PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 24. dubna 2014
o finančním příspěvku Unie na opatření dozoru a jiná nouzová opatření provedená v Estonsku, Lotyšsku, Litvě a Polsku proti africkému moru prasat
(oznámeno pod číslem C(2014) 2551)
(Pouze estonské, litevské, lotyšské a polské znění je závazné)
(2014/236/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na rozhodnutí Rady 2009/470/ES ze dne 25. května 2009 o některých výdajích ve veterinární oblasti (1), a zejména na článek 8 uvedeného rozhodnutí,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie a kterým se zrušuje nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (2), a zejména na článek 84 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Africký mor prasat je infekční, obvykle smrtelná virová nákaza prasat domácích a prasat divokých, která způsobuje vážná narušení obchodu s živými prasaty a produkty získanými z prasat uvnitř Unie a jejich vývozu do třetích zemí.
(2)
Po potvrzení afrického moru prasat v Gruzii v roce 2007 se nákaza rozšířila do Ruské federace, kde byla hlášena četná ohniska uvedené nákazy u prasat domácích a prasat divokých v evropské části Ruska. V červnu 2013 Bělorusko potvrdilo ohnisko afrického moru prasat u prasat v domácím chovu v regionu Grodno asi čtyřicet kilometrů od hranice s Litvou a v blízkosti hranice s Polskem.
(3)
Prováděcím rozhodnutím Komise 2013/498/EU (3) byl stanoven finanční příspěvek Unie na opatření dozoru a jiná nouzová opatření proti africkému moru prasat provedená v roce 2013 v Estonsku, Lotyšsku, Litvě a Polsku, což jsou členské státy přímo ohrožené zavlečením této nákazy.
(4)
V lednu 2014 byla hlášena nákaza u populace prasat divokých na Ukrajině a dále se šíří v Bělorusku a Ruské federaci. Nadto byly v lednu 2014 zjištěny dva případy afrického moru prasat u populace prasat divokých v Litvě a několik dní poté byly ohlášeny další dva případy u prasat divokých v Polsku. V obou uvedených členských státech se nákaza vyskytla v blízkosti hranic s Běloruskem. Situace ohledně afrického moru prasat v zemích sousedících s Evropskou unií tudíž představuje přetrvávající hrozbu pro hospodářství s chovem prasat v Unii, jelikož virus může být zavlečen do členských států sousedících s třetími zeměmi, v nichž se nákaza vyskytuje, prostřednictvím prasat divokých, která vstupují na území Unie z oblastí s výskytem nákazy, ale rovněž prostřednictvím vozidel, která přepravovala živá zvířata, nebo nepovoleným dovozem produktů získaných z prasat do Unie.
(5)
Riziko zavlečení afrického moru prasat do Unie je vzhledem k výskytu a vývoji této nákazy v příhraničním území Běloruska, Ruské federace a Ukrajiny vyšší v případě Estonska, Lotyšska, Litvy a Polska. Tyto členské státy informovaly Komisi a ostatní členské státy o opatřeních, jež hodlají přijmout za účelem ochrany svých území i území ostatních členských států.
(6)
V roce 2013 Estonsko, Lotyšsko, Litva a Polsko zavedly dozor pro včasné zjištění afrického moru prasat u prasat divokých i u prasat domácích. V zájmu lepší prevence afrického moru prasat je třeba provést určité činnosti dozoru na území uvedených členských států.
(7)
Jedním z hlavních preventivních opatření proti zavlečení afrického moru prasat do Unie je očista a dezinfekce vozidel, která mohla přijít do styku s virem afrického moru prasat. Z toho důvodu prováděcí rozhodnutí Komise 2013/426/EU (4) stanoví určitá opatření proti zavlékání afrického moru prasat z Běloruska a Ruské federace do Unie a dále stanoví, aby vozidla, která přepravovala živá zvířata a která na území Unie vstupují z oblastí s výskytem nákazy, byla náležitě očištěna a vydezinfikována.
(8)
Bez ohledu na ustanovení nařízení Komise (ES) č. 206/2009 (5) je riziko zavlečení afrického moru prasat do Unie prostřednictvím zásilek pro osobní spotřebu, které obsahují produkty získané z prasat a jsou zasílány poštou nebo převáženy v zavazadlech cestujících přijíždějících zejména z Běloruska, Ruské federace a Ukrajiny, vyšší než zanedbatelné a vyžaduje doplňková opatření a kontroly v místech vstupu.
(9)
Navíc celá řada zúčastněných stran, včetně veterinárních lékařů, profesionálních a neprofesionálních chovatelů, řidičů kamionů, celních zástupců, cestujících a široké veřejnosti, by měla být upozorněna na rizika zavlečení afrického moru prasat a jeho důsledky prostřednictvím cílených informačních kampaní zaměřených na zvýšení povědomí o nákaze a připravenosti na ni v rámci pohotovostních plánů vypracovaných podle směrnice Rady 2002/60/ES (6) k zajištění rychlé reakce v případě zavlečení afrického moru prasat.
(10)
V roce 2014 byl zjištěn africký mor prasat u prasat divokých v Litvě a v Polsku, přičemž oba tyto členské státy jsou přímo ohroženy výskytem této nákazy za hranicemi v Bělorusku. Aby omezily riziko rozšíření nákazy na svém území na minimum, hodlají Litva a Polsko snížit hustotu výskytu vnímavých hostitelských zvířat v hospodářstvích s nízkou úrovní biologické ochrany v zamořené oblasti podporou porážky prasat a zákazem doplňování stavů v hospodářstvích s chovem prasat po dobu alespoň jednoho roku. V prosinci 2013 Estonsko, Lotyšsko, Litva a Polsko předložily své plány a odhady nákladů na provádění nouzových opatření v oblastech, které jsou považovány za oblasti se zvýšeným rizikem zavlečení afrického moru prasat z Běloruska, Ruské federace a Ukrajiny, v roce 2014. Plány byly posouzeny Komisí pro účely finančního příspěvku Unie a byl vyvozen závěr, že jsou v souladu se směrnicí 2002/60/ES.
(11)
Činnosti prováděné Estonskem, Lotyšskem, Litvou a Polskem za účelem dozoru nad nákazou, očisty a dezinfekce vozidel a pořádání informačních kampaní jsou spolufinancovány ve výši 50 %.
(12)
Činnosti prováděné Litvou a Polskem s cílem snížit hustotou výskytu prasat v zamořených oblastech u hranic s Běloruskem by měly být spolufinancovány ve výši 30 %.
(13)
Jelikož plány, které předložily Estonsko, Lotyšsko, Litva a Polsko a které se týkají nouzových opatření proti zavlečení afrického moru prasat z Běloruska, Ruské federace a Ukrajiny prováděných v roce 2014, představují dostatečně podrobný rámec ve smyslu článku 94 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (7), je toto rozhodnutí rozhodnutím o financování výdajů stanovených v pracovním programu pro granty.
(14)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. V rámci nouzových opatření, která v roce 2014 přijaly Estonsko, Lotyšsko, Litva a Polsko na ochranu proti africkému moru prasat, mají uvedené členské státy nárok na zvláštní příspěvek Unie na výdaje vynaložené na provádění činností popsaných v odstavcích 2 a 3 a plánovaných na období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2014.
2. Finanční příspěvek Unie se stanoví na 50 % nákladů vynaložených a zaplacených v souvislosti s provedením následujících činností:
a)
odběr vzorků z prasat domácích;
b)
odběr vzorků z prasat divokých;
c)
testy ELISA;
d)
testy PCR a sekvenování;
e)
nákup vybavení a dezinfekčních prostředků pro očistu a dezinfekci;
f)
nákup vybavení speciálně používaného k odstranění těl mrtvých zvířat;
g)
nákup vybavení k provádění virologických laboratorních vyšetření;
h)
informační kampaně.
3. Finanční příspěvek Unie se stanoví na 30 % nákladů vynaložených a zaplacených Litvou a Polskem v souvislosti s odškodněním majitelů prasat za ztráty způsobené předčasnou porážkou prasat v zamořených oblastech.
Článek 2
1. Maximální výše nákladů, která bude uhrazena členským státům uvedeným v čl. 1 odst. 1 za činnosti uvedené v čl. 1 odst. 2 písm. a), b) c) a d), v průměru nepřesáhne částku:
a)
0,5 EUR za prase domácí, z něhož byl odebrán vzorek;
b)
5 EUR za prase divoké, z něhož byl odebrán vzorek;
c)
2 EUR za test ELISA;
d)
10 EUR za PCR a sekvenování.
2. Maximální výše nákladů, která bude uhrazena za činnosti uvedené v čl. 1 odst. 2 písm. e), v průměru nepřesáhne částku:
a)
6 000 EUR pro Estonsko;
b)
58 000 EUR pro Lotyšsko;
c)
950 000 EUR pro Litvu;
d)
102 100 EUR pro Polsko.
3. Maximální výše nákladů, která bude uhrazena za činnosti uvedené v čl. 1 odst. 2 písm. f), v průměru nepřesáhne částku:
a)
100 000 EUR pro Litvu;
b)
150 000 EUR pro Polsko.
4. Maximální výše nákladů, která bude uhrazena za činnosti uvedené v čl. 1 odst. 2 písm. g), v průměru nepřesáhne částku:
75 000 EUR pro Litvu.
5. Maximální výše nákladů, která bude uhrazena za činnosti uvedené v čl. 1 odst. 2 písm. h), v průměru nepřesáhne částku:
a)
1 500 EUR pro Estonsko;
b)
15 000 EUR pro Lotyšsko;
c)
75 000 EUR pro Litvu;
d)
11 250 EUR pro Polsko.
6. Finanční příspěvek Unie pro členské státy uvedené v čl. 1 odst. 3 nepřesáhne částku:
a)
225 000 EUR pro Litvu;
b)
337 500 EUR pro Polsko.
7. Finanční příspěvek Unie pro členské státy uvedené v čl. 1 odst. 1 nepřesáhne částku:
a)
27 000 EUR pro Estonsko;
b)
190 000 EUR pro Lotyšsko;
c)
1 948 000 EUR pro Litvu;
d)
1 341 000 EUR pro Polsko.
8. Výdaje způsobilé pro finanční příspěvek Unie na opatření uvedená v odst. 1 písm. c) a d) se omezí na náklady vynaložené členskými státy na:
a)
nákup souprav k vyšetřením, činidel a veškerého spotřebního materiálu, který je určen a používán speciálně pro provádění laboratorních vyšetření;
b)
pracovníky, v jakékoli funkci, konkrétně přidělené (zcela nebo částečně) na provádění vyšetření v laboratoři; tyto náklady jsou omezeny na skutečné mzdy plus platby sociálního zabezpečení a další zákonné náklady zahrnuté do odměny;
c)
režijní náklady rovnající se 7 % částky nákladů uvedených v písmenech a) a b).
Článek 3
1. Finanční příspěvek Unie na opatření uvedená v článku 1 bude poskytnut, pokud dotčené členské státy:
a)
provedou činnosti a opatření popsané v jejich plánech;
b)
provedou opatření v souladu s příslušnými ustanoveními právních předpisů Unie, včetně pravidel pro hospodářskou soutěž a pro zadávání veřejných zakázek;
c)
zašlou Komisi nejpozději do 30. dubna 2015 závěrečnou technickou zprávu o opatřeních v souladu s přílohou I a závěrečnou finanční zprávu v souladu s přílohou II.
2. V případě, že některý členský stát nevyhoví ustanovením odstavce 1, může Komise snížit finanční příspěvek Unie úměrně k povaze a závažnosti takového porušení předpisů a k finanční ztrátě utrpěné Unií.
Článek 4
Toto rozhodnutí je určeno Estonské republice, Lotyšské republice, Litevské republice a Polské republice.
V Bruselu dne 24. dubna 2014.
A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA
(2014. április 24.)
az afrikai sertéspestis elleni küzdelem céljából Észtországban, Lettországban, Litvániában és Lengyelországban végrehajtott megfigyelési és más biztonsági intézkedésekhez nyújtandó uniós pénzügyi hozzájárulásról
(az értesítés a C(2014) 2551. számú dokumentummal történt)
(Csak az észt, a lengyel, a lett és a litván nyelvű szöveg hiteles)
(2014/236/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az állat-egészségügyi kiadásokról szóló, 2009. május 25-i 2009/470/EK tanácsi határozatra (1) és különösen annak 8. cikkére,
tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 84. cikkére,
mivel:
(1)
Az afrikai sertéspestis a házisertések és a vadon élő sertések fertőző, rendszerint halálos kimenetelű vírusos megbetegedése, amely az élő sertések és a sertésfélékből készült termékek Unión belüli kereskedelmében és harmadik országokba irányuló exportjában súlyos zavarokat okoz.
(2)
Azt követően, hogy a sertéspestis 2007-es grúziai megjelenése megerősítést nyert, a betegség átterjedt az Oroszországi Föderáció területére, ahol Oroszország európai területének egészéről számos esetben jelentették a betegség sertésekben és vaddisznókban való előfordulását. 2013 júniusában Fehéroroszország megerősítette, hogy Grodno régióban, a litván határtól mintegy 40 kilométerre és a lengyel országhatárhoz is közel megjelent az afrikai sertéspestis a háztáji sertések körében.
(3)
A 2013/498/EU bizottsági végrehajtási határozat (3) rendelkezett az afrikai sertéspestis elleni küzdelem céljából 2013-ban Észtországban, Lettországban, Litvániában és Lengyelországban végrehajtott megfigyelési és más biztonsági intézkedésekkel kapcsolatos uniós pénzügyi hozzájárulásról, figyelemmel arra, hogy ezeket a tagállamokat fenyegeti közvetlenül az afrikai sertéspestis bejutásának veszélye.
(4)
2014. januári beszámolók szerint a betegség jelen van az ukrajnai vaddisznó-populációban, és továbbra is terjed Fehéroroszország és az Oroszországi Föderáció területén. Ezen túlmenően 2014 januárjában két esetben észlelték a betegség jelenlétét a litvániai vaddisznó-populációban, néhány nappal később pedig a lengyelországi vaddisznók körében. A betegség mindkét országban a Fehéroroszországgal közvetlenül szomszédos területeken fordult elő. Ezért az Európai Unióval határos országokban az afrikai sertéspestissel kapcsolatban kialakult helyzet folyamatos veszélyt jelent az Unióban található sertéstartó gazdaságokra nézve, tekintettel arra, hogy a vírus - a fertőzött területekről az Unióba belépő vaddisznók, a korábban élő állatok szállítására igénybe vett járművek, valamint a sertésfélékből készült termékeknek az Unióba történő engedély nélküli behozatala révén - átterjedhet a fertőzött harmadik országokkal határos uniós tagállamokba.
(5)
Az afrikai sertéspestis Fehéroroszországnak, az Oroszországi Föderációnak és Ukrajnának Észtországgal, Lettországgal, Litvániával és Lengyelországgal határos területein való előfordulása és terjedése miatt a felsorolt tagállamok esetében fokozottabb a betegség bejutásának veszélye. Ezért ezek a tagállamok tájékoztatták a Bizottságot és a többi tagállamot azokról az intézkedésekről, amelyeket területük és a többi tagállam területének fokozottabb védelme érdekében alkalmazni kívánnak.
(6)
A 2013. év folyamán Észtország, Lettország, Litvánia és Lengyelország megfigyeléseket folytatott annak érdekében, hogy a vaddisznók és a házisertések körében idejekorán észlelje az afrikai sertéspestis esetleges megjelenését. Az afrikai sertéspestis elleni hatékonyabb küzdelem érdekében az említett tagállamok területén további megfigyeléseket kell végezni.
(7)
Azon járművek megtisztítása és fertőtlenítése, amelyek kapcsolatba kerülhettek az afrikai sertéspestis vírusával, egyike az afrikai sertéspestis Unióba való bejutásával szembeni legfontosabb elővigyázatossági intézkedéseknek. Ezért a 2013/426/EU bizottsági végrehajtási határozat (4) rendelkezik bizonyos intézkedésekről az afrikai sertéspestis Fehéroroszországból és az Oroszországi Föderációból az Unióba történő bejutásának megakadályozása érdekében, és előírja, hogy az Unióba a fertőzött területekről belépő, korábban élő állatok szállítására igénybe vett járműveken megfelelő tisztítást és fertőtlenítést kell végezni.
(8)
A 206/2009/EK bizottsági rendelet (5) rendelkezései ellenére nem hanyagolható el annak a kockázata, hogy az afrikai sertéspestis magánszemélyek postai küldeményei útján vagy az Unió területére - különösen Fehéroroszországból, az Oroszországi Föderációból és Ukrajnából - belépő utasok poggyászában a sertésfélékből készült termékekkel bejut az Unióba, ezért a belépési helyeken fokozott ellenőrzésre van szükség.
(9)
Emellett a betegséggel kapcsolatos tájékozottság és készültség fokozása céljából és annak érdekében, hogy a 2002/60/EK tanácsi irányelv (6) alapján kidolgozott készenléti tervek keretében a betegség bejutására gyorsan lehessen reagálni, az érintettek széles rétegeit - egyebek mellett az állatorvosokat, a hivatásszerűen vagy kiegészítő tevékenységként mezőgazdasággal foglalkozó személyeket, a tehergépjármű-vezetőket, a vámhivatali dolgozókat, az utasokat és általában a nagyközönséget - megfelelően felépített figyelemfelhívó kampányokkal tájékoztatni kell az afrikai sertéspestis bejutásának veszélyeiről és következményeiről.
(10)
2014-ben az afrikai sertéspestis jelenlétét a litvániai és a lengyelországi vaddisznó-populációban is kimutatták, miközben ezt a két tagállamot a fehérorosz határ túloldaláról is közvetlenül fenyegeti a betegség. Az afrikai sertéspestis területén való továbbterjedésével kapcsolatos kockázatok minimalizálása érdekében Litvánia és Lengyelország elhatározta, hogy a fertőzött területen csökkenti a biológiai szempontból kevésbé biztonságos sertéstelepeken tartott veszélyeztetett állatok egyedszámát, és ennek érdekében a gazdaságokat az állomány levágására és az új állomány beszerzésének legalább egy évig való elhalasztására ösztönzi. 2013 decemberében Észtország, Lettország, Litvánia és Lengyelország benyújtotta az afrikai sertéspestis Fehéroroszországból, az Oroszországi Föderációból és Ukrajnából történő bejutása szempontjából fokozottan veszélyeztetettnek tekinthető területeken 2014 folyamán megvalósítandó biztonsági intézkedések végrehajtására vonatkozó terveit és költségkalkulációit. A Bizottság az uniós pénzügyi hozzájárulás szempontjából megvizsgálta ezeket a terveket, és megállapította, hogy azok megfelelnek a 2002/60/EK irányelv követelményeinek.
(11)
Az Észtország, Lettország, Litvánia és Lengyelország által a betegség figyelése, a járművek megtisztítása és fertőtlenítése, valamint a figyelemfelhívó kampányok megszervezése érdekében végrehajtott intézkedésekhez 50 %-os mértékű társfinanszírozást kell biztosítani.
(12)
A Litvánia és Lengyelország által a sertésállomány egyedszámának csökkentése érdekében a Fehéroroszországgal határos fertőzött területeken végrehajtott intézkedésekhez 30 %-os társfinanszírozást kell biztosítani.
(13)
Tekintettel arra, hogy az Észtország, Lettország, Litvánia és Lengyelország által az afrikai sertéspestis Fehéroroszországból, az Oroszországi Föderációból és Ukrajnából történő bejutásának megakadályozása érdekében 2014-ben végrehajtani tervezett biztonsági intézkedések vonatkozásában benyújtott tervek az 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (7) 94. cikke értelmében megfelelően részletes keretet biztosítanak, a vissza nem térítendő támogatásra vonatkozó munkaprogramban megjelölt kiadásokra vonatkozóan ez a határozat finanszírozási döntésnek minősül.
(14)
Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
(1) Az afrikai sertéspestis elleni védekezést szolgáló 2014. évi biztonsági intézkedései keretében Észtország, Lettország, Litvánia és Lengyelország a (2) és a (3) bekezdésben meghatározott, a 2014. január 1-jétől2014. december 31-ig tartó időszakban végrehajtani tervezett tevékenységekkel összefüggésben felmerülő kiadásainak fedezésére egyedi uniós hozzájárulásra jogosult.
(2) A következő tevékenységek céljából felmerült és kifizetett költségek esetében az uniós pénzügyi hozzájárulás összege a költségek 50 %-a:
a)
a házisertéseken végzett mintavétel;
b)
a vaddisznókon végzett mintavétel;
c)
ELISA tesztek;
d)
polimeráz-láncreakciós (PCR) és szekvenáló tesztek;
e)
felszerelés és fertőtlenítőszer beszerzése tisztításhoz és fertőtlenítéshez;
f)
kifejezetten az állati tetemek ártalmatlanítására szolgáló felszerelés beszerzése;
g)
laboratóriumi virológiai vizsgálatok végrehajtását szolgáló felszerelés beszerzése;
h)
figyelemfelhívó kampányok.
(3) A fertőzött területeken az állatok korai leölése miatt a sertéstartó gazdákat érő károk ellentételezése céljából Litvánia és Lengyelország által viselt és kifizetett költségek esetében az uniós pénzügyi hozzájárulás összege a költségek 30 %-a.
2. cikk
(1) Az 1. cikk (1) bekezdésében megjelölt tagállamok számára az 1. cikk (2) bekezdésének a), b), c) és d) pontja szerinti tevékenységek költségei tekintetében legfeljebb a következő átlagos költségekre nyújtható visszatérítés:
a)
mintavétel házisertésekből: állatonként 0,5 EUR;
b)
mintavétel vaddisznókból: állatonként 5 EUR;
c)
ELISA tesztek: tesztenként 2 EUR;
d)
polimeráz-láncreakciós (PCR) és szekvenáló tesztek: tesztenként 10 EUR.
(2) Az 1. cikk (2) bekezdésének e) pontja szerinti tevékenység költségei tekintetében legfeljebb a következő átlagos költségekre nyújtható visszatérítés:
a)
Észtország esetében 6 000 EUR;
b)
Lettország esetében 58 000 EUR;
c)
Litvánia esetében 950 000 EUR;
d)
Lengyelország esetében 102 100 EUR.
(3) Az 1. cikk (2) bekezdésének f) pontja szerinti tevékenység költségei tekintetében legfeljebb a következő költségekre nyújtható visszatérítés:
a)
Litvánia esetében 100 000 EUR;
b)
Lengyelország esetében 150 000 EUR.
(4) Az 1. cikk (2) bekezdésének g) pontja szerinti tevékenység költségei tekintetében legfeljebb a következő költségekre nyújtható visszatérítés:
Litvánia esetében 75 000 EUR.
(5) Az 1. cikk (2) bekezdésének h) pontja szerinti tevékenység költségei tekintetében legfeljebb a következő átlagos költségekre nyújtható visszatérítés:
a)
Észtország esetében 1 500 EUR;
b)
Lettország esetében 15 000 EUR;
c)
Litvánia esetében 75 000 EUR;
d)
Lengyelország esetében 11 250 EUR.
(6) A tagállamok számára az 1. cikk (3) bekezdése alapján nyújtott uniós pénzügyi hozzájárulás összege legfeljebb a következő lehet:
a)
Litvánia esetében 225 000 EUR;
b)
Lengyelország esetében 337 500 EUR.
(7) Az 1. cikk (1) bekezdésében felsorolt tagállamok számára nyújtott uniós pénzügyi hozzájárulás összege legfeljebb a következő lehet:
a)
Észtország esetében 27 000 EUR;
b)
Lettország esetében 190 000 EUR;
c)
Litvánia esetében 1 948 000 EUR;
d)
Lengyelország esetében 1 341 000 EUR.
(8) Az (1) bekezdés c) és d) pontja szerinti intézkedések esetében az uniós pénzügyi hozzájárulás összegének meghatározása szempontjából kizárólag a tagállamok következő célú költségei vehetők figyelembe:
a)
tesztkészletek, reagensek és minden olyan fogyóeszköz beszerzése, amely kifejezetten a laboratóriumi vizsgálatok végrehajtására szolgáló eszközként azonosítható és erre a célra kerül felhasználásra;
b)
foglalkoztatásának módjától függetlenül minden olyan munkatárs, akit teljes mértékben vagy részben a laboratóriumi létesítményekben elvégzendő vizsgálatok végrehajtására alkalmaznak azzal, hogy a figyelembe vehető költségek a társadalombiztosítási járulékokkal és a javadalmazásban foglalt, jogszabályban előírt más költségekkel növelt tényleges munkabérek összegére korlátozódnak;
c)
az a) és a b) pont szerinti költségek összegének 7 %-ával megegyező általános költségek.
3. cikk
(1) Az 1. cikkben meghatározott intézkedésekhez akkor nyújtható uniós pénzügyi hozzájárulás, ha az érintett tagállamok:
a)
végrehajtják a terveikben megjelölt tevékenységeket és intézkedéseket;
b)
az intézkedéseket az uniós jog vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően hajtják végre, ideértve a versenyjog és a közbeszerzések területén irányadó szabályokat is;
c)
a végrehajtott intézkedésekről legkésőbb 2015. április 30-ig megküldenek a Bizottságnak egy, az I. mellékletnek megfelelően elkészített technikai zárójelentést és egy, a II. mellékletnek megfelelően elkészített pénzügyi zárójelentést.
(2) Ha valamelyik tagállam nem teljesíti az (1) bekezdésben foglalt követelményeket, a Bizottság a kötelezettségszegés jellege és súlyossága, valamint az Uniót érő pénzügyi veszteség arányában csökkentheti az uniós pénzügyi hozzájárulást.
4. cikk
Ennek a határozatnak az Észt Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság és a Lengyel Köztársaság a címzettje.
Kelt Brüsszelben, 2014. április 24-én.