podle tohoto nařízení.
Komise rovněž zajistí, aby zdroje informačních technologií uvedené v prvním pododstavci zaručovaly důvěrnost údajů nebo informací, které jí jsou oznámeny podle tohoto nařízení.
Článek 9
Ochrana fyzických osob v souvislosti se zpracováním údajů
Tímto nařízením není dotčeno právo Unie a především se nemění povinnosti členských států, pokud jde o zpracování osobních údajů, jak jsou stanoveny ve směrnici 95/46/ES, ani povinnosti, které pro orgány a instituce Unie vyplývají z nařízení (ES) č. 45/2001, pokud jde o zpracovávání osobních údajů při výkonu jejich funkce.
Článek 10
Sledování a podávání zpráv
1. Komise na základě poskytnutých údajů a informací a v případě potřeby jakýchkoli jiných zdrojů údajů včetně údajů, které sama pořídí, jakož i s přihlédnutím k relevantním analýzám, například k víceletým plánům rozvoje plynové a elektrické sítě, jednou za dva roky zveřejní a předloží Evropskému parlamentu, Radě a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru meziodvětvovou analýzu strukturálního vývoje a perspektiv energetického systému Unie. Cílem této analýzy je zejména:
a)
zjistit případné budoucí rozdíly mezi energetickou poptávkou a nabídkou, které jsou důležité pro energetickou politiku Unie, zejména pro fungování vnitřního trhu s energií, a to s důrazem na potenciální nedostatky a chyby, které se v budoucnosti vyskytnou ve výrobní a přenosové infrastruktuře;
b)
zjistit překážky pro investice a podpořit osvědčené postupy pro jejich překonání a
c)
zvýšit transparentnost pro stávající a možné nové účastníky trhu.
Komise může na základě uvedených údajů a informací rovněž vypracovat jakoukoli specifickou analýzu, která bude považována za nezbytnou nebo vhodnou.
2. Při vypracování analýz uvedených v odstavci 1 mohou být Komisi nápomocni odborníci z členských států nebo jiní odborníci a profesní sdružení s odbornou kvalifikací v dané oblasti.
Komise všem členským státům umožní, aby se k návrhům těchto analýz vyjádřily.
3. Komise projedná analýzy se zúčastněnými stranami, jakými jsou ENTSO-E, ENTSO-G, koordinační skupina pro otázky plynu, koordinační skupina pro otázky elektrické energie a koordinační skupina pro otázky ropy.
Článek 11
Přezkum
Do 31. prosince 2016 Komise přezkoumá provádění tohoto nařízení a předloží zprávu o výsledcích přezkumu Evropskému parlamentu a Radě. V rámci přezkumu Komise mimo jiné posoudí:
a)
možnost rozšíření působnosti tohoto nařízení na:
i)
těžbu plynu, ropy a uhlí,
ii)
terminály pro stlačený zemní plyn,
iii)
další druhy skladování elektrické energie, a
b)
zda by měly či neměly být sníženy stropy stanovené pro zařízení na výrobu energie z obnovitelných zdrojů.
Při posuzování těchto možností Komise přihlíží k potřebě zajistit rovnováhu mezi zvýšenou administrativní zátěží a přínosy plynoucími ze získání dodatečných informací.
Článek 12
Zrušení
Nařízení (ES) č. 736/96 se zrušuje s účinkem ode dne 9. dubna 2014.
Článek 13
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 26. února 2014.
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 256/2014/EU RENDELETE
(2014. február 26.)
az Európai Unión belüli energiaipari infrastruktúrát érintő beruházási projekteknek a Bizottság részére való bejelentéséről, a 617/2010/EU, Euratom tanácsi rendelet felváltásáról és a 736/96/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 194. cikkére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,
rendes jogalkotási eljárás keretében (2),
mivel:
(1)
Az Unió energiapolitikájának fejlesztéséhez és a Bizottság energiaügyi feladatainak ellátásához alapvető fontosságú, hogy a Bizottság áttekintést nyerjen az Unión belüli energiaipari infrastruktúrát érintő beruházások alakulásáról. A rendszeresen és naprakész állapotban rendelkezésre álló adatoknak és információknak lehetővé kell tenniük a Bizottság számára, hogy megfelelő számadatok és elemzések alapján elvégezze a szükséges összehasonlításokat és értékeléseket, valamint megfelelő intézkedésekre tegyen javaslatot, különösen az energiakereslet és -kínálat egyensúlyának jövőbeli alakulását illetően.
(2)
Az energiaágazatban az elmúlt években - az Unión kívül és belül egyaránt - jelentős változások mentek végbe, és az energiaipari infrastruktúrát érintő beruházások kulcsfontosságú kérdéssé váltak az Unió energiaellátásának biztosítása, a belső piac működése, valamint az Unió alacsony szén-dioxid-kibocsátású energiarendszerre való megkezdett áttérése szempontjából egyaránt.
(3)
Az energiaágazat új körülményei között valamennyi energiaágazatban valamennyi fajta infrastruktúra esetében jelentős beruházásokra van szükség, továbbá új típusú infrastruktúrákat kell kiépíteni, a piacoknak pedig új technológiákat kell átvenniük. Az energiaágazat liberalizációja és a belső piac további integrációja következtében a beruházások megvalósításában nagyobb szerephez jutnak a gazdasági szereplők. Ugyanakkor az olyan új szakpolitikai követelmények, mint az egyes tüzelőanyag-szerkezetre vonatkozó célértékek megváltoztatják a tagállamok új és/vagy korszerűsített energiaipari infrastruktúrákkal kapcsolatos szakpolitikáit.
(4)
Ezzel összefüggésben nagyobb figyelmet kell fordítani az Unión belüli energiaipari infrastruktúrát érintő beruházásokra, különösen azért, hogy időben előre lehessen jelezni a problémákat, terjeszteni lehessen a bevált gyakorlatokat és az Unió energiarendszerének jövőbeli fejlődését illetően nagyobb átláthatóságot lehessen biztosítani.
(5)
Ezért szükséges, hogy pontos adatok és információk álljanak a Bizottság és különösen annak Energiapiaci Megfigyelőközpontja rendelkezésére az Unió energiarendszerének legjelentősebb összetevőit érintő beruházási projektekről, köztük a leszerelési projektekről.
(6)
Az Unió érdeklődésére számot tartanak, valamint a jövőbeli beruházások szempontjából fontosak a különböző energiaipari ágazatok termelési, átviteli és tárolási kapacitásainak és projektjeinek előrelátható alakulására vonatkozó adatok és információk. Ezért biztosítani kell, hogy a Bizottság bejelentést kapjon arról, hogy mely beruházási projektek esetében kezdődtek már meg az építkezési vagy leszerelési munkálatok, illetve hogy melyekre vonatkozóan hoztak végleges beruházási döntést.
(7)
Az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés (Euratom-Szerződés) 41. és 42. cikke szerint a vállalkozások kötelesek közölni a Bizottsággal beruházási projektjeiket. E tájékoztatáson túl rendszeresen jelentést kell tenni különösen a beruházási projektek végrehajtásáról. E kiegészítő jelentés nem érinti az Euratom-Szerződés 41-44. cikkét, ugyanakkor lehetőség szerint el kell kerülni, hogy a vállalkozásokra kettős teher háruljon.
(8)
Annak érdekében, hogy a Bizottság megfelelő áttekintéssel rendelkezzen az Unió energiarendszerének egészét érintő jövőbeli fejleményekről, a beruházási projektekre vonatkozóan olyan harmonizált jelentéstételi keretre van szükség, amely a tagállamok által megküldendő hivatalos adatok és információk naprakész kategóriáin alapul.
(9)
A tagállamoknak e célból közölniük kell a Bizottsággal a kőolaj, a földgáz, a villamos energia - többek között a megújuló energiaforrásokból, a kőszénből és lignitből, valamint a kapcsolt hő- és villamosenergia-termelésből származó villamos energia - termelésével, szállításával és tárolásával, a bioüzemanyagok termelésével, valamint a szén-dioxid leválasztásával, szállításával és tárolásával összefüggésben területükön tervezett vagy megvalósítás alatt lévő, energiaipari infrastruktúrát érintő beruházási projektekre vonatkozó adatokat és információkat. A tagállamoknak közölniük kell a Bizottsággal a harmadik országokkal összekapcsolt villamosenergia- és gázösszeköttetésekkel kapcsolatos beruházási projektekre vonatkozó adatokat és információkat is. Az érintett vállalkozások számára elő kell írni, hogy a szóban forgó adatokat és információkat közöljék az érintett tagállammal.
(10)
Az energiaágazatbeli beruházási projektek időtartamára tekintettel elegendő, ha a jelentéstételre kétévente kerül sor.
(11)
Annak érdekében, hogy a tagállamokra és a vállalkozásokra - különösen a kis- és középvállalkozásokra - ne háruljanak aránytalanul magas adminisztratív terhek, és a költségek a minimálisra korlátozódjanak, e rendeletnek lehetővé kell tennie, hogy a tagállamok és a vállalkozások mentesüljenek a bejelentési kötelezettségek alól, feltéve, hogy az energiapiacot szabályozó, az Unión belüli versenyalapú energiapiacokkal, az Unió energiarendszerének fenntarthatóságával és az Unión belüli energiaellátás biztonságával kapcsolatos célok elérésére törekvő energiaágazat-specifikus, uniós jogi aktusok alapján már szolgáltattak a Bizottság részére egyenértékű információkat. Ezért el kell kerülni a villamos energiát és földgázt érintő harmadik belső piaci intézkedéscsomagban meghatározott jelentéstételi kötelezettségek megkettőzését. A jelentéstételi teher enyhítése érdekében a Bizottságnak támogatást kell nyújtani a tagállamok részére annak tisztázásában, mely esetekben tekinti úgy, hogy az egyéb jogi aktusok alapján már közölt adatok vagy információk megfelelnek e rendelet előírásainak.
(12)
A Bizottság és különösen az Energiapiaci Megfigyelőközpont számára lehetővé kell tenni, hogy meghozzon minden szükséges intézkedést az adatok feldolgozása és az adatközlés egyszerűsítése és biztonságossá tétele és különösen azon integrált informatikai eszközök és folyamatok működtetése érdekében, amelyeknek biztosítaniuk kell a Bizottsággal közölt adatok és információk titkosságát.
(13)
Az egyéneknek a személyes adatok tagállamok általi feldolgozása tekintetében való védelmét a 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3), az egyéneknek a személyes adatok Bizottság általi feldolgozása tekintetében való védelmét pedig a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) szabályozza. Ez a rendelet nem érinti az említett rendelkezéseket.
(14)
A tagállamoknak vagy az általuk megbízott szerveknek, valamint a Bizottságnak meg kell őrizniük a kereskedelmi szempontból érzékeny adatok és információk titkosságát. A tagállamoknak vagy az általuk megbízott szerveknek ezért az ilyen adatokat és információkat - a határon átnyúló átviteli projektekre vonatkozó adatok és információk kivételével - a Bizottság részére való benyújtásuk előtt nemzeti szinten összesíteniük kell. Ezeket az adatokat a Bizottságnak szükség esetén tovább kell összesítenie olyan módon, hogy azokból az egyes vállalkozásokra vagy létesítményekre vonatkozóan semmilyen részletes információ ne derüljön ki és ne legyen kikövetkeztethető.
(15)
A Bizottságnak és különösen Energiapiaci Megfigyelőközpontjának rendszeres, ágazatokon átívelő elemzést kell készítenie az Unió energiarendszerének szerkezeti fejlődéséről és kilátásairól, illetve - szükség esetén - célirányosabb elemzéseket az energiarendszer egyes vonatkozásairól. Ezen elemzéseknek az infrastruktúrákat és a beruházásokat érintő esetleges hiányosságok azonosítása révén különösen az energiabiztonság előmozdítását kell elősegíteniük az energiakereslet és -kínálat egyensúlyának elérése céljából. Az elemzést figyelembe kell venni az energiaipari infrastruktúráról uniós szinten folytatott egyeztetés során is, ezért azt továbbítani kell az Európai Parlament, a Tanács és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság részére, valamint hozzáférhetővé kell tenni az érdekelt felek számára.
(16)
A kis- és középvállalkozások - beruházási tervezésükön keresztül - felhasználhatják a Bizottság ágazatokon átívelő elemzését és a Bizottság által e rendelet értelmében közzétett adatokat és információkat.
(17)
A Bizottságot a tagállamok szakértői vagy más, az érintett területen szakértelemmel rendelkező szakértők segíthetik az infrastruktúra potenciális hiányosságaira és az azokhoz kapcsolódó kockázatokra vonatkozó közös elképzelések kialakítása, valamint a jövőbeli fejlemények tekintetében az átláthatóság fokozása érdekében, ami a piacra újonnan belépők számára rendkívül fontos.
(18)
E rendeletnek fel kell váltania a 617/2010/EU, Euratom tanácsi rendeletet (5), amelyet a Bíróság 2012. szeptember 6-án megsemmisített (6), és amely joghatásainak az új rendelet hatálybalépéséig kell fennmaradniuk. E rendelet hatálybalépésével ezért a Bíróság által megsemmisített 617/2010/EU, Euratom rendeletnek hatályát kell veszítenie. Ezenkívül a megsemmisített 617/2010/EU, Euratom rendelet által hatályon kívül helyezett 736/96/EK tanácsi rendeletet (7) e rendeletnek kell hatályon kívül helyeznie.
(19)
Az energiaipari infrastruktúrára irányuló beruházási projektekre vonatkozó adatoknak és információknak a Bizottsággal való közlésének formáját és technikai részleteit a 833/2010/EU, Euratom bizottsági rendelet (8) határozza meg. A 833/2010/EU, Euratom rendeletet az e rendelet elfogadását követő felülvizsgálatáig kell alkalmazni.
(20)
Mivel e rendelet céljait a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban terjedelmük és hatásuk miatt e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Tárgy és hatály
(1) Ez a rendelet közös keretet hoz létre a kőolaj-, a földgáz- és - a megújuló energiaforrásokból, a kőszénből és a lignitből, valamint a kapcsolt hő- és villamosenergia-termelésből származó villamos energiát is beleértve - a villamosenergia-ágazatbeli energiaipari infrastruktúrát érintő, valamint a bioüzemanyag-termeléssel, illetve az ezen ágazatok által termelt szén-dioxid leválasztásával, szállításával és tárolásával kapcsolatos beruházási projektekre vonatkozó adatoknak és információknak a Bizottsággal való közléséhez.
(2) E rendeletet a mellékletben felsorolt azon beruházási projekttípusokra kell alkalmazni, amelyek esetében az építési vagy leszerelési munkálatok már megkezdődtek, vagy amelyekre vonatkozóan már végleges beruházási döntést hoztak.
A tagállamok továbbá szolgáltathatnak becsült adatokat vagy előzetes információkat a mellékletben felsorolt azon beruházási projekttípusokkal kapcsolatban is, amelyek esetében az építési munkálatok a tervek szerint öt éven belül megkezdődnek, vagy amelyeket a tervek szerint a következő három évben leszerelnek, de amelyekre vonatkozóan nem hoztak végleges beruházási döntést.
2. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában:
1. „infrastruktúra”: a termeléssel, átvitellel vagy tárolással - beleértve az Unió és a harmadik országok közötti összeköttetésekkel - összefüggő bármilyen típusú létesítmény vagy ilyen létesítmény része;
2. „beruházási projektek”: olyan projektek, amelyek célja:
3. „végleges beruházási döntés”: vállalkozási szinten hozott döntés arról, hogy egy adott projekt beruházási szakaszára végleges jelleggel elkülönítik a forrásokat;
4. „beruházási szakasz”: az a szakasz, amelynek során az építésre vagy leszerelésre sor kerül, és amelynek során beruházási kiadások merülnek fel; nem tartozik ide a tervezési szakasz;
5. „tervezési szakasz”: az a szakasz, amelynek során előkészítik a projekt végrehajtását, és amely kiterjed - szükség szerint - a megvalósíthatósági értékelésre, az előkészítő és műszaki tanulmányokra, az engedélyek és hozzájárulások beszerzésére, és amelynek során beruházási kiadások merülnek fel;
6. „megvalósítás alatt lévő beruházási projektek”: olyan beruházási projektek, amelyek esetében a kivitelezés megkezdődött és beruházási kiadások merültek fel;
7. „leszerelés”: az a szakasz, amelynek során egy infrastruktúrát tartósan üzemen kívül helyeznek;
8. „termelés”: villamos energia előállítása és tüzelőanyagok - köztük bioüzemanyagok - feldolgozása;
9. „átvitel”: energiaforrások, energiatermékek vagy szén-dioxid szállítása hálózaton keresztül, különösen:
10. „leválasztás”: a szén-dioxid leválasztásának folyamata ipari létesítményekben tárolási célból;
11. „tárolás”: energia vagy energiaforrások állandó vagy ideiglenes készleten tartása felszíni vagy föld alatti létesítményekben vagy geológiai tárolásra alkalmas helyszíneken, vagy a szén-dioxid földfelszín alatti földtani közegben való elraktározása;
12. „vállalkozás”: bármely olyan természetes vagy közjogi vagy magánjogi jogi személy, aki vagy amely beruházási projektekről döntést hoz vagy beruházási projektet valósít meg;
13. „energiaforrás”:
i.
elsődleges energiaforrások, például a kőolaj, a földgáz és a kőszén;
ii.
átalakított energiaforrások, például villamos energia;
iii.
megújuló energiaforrások, ideértve a vízenergiát, a biomasszát, a biogázt, a szélenergiát, a naphőenergiát, az árapály-energiát, a hullámenergiát és a geotermikus energiát; valamint
iv.
energiatermékek, például a finomított olajtermékek és a bioüzemanyagok;
14. „kijelölt testület”: bármely energiaágazat-specifikus uniós jogi aktus által az energiaipari infrastruktúrát érintő, többéves, uniós szintű, hálózatfejlesztési és beruházási tervek elkészítésével és elfogadásával megbízott testület, például a 714/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) 4. cikkében említett villamosenergia-piaci átvitelirendszer-üzemeltetők európai hálózata (a továbbiakban: ENTSO-E), valamint a 715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) 4. cikkében említett földgázpiaci szállításirendszer-üzemeltetők európai hálózata (a továbbiakban: ENTSO-G);
15. „összesített adat”: egy vagy több tagállam szintjén összesített adat.
3. cikk
Adatközlés
(1) Szem előtt tartva, hogy az adatgyűjtési és -közlési kötelezettségnek a célokkal arányosnak kell lennie, a tagállamok vagy az általuk e feladattal megbízott szervek 2015. január 1-jétől, majd ezt követően kétévente összegyűjtik az e rendeletben előírt valamennyi adatot és információt.
A tagállamok vagy az általuk e feladattal megbízott szervek az e rendeletben meghatározott adatokat és releváns projektinformációkat 2015-ben - amely év az első jelentéstételi év -, majd azt követően kétévente közlik a Bizottsággal. E bejelentést összesített formában kell teljesíteni, azon adatok és releváns információk kivételével, amelyek határon átnyúló átviteli projektekhez kapcsolódnak.
A tagállamok vagy az általuk e feladattal megbízott szervek az összesített adatokat és releváns projektinformációkat az érintett jelentéstételi év július 31-ig közlik.
(2) A tagállamok vagy az általuk megbízott szervek mentesülnek az (1) bekezdésben előírt kötelezettségek alól, amennyiben és amilyen mértékben az energiaágazat-specifikus uniós jogi aktusok vagy az Euratom-Szerződés alapján:
a)
az érintett tagállam vagy az általa megbízott szerv az ebben a rendeletben előírtakkal egyenértékű adatokat és információkat már korábban közölte a Bizottsággal, és megjelölte ezen adatközlés időpontját és az érintett konkrét jogi aktust; vagy
b)
egy erre kijelölt testület megbízást kapott arra, hogy többéves beruházási tervet készítsen az uniós szintű energiaipari infrastruktúra területén, és e célból az ebben a rendeletben előírtakkal egyenértékű adatokat és információkat gyűjt össze. Ez esetben, valamint e rendelet alkalmazásában az összes releváns adatot és információt az említett kijelölt testület közli a Bizottsággal.
4. cikk
Adatforrások
Az érintett vállalkozások minden jelentéstételi évben június 1-je előtt közlik azon tagállamokkal - vagy azok megbízott szerveivel - a 3. cikkben előírt adatokat vagy információkat, amelyeknek a területén beruházási projektet kívánnak megvalósítani. A közölt adatoknak vagy információknak a beruházási projektnek a vonatkozó jelentéstételi év március 31. napján fennálló állapotát kell tükrözniük.
Az első bekezdés nem vonatkozik azon vállalkozásokra, amelyek esetében az érintett tagállam úgy dönt, hogy a 3. cikkben említett adatokat vagy információkat más módon közli a Bizottsággal, azzal a feltétellel, hogy az így közölt adatok vagy információk összehasonlíthatók.
5. cikk
Az adatközlés tartalma
(1) A mellékletben felsorolt beruházási projekttípusok vonatkozásában a 3. cikkben előírt adatközlés értelemszerűen az alábbi adatokra terjed ki:
a)
a tervezett vagy megvalósítás alatt lévő kapacitás volumene;
b)
a tervezett vagy megvalósítás alatt lévő infrastruktúrák vagy kapacitás típusa és fő jellemzői, ideértve adott esetben a határon átnyúló átviteli projektek helyszínét is;
c)
az üzembe helyezés várható éve;
d)
a felhasznált energiaforrások típusa;
e)
az ellátás biztonságát érintő válsághelyzetekre való reagálást lehetővé tevő létesítmények, például az ellentétes irányú igénybevételt vagy a más tüzelőanyagra való átállást biztosító berendezések; valamint
f)
a szén-dioxid leválasztására szolgáló berendezések eredeti beszerelése vagy utólagos beszerelési mechanizmus a szén-dioxid leválasztására és tárolására.
(2) A kapacitások leszerelésére irányuló javaslat vonatkozásában a 3. cikkben előírt adatközlésben meg kell jelölni:
a)
az érintett infrastruktúra jellegét és kapacitását; valamint
b)
a leszerelés várható évét.
(3) A 3. cikk szerinti adatközlésnek ki kell terjednie adott esetben
a)
mindazon létesített termelési, átviteli és tárolási kapacitás teljes volumenére, amely az érintett jelentéstételi év kezdetén rendelkezésre áll, vagy amelynek üzemeltetése három évnél hosszabb ideig szünetel; valamint
b)
a beruházási projekt végrehajtását érintő késedelmekkel és/vagy akadályokkal kapcsolatos releváns információkra, amennyiben a tagállam, az általa megbízott szervek vagy az érintett kijelölt testület ezen információk birtokában vannak.
6. cikk
Az adatok minősége és nyilvánossága
(1) A tagállamok, az általuk megbízott szervek vagy - adott esetben - a kijelölt testületek törekednek arra, hogy biztosítsák a Bizottsággal közölt adatok és információk jó minőségét, relevanciáját, pontosságát, egyértelműségét, időbeli pontosságát és koherenciáját.
Amennyiben kijelölt testületek közlik az adatokat és információkat, azokat a tagállamok megfelelő észrevételei kísérhetik.
(2) A Bizottság az e rendelet értelmében továbbított összesített adatokat és információkat - különösen a 10. cikk (3) bekezdésében említett elemzésekben - nyilvánosságra hozhatja, feltéve, hogy azokból az egyes vállalkozásokra és létesítményekre vonatkozó adatok nem derülnek ki, illetve nem következtethetők ki.
(3) A tagállamok, az általuk megbízott szervek vagy a Bizottság valamennyien megőrzik a birtokukban lévő, kereskedelmi szempontból érzékeny adatok és információk titkosságát.
7. cikk
Végrehajtási rendelkezések
A Bizottság az e rendelet által előírt korlátok között, 2014. június 10-ig elfogadja az e rendelet végrehajtásához szükséges rendelkezéseket a 3. és 5. cikkben említett adat- és információközlés formájára és egyéb technikai részleteire vonatkozóan. Eddig az időpontig továbbra is a 833/2010/EU, Euratom rendeletet kell alkalmazni.
8. cikk
Adatfeldolgozás
A Bizottság felelős az e rendelet alapján vele közölt, az energiaipari infrastruktúrára vonatkozó adatok és információk fogadásához, tárolásához és feldolgozásához szükséges informatikai erőforrások fejlesztéséért, elhelyezéséért, kezeléséért és karbantartásáért.
A Bizottság emellett biztosítja, hogy az első bekezdésben említett informatikai erőforrások biztosítják az e rendelet értelmében a Bizottsággal közölt adatok és információk titkosságát.
9. cikk
Az egyének védelme az adatfeldolgozás tekintetében
Ez a rendelet nem érinti az uniós jogot és különösen nem módosítja a tagállamoknak a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában a 95/46/EK irányelvben meghatározott kötelezettségeit, illetve az Unió intézményeit és szerveit a személyes adatoknak a feladataik teljesítése során történő feldolgozása tekintetében a 45/2001/EK rendelet szerint terhelő kötelezettségeket.
10. cikk
Nyomon követés és jelentéstétel
(1) A közölt adatok és információk, valamint adott esetben a Bizottság által beszerzett egyéb adatokat tartalmazó adatforrások alapján, továbbá a vonatkozó elemzéseknek, például a földgáz- és villamosenergia-hálózatok többéves fejlesztési terveinek figyelembevételével a Bizottság kétévente ágazatközi elemzést készít az Unió energiarendszerének szerkezeti fejlődéséről és kilátásairól, amelyet továbbít az Európai Parlament, a Tanács és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság számára, valamint nyilvánosságra hozza azt. Az elemzés különösen az alábbiakra irányul:
a)
az energiakereslet és -kínálat között a jövőben esetlegesen fellépő olyan különbségek azonosítása, amelyek az Unió energiapolitikája - többek között a belső energiapiac működése - számára jelentőséggel bírnak, hangsúlyt helyezve a termelési és az átviteli infrastruktúra jövőben esetlegesen előforduló hiányosságaira és hibáira;
b)
a beruházásokat akadályozó tényezők azonosítása és a kezelésükre alkalmas bevált gyakorlatok terjesztése; valamint
c)
a piaci szereplők és az esetleges újonnan piacra lépők számára nagyobb átláthatóság biztosítása.
Mindezen adatok és információk alapján a Bizottság egyéb szükségesnek vagy célszerűnek ítélt egyedi elemzéseket is készíthet.
(2) Az (1) bekezdésben említett elemzések készítése során a Bizottságot a tagállamok szakértői és/vagy más, az érintett területen különleges szakértelemmel rendelkező szakértők és szakmai szervezetek is segíthetik.
A Bizottság valamennyi tagállam számára lehetőséget biztosít az elemzések tervezetével kapcsolatos észrevételeik megtételére.
(3) A Bizottság az elemzéseket megvitatja az érdekelt felekkel, például az ENTSO-E-vel, az ENTSO-G-vel, a gázkoordinációs csoporttal, a villamosenergia-ügyi koordinációs csoporttal és az olajkoordinációs csoporttal.
11. cikk
Felülvizsgálat
A Bizottság 2016. december 31-ig felülvizsgálja e rendelet végrehajtását, és e felülvizsgálat eredményeiről jelentést nyújt be az Európai Parlament és a Tanács részére. A felülvizsgálat keretében a Bizottság többek között megvizsgálja:
a)
e rendelet hatálya kiterjesztésének lehetőségét a következőkre:
i.
földgáz-, kőolaj- és kőszénkitermelés;
ii.
sűrített földgáz tárolására szolgáló terminálok;
iii.
villamosenergia-tárolás további típusai; valamint
b)
azt a kérdést, hogy a megújuló energiaforrásokat alkalmazó létesítményekre vonatkozó küszöbértéket csökkenteni kellene-e vagy sem.
E lehetőségek megvizsgálása során a Bizottság figyelembe veszi, hogy egyensúlyt kell biztosítani a megnövekedett adminisztratív terhek és a kiegészítő információk megszerzéséből származó előnyök között.
12. cikk
Hatályon kívül helyezés
A 736/96/EK rendelet 2014. április 9-től hatályát veszti.
13. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Strasbourgban, 2014. február 26-án.