NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 733/2013
ze dne 22. července 2013,
kterým se mění nařízení (ES) č. 994/98 o použití článků 92 a 93 Smlouvy o založení Evropského společenství na určité kategorie horizontální státní podpory
(Text s významem pro EHP)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 109 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Rady (ES) č. 994/98 (1) opravňuje Komisi prohlásit prostřednictvím nařízení, že některé specifikované kategorie podpor jsou slučitelné s vnitřním trhem a nevztahuje se na ně oznamovací povinnost podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva“).
(2)
Státní podpora je objektivní pojem vymezený v čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Pravomoc Komise přijímat blokové výjimky, stanovená v nařízení (ES) č. 994/98, se vztahuje pouze na opatření, která splňují všechna kritéria čl. 107 odst. 1 Smlouvy, a představují tudíž státní podporu. Skutečnost, že je určitá kategorie podpory zahrnuta do nařízení (ES) č. 994/98 nebo v určitém nařízení o výjimce, nepředurčuje kvalifikaci určitého opatření jakožto státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(3)
Nařízení (ES) č. 994/98 opravňuje Komisi vyhlásit, že za určitých podmínek je podpora ve prospěch malých a středních podniků, podpora ve prospěch výzkumu a vývoje, podpora ve prospěch ochrany životního prostředí, podpora ve prospěch zaměstnanosti a vzdělávání a podpora, jež odpovídá mapě poskytování regionální podpory schválené Komisí pro každý členský stát, slučitelná s vnitřním trhem a nevztahuje se na ni oznamovací povinnost.
(4)
Nařízení (ES) č. 994/98 opravňuje Komisi vyjmout podpory na výzkum a vývoj, avšak nikoliv na inovace. Inovace se mezitím staly jednou z politických priorit Unie v rámci iniciativy „Unie inovací“, jedné ze stěžejních iniciativ strategie Evropa 2020. Navíc mnohé podpory na inovace jsou poměrně drobné a nenarušují výrazně hospodářskou soutěž.
(5)
V oblasti kultury a zachování kulturního dědictví nemusí řada opatření přijatých členskými státy představovat podporu, neboť nesplňují veškerá kritéria čl. 107 odst. 1 Smlouvy, například protože příjemce nevykonává hospodářskou činnost nebo protože není zasažen obchod mezi členskými státy. Nicméně pokud opatření v oblasti kultury a zachování kulturního dědictví státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy představují, jsou členské státy v současnosti povinny je oznamovat Komisi. Nařízení (ES) č. 994/98 opravňuje Komisi, aby udělila výjimku na podporu poskytnutou malým a středním podnikům, ale taková výjimka má v oblasti kultury omezené použití, protože příjemci jsou často velké podniky. Přitom malé projekty v oblasti kultury, tvorby a zachování kulturního dědictví, i když jsou prováděny většími společnostmi, nevedou obvykle k žádným výrazným narušením hospodářské soutěže a nedávné případy ukázaly, že taková podpora má na obchod omezený účinek.
(6)
Výjimky v oblasti kultury a zachování kulturního dědictví by mohly být vymezovány na základě zkušeností Komise zachycených v pokynech, například v případě kinematografických a audiovizuálních děl, nebo by takové výjimky mohly být vytvářeny na základě jednotlivých případů. Komise by při navrhování těchto blokových výjimek měla zohlednit skutečnost, že by se měly vztahovat pouze na opatření představující státní podporu, že by měly být v zásadě zaměřeny na opatření přispívající k cílům „Modernizace státní podpory v EU“ a že blokově lze vyjmout pouze takovou podporu, s níž má již Komise patřičné zkušenosti. Kromě toho by měla být zohledněna primární pravomoc členských států v oblasti kultury, zvláštní ochrana, jíž se podle čl. 167 odst. 1 Smlouvy dostává kulturní rozmanitosti, a zvláštní povaha kultury.
(7)
Členské státy jsou povinny Komisi oznamovat i opatření státní podpory na náhradu škod způsobených přírodními katastrofami. Částky podpory poskytnuté v této oblasti jsou většinou omezené a mohou být definovány jasné podmínky slučitelnosti. Nařízení (ES) č. 994/98 opravňuje Komisi vyjmout takovou podporu z oznamovací povinnosti, pouze pokud je poskytnuta malým a středním podnikům. Velké společnosti však mohou být přírodními katastrofami rovněž postiženy. Ze zkušeností Komise vyplývá, že taková podpora nevede k žádným výrazným narušením hospodářské soutěže a že na základě získaných zkušeností lze definovat jasné podmínky slučitelnosti.
(8)
Členské státy musí oznámit Komisi i opatření státní podpory na náhradu škod způsobených určitými nepříznivými povětrnostními podmínkami při rybolovu. Částky podpory poskytnuté v této oblasti jsou většinou omezené a mohou být definovány jasné podmínky slučitelnosti. Nařízení (ES) č. 994/98 opravňuje Komisi vyjmout takovou podporu z oznamovací povinnosti, pouze pokud je poskytnuta malým a středním podnikům. Nepříznivými povětrnostními podmínkami při rybolovu mohou být nicméně postiženy i velké společnosti. Ze zkušeností Komise vyplývá, že taková podpora nevede k žádným výrazným narušením hospodářské soutěže a že na základě získaných zkušeností lze definovat jasné podmínky slučitelnosti.
(9)
V souladu s článkem 42 Smlouvy se pravidla státní podpory za určitých podmínek nevztahují na některá opatření podpory ve prospěch zemědělských produktů uvedených v příloze I Smlouvy. Článek 42 se nevztahuje na odvětví lesnictví ani na produkty neuvedené v příloze I. Proto je v současnosti možné vyjmout na základě nařízení (ES) č. 994/98 podporu v odvětví lesnictví a pro potravinářské produkty neuvedené v příloze I, pouze pokud je omezena na malé a střední podniky. Komise by měla mít možnost vyjmout určité druhy podpory ve prospěch odvětví lesnictví, mimo jiné podpory zahrnuté do programů rozvoje venkova, a rovněž podpory ve prospěch propagace a reklamy potravinářských produktů neuvedených v příloze I, jsou-li podle zkušeností Komise v těchto případech narušení hospodářské soutěže omezená a lze definovat jasné podmínky slučitelnosti.
(10)
V souladu s článkem 7 nařízení Rady (ES) č. 1198/2006 ze dne 27. července 2006 o Evropském rybářském fondu (2) se články 107, 108 a 109 Smlouvy uplatňují na podporu poskytovanou členskými státy ve prospěch podniků v odvětví rybolovu, s výjimkou plateb, které členské státy uskutečnily na základě nařízení (ES) č. 1198/2006 a v souladu s ním. Dodatečná státní podpora na ochranu mořských a sladkovodních biologických zdrojů má na obchod mezi členskými státy obvykle omezený vliv, přispívá k plnění cílů Unie v oblasti námořní a rybářské politiky a nepředstavuje vážné narušení hospodářské soutěže. Poskytnuté částky podpory jsou většinou omezené a mohou být definovány jasné podmínky slučitelnosti.
(11)
V odvětví sportu, zejména v oblasti amatérského sportu, nemusí řada opatření přijatých členskými státy představovat podporu, neboť nesplňují veškerá kritéria čl. 107 odst. 1 Smlouvy, například protože příjemce nevykonává hospodářskou činnost nebo protože není zasažen obchod mezi členskými státy. Nicméně pokud opatření v oblasti sportu státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy představují, jsou členské státy v současnosti povinny je oznamovat Komisi. Státní podpora sportu, zejména amatérského sportu nebo sportu provozovaného v malém rozsahu, má na obchod mezi členskými státy často pouze omezený vliv a nepředstavuje vážné narušení hospodářské soutěže. Kromě toho jsou poskytnuté částky obvykle omezené. Na základě zkušeností mohou být definovány jasné podmínky slučitelnosti a lze tak zajistit, aby podpora sportu neznamenala výrazné narušení.
(12)
Pokud jde o podporu v oblasti letecké a námořní přepravy, podle zkušeností Komise sociální podpora v oblasti dopravy pro obyvatele odlehlých regionů, jako jsou nejvzdálenější regiony a ostrovy včetně ostrovních členských států o jednom regionu a řídce osídlených oblastí, nezpůsobuje výrazná narušení hospodářské soutěže, pokud je poskytována nezávisle na totožnosti dopravce, a je možné stanovit jasné podmínky slučitelnosti.
(13)
V posledních letech získala Komise rozsáhlé zkušenosti s podporou pro odvětví širokopásmového připojení a vytvořila příslušné pokyny (3). Ze zkušeností Komise vyplývá, že podpory pro některé typy širokopásmové infrastruktury nevedou k žádným výrazným narušením hospodářské soutěže a mohly by být blokově vyňaty za předpokladu splnění určitých podmínek slučitelnosti a za předpokladu, že je infrastruktura použita v tzv. „bílých oblastech“, tedy v oblastech, kde infrastruktura téže kategorie není přítomna (širokopásmové připojení nebo vysokorychlostní přístupová síť nové generace, NGA) a kde v blízké budoucnosti pravděpodobně nebude rozvinuta, jak je uvedeno v kritériích vypracovaných v pokynech. To platí pro podporu poskytování základního širokopásmového připojení a pro podporu malých jednotlivých opatření, která se týkají sítí NGA, jakož i pro podporu stavebně-inženýrských prací širokopásmového připojení a pasivní širokopásmové infrastruktury.
(14)
Pokud jde o infrastrukturu, řada opatření přijatých členskými státy nemusí představovat podporu, neboť nesplňují veškerá kritéria čl. 107 odst. 1 Smlouvy, například protože příjemce nevykonává hospodářskou činnost nebo protože není zasažen obchod mezi členskými státy nebo protože opatření spočívá v náhradě za službu obecného hospodářského zájmu, která splňuje veškerá kritéria judikatury ve věci Altmark (4). Nicméně pokud financování infrastruktury státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy představují, jsou členské státy povinny ji oznámit Komisi. Pokud jde o infrastrukturu, mohou nízké částky podpory věnované infrastrukturním projektům představovat účinný způsob podpory cílů Unie, jestliže tato podpora minimalizuje náklady a potenciální narušení hospodářské soutěže je omezené. Komise by tudíž měla mít možnost udělit výjimku projektům v oblasti infrastruktury podporujícím cíle uvedené v tomto nařízení a další cíle společného zájmu, zejména cíle strategie Evropa 2020 (5). Výjimka by se mohla vztahovat i na podporu pro projekty zahrnující víceodvětvové sítě nebo zařízení, u nichž jsou zapotřebí poměrně malé částky podpory. Avšak blokové výjimky lze udělovat pouze v případech infrastrukturních projektů, kde má Komise dostatečné zkušenosti ke stanovení jasných a přísných kritérií slučitelnosti, aby bylo zajištěno, že riziko potenciálního narušení hospodářské soutěže bude omezené a že velké částky podpory budou i nadále podléhat oznamovací povinnosti podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy.
(15)
Oblast působnosti nařízení (ES) č. 994/98 by proto měla být rozšířena na nové kategorie podpory. Jejich začlenění nemá vliv na kvalifikaci určitého opatření jakožto státní podpory v kategoriích nebo odvětvích, kde jsou členské státy již aktivní.
(16)
Nařízení (ES) č. 994/98 vyžaduje, aby pro každou kategorii podpor, u kterých Komise přijme nařízení o blokových výjimkách, byly prahy vyjádřené buď jako výše podpory v poměru k souhrnu způsobilých nákladů, nebo v podobě maximální výše podpory. Tato podmínka znesnadňuje blokové výjimky na některé typy opatření zahrnující opatření státní podpory, u kterých v důsledku zvláštního způsobu, jakým byla koncipována, nelze přesně vyjádřit intenzitu podpory nebo maximální výši podpory, jako jsou například nástroje finančního inženýrství nebo některé formy opatření k propagaci investic rizikového kapitálu. To je způsobeno zejména skutečností, že taková komplexní opatření mohou zahrnovat podporu na různých úrovních: u přímých příjemců, zprostředkujících příjemců a nepřímých příjemců. S ohledem na rostoucí význam takových opatření a jejich přínos pro cíle Unie by měla být při umožnění výjimek pro ně zajištěna větší flexibilita. U těchto opatření by tedy mělo být možné stanovit prahové hodnoty pro konkrétně udělenou podporu, pokud jde o maximální míru státní podpory daného opatření nebo vztahující se k němu. Maximální míra státní podpory může zahrnovat podpůrný prvek, který nemusí být státní podporou, jsou-li součástí daného opatření alespoň určité prvky, které zahrnují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy a které nejsou okrajové.
(17)
Nařízení (ES) č. 994/98 vyžaduje po členských státech, aby předložily souhrny informací o podporách, které poskytly a na které se vztahuje nařízení o výjimkách. Zveřejnění těchto souhrnů je nezbytné pro zabezpečení transparentnosti opatření přijatých členskými státy. Jejich zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie bylo nejúčinnějším prostředkem v době, kdy bylo nařízení (ES) č. 994/98 přijato. Nicméně s ohledem na rozvoj elektronických komunikačních prostředků je zveřejnění těchto souhrnů na internetových stránkách Komise rychlejší a efektivnější metodou a zvýší transparentnost ku prospěchu zúčastněných stran. Je proto třeba nahradit zveřejnění uvedených souhrnů v Úředním věstníku zveřejněním na internetových stránkách Komise.
(18)
Obdobně by se návrhy nařízení a ostatní dokumenty, které má zkoumat Poradní výbor pro státní podpory v souladu s nařízením (ES) č. 994/98, měly zveřejňovat na internetových stránkách Komise, a nikoli v Úředním věstníku Evropské unie, aby byla zabezpečena větší transparentnost, snížena administrativní zátěž a zkrácena prodleva při zveřejňování.
(19)
Konzultační postup zavedený v článku 8 nařízení (ES) č. 994/98 stanoví, že před zveřejněním návrhu nařízení musí být konzultován Poradní výbor pro státní podpory. Nicméně v zájmu větší transparentnosti by měl být návrh nařízení zveřejněn na internetových stránkách Komise současně s první konzultací Komise s poradním výborem.
(20)
Nařízení (ES) č. 994/98 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 994/98 se mění takto:
1)
Název nařízení se nahrazuje tímto:
„Nařízení Rady (ES) č. 994/98 ze dne 7. května 1998 o použití článků 107 a 108 Smlouvy o fungování Evropské unie na určité kategorie horizontální státní podpory“.
2)
Článek 1 se mění takto:
a)
v odstavci 1 se písmeno a) nahrazuje tímto:
„a)
podpora ve prospěch:
i)
malých a středních podniků,
ii)
výzkumu, vývoje a inovací,
iii)
ochrany životního prostředí,
iv)
zaměstnanosti a odborné přípravy,
v)
kultury a zachování kulturního dědictví,
vi)
nápravy škod způsobených přírodními katastrofami,
vii)
nápravy škod způsobených některými nepříznivými povětrnostními podmínkami při rybolovu,
viii)
lesnictví,
ix)
propagace potravinářských produktů neuvedených v příloze I Smlouvy o fungování Evropské unie,
x)
ochrany mořských a sladkovodních biologických zdrojů,
xi)
sportu,
xii)
obyvatel odlehlých regionů na dopravu, pokud má podpora sociální charakter a je poskytována nezávisle na totožnosti dopravce,
xiii)
základní širokopásmové infrastruktury, malých jednotlivých opatření podpory infrastruktury, která se týkají přístupových sítí nové generace, stavebně-inženýrských prací širokopásmového připojení a pasivní širokopásmové infrastruktury, v oblastech, kde taková širokopásmová infrastruktura neexistuje nebo nebude pravděpodobně v blízké budoucnosti rozvinuta,
xiv)
infrastruktury na podporu cílů uvedených v bodech i) až xiii) tohoto písmene a v písmeni b) a na podporu dalších cílů společného zájmu, zejména cílů strategie Evropa 2020.“;
b)
v odstavci 2 se písmeno c) nahrazuje tímto:
„c)
prahy vyjádřené jako výše podpory v poměru k souhrnu nákladů, které je možné zahrnout, nebo v podobě maximální výše podpory nebo, v případě některých typů podpory, kdy může být obtížné přesně stanovit výši podpory nebo částku podpory, zejména u nástrojů finančního inženýrství nebo investic rizikového kapitálu či v případech podobné povahy, v podobě maximální míry státní podpory daného opatření nebo vztahující se k němu, aniž je dotčena kvalifikace dotyčných opatření podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie;“.
3)
V článku 3 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
„Při uskutečňování režimů podpory nebo jednotlivých podpor poskytnutých mimo jakýkoliv režim, které byly vyňaty podle nařízení uvedených v čl. 1 odst. 1, předloží členské státy Komisi souhrny informací o těchto režimech podpory nebo jednotlivých podporách, na které se nevztahuje vynětí, za účelem jejich zveřejnění na internetových stránkách Komise.“
4)
Článek 8 se mění takto:
a)
v odstavci 1 se písmeno a) nahrazuje tímto:
„a)
současně se zveřejněním jakéhokoli návrhu nařízení v souladu s článkem 6“;
b)
v odstavci 2 se druhá věta nahrazuje tímto:
„K oznámení o svolání zasedání se přikládají projednávané návrhy a dokumenty, jež mohou být zveřejněny na internetových stránkách Komise.“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 22. července 2013.
A TANÁCS 733/2013/EU RENDELETE
(2013. július 22.)
az Európai Közösséget létrehozó szerződés 92. és 93. cikkének a horizontális állami támogatások bizonyos fajtáira történő alkalmazásáról szóló 994/98/EK tanácsi rendelet módosításáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 109. cikkére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
tekintettel az Európai Parlament véleményére,
mivel:
(1)
A 994/98/EK tanácsi rendelet (1) felhatalmazza a Bizottságot, hogy a támogatások bizonyos meghatározott fajtáit rendeletek útján a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítsa, és mentesítse azokat az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 108. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési kötelezettség alól.
(2)
Az állami támogatás az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdésében meghatározott objektív fogalom. A Bizottság 994/98/EK rendeletben előírt, csoportmentességek elfogadására vonatkozó felhatalmazása kizárólag azokra az intézkedésekre vonatkozik, amelyek megfelelnek az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdésében foglalt valamennyi kritériumnak, és ezért állami támogatásnak minősülnek. Az, hogy egy bizonyos támogatásfajta szerepel a 994/98/EK rendeletben vagy valamely mentességi rendeletben, nem feltétlenül jelenti azt, hogy az adott intézkedés az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak minősül.
(3)
A 994/98/EK rendelet felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy megállapítsa, hogy a kis- és középvállalkozásoknak (kkv-k) nyújtott támogatás, a kutatás-fejlesztési, a környezetvédelmi, a foglalkoztatási és képzési támogatás, valamint a Bizottság által az egyes tagállamok esetében a regionális támogatás nyújtására vonatkozóan jóváhagyott térképnek megfelelő támogatás bizonyos feltételek mellett összeegyeztethető a belső piaccal, és nem tartozik a bejelentési kötelezettség hatálya alá.
(4)
A 994/98/EK rendelet felhatalmazza a Bizottságot, hogy mentességet biztosítson a kutatás-fejlesztési támogatások számára, de ez a mentesség nem vonatkozik az innovációs támogatásokra. Az azóta eltelt időszak alatt az innováció az Európa 2020 stratégia egyik kiemelt kezdeményezésének számító „Innovatív Unió” keretében uniós szakpolitikai prioritássá vált. Ezenfelül az innovációs támogatások közül számos viszonylag kismértékű és nem jár jelentős versenytorzító hatással.
(5)
A kultúrának és a kulturális örökség megőrzésének az ágazatában a tagállamok által hozott több intézkedés is esetleg azért nem minősül állami támogatásnak, mert nem felel meg az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdésében foglalt valamennyi kritériumnak, például azért, mert a kedvezményezett nem folytat gazdasági tevékenységet, vagy mert az intézkedés nem befolyásolja a tagállamok közötti kereskedelmet. Amennyiben azonban a kultúra és a kulturális örökség megőrzése területéhez tartozó intézkedések az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak minősülnek, a tagállamoknak jelenleg ezeket az intézkedéseket be kell jelenteniük a Bizottságnak. A kkv-knek nyújtott támogatások esetében a 994/98/EK rendelet felhatalmazza a Bizottságot a mentesség biztosítására, de a kulturális ágazatban ez a mentesség csak korlátozott mértékben lenne alkalmazható, mivel e területen a támogatások kedvezményezettjei gyakran nagyvállalatok. Ugyanakkor a kultúrára, az alkotásra és a kulturális örökség megőrzésére irányuló kisprojektek, még akkor is, ha azokat nagyobb vállalatok valósítják meg, jellemzően nem járnak számottevő torzító hatással, és a legutóbbi esetek arra is rámutattak, hogy ezek a támogatások a kereskedelmet csekély mértékben befolyásolják.
(6)
A kultúrának és a kulturális örökség megőrzésének az ágazatában biztosított mentességek kialakítása során a Bizottságnak a különböző - például a filmművészeti és audiovizuális alkotásokra vonatkozó - iránymutatásokban foglalt tapasztalataira lehetne támaszkodni, illetve eseti alapon lehetne kidolgozni azokat. Az ilyen csoportmentességek kialakításakor a Bizottságnak figyelembe kell vennie, hogy azok kizárólag állami támogatásnak minősülő intézkedésekre terjedhetnek ki, elviekben olyan intézkedésekre kell irányulniuk, amelyek segítik az állami támogatások uniós szabályozásának korszerűsítésével kapcsolatos célok elérését, és csak olyan támogatásra lehet csoportmentességet megállapítani, amellyel kapcsolatban a Bizottságnak már jelentős tapasztalata van. Figyelembe kell venni továbbá a kulturális terület különleges voltát, valamint azt, hogy a kultúra területe elsősorban tagállami hatáskörbe tartozik, és a kulturális sokféleség az EUMSZ 167. cikkének (1) bekezdése alapján különleges védelmet élvez.
(7)
A tagállamok szintén kötelesek bejelenteni a Bizottságnak a természeti csapások által okozott károk helyreállítását célzó állami támogatási intézkedéseket. Az ezen a területen nyújtott támogatások általában alacsony összegeket érintenek, és egyértelmű összeegyeztethetőségi feltételek állapíthatók meg. A 994/98/EK rendelet arra hatalmazza fel a Bizottságot, hogy e támogatásokat kizárólag abban az esetben mentesítse a bejelentési kötelezettség alól, amennyiben azokat kkv-k számára nyújtják. A természeti csapások azonban a nagyvállalatokat is sújthatják. A Bizottság tapasztalata azt mutatja, hogy az ilyen jellegű támogatások nem járnak számottevő torzító hatással, és a megszerzett tapasztalatok alapján egyértelmű összeegyeztethetőségi feltételek határozhatók meg.
(8)
A tagállamok szintén kötelesek bejelenteni a Bizottságnak a halászati ágazatot érintő kedvezőtlen időjárási körülmények okozta károk helyreállítását célzó állami támogatási intézkedéseket. Az ezen a területen nyújtott támogatások általában alacsony összegeket érintenek, és egyértelmű összeegyeztethetőségi feltételek állapíthatók meg. A 994/98/EK rendelet arra hatalmazza fel a Bizottságot, hogy e támogatásokat kizárólag abban az esetben mentesítse a bejelentési kötelezettség alól, amennyiben azokat kkv-k számára nyújtják. A halászati ágazatot érintő kedvezőtlen időjárási körülmények azonban a nagyvállalatokat is sújthatják. A Bizottság tapasztalata azt mutatja, hogy az ilyen jellegű támogatások nem járnak számottevő torzító hatással, és a megszerzett tapasztalatok alapján egyértelmű összeegyeztethetőségi feltételek határozhatók meg.
(9)
Az EUMSZ 42. cikke értelmében az állami támogatási szabályok bizonyos feltételek teljesülése esetén nem alkalmazandók egyes, az EUMSZ I. mellékletében felsorolt mezőgazdasági termékekkel kapcsolatos támogatási intézkedésekre. A 42. cikk azonban nem vonatkozik az erdészetre és az I. mellékletben nem szereplő termékekre. Jelenleg tehát a 994/98/EK rendelet értelmében az erdészet, illetve az I. mellékletben nem szereplő élelmiszer-ipari termékek támogatása csak akkor élvezhet mentességet, ha azt kkv-k számára nyújtják. Lehetővé kell tenni a Bizottság számára, hogy a - többek között a vidékfejlesztési programok részét képező - erdészeti, illetve az I. mellékletben nem szereplő élelmiszer-ipari termékek promóciójához és reklámozásához nyújtott támogatások bizonyos típusai számára mentességet biztosítson, amennyiben a tapasztalatai szerint a verseny nem torzul jelentős mértékben, és egyértelmű összeegyeztethetőségi feltételek állapíthatók meg.
(10)
Az Európai Halászati Alapról szóló, 2006. július 27-i 1198/2006/EK tanácsi rendelet (2) 7. cikke értelmében a tagállamok által a halászati ágazatban működő vállalkozások számára nyújtott támogatásokra az EUMSZ 107., 108. és 109. cikkét kell alkalmazni, kivéve a tagállamok által az 1198/2006/EK rendelet alapján és annak megfelelően végrehajtott kifizetéseket. A tengeri és édesvízi biológiai erőforrások megőrzését célzó kiegészítő állami támogatások jellemzően csekély mértékben befolyásolják az Unión belüli kereskedelmet, elősegítik az uniós tengerpolitika és halászati politika célkitűzéseinek megvalósítását, és nem járnak jelentős versenytorzító hatással. A támogatások általában alacsony összegeket érintenek, és egyértelmű összeegyeztethetőségi feltételek állapíthatók meg.
(11)
A sportágazatban és különösen az amatőr sport területén, a tagállamok által hozott több intézkedés is esetleg azért nem minősül állami támogatásnak, mert nem felel meg az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdésében foglalt valamennyi kritériumnak, például azért, mert a kedvezményezett nem folytat gazdasági tevékenységet, vagy mert az intézkedés nem befolyásolja a tagállamok közötti kereskedelmet. Amennyiben azonban a sport területéhez tartozó intézkedések az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak minősülnek, a tagállamoknak jelenleg ezeket az intézkedéseket be kell jelenteniük a Bizottságnak. A sportra vonatkozó állami támogatási intézkedések - különösen az amatőr sport, valamint a kisebb méretű sportesemények területén - gyakran csekély mértékben befolyásolják az Unión belüli kereskedelmet és nem járnak jelentős versenytorzító hatással. Ezek a támogatások is jellemzően alacsony összegeket érintenek. A tapasztalatok alapján egyértelmű összeegyeztethetőségi feltételek határozhatók meg annak biztosítására, hogy a sport számára nyújtott támogatások ne idézzenek elő számottevő torzulást.
(12)
A légi és tengeri közlekedési támogatással kapcsolatban a Bizottság tapasztalata azt mutatja, hogy a félreeső területeken - például a legkülső régiókban és szigeteken, az egyetlen régióból álló sziget-tagállamokat és a ritkán lakott területeket is beleértve - élők számára a közlekedéshez nyújtott szociális jellegű támogatások, feltéve, hogy azokat a fuvarozó személyére vonatkozó megkülönböztetés nélkül nyújtják, nem okoznak számottevő torzulást, és egyértelmű összeegyeztethetőségi feltételek állapíthatók meg.
(13)
Az utóbbi években a Bizottság jelentős tapasztalatra tett szert a széles sávú ágazatnak nyújtott támogatásokkal kapcsolatban, és kidolgozta a területre vonatkozó iránymutatást (3). A Bizottság tapasztalata szerint bizonyos fajta széles sávú infrastruktúrák támogatása nem idéz elő számottevő torzulást és biztosítható számára a csoportmentesség, feltéve, hogy a támogatás megfelel bizonyos, az összeegyeztethetőségre vonatkozó feltételeknek, továbbá hogy az infrastruktúrát „fehér területen” építik ki, azaz - az irányelvben foglalt kritériumok szerint - olyan területen, amely nem rendelkezik ugyanabba a kategóriába eső infrastruktúrával (széles sávú infrastruktúra vagy új generációs hozzáférés), és annak kiépítésére a közeljövőben valószínűleg nem kerül sor. Ez érvényes az alapszintű széles sáv biztosításához kapcsolódó támogatások esetében, továbbá az olyan kismértékű egyedi támogatási intézkedések esetében, amelyek a nagyon nagy sebességű új generációs hozzáférési (NGA) hálózatokra vonatkoznak, valamint a széles sávú infrastruktúrához kapcsolódó építőmérnöki munkákat, illetve a passzív széles sávú infrastruktúrát célzó támogatások esetében.
(14)
Az infrastruktúra területén a tagállamok által hozott több intézkedés is esetleg azért nem minősül állami támogatásnak, mert nem felel meg az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdésében foglalt valamennyi kritériumnak, például azért, mert a kedvezményezett nem folytat gazdasági tevékenységet, az intézkedés nem befolyásolja a tagállamok közötti kereskedelmet, vagy mert az intézkedés általános gazdasági érdekű szolgáltatásért nyújtott kompenzációnak minősül, amely az Altmark-ügyben hozott ítéletben (4) foglalt minden kritériumnak megfelel. Amennyiben azonban az infrastruktúra finanszírozása az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak minősül, a tagállamoknak ezeket az intézkedéseket be kell jelenteniük a Bizottságnak. Az infrastruktúrát illetően, az infrastrukturális projektekre vonatkozó kis összegű támogatások hatékony módját jelenthetik az uniós célkitűzések megvalósítása elősegítésének, amennyiben a támogatás minimálisra csökkenti a költségeket, és korlátozza az esetleges versenytorzító hatást. A Bizottság részére lehetővé kell ezért tenni, hogy mentességet biztosítson az olyan infrastrukturális projektekre vonatkozó állami támogatások számára, amelyek elősegítik az az e rendeletben említett célkitűzések, valamint egyéb, a közös érdeket szolgáló célkitűzések megvalósítását, különös tekintettel az Európa 2020 stratégia célkitűzéseire (5). Ide tartozhat az olyan multiszektorális hálózatokkal vagy létesítményekkel kapcsolatos projektekre adott támogatás, amelyeknél viszonylag kismértékű beavatkozásra van szükség. Csoportmentesség azonban csak az olyan infrastrukturális projektek esetében adható, amelyeket illetően a Bizottság már elegendő tapasztalattal rendelkezik az egyértelmű és szigorú összeegyeztethetőségi kritériumok meghatározásához, amelyek biztosítják, hogy korlátozott legyen a támogatás esetleges versenytorzító hatása, továbbá hogy a nagy összegű támogatások továbbra is az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség hatálya alá tartozzanak.
(15)
A 994/98/EK rendelet hatályát tehát ennek megfelelően ki kell terjeszteni e támogatási kategóriákra is. E rendelet új kategóriákkal történő kiegészítése nem befolyásolja az intézkedések állami támogatássá minősítését az olyan kategóriákban vagy ágazatokban, amelyekben a tagállamok már aktívak.
(16)
A 994/98/EK rendelet előírja, hogy minden olyan támogatási kategória esetében, amelyre vonatkozóan a Bizottság csoportmentességi rendeletet fogad el, a küszöbértékeket vagy az elszámolható költségek valamely csoportjához viszonyított támogatási intenzitásban, vagy a támogatások maximális összegében kifejezve kell megadni. Ez a feltétel megnehezíti az állami támogatást tartalmazó intézkedések bizonyos fajtáinak - például a pénzügyi konstrukciók, illetve a kockázatitőke-befektetés ösztönzésére irányuló intézkedések meghatározott formáinak - csoportmentesítését, amelyek sajátos kialakításuk miatt sem támogatási intenzitásban, sem pedig a támogatás maximális összegében nem fejezhetők ki pontosan. Az ilyen összetett intézkedések esetében ez elsősorban arra a tényre vezethető vissza, hogy a támogatás akár több szintet is (a közvetlen kedvezményezetteket, a közvetítői kedvezményezetteket, a közvetett kedvezményezetteket) érinthet. Növekvő jelentőségük miatt, valamint az uniós célok elérésében játszott szerepükből adódóan, ezeknek az intézkedéseknek a mentesítése érdekében nagyobb rugalmasságot kell biztosítani. Ezen intézkedések esetében lehetővé kell ezért tenni az egy adott támogatásra vonatkozó küszöbértékek oly módon történő meghatározását, hogy a szóban forgó intézkedésen belül, vagy az intézkedéssel kapcsolatban mekkora lehet az állami segítségnyújtás maximális szintje. Az állami segítségnyújtás maximális szintje magában foglalhat nem állami támogatásnak minősülő segítségnyújtási elemet, feltéve, hogy az intézkedés tartalmaz legalább valamennyi, az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében vett állami támogatást tartalmazó elemet, és ezek nem marginálisak.
(17)
A 994/98/EK tanácsi rendelet előírja, hogy a tagállamoknak a mentesítési rendelet hatálya alá tartozó, általuk nyújtott támogatások adatairól összefoglalást kell benyújtaniuk. A tagállamok által elfogadott intézkedések átláthatóságának érdekében ezeket az összefoglalásokat közzé kell tenni. A 994/98/EK rendelet elfogadásakor az átláthatóság biztosításának leghatékonyabb módját az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzététel jelentette. Tekintettel azonban az elektronikus kommunikációs eszközök fejlődésére, a közzététel hasonlóan gyors és hatékonyabb módját jelenti, ha az összefoglalásokat a Bizottság honlapján teszik közzé, ami egyben az érdekelt felek javát szolgáló átláthatóságot is fokozza. Indokolt tehát ezeket az összefoglalásokat a Hivatalos Lap helyett a Bizottság honlapján közzétenni.
(18)
A nagyobb átláthatóság, az adminisztratív terhek csökkentése és a késedelem nélküli közzététel érdekében szintén a Bizottság honlapján, nem pedig a Hivatalos Lapban kell közzétenni azon rendelettervezeteket és dokumentumokat, amelyeket a 994/98/EK rendelet értelmében az Állami Támogatások Tanácsadó Bizottságának kell megvizsgálnia.
(19)
A 994/98/EK rendelet 8. cikke szerinti konzultációs eljárás előírja, hogy az Állami Támogatások Tanácsadó Bizottságának véleményét még a rendelettervezet közzététele előtt kell kikérni. Az átláthatóság fokozása érdekében azonban a rendelettervezetet a Bizottság és a Tanácsadó Bizottság közötti első egyeztetéssel egyidejűleg közzé kell tenni az interneten.
(20)
Ezért a 994/98/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A 994/98/EK rendelet a következőképpen módosul:
1.
A rendelet címének helyébe a következő szöveg lép:
„A Tanács 994/98/EK rendelete (1998. május 7.) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének a horizontális állami támogatások bizonyos fajtáira történő alkalmazásáról”
2.
Az 1. cikk a következőképpen módosul:
a)
az (1) bekezdés a) pontja helyébe a következő szöveg lép:
„a)
támogatás a következők javára:
i.
kis- és középvállalkozások;
ii.
kutatás, fejlesztés és innováció;
iii.
környezetvédelem;
iv.
foglalkoztatás és képzés;
v.
kultúra és a kulturális örökség megőrzése;
vi.
természeti csapások által okozott károk helyreállítása;
vii.
a halászati ágazatot érintő kedvezőtlen időjárási körülmények okozta károk helyreállítása;
viii.
erdészet;
ix.
az EUMSZ I. mellékletében nem szereplő élelmiszer-ipari termékek promóciója;
x.
a tengeri és édesvízi biológiai erőforrások megőrzése;
xi.
sport;
xii.
félreeső területeken élők közlekedése, amennyiben a támogatás szociális jellegű, és azt a fuvarozó személyére vonatkozó megkülönböztetés nélkül nyújtják;
xiii.
alapszintű széles sávú infrastruktúra, az új generációs hozzáférési hálózatok kismértékű egyedi infrastrukturális intézkedései, valamint a széles sávú infrastruktúrához kapcsolódó építőmérnöki munkák és a passzív széles sávú infrastruktúra azokon a területeken, ahol nem áll rendelkezésre, illetve ahol a közeljövőben sem valószínű ilyen infrastruktúra kialakítása;
xiv.
az i-xiii. pontban és az e bekezdés b) pontjában felsorolt célkitűzéseket és egyéb, a közös érdeket szolgáló célkitűzéseket - különös tekintettel az Európa 2020 stratégia célkitűzéseire - támogató infrastruktúra.”;
b)
a (2) bekezdés c) pontja helyébe a következő szöveg lép:
„c)
a küszöbértékek, az elszámolható költségek valamely csoportjához viszonyított támogatási intenzitásban vagy a támogatások maximális összegében kifejezve, illetve bizonyos olyan típusú támogatások esetében, ahol esetleg nehéz lehet pontosan meghatározni a támogatási intenzitást vagy a támogatások összegét - különös tekintettel a pénzügyi konstrukciókra, a kockázatitőke-befektetésre és a hasonló intézkedésekre -, oly módon megadva, hogy a szóban forgó intézkedésen belül, vagy az intézkedéssel kapcsolatban mekkora lehet az állami segítségnyújtás maximális szintje, az érintett intézkedéseknek az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdésére tekintettel történő minősítésének sérelme nélkül;”;
3.
a 3. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
„(2) Az olyan támogatási rendszerek vagy az e rendszereken kívül nyújtott olyan egyedi támogatások végrehajtásakor, amelyeket az 1. cikk (1) bekezdésében említett rendeletek alapján mentesítettek, a tagállamok a mentesített támogatási rendszerek által le nem fedett támogatási rendszerekkel vagy egyedi támogatásokkal kapcsolatos adatok összefoglalását a Bizottság honlapján való közzététel céljából eljuttatják a Bizottsághoz.”;
4.
a 8. cikk a következőképpen módosul:
a)
az (1) bekezdés a) pontja helyébe a következő szöveg lép:
„a)
valamely rendelettervezet 6. cikknek megfelelő közzétételével egy időben;”;
b)
a (2) bekezdés második mondatának helyébe a következő szöveg lép:
„A megvizsgálandó tervezeteket és dokumentumokat mellékelni kell az értesítéshez, és ezeket a Bizottság közzéteheti a honlapján.”
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2013. július 22-én.