PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 2. dubna 2014
o vynětí některých služeb v poštovním odvětví v Rakousku z použití směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES o koordinaci postupů při zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb
(oznámeno pod číslem C(2014) 2093)
(Pouze německé znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2014/184/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb (1), a zejména na čl. 30 odst. 5 a 6 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
I. SKUTKOVÝ STAV
(1)
Dne 1. října 2013 předala společnost Österreichische Post AG (dále jen „rakouská pošta“) Komisi e-mailem žádost podle čl. 30 odst. 5 směrnice 2004/17/ES. V souladu s čl. 30 odst. 5 prvním pododstavcem uvedené směrnice o tom Komise rakouské orgány informovala dopisem ze dne 18. října 2013. Komise si vyžádala doplňující informace od rakouských orgánů e-mailem ze dne 5. prosince 2013 a od žadatelky e-maily ze dne 4. listopadu 2013, 28. listopadu 2013, 10. ledna 2014 a 13. ledna 2014. Doplňující informace byly od rakouských orgánů obdrženy e-mailem ze dne 18. prosince 2013 a od žadatelky e-maily ze dne 8. listopadu 2013, 2. prosince 2013 a 14. ledna 2014.
(2)
Žádost se týká některých poštovních služeb, jakož i některých nepoštovních služeb poskytovaných rakouskou poštou na rakouském území. Dotyčné služby jsou v žádosti popsány takto:
a)
poštovní služby týkající se doručování adresných listovních zásilek mezi zákazníky z řad podniků (dále jen „B2B“) a mezi podniky a soukromými zákazníky (dále jen „B2C“) na vnitrostátní úrovni („vnitrostátní“ a „příchozí“);
b)
poštovní služby týkající se doručování adresných listovních zásilek mezi soukromými zákazníky (dále jen „C2C“) a mezi soukromými zákazníky a zákazníky z řad podniků (dále jen „C2B“) na vnitrostátní úrovni („vnitrostátní“ a „příchozí“);
c)
poštovní služby týkající se doručování adresných mezinárodních („odchozích“) listovních zásilek B2B a B2C (dále jen „B2X“), jakož C2B a C2C (dále jen „C2X“);
d)
poštovní služby týkající se adresných reklamních zásilek na vnitrostátní a mezinárodní úrovni;
e)
poštovní služby týkající se doručování neadresných reklamních zásilek na vnitrostátní a mezinárodní úrovni;
f)
poštovní služby týkající se adresného a neadresného doručování novin;
g)
služby v oblasti řízení podatelny;
h)
služby s přidanou hodnotou související s elektronickými médii a poskytované zcela těmito médii;
i)
filatelie - speciální poštovní známky;
j)
finanční služby.
II. PRÁVNÍ RÁMEC
(3)
Článek 30 směrnice 2004/17/ES stanoví, že zakázky, které mají umožnit výkon jedné z činností, na něž se směrnice 2004/17/ES vztahuje, se touto směrnicí neřídí, pokud je daná činnost v členském státě, v němž je vykonávána, přímo vystavena hospodářské soutěži na trzích, na které není omezen přístup. Přímé vystavení hospodářské soutěži se posuzuje na základě objektivních kritérií s přihlédnutím ke zvláštním rysům dotčeného odvětví. Přístup na trh se považuje za neomezený, pokud členský stát provedl a uplatňuje příslušné právní předpisy Unie k otevření daného odvětví nebo jeho části. Uvedené právní předpisy jsou uvedeny v příloze XI směrnice 2004/17/ES, která v případě poštovního odvětví odkazuje na směrnici Evropského parlamentu a Rady 97/67/ES (2).
(4)
Rakousko provedlo a uplatňuje směrnici 97/67/ES ve znění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/39/ES (3) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/6/ES (4). Žádná ze služeb, jichž se uvedená žádost týká, nebyla v době podání žádosti vyhrazena. Jelikož Rakousko dosáhlo míry otevřenosti trhu stanovené právními předpisy uvedenými v příloze XI směrnice 2004/17/ES, mělo by se mít v souladu s čl. 30 odst. 3 prvním pododstavcem uvedené směrnice za to, že přístup na trh není omezen.
(5)
Přímé vystavení hospodářské soutěži na konkrétním trhu by mělo být posouzeno na základě různých kritérií, z nichž žádné není samo o sobě rozhodující. Pokud jde o trhy dotčené tímto rozhodnutím, je jedním kritériem, které by mělo být zohledněno, podíl hlavních účastníků na daném trhu. Dalším kritériem může být stupeň koncentrace na těchto trzích. Jelikož podmínky se u různých činností, jichž se toto rozhodnutí týká, liší, průzkum situace v oblasti hospodářské soutěže by měl vzít v úvahu různou situaci na jednotlivých trzích.
(6)
Ačkoli by v určitých případech bylo možné předpokládat užší nebo širší definici trhu, lze pro účely tohoto rozhodnutí přesnou definici relevantního trhu ponechat otevřenou, jelikož výsledek analýzy je týž bez ohledu na to, zda je založen na úzké nebo široké definici.
(7)
Tímto rozhodnutím není dotčeno uplatňování pravidel hospodářské soutěže. Zejména kritéria a metody používané k posouzení přímého vystavení hospodářské soutěži podle článku 30 směrnice 2004/17/ES nejsou nutně totožné s těmi, které jsou používány k provedení posouzení podle článku 101 nebo 102 Smlouvy nebo nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (5).
III. POSOUZENÍ
(8)
Je třeba mít na paměti, že cílem tohoto rozhodnutí je stanovit, zda jsou služby, na něž se žádost vztahuje, vystaveny takové míře hospodářské soutěže (na trzích, na které není omezen přístup ve smyslu článku 30 směrnice 2004/17/ES), která zajistí, že i v případě neuplatňování podrobných pravidel pro zadávání veřejných zakázek stanovených ve směrnici 2004/17/ES bude zadávání veřejných zakázek za účelem výkonu dotčených činností probíhat transparentním a nediskriminačním způsobem založeným na kritériích, která kupujícím umožňují určit řešení, jež je z celkového hlediska ekonomicky nejvýhodnější.
(9)
V této souvislosti je třeba připomenout, že vymezené výrobkové trhy se obecně vyznačují přítomností řady hospodářských subjektů. Podle dostupných informací je však ze všech těchto hospodářských subjektů pouze rakouská pošta zadavatelem ve smyslu směrnice 2004/17/ES. Zadávání zakázek konkurenty rakouské pošty za účelem výkonu činností dotčených tímto rozhodnutím není předmětem směrnice 2004/17/ES. Pro účely tohoto rozhodnutí, a aniž jsou dotčeny právní předpisy v oblasti hospodářské soutěže, proto analýza trhu nebude zaměřena na obecnou úroveň hospodářské soutěže na daném trhu, nýbrž na posouzení toho, zda jsou činnosti rakouské pošty vystaveny hospodářské soutěži na trzích, na které není omezen přístup, či nikoli.
(10)
Ve své praxi (6) zastává Komise názor, že trhy pro služby doručování poštovních zásilek a všechny jejich segmenty jsou svým rozsahem trhy vnitrostátními. Toto rozdělení je založeno především na skutečnosti, že tyto služby jsou poskytovány na vnitrostátní úrovni. Stanovisko žadatelky je v souladu s uvedenou praxí Komise.
(11)
Vzhledem k tomu, že v případě služeb doručování poštovních zásilek neexistují žádné náznaky širší nebo užší zeměpisné oblasti trhu, považuje se pro účely vyhodnocení, zda jsou podmínky stanovené v čl. 30 odst. 1 směrnice 2004/17/ES splněny, a aniž jsou dotčeny právní předpisy v oblasti hospodářské soutěže, za relevantní zeměpisný trh území Rakouska.
(12)
Pokud jde o nepoštovní služby, jichž se tato žádost týká, žadatelka se domnívá, že trhy jsou svým rozsahem vnitrostátní. Jelikož služby, jichž se žádost týká, jsou vnitrostátními službami, považuje se pro účely tohoto rozhodnutí, a aniž jsou dotčeny právní předpisy v oblasti hospodářské soutěže, za relevantní zeměpisný trh území Rakouska.
(13)
Komise v předchozí praxi zastávala názor, že trh pro služby doručování poštovních zásilek lze rozdělit takto:
a)
vnitrostátní a přeshraniční poštovní zásilky (7);
b)
příchozí přeshraniční poštovní zásilky a odchozí přeshraniční poštovní zásilky (8);
c)
obchodní poštovní zásilky a poštovní zásilky pro soukromé spotřebitele (9);
d)
adresné a neadresné poštovní zásilky (10).
Poštovní služby týkající se adresných listovních zásilek B2X na vnitrostátní úrovni („vnitrostátní“ a „příchozí“)
(14)
Podle žádosti tvoří výrobkový trh pro poštovní služby týkající se adresných listovních zásilek B2X především transakční zásilky a reklamní zásilky. Transakční zásilky jsou vymezeny jako komunikace mezi podniky nebo mezi podniky a fyzickými osobami v souvislosti s probíhajícími zakázkami/poskytováním zboží a služeb. K příkladům transakčních zásilek patří faktury zasílané podniky veřejných služeb, složenky, měsíční výpisy z účtu zasílané bankami atd. V Rakousku tvoří 74 % veškerých transakčních zásilek faktury nebo finanční výkazy (11). Faktury mohou být příjemcům zasílány elektronicky (elektronická fakturace) nebo poštou.
(15)
Žadatelka tvrdí, že způsob doručování obchodních poštovních zásilek je technologicky neutrální v tom smyslu, že oba způsoby doručování - elektronickými prostředky a poštou - patří na stejný relevantní trh. Toto tvrzení není v souladu s precedenty Komise.
(16)
S ohledem na současný právní a skutkový stav v Rakousku byly rakouské orgány vyzvány (12), aby se vyjádřily k zaměnitelnosti elektronického a poštovního doručování a konkrétně k definici relevantního výrobkového trhu. Rakouské orgány nemohly poskytnout doplňující informace (13) k doložení tvrzení žadatelky.
(17)
Je třeba uvést, že podle pravidel Unie v oblasti hospodářské soutěže je třeba zaměnitelnost analyzovat mimo jiné na základě vlastností produktů, jejich cen a zamýšleného použití.
(18)
Žadatelka tvrdí, že v Rakousku dosáhlo rozšíření internetu a širokopásmového připojení velmi vysoké úrovně, která umožňuje nahradit poštovní doručovací služby elektronickými komunikačními prostředky. Aby však bylo možno poslat a/nebo obdržet například elektronickou fakturu, která umožňuje automatizované zpracování, může být nezbytná určitá další infrastruktura, zejména v případě elektronických faktur B2B. Tato infrastruktura může znamenat využívání externího poskytovatele služeb nebo zvláštní interní aplikace (14), používání elektronického podpisu atd. Podle informací, které má Komise k dispozici, může být používání elektronické fakturace mimoto spojeno s řadou služeb s přidanou hodnotou (umožňuje např. automatizované zpracování, financování platby třetími stranami - tzv. financování dodavatelského řetězce atd.) a výhod (např. nižší náklady u odesílatele i příjemce, zkrácení doby potřebné na zpracování a provedení platby, nižší náklady na archivaci, umožňuje vyplacení slev, je-li místo papírových faktur použita elektronická fakturace atd.). Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se zdá, že se charakteristiky a zamýšlené použití papírových faktur a elektronických faktur značně liší.
(19)
Co se týká elektronické fakturace, Komise podotýká, že od ledna 2014 se elektronická fakturace stala podle práva závaznou na spolkové úrovni (ve vztazích mezi podniky a vládou). V tomto případě není otázka zaměnitelnosti relevantní, jelikož si odesílatelé nemohou zvolit poštovní doručovací služby. Mimoto mohou existovat jiné podobné situace, kdy jsou elektronické faktury závazné fakticky na základě žádosti velkého zákazníka nebo dodavatele (15).
(20)
Žadatelka provedla analýzu testu hypotetického monopolisty s využitím údajů z průzkumu provedeného u 451 rakouských podniků. Průzkum zahrnoval soubor nepřímých otázek zaměřených na zjištění preferencí s ohledem na papírovou a elektronickou poštu, a to pomocí metod preferenční analýzy (conjoint analýzy). Z výsledků vyplývá, že by [… %] (16) nárůst ceny poštovného vedl k snížení poptávky po zasílání listovních zásilek o [… %]. Ačkoli by uvedené výsledky naznačovaly, že papírová a elektronická pošta patří na stejný relevantní trh, některé technické aspekty formy průzkumu platnost výsledků zpochybňují. Soubor vlastností k vymezení produktů je například zvolen tak, že by mohl vést k určitému zkreslení ve prospěch elektronických komunikačních prostředků. Nezdá se, že by v příslušné ekonomické literatuře uplatňující metodu preferenční analýzy byly použity kontroverzní předpoklady, a není možné změřit jejich dopad na odhadovaný pokles o [… %].
(21)
Žadatelka předložila rovněž grafy (17) ukazující vývoj množství a cen (18), které naznačují mnohem menší citlivost množství na ceny, než jak vyplývá z průzkumu. K objasnění tohoto zjevného rozporu byla žadatelka požádána, aby poskytla skutečné údaje použité k vyhotovení grafů a vyčíslení citlivosti poptávky. Citlivost poptávky, kterou žadatelka vypočítala s použitím těchto skutečných údajů, byla v rozmezí od [… %] do [… %] v závislosti na použité metodě. Žadatelka však k dosažení uvedených výsledků nepoužila standardní ekonometrickou analýzu (19). Předběžné výsledky samostatné analýzy, kterou naše útvary provedly s použitím stejného souboru údajů a standardních ekonometrických metod pro odhad poptávky uvedených v ekonomické literatuře, ukazují, že by citlivost množství na změny ceny mohla činit pouze [… %].
(22)
Neexistují proto spolehlivé a přesvědčivé důkazy, že elektronická pošta a doručování poštou představují skutečné náhrady.
(23)
Zákazníci, podniky i soukromí klienti, kteří nemohou nebo nechtějí přejít na elektronickou komunikaci, budou i nadále představovat segmentovaný, omezený trh, jenž bude pravděpodobně obsluhován pouze žadatelkou. Rakouská pošta v současnosti drží velkou většinu trhu s papírovou poštou (20). Za překážku vstupu a hospodářské soutěže lze považovat fixní náklady na vstup a provozování sítě potřebné pro poskytování služeb. Toto postavení rakouské pošty se pravděpodobně nezmění ani v případě budoucího zmenšování trhu, kdy potenciální noví účastníci mohou v porovnání se současnými podmínkami na trhu očekávat ještě větší potíže při dosahování zisku vzhledem k výši fixních nákladů, které je třeba uhradit. V této prakticky monopolní situaci nelze předpokládat, že u vnitrostátního zavedeného provozovatele budou existovat silné pobídky nebo omezení, jež jej budou nutit chovat se při pořizování vstupů konkurenčně.
(24)
Rakouská pošta bude schopna přenést vyšší náklady na zákazníky (21), kteří vzhledem k upřednostňování poštovních doručovacích služeb nebudou mít jinou možnost než přijmout vyšší cenu. Z téhož důvodu jednoznačně dominantní postavení rakouské pošty nezaručuje, že na zákazníky bude přeneseno případné snížení nákladů.
(25)
Nelze tudíž akceptovat tvrzení žadatelky, že elektronické a poštovní doručování patří na stejný relevantní trh.
(26)
Ačkoli hlavním dopadem vyššího využívání elektronických komunikačních prostředků je snížení celkové velikosti trhu s listovními zásilkami, nelze vyvodit závěr, že elektronická komunikace zavedla na trhu s poštovními doručovacími službami přímou hospodářskou soutěž.
(27)
Je možné rovněž další rozlišení podle kategorie příjemců: v segmentu B2X rozlišování mezi doručováním podnikům (B2B) a doručováním spotřebitelům (B2C), jelikož doručování B2C vyžaduje hustší síť než doručování B2B.
(28)
Zdá se však, že by v obou scénářích (jestliže se B2B a B2C považují za dva samostatné trhy, nebo pouze za jeden trh B2X) byl výsledek posouzení situace v oblasti hospodářské soutěže stejný.
(29)
Žadatelka se domnívá, že poštovní služby týkající se adresných listovních zásilek B2X, a to vnitrostátních a příchozích (22), jsou součástí téhož trhu. Jelikož by byl výsledek posouzení stejný bez ohledu na to, zda je posuzujeme zvlášť, nebo na stejném trhu, pro účely tohoto rozhodnutí se neprovádí žádné rozlišení a přesnou definici relevantního trhu lze v tomto ohledu nechat otevřenou.
(30)
Na základě výše uvedených informací lze pro účely tohoto rozhodnutí, a aniž jsou dotčeny právní předpisy v oblasti hospodářské soutěže, mít za to, že relevantním výrobkovým trhem je trh s poštovními službami pro adresné listovní zásilky B2X, přičemž přesnou definici relevantního trhu lze nechat otevřenou.
(31)
Podle dostupných informací (23) má rakouská pošta na uvedeném trhu velmi silné postavení s odhadovaným podílem ve výši [… %].
(32)
Komise podotýká, že trh poštovních služeb je od ledna 2011 v souladu se směrnicí 2008/6/ES plně liberalizován a že tato liberalizace až dosud vedla pouze k tomu, že konkurenti získali souhrnný odhadovaný podíl na trhu ve výši [… %], a to dokonce i v nejkonkurenčnějším segmentu (služby týkající se adresných listovních zásilek B2X).
(33)
Nelze proto vyvodit závěr, že předmětná kategorie služeb je v Rakousku přímo vystavena hospodářské soutěži. Ustanovení čl. 30 odst. 1 směrnice 2004/17/ES se proto na zakázky, jež mají umožnit výkon těchto činností v Rakousku, nevztahuje.
Poštovní služby týkající se adresných listovních zásilek C2X na vnitrostátní úrovni („vnitrostátní“ a „příchozí“)
(34)
V případě poštovních služeb týkajících se adresných listovních zásilek C2X žadatelka rovněž tvrdí, že oba způsoby doručování, elektronickými prostředky a poštou, patří na stejný trh. Toto tvrzení není v souladu s precedenty Komise.
(35)
Rakouské orgány byly vyzvány (24), aby se vyjádřily k zaměnitelnosti elektronického a poštovního doručování v případě adresných listovních zásilek C2X a konkrétně k definici relevantního výrobkového trhu. Rakouské orgány nemohly poskytnout doplňující informace (25) k doložení tvrzení žadatelky.
(36)
Žadatelka tvrdí, že v Rakousku dosáhlo rozšíření internetu a širokopásmového připojení velmi vysoké úrovně, která umožňuje nahradit poštovní doručovací služby elektronickými komunikačními prostředky. Podle nedávné studie (26) však téměř 30 % obyvatel Rakouska nikdy nepoužilo Internet, přibližně 55 % obyvatel nepoužívá internetové bankovnictví a 75 % nevyplňuje správní formuláře na internetu.
(37)
K doložení svých tvrzení a prokázání zaměnitelnosti nepředložila žadatelka žádné další empirické důkazy.
(38)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem nelze vyvodit závěr, že elektronické a poštovní doručování adresných listovních zásilek C2X patří na stejný trh.
(39)
Pro účely tohoto rozhodnutí, a aniž jsou dotčeny právní předpisy v oblasti hospodářské soutěže, lze mít za to, že relevantním výrobkovým trhem jsou poštovní služby týkající se adresných listovních zásilek C2X.
(40)
Podle dostupných informací (27) činí podíl rakouské pošty na trhu přibližně [… %].
(41)
Trh je plně liberalizován od ledna 2011 v souladu se směrnicí 2008/6/ES. Komise konstatuje, že liberalizace až dosud vedla pouze k tomu, že konkurenti získali souhrnný odhadovaný podíl na trhu ve výši pouhých [… %].
(42)
Nelze proto vyvodit závěr, že předmětná kategorie služeb je v Rakousku přímo vystavena hospodářské soutěži. Ustanovení čl. 30 odst. 1 směrnice 2004/17/ES se proto na zakázky, jež mají umožnit výkon těchto činností v Rakousku, nevztahuje.
Přeshraniční poštovní služby týkající se adresných („odchozích“) listovních zásilek B2X a C2X
(43)
Žadatelka tvrdí, že rovněž na tomto trhu je způsob doručování přeshraničních poštovních zásilek technologicky neutrální a že služby elektronického a poštovního doručování patří na stejný relevantní trh. Tohoto tvrzení nelze přijmout v zásadě ze stejných důvodů, jaké byly uvedeny v případě poštovních služeb pro vnitrostátní a příchozí adresné listovní zásilky B2X a C2X.
(44)
Předchozí rozhodnutí Komise (28) rozlišovala mezi příchozími přeshraničními poštovními službami a odchozími přeshraničními poštovními službami.
(45)
Jak je objasněno ve 29. bodě odůvodnění, pro účely tohoto rozhodnutí se příchozí poštovní služby pokládají za součást domácího trhu poštovních služeb týkajících se adresných poštovních zásilek B2X resp. C2X. Za relevantní trh budou proto považovány pouze odchozí poštovní služby.
(46)
Hospodářská soutěž v oblasti přeshraničních listovních zásilek se u soukromých osob a podniků velmi liší. Soukromé osoby obvykle nemají skutečný výběr, jelikož mezinárodní poštovní zásilky musí zasílat prostřednictvím vnitrostátního poskytovatele všeobecných služeb. Objemy zasílané soukromými osobami jsou obvykle příliš nízké, než aby poskytovaly pobídky pro nové účastníky na trhu.
(47)
Podotýká se, že situace v oblasti hospodářské soutěže závisí rovněž na velikosti/počtu obyvatel každého města, a to kvůli skutečnosti, že poskytovatelé přeshraničních služeb neudržují celostátní přístupovou síť, nýbrž obvykle vybírají poštovní zásilky přímo v prostorách zákazníka.
(48)
V předchozí praxi Komise (29) se rozlišovalo mezi přeshraničními poštovními službami na trhu s adresnými listovními zásilkami B2X a přeshraničními poštovními službami na trhu s adresnými listovními zásilkami C2X.
(49)
Neexistují žádné důkazy, že se v Rakousku situace liší, pro účely tohoto rozhodnutí, a aniž jsou dotčeny právní předpisy v oblasti hospodářské soutěže, budou proto uváženy dva samostatné výrobkové trhy, a to přeshraniční poštovní služby týkající se odchozích adresných listovních zásilek B2X a přeshraniční poštovní služby týkající se odchozích adresných listovních zásilek C2X.
(50)
Rakouská pošta nemohla poskytnout pro každý trh podrobné informace (30) o svých relevantních podílech na každém trhu ani o tržních podílech svých hlavních konkurentů. Jelikož nejsou k dispozici informace o míře hospodářské soutěže na každém z uvedených trhů, nelze vyvodit závěr, že v Rakousku jsou splněny podmínky pro udělení výjimky podle čl. 30 odst. 1 směrnice 2004/17/ES přeshraničním poštovním službám týkajícím se odchozích adresných listovních zásilek B2X a přeshraničním poštovním službám týkajícím se odchozích listovních zásilek C2X. Ustanovení čl. 30 odst. 1 směrnice 2004/17/ES se proto na zakázky, jež mají umožnit výkon těchto činností v Rakousku, nevztahuje.
Poštovní služby týkající se adresných reklamních zásilek na vnitrostátní a mezinárodní úrovni
(51)
Adresné reklamní zásilky jsou vymezeny jako poštovní zásilky sestávající výhradně z reklamních, marketingových nebo propagačních materiálů, které obsahují totožnou zprávu. Tento druh reklamních zásilek, které mohou být určeny podnikům nebo soukromým osobám, musí být opatřen jménem a adresou zákazníka a zákazník musí s obdržením těchto informací souhlasit.
(52)
Žadatelka uvádí, že trh pro adresné reklamní zásilky lze zahrnout do trhu pro poštovní služby týkající se adresných listovních zásilek B2X, neposkytla však žádné empirické důkazy. Tvrzení žadatelky není v souladu s rozhodnutím Komise 2007/564/ES (31).
(53)
Pro účely tohoto rozhodnutí, a aniž jsou dotčeny právní předpisy v oblasti hospodářské soutěže, lze mít za to, že relevantním výrobkovým trhem jsou poštovní služby týkající se adresných reklamních zásilek.
(54)
Podle žadatelky (32) představuje její podíl na trhu pro adresné reklamní zásilky [… %].
(55)
Poštovní trh pro adresné reklamní zásilky je plně liberalizován od ledna 2011. Komise konstatuje, že liberalizace až dosud vedla k tomu, že konkurenti získali souhrnný odhadovaný podíl na trhu ve výši pouhých [… %].
(56)
Nelze proto vyvodit závěr, že předmětná kategorie služeb je v Rakousku přímo vystavena hospodářské soutěži. Ustanovení čl. 30 odst. 1 směrnice 2004/17/ES se proto na zakázky, jež mají umožnit výkon těchto činností v Rakousku, nevztahuje.
Poštovní služby týkající se neadresných reklamních zásilek na vnitrostátní i mezinárodní úrovni
(57)
Neadresné reklamní zásilky se vyznačují tím, že nejsou opatřeny konkrétní adresou místa určení. Jedná se o nevyžádané reklamní zásilky, které splňují určitá kritéria, například: jednotná hmotnost, formát, obsah a forma při distribuci určité skupině příjemců.
(58)
Žadatelka vymezuje relevantní výrobkový trh pro neadresné reklamní zásilky jako trh zahrnující rovněž reklamu v jiných médiích, například reklamu v denním tisku a v regionálních týdenících. Výchozím bodem byla skutečnost, že v roce 2009 rakouský kartelový soud uznal (33), že přímou reklamu i neadresnou reklamu lze považovat za součást téhož relevantního trhu pro bezplatně distribuovaný periodický tisk. Soud však tuto zaměnitelnost uznal pouze u velkých klientů (např. velkých maloobchodníků) a s ohledem na relevantní zeměpisný trh učinil několik rozlišení (v závislosti na typu použité reklamní kampaně: místní, regionální a celostátní).
(59)
Žadatelka tento závěr rozšířila na veškeré noviny a uvedla, že doručování bezplatných/neadresných poštovních zásilek soutěží s reklamou ve všech novinách. Žadatelka provedla analýzu testu hypotetického monopolisty s využitím údajů z průzkumu provedeného u 248 subjektů. Výsledky testu byly náležitě zohledněny. Široký výklad rozsudku rakouského kartelového soudu ze strany žadatelky však není v souladu s precedenty Komise (34), podle nichž se různé druhy sdělovacích prostředků (elektronická média, televize, rozhlas nebo tisk) vzájemně doplňují a nejsou vzájemně zaměnitelné.
(60)
Rakouské orgány byly vyzvány (35), aby se vyjádřily k navrhované definici trhu pro neadresné reklamní zásilky, s náležitým přihlédnutím k výše uvedenému rozsudku kartelového soudu a současnému právnímu a skutkovému stavu v Rakousku. Rakouské orgány nemohly poskytnout doplňující informace (36) k doložení tvrzení žadatelky.
(61)
Informace, které má Komise v současnosti k dispozici, nejsou tudíž dostatečně přesvědčivé, aby podpořily definici trhu, kterou navrhla žadatelka.
(62)
Pro účely tohoto rozhodnutí, a aniž jsou dotčeny právní předpisy v oblasti hospodářské soutěže, je tudíž relevantní výrobkový trh vymezen jako poštovní služby týkající se neadresných reklamních zásilek.
(63)
Podle žadatelky (37) představuje její podíl na trhu pro neadresné reklamní zásilky [… %]. Žadatelka nemohla poskytnout údaje o tržních podílech jednotlivých hlavních konkurentů. Podle dostupných informací však většina konkurentů nemá celostátní působnost.
(64)
Nelze proto vyvodit závěr, že předmětná kategorie služeb je v Rakousku přímo vystavena hospodářské soutěži. Ustanovení čl. 30 odst. 1 směrnice 2004/17/ES se proto na zakázky, jež mají umožnit výkon těchto činností v Rakousku, nevztahuje.
Poštovní služby týkající se běžného adresného a neadresného doručování novin
(65)
V rozhodnutí 2007/564/ES se rozlišovalo mezi časným doručováním novin a běžným doručováním.
(66)
Žadatelka nepůsobí v oblasti časného doručování novin (38), působí však v oblasti běžného doručování novin.
(67)
Pro účely tohoto rozhodnutí, a aniž by byly dotčeny právní předpisy v oblasti hospodářské soutěže, představují relevantní výrobkový trh poštovní služby týkající se běžného adresného a neadresného doručování novin.
(68)
Rakouská pošta má na uvedeném trhu podíl ve výši [… %] (39). Hlavními konkurenty jsou celostátní nebo regionální sítě organizované vydavateli, které domácnostem doručují adresné a neadresné noviny. Tito konkurenti však společně mají kumulovaný podíl na trhu pouze ve výši [… %].
(69)
Nelze proto vyvodit závěr, že předmětná kategorie služeb je v Rakousku přímo vystavena hospodářské soutěži. Ustanovení čl. 30 odst. 1 směrnice 2004/17/ES se proto na zakázky, jež mají umožnit výkon těchto činností v Rakousku, nevztahuje.
Služby v oblasti řízení podatelny
Služby podatelny („řízení podatelny“)
(70)
Řízení podatelny nabízí zákazníkům řešení pro vyřizování pošty v rámci organizace. V závislosti na příslušné poptávce se vyvíjejí řešení „na míru“, která zahrnují externí zajišťování individuálních činností či dokonce veškeré vyřizování pošty.
(71)
Trh pro služby podatelny zahrnuje veškeré služby, které poskytují podporu s ohledem na interní vyřizování pošty v podniku. Tyto interní procesy jsou v zájmu zvýšení efektivnosti často zajišťovány externě třetími stranami a tyto třetí strany je často spojují s dodatečnými činnostmi za účelem využití kapacity osob vykonávajících tuto činnost v co největším možném rozsahu. Kromě služeb v oblasti vyřizování pošty jsou proto poskytovány navíc různé kancelářské služby, jako je skenování, kopírování a telefonické služby.
(72)
Služby podatelny je možné poskytovat ve formě pronájmu zaměstnanců, nebo smluv o poskytování služeb. Trh proto zahrnuje vykonávání činností ve formě smluv o poskytování služeb i pronájmu zaměstnanců. Žadatelka tyto služby poskytuje ve formě smluv o poskytování služeb.
(73)
Podle definice trhu pro služby řízení podatelny z předchozích odstavců a aniž jsou dotčeny právní předpisy z oblasti hospodářské soutěže, měla rakouská pošta podle žádosti (40) tržní podíl ve výši [… %] v roce 2010, [… %] v roce 2011 a [… %] v roce 2012.
(74)
Souhrnný tržní podíl prvních dvou konkurentů činil [… %] v letech 2010 a 2011 a [… %] v roce 2012. Na této úrovni jsou s to vyvinout značný konkurenční tlak na rakouskou poštu.
(75)
Faktory uvedené v předchozích dvou bodech odůvodnění je proto třeba považovat za projev přímého vystavení rakouské pošty hospodářské soutěži.
Tiskařské služby
(76)
Tiskařské služby jsou vymezeny jako tisk, vkládání do obálek, logistika a zpracování materiálů potřebných pro opakující se obchodní procesy (faktury, upomínky, sdělení, výkazy a výplatní pásky).
(77)
Za účelem zvýšení nákladové efektivnosti podniky často tyto interní procesy zajišťují externě u třetích stran.
(78)
Existuje trh pro elektronický a digitální tisk, kdy zákazník předává data pro tisk elektronicky a veškeré další služby týkající se tisku, skládání, vkládání do obálek atd. zajišťuje poskytovatel služeb. Zákazník proto nemusí pořizovat stroje, které jsou zapotřebí pro poskytování těchto služeb.
(79)
Podle definice trhu pro tiskařské služby z předchozích odstavců a aniž jsou dotčeny právní předpisy z oblasti hospodářské soutěže, měla rakouská pošta podle žádosti (41) tržní podíl ve výši [… %] v letech 2010 a 2011 a [… %] v roce 2012.
(80)
Příslušný rakouský trh je velmi roztříštěný. Na tomto trhu působí vysoký počet podniků. Pouze jeden konkurent však má podíl na trhu vyšší než [… %].
(81)
Faktory uvedené v předchozích dvou bodech odůvodnění je proto třeba považovat za projev přímého vystavení rakouské pošty hospodářské soutěži.
Služby s přidanou hodnotou související s elektronickými médii a poskytované zcela těmito médii
Prodej adres, dat a srovnávací služby („obchodování s adresami“)
(82)
Žadatelka poskytuje podnikům, které chtějí zvýšit kvalitu údajů o adresách svých zákazníků, řadu služeb v oblasti údajů o adresách.
(83)
Podle definice trhu pro obchodování s adresami z předchozích odstavců a aniž jsou dotčeny právní předpisy z oblasti hospodářské soutěže, měla rakouská pošta podle dostupných informací (42) tržní podíl ve výši [… %] v roce 2010, [… %] v roce 2011 a [… %] v roce 2012. Největší konkurent měl podíl na trhu ve výši [… %], který se od roku 2010 trvale zvyšuje.
(84)
Výše uvedené faktory je proto třeba považovat za projev přímého vystavení rakouské pošty hospodářské soutěži.
Elektronická pošta
(85)
Rakouská pošta působí na trhu elektronické komunikace, na němž poskytuje například tyto služby: modul zasílání (plně automatizovaný, bezpečné doručování písemných dokumentů jednotlivcům); elektronická fakturace; elektronické výplatní pásky (výplatní pásky vyhotovené přímo mzdovým systémem a předávané zaměstnancům prostřednictvím internetového bankovnictví). Hlavní část podnikání na trhu elektronické pošty představují elektronické faktury.
(86)
Podle definice trhu pro elektronickou poštu z předchozích odstavců a aniž jsou dotčeny právní předpisy z oblasti hospodářské soutěže, měla žadatelka podle dostupných informací (43) tržní podíl ve výši [… %] v roce 2010, [… %] v roce 2011 a [… %] v roce 2012.
(87)
Výše uvedené faktory je proto třeba považovat za projev přímého vystavení rakouské pošty hospodářské soutěži.
Filatelistické služby
(88)
Pro účely tohoto rozhodnutí a v souladu s předchozí praxí Komise (44) jsou filatelistické služby vymezeny jako „prodej známek a s nimi souvisejících produktů především sběratelům známek a v omezeném rozsahu osobám kupujícím dárky a suvenýry“.
(89)
Rakouská pošta je společností, která je příslušná pro vydávání nových speciálních rakouských poštovních známek. Rovněž zahraniční poskytovatelé poštovních služeb vydávají speciální známky na filatelistickém trhu. Filatelistický trh však není omezen na vydávání nových speciálních známek, nýbrž zahrnuje rovněž obchodování se známkami prostřednictvím aukčních síní, obchodníků se známkami a prodeje a aukcí na internetu.
(90)
Odhadovaný podíl (45) rakouské pošty na celkovém trhu pro filatelistické služby podle definice trhu a aniž jsou dotčeny právní předpisy v oblasti hospodářské soutěže, činil [… %] v roce 2010, [… %] v roce 2011 a [… %] v roce 2012.
(91)
Tento faktor je proto nutno považovat za projev přímého vystavení filatelistických služeb hospodářské soutěži.
Finanční služby
(92)
Podle čl. 6 odst. 2 písm. c) směrnice 2004/17/ES se uvedená směrnice vztahuje na poskytování finančních služeb vymezených ve čtvrté odrážce uvedeného písmene c) pouze v případě, že jsou tyto služby poskytovány subjekty, které poskytují rovněž poštovní služby ve smyslu písmene b) uvedeného ustanovení.
(93)
Rakouská pošta poskytuje tyto finanční služby:
a)
vlastním jménem: platební služby - sběr hotovosti (při doručování balíků) „Nachnahme“ a služby v oblasti inkasa pohledávek ze strany poštovních doručovatelů „Postauftrag“;
b)
jménem a na účet společnosti Bank für Arbeit und Wirtschaft und Österreichische Postsparkasse Aktiengesellschaft (BAWAG PSK): výběr hotovosti a hotovostní úspory.
(94)
V souladu s precedenty Komise (46) se pro účely tohoto rozhodnutí, a aniž jsou dotčeny právní předpisy v oblasti hospodářské soutěže, má za to, že relevantními výrobkovými trhy jsou: platební služby, služby v oblasti výběru hotovosti a služby zprostředkování spořicích účtů.
(95)
Rakouská pošta poskytuje vlastním jménem platební služby uvedené v písmenu a) 93. bodu odůvodnění. Rakouská pošta má na tomto trhu podíl nižší než [… %] a při poskytování těchto služeb soutěží s platebními službami, které nabízejí banky a finanční instituce, jež mohou na rakouskou poštu vyvíjet značný konkurenční tlak.
(96)
Tyto faktory lze proto považovat za projev přímého vystavení platebních služeb, které rakouská pošta poskytuje svým jménem, hospodářské soutěži.
(97)
Rakouská pošta nemohla poskytnout (47) údaje o svých podílech na trzích a o podílech hlavních konkurentů na trzích pro služby poskytované jménem společnosti BAWAG PSK, a to výběr hotovosti a hotovostní úspory.
(98)
Vzhledem k neexistenci informací o míře hospodářské soutěže na každém z těchto výrobkových trhů pro služby poskytované jménem společnosti BAWAG PSK není možné vyvodit závěr, že jsou splněny podmínky pro udělení výjimky podle čl. 30 odst. 1 směrnice 2004/17/ES. Ustanovení čl. 30 odst. 1 uvedené směrnice se proto na zakázky, jež mají umožnit výkon těchto činností v Rakousku, nevztahuje.
IV. ZÁVĚRY
(99)
Vzhledem k faktorům zkoumaným ve 2. až 98. bodu odůvodnění je třeba mít za to, že podmínka přímého vystavení hospodářské soutěži stanovená v čl. 30 odst. 1 směrnice 2004/17/ES je splněna, pokud jde o tyto služby poskytované v Rakousku:
a)
služby v oblasti řízení podatelny;
b)
služby s přidanou hodnotou související s elektronickými médii a poskytované zcela těmito médii;
c)
filatelistické služby;
d)
platební služby poskytované vlastním jménem.
(100)
Jelikož se podmínka neomezeného přístupu na trh považuje za splněnou, směrnice 2004/17/ES by se neměla použít v případě, kdy zadavatelé zadávají zakázky, jež mají v Rakousku umožnit poskytování služeb uvedených v 99. bodu odůvodnění písm. a) až d), ani v případě, jsou-li pořádány veřejné soutěže s ohledem na výkon těchto činností v uvedeném členském státě.
(101)
Toto rozhodnutí je založeno na právním a skutkovém stavu z října 2013 až ledna 2014, jak se jeví na základě informací předložených rakouskou poštou a rakouskými orgány. Může být revidováno, pokud by v případě podstatných změn právní či skutkové situace došlo k tomu, že by nebyly splněny podmínky pro uplatnění čl. 30 odst. 1 směrnice 2004/17/ES.
(102)
Podmínka přímého vystavení hospodářské soutěži stanovená v čl. 30 odst. 1 směrnice 2004/17/ES by však neměla být na území Rakouska považována za splněnou, pokud jde o jiné činnosti, jichž se týká žádost rakouské pošty.
(103)
Vzhledem k tomu, že na některé služby, jichž se týká tato žádost, se i nadále vztahuje směrnice 2004/17/ES, je třeba připomenout, že se zakázkami zahrnujícími více činností by mělo být zacházeno v souladu s článkem 9 směrnice 2004/17/ES. To znamená, že zadává-li zadavatel „smíšenou“ zakázku, tedy zakázku určenou k vykonávání činností vyňatých z oblasti působnosti směrnice 2004/17/ES i činností, které vyňaty nejsou, musí se přihlížet k tomu, které činnosti mají být hlavním předmětem zakázky. V případě takové smíšené zakázky, jejímž hlavním účelem je podpora činností, které nebyly vyňaty, se použijí ustanovení směrnice 2004/17/ES. Není-li objektivně možné určit, která činnost má být hlavním předmětem zakázky, zadává se zakázka v souladu s pravidly uvedenými v čl. 9 odst. 2 a 3 směrnice 2004/17/ES.
(104)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Poradního výboru pro veřejné zakázky,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Směrnice 2004/17/ES se nevztahuje na zakázky zadané zadavateli, které mají v Rakousku umožnit vykonávání níže uvedených služeb:
a)
služby v oblasti řízení podatelny;
b)
služby s přidanou hodnotou související s elektronickými médii a poskytované zcela těmito médii;
c)
filatelistické služby;
d)
platební služby poskytované vlastním jménem.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Rakouské republice.
V Bruselu dne 2. dubna 2014.
A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA
(2014. április 2.)
bizonyos ausztriai postai ágazati szolgáltatásoknak a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők beszerzési eljárásainak összehangolásáról szóló 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alkalmazása alóli mentesítéséről
(az értesítés a C(2014) 2093. számú dokumentummal történt)
Csak a német nyelvű változat hiteles
(EGT-vonatkozású szöveg)
(2014/184/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők beszerzési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 30. cikke (5) és (6) bekezdésére;
mivel:
I. TÉNYEK
(1)
Az Österreichische Post AG (a továbbiakban: az Osztrák Posta) 2013. október 1-jei e-mail üzenetében a 2004/17/EK irányelv 30. cikkének (5) bekezdése szerinti kérelemmel fordult a Bizottsághoz. Az említett irányelv 30. cikke (5) bekezdése első albekezdésének megfelelően a Bizottság 2013. október 18-án levélben tájékoztatta erről az osztrák hatóságokat. A Bizottság 2013. december 5-i e-mail üzenetében az osztrák hatóságoktól, 2013. november 4-i, 2013. november 28-i, 2014. január 10-i és 2014. január 13-i e-mail üzeneteiben pedig a kérelmezőtől kért további tájékoztatást. A Bizottság az osztrák hatóságoktól azok 2013. december 18-i e-mail üzenetében, a kérelmezőtől pedig annak 2013. november 8-i, 2013. december 2-i, valamint 2014. január 14-i e-mail üzeneteiben kapott további tájékoztatást.
(2)
A kérelem bizonyos postai szolgáltatásokra, valamint az Osztrák Posta által Ausztria területén nyújtott egyes, a postai szolgáltatásoktól eltérő szolgáltatásokra vonatkozott. A kérelemben ismertetett szolgáltatások a következők:
a)
vállalati ügyfelek közötti (a továbbiakban: B2B), valamint vállalati és lakossági ügyfelek közötti (a továbbiakban: B2C) címzett levelekkel kapcsolatos, nemzeti szintű postai szolgáltatások (belföldi és bejövő levelek);
b)
lakossági ügyfelek közötti (a továbbiakban: C2C), valamint lakossági és vállalati ügyfelek közötti (a továbbiakban: C2B) címzett levelekkel kapcsolatos, nemzeti szintű postai szolgáltatások (belföldi és bejövő levelek);
c)
címzett nemzetközi (kimenő) B2B és B2C (a továbbiakban: B2X), valamint C2B és C2C (a továbbiakban: C2X) levelekkel kapcsolatos postai szolgáltatások;
d)
címzett reklámküldeményekkel kapcsolatos nemzeti és nemzetközi szintű postai szolgáltatások;
e)
címzetlen reklámküldeményekkel kapcsolatos nemzeti és nemzetközi szintű postai szolgáltatások;
f)
címzett és címzetlen hírlapokkal kapcsolatos postai szolgáltatások;
g)
postaszolgálat-irányítási szolgáltatások;
h)
elektronikus adathordozókhoz kapcsolódó és kizárólag ilyen adathordozón nyújtott értéknövelt szolgáltatások;
i)
bélyeggyűjtői szolgáltatások - különleges postai bélyegek;
j)
pénzügyi szolgáltatások.
II. JOGI KERET
(3)
A 2004/17/EK irányelv 30. cikke úgy rendelkezik, hogy a 2004/17/EK irányelv alkalmazási körébe tartozó tevékenység folytatására irányuló szerződés nem tartozhat az említett irányelv hatálya alá, ha abban a tagállamban, ahol a szerződést teljesítik, a tevékenység közvetlen módon ki van téve a versenynek olyan piacokon, amelyekre a belépés nem korlátozott. A versenynek való közvetlen kitettséget objektív szempontok alapján kell értékelni, figyelembe véve az érintett ágazat egyedi jellemzőit. A piaci belépés akkor minősül szabadnak, ha a tagállam végrehajtotta és alkalmazta az adott ágazatot vagy annak egy részét megnyitó, megfelelő közösségi jogszabályokat. E jogszabályokat a 2004/17/EK irányelv XI. melléklete sorolja fel, amely a postai ágazatra vonatkozóan a 97/67/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2) hivatkozik.
(4)
Ausztria végrehajtotta és alkalmazza a 2002/39/EK (3) és 2008/6/EK (4) európai parlamenti és tanácsi irányelvvel módosított 97/67/EK irányelvet. A jelenlegi kérelemmel érintett szolgáltatások egyikére sem vonatkozott fenntartás a kérelem időpontjában. Mivel Ausztria elérte a 2004/17/EK irányelv XI. mellékletében felsorolt jogszabályokban előírt piacnyitási szintet, ezen irányelv 30. cikke (3) bekezdése első albekezdésének megfelelően tekinthető úgy, hogy a piacra való belépés nem korlátozott.
(5)
Azt, hogy egy tevékenység egy adott piacon közvetlen módon ki van-e téve a versenynek, több kritérium alapján kell megállapítani, amelyek közül önmagában egyik sem döntő jelentőségű. A határozat által érintett piacokra vonatkozó egyik fontos paraméter az adott piac főbb szereplőinek piaci részesedése. További lehetséges kritérium lehet az összefonódás mértéke az adott piacokon. Mivel a határozat hatálya alá tartozó különböző tevékenységek feltételei eltérőek, a versenyhelyzet vizsgálata során figyelembe kell venni a különböző piacokon fennálló különböző helyzeteket.
(6)
Noha bizonyos esetekben a piac fogalmának szűkebb vagy tágabb meghatározása is elképzelhető, e határozat alkalmazásában az érintett piac pontos meghatározása nyitva hagyható, amennyiben az elemzés eredménye a szűkebb vagy a tágabb értelmű meghatározástól függetlenül ugyanaz marad.
(7)
Ez a határozat nem érinti a versenyszabályok alkalmazását. Így különösen a versenynek való közvetlen kitettség a 2004/17/EK irányelv 30. cikke szerinti értékeléséhez használt kritériumok és módszertan nem szükségképpen azonosak azokkal, amelyeket az EUMSZ 101. vagy 102. cikke, vagy a 139/2004/EK tanácsi rendelet (5) alapján végzett értékeléskor alkalmaznak.
III. ÉRTÉKELÉS
(8)
Szem előtt kell tartani, hogy e határozat célja annak megállapítása, hogy a kérelemmel érintett szolgáltatások ki vannak-e téve olyan mértékű versenynek (olyan piacokon, amelyekre a belépés a 2004/17/EK irányelv 30. cikke értelmében nem korlátozott), amely biztosítja, hogy a 2004/17/EK irányelvben meghatározott részletes beszerzési szabályok jelentette fegyelem hiányában is átlátható, megkülönböztetéstől mentes módon történik az érintett tevékenységek folytatására irányuló beszerzés, olyan kritériumok alapján, amelyek lehetővé teszik a beszerzők számára az általánosságban gazdaságilag legelőnyösebb megoldás azonosítását.
(9)
Ebben az összefüggésben emlékeztetni kell arra, hogy a fent meghatározott termékpiacokon jellemzően nagyszámú szereplő van jelen. A rendelkezésre álló információ alapján azonban e szereplők közül a 2004/17/EK irányelv értelmében kizárólag az Osztrák Posta minősül ajánlatkérőnek. Az Osztrák Posta versenytársainak az e határozattal érintett tevékenységek végzése céljából történő beszerzései nem tartoznak a 2004/17/EK irányelv hatálya alá. Következtetésképpen, e határozat alkalmazásában és a versenyjog sérelme nélkül, a piacelemzés nem a verseny adott piacon meglévő általános szintjére összpontosít, hanem azt értékeli, hogy az Osztrák Posta tevékenysége ki van-e téve a versenynek azokon a piacokon, amelyekre a belépés nem korlátozott.
(10)
A Bizottság határozathozatali gyakorlata (6) során arra az álláspontra helyezkedett, hogy a belföldi kézbesítési szolgáltatások és azok bármely szegmensének piaca a tagállam területére terjed ki. Ez a felosztás főként azon alapul, hogy ezeket a szolgáltatásokat nemzeti szinten nyújtják. A kérelmező álláspontja összhangban van a Bizottság gyakorlatával.
(11)
Mivel a kézbesítési szolgáltatások esetében nincs arra utaló körülmény, hogy a piac földrajzi kiterjedése tágabb vagy szűkebb volna, annak értékelése céljából, hogy teljesülnek-e a 2004/17/EK irányelv 30. cikkének (1) bekezdésében megállapított feltételek, továbbá a versenyjog sérelme nélkül, Ausztria területe tekintendő az érintett földrajzi piacnak.
(12)
A postai szolgáltatásoktól eltérő, e kérelem tárgyát képező szolgáltatások tekintetében a kérelmező úgy ítéli meg, hogy a piacok a tagállam területének felelnek meg. Mivel a kérelemmel érintett szolgáltatások e határozat alkalmazásában belföldi szolgáltatásnak minősülnek, továbbá a versenyjog sérelme nélkül, Ausztria területe tekinthető az érintett földrajzi piacnak.
(13)
A Bizottság korábbi határozathozatali gyakorlata szerint a kézbesítési szolgáltatások piaca a következő szegmensekre bontható:
a)
belföldi és határon átnyúló levélküldés (7);
b)
bejövő és kimenő határon átnyúló levélküldés (8);
c)
üzleti és lakossági levélküldés (9);
d)
címzett és címzetlen levélküldemények (10).
Címzett belföldi és bejövő B2X levelekkel kapcsolatos nemzeti szintű postai szolgáltatások
(14)
A kérelem szerint a címzett B2X levelekkel kapcsolatos postai szolgáltatások termékpiacát főként az ügyleti és reklámküldemények alkotják. Ügyleti küldemény a vállalkozások közötti, valamint a vállalkozások és magánszemélyek közötti kapcsolattartás, amely hatályos szerződéshez vagy a termékértékesítéshez és szolgáltatásnyújtáshoz kapcsolódik. Ügyleti küldemény például a közműszolgáltató által küldött számla, a bank által küldött fizetési formanyomtatvány és havi számlakivonat stb. Ausztriában az ügyleti küldemények 74 %-át számlák és pénzügyi kivonatok teszik ki (11). A számlák a címzettekhez elektronikus úton (e-számla) vagy postai kézbesítéssel juttathatók el.
(15)
A kérelmező szerint az üzleti levelek kézbesítési módja technológiai szempontból semleges, vagyis az elektronikus és postai kézbesítés azonos érintett piachoz tartozik. Ez az állítás nem felel meg a Bizottság korábbi gyakorlatának.
(16)
Ausztria jelenlegi jogi és ténybeli helyzetének kellő figyelembevételével az osztrák hatóságok felkérést kaptak (12) arra, hogy nyilvánítsanak véleményt az elektronikus és postai kézbesítés közötti helyettesítésről, közelebbről pedig az érintett termékpiac meghatározásáról. Az osztrák hatóságok nem tudtak további tájékoztatást adni (13) a kérelmező állításainak alátámasztására.
(17)
Meg kell jegyezni, hogy az Unió versenyszabályai szerint a helyettesíthetőséget többek között a termékjellemzők, valamint a termék ára és rendeletetése alapján kell elemezni.
(18)
A kérelmező szerint Ausztriában igen nagy mértékű az internet- és széles sávú szolgáltatások penetrációja, ami lehetővé teszi a postai kézbesítés elektronikus kommunikációs eszközökkel való helyettesítését. Ahhoz azonban, hogy lehetővé váljon például az automatikusan feldolgozható elektronikus számlák küldése és/vagy fogadása, különösen a B2B e-számlák esetében kiegészítő infrastruktúrára lehet szükség. Az ilyen infrastruktúra külső szolgáltató igénybevételét, speciális belső alkalmazást (14), elektronikus aláírást stb. tehet szükségessé. Ezenkívül a Bizottság rendelkezésére álló információk szerint az e-számlázás számos értéknövelt szolgáltatással társulhat (pl. lehetővé teszi az automatikus feldolgozást, a kifizetések harmadik fél általi finanszírozását - az ún. ellátásilánc-finanszírozást - stb.), emellett előnyöket is hordozhat (a feladó és a címzett számára egyaránt alacsonyabb költség, a feldolgozási és kifizetési idő lerövidülése, alacsonyabb archiválási költségek, kedvezményadás lehetősége a papíralapú számla helyett az e-számlázás választásakor stb.). A fentiek alapján számottevő eltérések állapíthatók meg a papíralapú számla és az e-számla jellemzőiben és rendeltetésében.
(19)
Az e-számlázás tekintetében a Bizottság megállapítja, hogy 2014 januárjától a szövetségi jogszabályok a vállalkozások és a kormányzati szervek viszonylatában kötelezően előírják az e-számlázás alkalmazását. Ez esetben a helyettesíthetőség kérdése nem lényeges, mivel a feladók nem választhatják meg a postai kézbesítés módját. Ezenkívül vannak olyan hasonló helyzetek, amelyekben az e-számlázás tényleges kötelezővé tételére egy nagy vevő vagy nagy beszállító kérését követően kerül sor (15).
(20)
A kérelmező hipotetikus monopolista tesztet végzett 451 ausztriai vállalkozástól gyűjtött felmérési adatok alapján. A felmérés közvetett kérdéssor útján, conjoint-elemzési technikákkal vizsgálta a papíralapú és elektronikus küldemények iránti preferenciákat. Az eredmények szerint a postai kézbesítés árának […] % (16)-os emelkedése […] %-kal csökkentené a levélküldés iránti keresletet. Ezekből az eredményekből ugyan arra lehet következtetni, hogy a papíralapú és az elektronikus küldemény azonos érintett piachoz tartozik, a felmérés kialakításának egyes technikai szempontjai kétségessé teszik az eredmények érvényességét. Például a termékeket meghatározó jellemzők körét olyan módon választott ák meg, amely elősegítheti az elektronikus kommunikációs eszközök előnyösebb megítélését. A vitatható feltételezések a conjoint-elemzés technikájának alkalmazásával kapcsolatos gazdasági szakirodalomban nem találhatók meg, és a becsült […] %-os csökkenésre gyakorolt hatásuk nem mérhető.
(21)
A kérelmező ezenkívül grafikonokat (17) is benyújtott a mennyiségek és árak alakulásáról (18), amelyek alapján a mennyiségek a felmérés elemzésében közöltnél sokkal kisebb árérzékenységet mutattak. E nyilvánvaló ellentmondás tisztázása érdekében a Bizottság felkérte a kérelmezőt, hogy bocsássa rendelkezésre a grafikonok elkészítéséhez és a kereslet érzékenységének számszerűsítéséhez felhasznált valós adatokat. A keresletnek a kérelmező által valós adatok alapján kiszámított érzékenysége az alkalmazott technikától függően […] és […] % között változott. Mindazonáltal a kérelmező az eredményeket nem a sztenderd ökonometriai elemzés (19) alkalmazásával kapta. A bizottsági szolgálatok által azonos adatokon, a gazdasági szakirodalomban közölt sztenderd ökonometriai technikák alkalmazásával végzett elemzés előzetes eredményei alapján a mennyiségek árváltozásra való érzékenysége alacsonyabb, akár […] % is lehet.
(22)
Ezért nincs megbízható és meggyőző bizonyíték arra, hogy az elektronikus és a postai kézbesítés ténylegesen helyettesíthető.
(23)
Azok az ügyfelek - vállalati és lakossági ügyfelek egyaránt - amelyek nem képesek vagy nem hajlandók áttérni az elektronikus kapcsolattartásra, továbbra is szegmentált, meghatározott piacot alkotnak, amelyet feltehetően kizárólag a kérelmező lát el. Az Osztrák Posta jelenleg a papíralapú levélküldés piacán jelentős többségi részesedéssel bír (20). A piacra lépés, valamint a szolgáltatás nyújtásához szükséges hálózat üzemeltetésének fix költségei a piacra lépés és a verseny akadályának tekinthetők. Az Osztrák Posta pozícióját valószínűleg nem fenyegeti a jövőben szűkülő piac, ahol a potenciális belépők - tekintettel a megtérülést igénylő fix költségek mértékére - a jelenlegi piaci feltételekhez képest még nehezebben válhatnak jövedelmezővé. E gyakorlatilag monopolisztikus helyzetben nem feltételezhető, hogy a nemzeti szolgáltatóra olyan erős ösztönzés vagy korlát hatna, amely az inputok beszerzése során versenypiaci viselkedésre kényszerítené.
(24)
Az Osztrák Postának módjában áll, hogy a költségnövekedést az ügyfelekre hárítsa (21), akiknek a postai kézbesítés iránti eredendő preferenciájukból adódóan nem lenne más választásuk, minthogy az áremelkedést elviseljék. Ugyanezen okból az Osztrák Posta egyértelműen domináns helyzete nem garantálja, hogy az egy esetleges költségcsökkenést az ügyfelekkel szemben is érvényesítsen.
(25)
Ezért nem fogadható el a kérelmező azon állítása, hogy az elektronikus és a postai kézbesítés azonos érintett piachoz tartozik.
(26)
Az elektronikus kommunikációs eszközök terjedésének egyik fő hatása a levélpiac méretének csökkenése, ennek ellenére nem állapítható meg, hogy az elektronikus kapcsolattartás közvetlen versenyt jelentene a postai kézbesítés piacán.
(27)
További különbségtétel lehetséges a címzettek típusa alapján is: a B2X szegmensen belül a vállalati (B2B) és lakossági ügyfelek (B2C) részére történő kézbesítés megkülönböztetése, mivel a B2C kézbesítés sűrűbb hálózatot igényel a B2B kézbesítésnél.
(28)
Mindazonáltal úgy tűnik, hogy a versenyhelyzet értékelése mindkét forgatókönyv esetén (egyrészt két különálló - B2B és B2C - piacot, másrészt egyetlen B2X piacot feltételezve) ugyanazon eredményre vezetne.
(29)
A kérelmező szerint a címzett belföldi és bejövő B2X levelekkel kapcsolatos postai szolgáltatások (22) azonos piachoz tartoznak. Mivel az értékelés eredménye attól függetlenül azonos, hogy az említett szolgáltatásokat különállónak vagy azonos piachoz tartozónak tekintjük, e határozat nem tesz különbséget, és az érintett piac pontos meghatározását e tekintetben nyitva hagyja.
(30)
A fenti információk alapján, e határozat alkalmazásában és a versenyjog sérelme nélkül a címzett B2X levelekkel kapcsolatos postai szolgáltatások piaca tekinthető az érintett termékpiacnak, ugyanakkor az érintett piac pontos meghatározását nyitva lehet hagyni.
(31)
A rendelkezésre álló információk (23) alapján az Osztrák Posta igen erős pozícióval, mintegy […] %-os piaci részesedéssel rendelkezik az említet piacon.
(32)
A Bizottság megjegyzi, hogy a postai piac 2011 januárja óta a 2008/6/EK irányelvnek megfelelően teljes mértékben liberalizált, és a liberalizáció eddig csak azt eredményezte, hogy a versenytársak összesen a leginkább versenyképes szegmensben, a címzett B2X levelekkel kapcsolatos szolgáltatások piacán is csupán […] %-os becsült piaci részesedést szereztek meg.
(33)
Ennélfogva nem állapítható meg, hogy Ausztriában a vizsgált szolgáltatási kategóriák közvetlenül ki vannak téve a versenynek. Következtetésképpen a 2004/17/EK irányelv 30. cikkének (1) bekezdése nem alkalmazandó azokra a szerződésekre, amelyek lehetővé teszik e tevékenységek Ausztriában történő folytatását.
Címzett belföldi és bejövő C2X levelekkel kapcsolatos nemzeti szintű postai szolgáltatások
(34)
A címzett C2X levelekkel kapcsolatos postai szolgáltatások esetében a kérelmező szintén azt állítja, hogy az elektronikus és postai kézbesítés azonos érintett piachoz tartozik. Ez az állítás nem felel meg a Bizottság korábbi gyakorlatának.
(35)
Az osztrák hatóságok felkérést kaptak (24) arra, hogy nyilvánítsanak véleményt a címzett C2X levelek esetében az elektronikus és postai kézbesítés közötti helyettesítésről, közelebbről pedig az érintett termékpiac meghatározásáról. Az osztrák hatóságok nem tudtak további tájékoztatást adni (25) a kérelmező állításainak alátámasztására.
(36)
A kérelmező szerint Ausztriában igen nagy mértékű az internet- és széles sávú szolgáltatások penetrációja, ami a postai kézbesítés elektronikus kommunikációs eszközökkel való helyettesítésének lehetőségére utal. Egy nemrégen készült tanulmány (26) szerint azonban az osztrák lakosság csaknem 30 %-a egyáltalán nem használ internetet, 55 %-a nem használ internetbankot, és 75 %-a nem tölt ki online űrlapot ügyintézéshez.
(37)
A kérelmező nem nyújtott be további empirikus bizonyítékokat állításai alátámasztására és a helyettesíthetőség igazolására.
(38)
A fentiek figyelembevételével nem állapítható meg az, hogy a címzett C2X levelek esetében az elektronikus és a postai kézbesítés azonos érintett piachoz tartozik.
(39)
E határozat alkalmazásában és a versenyjog sérelme nélkül a címzett C2X levelekkel kapcsolatos postai szolgáltatások piaca tekinthető az érintett termékpiacnak.
(40)
A rendelkezésre álló információk (27) alapján az Osztrák Posta piaci részesedése mintegy […] %-os volt.
(41)
A postai piac 2011 januárja óta a 2008/6/EK irányelvnek megfelelően teljes mértékben liberalizált. A Bizottság megjegyzi, hogy a liberalizáció eddig csak azt eredményezte, hogy a versenytársak összesen […] %-os becsült piaci részesedést szereztek meg.
(42)
Ennélfogva nem állapítható meg, hogy Ausztriában a vizsgált szolgáltatási kategóriák közvetlenül ki vannak téve a versenynek. Következtetésképpen a 2004/17/EK irányelv 30. cikkének (1) bekezdése nem alkalmazandó azokra a szerződésekre, amelyek lehetővé teszik e tevékenységek Ausztriában történő folytatását.
Kimenő címzett B2X és C2X levelekkel kapcsolatos határon átnyúló postai szolgáltatások
(43)
A kérelmező szerint e piac esetében is a határon átnyúló jelleggel kézbesített levelek kézbesítési módja technológiai szempontból semleges, így az elektronikus és postai kézbesítési szolgáltatások azonos érintett piachoz tartoznak. Ez az állítás a címzett belföldi és bejövő B2X és C2X levelekkel kapcsolatos postai szolgáltatásokra vonatkozóan feljebb leírtakkal lényegében azonos okokból nem fogadható el.
(44)
A Bizottság korábbi határozatai (28) különbséget tesznek a határon átnyúló jelleggel kézbesített bejövő és kimenő küldeményekkel kapcsolatos szolgáltatások között.
(45)
A (29) preambulumbekezdés kifejti, hogy e határozat alkalmazásában a bejövő postai szolgáltatások a címzett B2X, illetve C2X levelekkel kapcsolatos postai szolgáltatások belföldi piacához tartozónak tekinthetők. Emiatt kizárólag a kimenő postai szolgáltatások tekintendők az érintett piacnak.
(46)
A határon átnyúló levélpostai szolgáltatások piacán a verseny igen eltérő a lakossági és a vállalati szegmensben. A magánszemélyek számára általában az egyetlen lehetőség, hogy a nemzetközi küldeményeket a nemzeti egyetemes szolgáltatójuknál adják fel. A magánszemélyek által feladott mennyiség általában nem elegendő ahhoz, hogy a piacra újonnan belépőket ösztönözze.
(47)
Meg kell jegyezni, hogy a versenyhelyzet az egyes városok méretétől (lakosságszámától) is függ amiatt, hogy a határon átnyúló szolgáltatók nem tartanak fenn országos hozzáférési hálózatot, hanem általában közvetlenül az ügyfél helyszínén veszik fel a küldeményeket.
(48)
A Bizottság korábbi gyakorlata (29) különbséget tett a címzett B2X levelek piacán, valamint a címzett C2X levelek piacán nyújtott határon átnyúló postai szolgáltatások között.
(49)
Nem bizonyítható, hogy a helyzet Ausztriában eltérő lenne, ezért e határozat a versenyjog sérelme nélkül két külön termékpiacot vizsgál, nevezetesen a címzett kimenő B2X levelekkel kapcsolatos határon átnyúló postai szolgáltatásokét, valamint a címzett kimenő C2X levelekkel kapcsolatos határon átnyúló postai szolgáltatásokét.
(50)
Az Osztrák Posta az egyes piacokra vonatkozóan sem a saját, sem fő versenytársai részesedéséről nem adott részletes tájékoztatást (30). Az említett piacokat jellemző verseny mértékére vonatkozó információk hiányában nem állapítható meg, hogy teljesülnek a 2004/17/EK irányelv 30. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltételek, amelyek alapján a címzett kimenő B2X levelekkel kapcsolatos határon átnyúló postai szolgáltatások, valamint a címzett kimenő C2X levelekkel kapcsolatos határon átnyúló postai szolgáltatások Ausztriában mentességet kaphatnának. Következtetésképpen a 2004/17/EK irányelv 30. cikkének (1) bekezdése nem alkalmazandó azokra a szerződésekre, amelyek lehetővé teszik e tevékenységek Ausztriában történő folytatását.
Címzett reklámküldeményekkel kapcsolatos nemzeti és nemzetközi szintű postai szolgáltatások
(51)
A címzett reklámküldemény olyan postai küldemény, amely kizárólag hirdetést, üzletszerzési vagy reklámanyagot tartalmaz, és azonos üzenet alkot. Az ilyen típusú reklámküldeményen, amely vállalkozásoknak vagy magánszemélyeknek címezhető, szerepelnie kell az ügyfél nevének és címének, továbbá az kizárólag az ügyfél hozzájárulásával kézbesíthető.
(52)
A kérelmező szerint a címzett reklámküldemények piaca a címzett B2X levelekkel kapcsolatos postai szolgáltatások piaca részének tekinthető, erre vonatkozóan azonban nem nyújtott be empirikus bizonyítékot. A kérelmező állítása nem felel meg a 2007/564/EK (31) bizottsági határozatnak.
(53)
E határozat alkalmazásában és a versenyjog sérelme nélkül a címzett reklámküldeményekkel kapcsolatos postai szolgáltatások piaca tekinthető az érintett termékpiacnak.
(54)
Tájékoztatása szerint (32) a kérelmező a címzett reklámküldemények piacán […] %-os részesedéssel rendelkezik.
(55)
A címzett reklámküldemények postai piaca 2011 januárjától teljesen liberalizált. A Bizottság megjegyzi, hogy a liberalizáció eddig csak azt eredményezte, hogy a versenytársak összesen […] %-os becsült piaci részesedést szereztek meg.
(56)
Ennélfogva nem állapítható meg, hogy Ausztriában a vizsgált szolgáltatási kategóriák közvetlenül ki vannak téve a versenynek. Következtetésképpen a 2004/17/EK irányelv 30. cikkének (1) bekezdése nem alkalmazandó azokra a szerződésekre, amelyek lehetővé teszik e tevékenységek Ausztriában történő folytatását.
Címzetlen reklámküldeményekkel kapcsolatos nemzeti és nemzetközi szintű postai szolgáltatások
(57)
A címzetlen reklámküldemény jellemzője a konkrét kézbesítési cím hiánya. Olyan kéretlen reklámküldemény, amely megfelel bizonyos feltételeknek, pl. egységes súly, formátum, tartalom és kivitel a címzettek egy csoportjának történő kézbesítéshez.
(58)
A kérelmező meghatározása szerint a címzetlen reklámküldemények érintett termékpiaca magában foglalja az egyéb médiumokban, például a napilapokban, valamint a regionális hetilapokban megjelenő hirdetéseket is. Ennek alapja, hogy az osztrák kartellbíróság 2009-ben elfogadta (33), hogy mind a közvetlen reklám, mind a címzetlen reklám azonos érintett piachoz tartozónak tekinthető az ingyenesen terjesztett hírlapok esetében. A bíróság azonban a helyettesíthetőséget csak nagy ügyfelek (pl. kiskereskedelmi hálózatok) esetében ismerte el, és több különbségtételt alkalmazott az érintett földrajzi piac tekintetében (attól függően, hogy a reklámkampány helyi, regionális vagy országos).
(59)
A kérelmező e megállapítást valamennyi hírlapra kiterjesztette, és arra utalt, hogy az ingyenes/címzetlen küldemény versenyez az összes hírlapban megjelenő hirdetéssel. A kérelmező hipotetikus monopolista tesztet végzett 248 válaszadótól gyűjtött felmérési adatok alapján. A teszt eredményeit megfelelően figyelembe vették. Az osztrák kartellbíróság ítéletének a kérelmező általi tág értelmezése azonban nem felel meg a Bizottság korábbi gyakorlatának (34), amely szerint a különböző médiumtípusok (elektronikus, televízió, rádió, nyomtatott) inkább kiegészítik egymást, semmint felcserélhetők egymással.
(60)
Az osztrák hatóságok felkérést kaptak (35) arra, hogy az említett kartellbírósági ítélet, valamint Ausztria jelenlegi jogi és ténybeli helyzetének kellő figyelembevételével nyilvánítsanak véleményt a címzetlen reklámküldemények javasolt meghatározásáról. Az osztrák hatóságok nem tudtak további tájékoztatást adni (36) a kérelmező állításainak alátámasztására.
(61)
Emiatt a jelenleg a Bizottság rendelkezésére álló információk nem kellően meggyőzőek a kérelmező által javasolt piacmeghatározás alátámasztásához.
(62)
Ezért e határozat alkalmazásában és a versenyjog sérelme nélkül a címzetlen reklámküldeményekkel kapcsolatos postai szolgáltatások piaca tekinthető az érintett termékpiacnak.
(63)
Tájékoztatása szerint (37) a kérelmező a címzetlen reklámküldemények piacán […] %-os részesedéssel rendelkezik. A kérelmező nem tudott tájékoztatást adni fő versenytársai piaci részesedéséről. A rendelkezésre álló információk alapján azonban a versenytársak többsége nem rendelkezik országos lefedettséggel.
(64)
Ennélfogva nem állapítható meg, hogy Ausztriában a vizsgált szolgáltatási kategóriák közvetlenül ki vannak téve a versenynek. Következtetésképpen a 2004/17/EK irányelv 30. cikkének (1) bekezdése nem alkalmazandó azokra a szerződésekre, amelyek lehetővé teszik e tevékenységek Ausztriában történő folytatását.
Címzett és címzetlen hírlapok rendes időben történő kézbesítésével kapcsolatos postai szolgáltatások
(65)
A 2007/564/EK határozat különbséget tett a hírlapok korai és rendes időben történő kézbesítése között.
(66)
A kérelmező nem végez korai hírlapkézbesítést (38), a hírlapokat rendes időben kézbesíti.
(67)
E határozat alkalmazásában és a versenyjog sérelme nélkül a címzett és címzetlen hírlapok rendes időben történő kézbesítésével kapcsolatos postai szolgáltatások piaca tekinthető az érintett termékpiacnak.
(68)
Az Osztrák Posta az említett piacon […] %-os részesedéssel rendelkezik (39). A fő versenytársak a kiadók által szervezett országos vagy regionális hálózatok, amelyek a címzett és címzetlen hírlapokat a háztartások részére kézbesítik. E versenytársak azonban együttesen csupán […] %-os piaci részesedéssel rendelkeznek.
(69)
Ennélfogva nem állapítható meg, hogy Ausztriában a vizsgált szolgáltatási kategóriák közvetlenül ki vannak téve a versenynek. Következtetésképpen a 2004/17/EK irányelv 30. cikkének (1) bekezdése nem alkalmazandó azokra a szerződésekre, amelyek lehetővé teszik e tevékenységek Ausztriában történő folytatását.
Postaszolgálat-irányítási szolgáltatások
Postaszolgálat-irányítás
(70)
A postaszolgálat-irányítás a küldemények szervezeten belüli feldolgozására kínál megoldást az ügyfeleknek. A szolgáltató a konkrét igényektől függően egyedi megoldásokat dolgoz ki, amelyek egyes tevékenységek, vagy akár a küldemények teljes körű feldolgozását foglalják magukban.
(71)
A postaszolgálat-irányítás piacához tartozik valamennyi olyan szolgáltatás, amely a postai küldemények vállalkozáson belüli feldolgozását támogatja. E belső folyamatokat a jobb hatékonyság érdekében gyakran harmadik felekhez szervezik ki, a harmadik felek pedig gyakran kombinálják azokat további tevékenységekkel annak érdekében, hogy az adott tevékenységet végzők kapacitását a lehető legnagyobb mértékben kihasználják. A szolgáltatók ezért nyújtanak különböző irodai szolgáltatásokat, például szkennelési, másolási és telefonos szolgáltatásokat a küldeményfeldolgozási szolgáltatások mellett.
(72)
A postaszolgálat-irányítás munkaerő-kölcsönzés vagy szolgáltatási szerződés keretében végezhető. Ezért a piac mind a szolgáltatási szerződés, mind a munkaerő-kölcsönzés keretében végzett tevékenységeket magában foglalja. A kérelmező az említett szolgáltatásokat szolgáltatási szerződés keretében nyújtja.
(73)
A versenyjog sérelme nélkül az előző bekezdések szerint meghatározott postaszolgálat-irányítási piacon az Osztrák Posta a kérelem (40) szerint 2010-ben […], 2011-ben […], 2012-ben […] %-os részesedéssel rendelkezett.
(74)
Az első két versenytárs összesített piaci részesedése 2010-ben és 2011-ben […] %, 2012-ben […] % volt. Ilyen arányú piaci részesedés mellett jelentős versenypiaci nyomást gyakorolhatnak az Osztrák Postára.
(75)
Ezért úgy kell tekinteni, hogy a fenti két preambulumbekezdésben felsorolt tényezők az Osztrák Posta versenynek való közvetlen kitettségét jelzik.
Nyomdai szolgáltatások
(76)
A nyomdai szolgáltatások az ismétlődő üzleti folyamatok (számla, emlékeztető, levelezés, leolvasási jegyzőkönyv, bérjegyzék) során szükséges anyagok nyomtatását, borítékolását, logisztikáját és feldolgozását foglalják magukban.
(77)
A jobb költséghatékonyság érdekében a vállalkozások e belső folyamatokat gyakran szervezik ki harmadik félhez.
(78)
Létezik piaca az elektronikus és digitális nyomtatási eljárásoknak, ahol az ügyfél elektronikusan továbbítja a nyomtatni kívánt anyagot, a nyomtatás, hajtogatás, borítékolás stb. további szolgáltatásait pedig a szolgáltató végzi. Az ügyfélnek így nem kell beszereznie az e szolgáltatásokhoz szükséges berendezéseket.
(79)
A versenyjog sérelme nélkül az előző bekezdések szerint meghatározott nyomdai szolgáltatások piacán az Osztrák Posta a kérelem (41) szerint 2010-ben és 2011-ben […] %-os, 2012-ben […] %-os részesedéssel rendelkezett.
(80)
Az érintett osztrák piac nagymértékben tagolt. E piacon nagyszámú vállalkozás működik. […] %-ot meghaladó piaci részesedéssel azonban csak egy versenytárs rendelkezik.
(81)
Ezért úgy kell tekinteni, hogy a fenti két preambulumbekezdésben felsorolt tényezők az Osztrák Posta versenynek való közvetlen kitettségét jelzik.
Elektronikus adathordozókhoz kapcsolódó és kizárólag ilyen adathordozón nyújtott értéknövelt szolgáltatások
Címértékesítési, -adat- és -összehasonlítási szolgáltatások (címforgalmazás)
(82)
A kérelmező a címadat-szolgáltatások széles körét nyújtja olyan vállalkozásoknak, amelyek javítani kívánják az ügyfeleik címállományában szereplő adatok minőségét.
(83)
A versenyjog sérelme nélkül az előző bekezdések szerint meghatározott címforgalmazási piacon az Osztrák Posta a rendelkezésre álló információk (42) szerint 2010-ben […], 2011-ben […], 2012-ben […] %-os részesedéssel rendelkezett. A legnagyobb versenytárs […] %-os piaci részesedéssel rendelkezett, amely 2010 óta gyors ütemben nő.
(84)
Ezért úgy kell tekinteni, hogy a felsorolt tényezők az Osztrák Posta versenynek való közvetlen kitettségét jelzik.
Elektronikus levelezés
(85)
Az Osztrák Posta az elektronikus kommunikáció piacán is jelen van, ahol többek között a következő szolgáltatásokat nyújtja: kézbesítési modul (írásos dokumentumok teljes mértékben automatizált, biztonságos kézbesítése magánszemélyeknek), e-számlázás, e-bérjegyzék (közvetlenül a bérszámfejtő rendszerből előállított, az alkalmazottak számára internetbankon keresztül elérhető bérjegyzékek). Az elektronikus levelezési piacon végzett tevékenység döntő részét az e-számlázás teszi ki.
(86)
A versenyjog sérelme nélkül az előző bekezdések szerint meghatározott elektronikus levelezési piacon a kérelmező a rendelkezésre álló információk (43) szerint 2010-ben […], 2011-ben […], 2012-ben […] %-os részesedéssel rendelkezett.
(87)
Ezért úgy kell tekinteni, hogy a felsorolt tényezők az Osztrák Posta versenynek való közvetlen kitettségét jelzik.
Bélyeggyűjtői szolgáltatások
(88)
E határozat alkalmazásában és a Bizottság korábbi gyakorlatának (44) megfelelően a bélyeggyűjtői szolgáltatások meghatározása „bélyeg és bélyeggel összefüggő termékek értékesítése elsősorban bélyeggyűjtők, illetve korlátozott mértékben ajándék- és emléktárgyvásárlók részére”.
(89)
Az új különleges osztrák postabélyegek kibocsátása az Osztrák Posta feladata. A külföldi postai szolgáltatók szintén bocsátanak ki különleges bélyegeket a bélyeggyűjtői piac számára. A bélyeggyűjtői piac azonban nem korlátozódik az új különleges bélyegekre, hanem magában foglalja az aukciósházak és bélyegkereskedők általi, valamint különféle internetes értékesítési és aukciós oldalakon keresztül történő értékesítést is.
(90)
A bélyeggyűjtői szolgáltatásoknak a versenyjog sérelme nélkül meghatározott piacán az Osztrák Posta 2010-ben […], 2011-ben […], 2012-ben […] %-os becsült (45) részesedéssel rendelkezett.
(91)
Ezért úgy kell tekinteni, hogy a felsorolt tényezők a versenynek való közvetlen kitettséget jelzik a bélyeggyűjtői szolgáltatások piacán.
Pénzügyi szolgáltatások
(92)
A 2004/17/EK irányelv 6. cikke (2) bekezdése c) pontjának megfelelően az irányelv előírásai csak olyan mértékben vonatkoznak az említett c) pont negyedik francia bekezdésében meghatározott pénzügyi szolgáltatások nyújtására, amennyiben az ilyen szolgáltatásokat a rendelkezés b) pontjában meghatározott postai szolgáltatásokat is nyújtó szervezetek biztosítják.
(93)
Az Osztrák Posta a következő pénzügyi szolgáltatásokat nyújtja:
a)
saját nevében: fizetési szolgáltatások - postai kézbesítők által végzett készpénzbeszedés (csomagkézbesítéskor, „Nachnahme”), valamint hátralékbehajtás („Postauftrag”);
b)
az Österreichische Postsparkasse Aktiengesellschaft (BAWAG PSK) nevében és költségére: készpénzfelvétel és takarékszámla.
(94)
A Bizottság korábbi gyakorlatának (46) megfelelően e határozat alkalmazásában és a versenyjog sérelme nélkül a fizetési szolgáltatások, a készpénzfelvétel és a takarékszámla-közvetítés piacai tekinthetők érintett termékpiacnak.
(95)
Az Osztrák Posta saját nevében a (93) preambulumbekezdés a) pontjában felsorolt fizetési szolgáltatásokat nyújtja. Az Osztrák Posta e piacon kevesebb mint […] %-os piaci részesedéssel rendelkezik, és a fizetési szolgáltatások nyújtásában bankokkal és pénzügyi intézményekkel versenyez, amelyek jelentős versenypiaci nyomást gyakorolhatnak az Osztrák Postára.
(96)
Ezért úgy kell tekinteni, hogy a felsorolt tényezők a versenynek való közvetlen kitettséget jelzik az Osztrák Posta saját nevében nyújtott fizetési szolgáltatások piacán.
(97)
Az Osztrák Posta nem adott tájékoztatást (47) saját és fő versenytársai piaci részesedéséről a BAWAG PSK nevében nyújtott szolgáltatások, nevezetesen a készpénzfelvétel és a takarékszámlák piacán.
(98)
A BAWAG PSK nevében nyújtott szolgáltatások egyes termékpiacait jellemző verseny mértékére vonatkozó információk hiányában nem állapítható meg, hogy teljesülnek a 2004/17/EK irányelv 30. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltételek. Következtetésképpen az említett irányelv 30. cikkének (1) bekezdése nem alkalmazandó azokra a szerződésekre, amelyek lehetővé teszik e tevékenységek Ausztriában történő folytatását.
IV. KÖVETKEZTETÉSEK
(99)
Tekintettel a (2)-(98) preambulumbekezdésben megvizsgált tényezőkre, a 2004/17/EK irányelv 30. cikkének (1) bekezdésében a versenynek való közvetlen kitettségre vonatkozó feltételt teljesítettnek kell tekinteni a következő, Ausztriában nyújtott szolgáltatások tekintetében:
a)
postaszolgálat-irányítási szolgáltatások;
b)
elektronikus adathordozókhoz kapcsolódó és kizárólag ilyen adathordozón nyújtott értéknövelt szolgáltatások;
c)
bélyeggyűjtői szolgáltatások;
d)
saját néven nyújtott fizetési szolgáltatások.
(100)
Mivel a piachoz való korlátlan hozzáférés feltétele teljesítettnek tekinthető, a 2004/17/EK irányelv nem alkalmazandó abban az esetben, ha az ajánlatkérők a (99) preambulumbekezdés a)-d) pontjában felsorolt szolgáltatások nyújtását Ausztriában lehetővé tevő szerződéseket ítélik oda, sem pedig ha az ilyen tevékenységek Ausztriában való folytatására szerveznek tervpályázatot.
(101)
Ez a határozat a 2013. október és 2014. január közötti jogi és ténybeli helyzeten alapul, ahogyan az az Osztrák Posta és az osztrák hatóságok által benyújtott információkból kirajzolódik. Ez a határozat felülvizsgálható, amennyiben a jogi vagy ténybeli helyzet lényeges változása következtében már nem teljesülnek a 2004/17/EK irányelv 30. cikkének (1) bekezdésének alkalmazhatóságára vonatkozó feltételek.
(102)
Mindazonáltal úgy kell tekinteni, hogy az Osztrák Posta kérelmében szereplő, Ausztria területén végzett egyéb tevékenységek tekintetében nem teljesül a versenynek való közvetlen kitettségre vonatkozó, a 2004/17/EK irányelv 30. cikkének (1) bekezdésben meghatározott feltétel.
(103)
Mivel az e kérelem tárgyát képező egyes szolgáltatások továbbra is a 2004/17/EK irányelv hatálya alá tartoznak, emlékeztetni kell arra, hogy a több tevékenységre kiterjedő szerződéseket a 2004/17/EK irányelv 9. cikkének megfelelően kell kezelni. Ez azt jelenti, hogy ha az ajánlatkérő olyan, ún. vegyes beszerzést hajt végre, amely egyaránt szolgál a 2004/17/EK irányelv alkalmazása alól mentesített, valamint az alól nem mentesített tevékenységek finanszírozására, azokat a tevékenységeket kell figyelembe venni, amelyek a szerződés fő célját képezik. Azon vegyes beszerzések esetében, ahol az alapvető cél a nem mentesített tevékenységek támogatása, a 2004/17/EK irányelv rendelkezései alkalmazandók. Ha lehetetlen objektíven megállapítani, hogy mely tevékenységre irányul elsősorban a szerződés, a szerződést a 2004/17/EK irányelv 9. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett szabályokkal összhangban kell odaítélni.
(104)
Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a közbeszerzési tanácsadó bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A 2004/17/EK irányelv nem alkalmazható az ajánlatkérő felek által odaítélt, és Ausztriában megvalósítandó következő szolgáltatásokat lehetővé tevő szerződésekre:
a)
postaszolgálat-irányítási szolgáltatások;
b)
elektronikus adathordozókhoz kapcsolódó és kizárólag ilyen adathordozón nyújtott értéknövelt szolgáltatások;
c)
bélyeggyűjtői szolgáltatások;
d)
saját néven nyújtott fizetési szolgáltatások.
2. cikk
Ennek határozatnak az Osztrák Köztársaság a címzettje.
Kelt Brüsszelben, 2014. április 2-án.