NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 665/2014
ze dne 11. března 2014,
kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012, pokud jde o podmínky používání nepovinného údaje o jakosti „horský produkt“
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 ze dne 21. listopadu 2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (1), a zejména na čl. 31 odst. 3 a 4 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (EU) č. 1151/2012 zavedlo režim nepovinných údajů o jakosti s cílem usnadnit producentům zemědělských produktů s vlastnostmi nebo charakteristikami představujícími přidanou hodnotu, aby o takových vlastnostech a charakteristikách informovali v rámci vnitřního trhu. Stanovilo podmínky pro používání nepovinného údaje o jakosti „horský produkt“ a zmocnilo Komisi přijímat akty v přenesené pravomoci, které stanoví odchylky od těchto podmínek používání v náležitě odůvodněných případech a s cílem zohlednit přírodní omezení ovlivňující zemědělskou produkci v horských oblastech. Uvedené nařízení rovněž zmocňuje Komisi přijímat akty v přenesené pravomoci, pokud jde o stanovení metod produkce a dalších kritérií týkajících se používání uvedeného výrazu.
(2)
Aby se předešlo uvádění spotřebitelů v omyl, bylo by třeba vysvětlit používání výrazu „horský produkt“ u produktů živočišného původu. U produktů produkovaných zvířaty, jako jsou mléko a vejce, by mělo v horských oblastech docházet k produkci. U produktů ze zvířat, jako je maso, by měla být v horských oblastech chována zvířata. Protože zemědělci často nakupují mladá zvířata, měla by tato zvířata v horských oblastech strávit nejméně poslední dvě třetiny svého života.
(3)
V mnoha částech Unie dochází z důvodu využívání sezónní dostupnosti pastvy k sezónnímu přesunu zvířat na jiné pastviny, včetně přesunu mezi pastvinami v horských a nehorských oblastech. Přesun zajišťuje zachování pastvin ve vyšší nadmořské výšce, které nejsou vhodné pro celoroční pastvu, a tradiční kulturní krajiny v horských oblastech. Přesun má rovněž přímé přínosy pro životní prostředí, například snižuje riziko eroze a lavin. S cílem podpořit pokračování sezónního přesunu zvířat by proto mělo být rovněž povoleno používat pojem „horský produkt“ na produkty ze zvířat, které se sezónně přesouvají a které stráví na pastvinách v horských oblastech alespoň čtvrtinu svého života.
(4)
Aby bylo zajištěno, že krmivo pro hospodářská zvířata pochází v zásadě z horských oblastí, mělo by být upřesněno, že krmivo pocházející z horských oblastí by mělo tvořit v podstatě alespoň polovinu roční stravy zvířat, vyjádřeno jako procentní podíl sušiny.
(5)
Vzhledem k tomu, že v horských oblastech představuje krmivo dostupné pro přežvýkavce více než polovinu jejich roční stravy, měl by být v tomto případě tento procentní podíl vyšší.
(6)
Kvůli přírodním překážkám a skutečnosti, že krmivo vyprodukované v horských oblastech je určeno převážně pro přežvýkavce, jsou v současnosti horské oblasti zdrojem jen malé části krmiva pro prasata. S cílem dosáhnout potřebné rovnováhy mezi oběma cíli, pokud jde o výraz „horský produkt“, jak je stanoví 45. bod odůvodnění nařízení (EU) č. 1151/2012, zajistit, že produkce prasat v horských oblastech může pokračovat, a přispět tak k zachování venkovské struktury, by měl podíl krmiv pro prasata, která musí pocházet z těchto oblastí, tvořit méně než polovinu roční stravy zvířat.
(7)
Omezení týkající se krmiv by se měla uplatňovat na zvířata, která se sezónně přesouvají, po dobu, kdy jsou v horských oblastech.
(8)
Vzhledem k tomu, že se sezónní přesun týká také včelích úlů, bylo by třeba upřesnit používání výrazu „horský produkt“ u včelařských produktů. Jelikož však cukr ke krmení včel obvykle nepochází z horských oblastí, neměla by se omezení týkající se krmiv vztahovat na včely.
(9)
Aby se předešlo uvádění spotřebitelů v omyl, měl by se výraz „horský produkt“ používat na produkty rostlinného původu, pouze pokud se dané rostliny pěstují v horských oblastech.
(10)
Mělo by být povoleno, aby zpracované produkty obsahovaly jako přísady suroviny, jako je cukr, sůl nebo bylinky, které nemohou být vyprodukovány v horských oblastech, za předpokladu, že netvoří více než 50 % celkové hmotnosti složek.
(11)
V horských oblastech v některých částech Unie není dostatek zařízení, která by vyráběla mléko a mléčné výrobky ze syrového mléka, porážela zvířata, bourala a vykosťovala jatečně upravená těla a lisovala olivový olej. Přírodní omezení ovlivňují v horských oblastech dostupnost vhodných zpracovatelských zařízení, a zpracování je proto ztížené a není ekonomicky životaschopné. Zpracování na jiném místě v blízkosti horské oblasti nemění povahu takto zpracovaných výrobků, pokud jde o jejich horský původ. Mělo by být proto u těchto produktů, pokud jsou zpracovány mimo horské oblasti, umožněno používat výraz „horský produkt“. Vzhledem k umístění zpracovatelských zařízení v některých členských státech a k potřebě splnit očekávání spotřebitelů by mělo zpracování probíhat ve vzdálenosti do 30 km od dané horské oblasti.
(12)
Aby navíc mohla stávající zařízení na výrobu mléka a mléčných výrobků pokračovat ve své činnosti, mělo by být povoleno používat výraz „horský produkt“ pouze těm zařízením, která fungují ke dni vstupu nařízení (EU) č. 1151/2012 v platnost. Vzhledem k tomu, že se dostupnost těchto zařízení v horských oblastech liší, měly by být členské státy oprávněny stanovit přísnější požadavek ohledně vzdálenosti nebo tuto možnost vůbec nepovolit,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Produkty živočišného původu
1. Výraz „horský produkt“ lze používat u produktů vyprodukovaných zvířaty v horských oblastech podle definice v čl. 31 odst. 2 nařízení (EU) č. 1151/2012 a zpracovaných v těchto oblastech.
2. Výraz „horský produkt“ lze používat u produktů vyrobených ze zvířat, která jsou chována alespoň po dobu posledních dvou třetin svého života v těchto horských oblastech, pokud jsou tyto produkty v těchto oblastech zpracovány.
3. Odchylně od odstavce 2 lze výraz „horský produkt“ používat u produktů získaných ze zvířat, která se sezónně přesouvají a která byla chována v horských oblastech na sezónních pastvinách po dobu alespoň jedné čtvrtiny svého života.
Článek 2
Krmiva
1. Pro účely čl. 31 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1151/2012 se má za to, že krmivo pro hospodářská zvířata pochází v zásadě z horských oblastí, jestliže podíl roční stravy zvířat, která nemůže být vyprodukována v horských oblastech, vyjádřený jako procentuální podíl sušiny, nepřekročí 50 % (v případě přežvýkavců 40 %).
2. Pokud jde o prasata, odchylně od odstavce 1 nepřekročí podíl krmiva, které nemůže být vyprodukováno v horských oblastech, vyjádřený jako procentní podíl sušiny, 75 % roční stravy zvířat.
3. Odstavec 1 se nepoužije na krmiva pro zvířata, která se sezónně přesouvají podle čl. 1 odst. 3, jestliže jsou chována mimo horské oblasti.
Článek 3
Včelařské produkty
1. Výraz „horský produkt“ lze používat u včelařských produktů, pokud včely sbíraly nektar a pyl pouze v horských oblastech.
2. Odchylně od čl. 31 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1151/2012 nemusí cukr ke krmení včel pocházet z horských oblastí.
Článek 4
Produkty rostlinného původu
Odchylně od čl. 31 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1151/2012 lze výraz „horský produkt“ používat u produktů rostlinného původu, pouze pokud se rostlina pěstuje v horských oblastech podle definice v čl. 31 odst. 2 nařízení (EU) č. 1151/2012.
Článek 5
Složky
Pokud jsou použity v produktech uvedených v článcích 1 a 4, nemusí tyto složky pocházet z horských oblastí za předpokladu, že netvoří více než 50 % celkové hmotnosti složek:
a)
produkty neuvedené v příloze I Smlouvy a
b)
bylinky, koření a cukr.
Článek 6
Zpracování mimo horské oblasti
1. Odchylně od čl. 31 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 1151/2012 a čl. 1 odst. 1 a 2 tohoto nařízení může být následující zpracování prováděno mimo horské oblasti za předpokladu, že vzdálenost od dané horské oblasti nepřesahuje 30 km:
a)
zpracování za účelem výroby mléka a mléčných výrobků ve zpracovatelských zařízeních, která jsou v provozu ke dni 3. ledna 2013;
b)
porážka zvířat, bourání a vykosťování jatečně upravených těl;
c)
lisování olivového oleje.
2. Co se týče produktů zpracovaných na jejich území, mohou členské státy stanovit, že se výjimka podle odst. 1 písm. a) nepoužije nebo že zpracovatelské zařízení musí být umístěno v určité vzdálenosti menší než 30 km od dané horské oblasti, kterou stanoví.
Článek 7
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 11. března 2014.
A BIZOTTSÁG 665/2014/EU FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE
(2014. március 11.)
az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a „hegyvidéki termék” minőségre utaló választható kifejezés használatának feltételei tekintetében történő kiegészítéséről
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 31. cikke (3) és (4) bekezdésére,
mivel:
(1)
Az 1151/2012/EU rendelet létrehozta a minőségre utaló választható kifejezések rendszerét annak érdekében, hogy a termelők számára megkönnyítse az értéknövelő sajátosságokkal és jellemzőkkel rendelkező mezőgazdasági termékek jellemzőinek és sajátosságainak a belső piacon való megismertetését. A rendelet megállapította a „hegyvidéki termék” minőségre utaló választható kifejezés használatának feltételeit, és feljogosította a Bizottságot arra, hogy a hegyvidéki térségekben a mezőgazdasági termelést hátrányosan befolyásoló természeti adottságok figyelembevétele céljából kellően indokolt esetben eltéréseket lehetővé tévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el. A rendelet arra is feljogosítja a Bizottságot, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a termelési módszerek megállapítására és egyéb, a minőségre utaló választható kifejezés használata szempontjából releváns kritériumokra vonatkozóan.
(2)
A fogyasztók megtévesztésének elkerülése érdekében egyértelműbbé kell tenni, hogy az állati eredetű termékekre milyen esetben használható a „hegyvidéki termék” kifejezés. Az állatok által előállított termékek, mint a tej és a tojás esetében a termelésnek hegyvidéken kell történnie. Az állatokból előállított termékek esetében az állatokat hegyvidéki térségben kell felnevelni. Mivel a gazdálkodók gyakran jutnak fiatal állatokhoz vásárlás útján, célszerű azt előírni, hogy az állat legalább az élete utolsó kétharmadát töltse hegyvidéki térségben.
(3)
A legelő állatok vándoroltatása - ami akár a hegyvidék és az alacsonyabb fekvésű területek között is történhet - az Unió számos területén élő gyakorlat, amely az időszakos legelők kihasználását szolgálja. Lehetővé teszi az év csak egy részében használható magas fekvésű legelők és az ember által kialakított hagyományos hegyvidéki tájkép megőrzését. A vándorlegeltetésnek a környezetre nézve kedvező hatásai vannak, ugyanis csökkenti az erózió és a lavinák kialakulásának kockázatát. A vándorlegeltetés hagyományának megőrzése érdekében indokolt lehetővé tenni, hogy a „hegyvidéki termék” kifejezést olyan állatokból készített termékek esetében is lehessen alkalmazni, amelyek életüknek legalább egy negyedét hegyvidéki legelőkön töltötték.
(4)
Mivel a kötött tartású állatok esetében is biztosítani kell, hogy takarmányuk alapvetően hegyvidéki származású legyen, egyértelművé kell tenni, hogy az állatok által évente elfogyasztott táplálék legalább felének, szárazanyagban kifejezve, hegyvidéki területről kell származnia.
(5)
A kérődzők esetében az éves takarmányszükségletnek több mint a fele megterem a hegyvidékeken, ezért esetükben magasabb arányt kell előírni.
(6)
A természetes adottságok következtében, és mivel a hegyvidékeken elsősorban kérődzőknek szoktak takarmányt termeszteni, a sertések takarmányai viszonylag kis arányban származnak hegyvidéki térségekből. Annak érdekében, hogy az 1151/2012/EU rendelet (45) preambulumbekezdésének megfelelő „hegyvidéki termék” kifejezés alkalmazásának mindkét célja teljesüljön, vagyis egyrészt folytatódhasson a hegyvidékeken a sertések nevelése, másrészt megőrződjön a vidék szerkezete, célszerű megelégedni azzal, ha a sertések éves takarmányának kevesebb, mint fele származik hegyvidékről.
(7)
A takarmány származására vonatkozó megkötés a vándoroltatott legelő állatok esetében csak a hegyvidéki térségekben töltött időben alkalmazandó.
(8)
Mivel a méhkasokat is gyakran vándoroltatják, egyértelművé kell tenni, hogy a méhészeti termékekre milyen esetben alkalmazható a „hegyvidéki termék” kifejezés. Azonban, mivel a méheknek adott cukor általában nem hegyvidékről származik, a méhek esetében nem szabad a takarmányozásra vonatkozó megkötéseket alkalmazni.
(9)
A fogyasztók félrevezetésének elkerülése érdekében a „hegyvidéki termék” kifejezést csak olyan növényi eredetű termékekre szabad alkalmazni, amelyek hegyvidéken termett növényekből készültek.
(10)
A feldolgozott termékek esetében meg kell engedni, hogy összetevőként tartalmazzanak olyan nyersanyagokat, pl. cukrot, sót és fűszereket, amelyek nem állíthatók elő hegyvidéken, amennyiben az ilyen összetevők nem tesznek ki többet az összetevők teljes tömegének felénél (50 %).
(11)
Az Unió egyes hegyvidéki térségei nem rendelkeznek olyan infrastruktúrával, ahol megoldható a nyerstejből a tej és a tejtermékek előállítása, az állatok levágása, a tetemek darabolása és kicsontozása, vagy az olívaolaj préselése. A hegyvidékek természetes adottságai korlátozzák a megfelelő létesítmények rendelkezésre állását, és megnehezítik vagy ellehetetlenítik a helyben történő feldolgozást. A hegyvidék közelében történő feldolgozás azonban nem befolyásolja a termékek hegyvidéki származását. Ezért lehetővé kell tenni, hogy a „hegyvidéki termék” kifejezést a hegyvidéken kívül feldolgozott hegyvidéki termékekre is alkalmazzák. Figyelemmel egyes tagállamokban a feldolgozó létesítmények elhelyezkedésére és ugyanakkor a fogyasztói igények kielégítésének szükségességére, célszerű úgy rendelkezni, hogy a feldolgozási műveletek a származási hegyvidéki térségtől 30 km-es távolságon belül végzendők el.
(12)
Annak érdekében, hogy a tejet és tejtermékeket előállító meglévő létesítmények működése fennmaradhasson, elő kell írni, hogy a „hegyvidéki termék” kifejezés csak az 1151/2012/EU rendelet hatálybalépésekor már meglévő létesítmények termékeire alkalmazható. Mivel a különböző hegyvidéki térségek között nagyok az eltérések az ilyen létesítmények rendelkezésre állása tekintetében, lehetővé kell tenni, hogy a tagállamok a feldolgozás távolsága tekintetében szigorúbb követelményeket vezessenek be, vagy az erre vonatkozó engedményt eltöröljék,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Állati eredetű termékek
(1) Állatok által előállított termékekre a „hegyvidéki termék” kifejezés akkor alkalmazható, ha a termékeket az 1151/2012/EU rendelet 31. cikkének (2) bekezdésében meghatározott hegyvidéki térségben állították elő és dolgozták fel.
(2) Állatokból előállított termékekre a „hegyvidéki termék” kifejezés akkor alkalmazható, ha az állatok legalább életük utolsó két harmadát hegyvidéki térségben töltötték, és a termék feldolgozására is hegyvidéken került sor.
(3) A (2) bekezdéstől eltérve a „hegyvidéki termék” kifejezés alkalmazható az olyan vándorlegeltetéssel nevelt állatokból előállított termékekre, amely állatok életük legalább egy negyedét hegyvidéki térségek legelőin töltötték.
2. cikk
Takarmányok
(1) Az 1151/2012/EU rendelet 31. cikke (1) bekezdésének a) pontja alkalmazásában az állatok takarmánya akkor tekinthető alapvetően hegyvidéki térségekből származónak, ha az állat éves táplálékfogyasztásának nem hegyvidéken előállított része szárazanyagban kifejezve nem haladja meg az 50 %-ot, illetve kérődzők esetében a 40 %-ot.
(2) Az (1) bekezdéstől eltérve a sertések esetében a nem hegyvidéki térségben előállított takarmány aránya szárazanyagban kifejezve elérheti az éves fogyasztás 75 %-át.
(3) Az (1) bekezdés nem alkalmazandó az 1. cikk (3) bekezdésében említett, vándorlegeltetéssel nevelt állatokra azokban az időszakokban, amelyeket a hegyvidéken kívül töltenek.
3. cikk
Méhészeti termékek
(1) Méhészeti termékekre akkor alkalmazható a „hegyvidéki termék” kifejezés, ha a méhek kizárólag hegyvidéki térségekben gyűjtöttek nektárt és virágport.
(2) Az 1151/2012/EU rendelet 31. cikke (1) bekezdésének a) pontjától eltérve a méheknek adott cukornak nem szükséges hegyvidéki térségből származnia.
4. cikk
Növényi eredetű termékek
Az 1151/2012/EU rendelet 31. cikke (1) bekezdésének a) pontjától eltérve a „hegyvidéki termék” kifejezés csak olyan növényekből készült termékekre alkalmazható, amely növények az 1151/2012/EU rendelet 31. cikkének (2) bekezdésében meghatározott hegyvidéki térségben termettek.
5. cikk
Összetevők
Az 1-4. cikkben említett termékekhez felhasználhatók a következő, nem hegyvidékről származó összetevők, amennyiben ezek nem tesznek ki többet az összetevők teljes tömegének 50 %-ánál:
a)
a Szerződés I. mellékletében nem szereplő termékek; valamint
b)
gyógynövények, fűszerek és cukor.
6. cikk
A hegyvidéken kívül végzett feldolgozási műveletek
(1) Az 1151/2012/EU rendelet 31. cikke (1) bekezdésének b) pontjától és e rendelet 1. cikkének (1) és (2) bekezdésétől eltérve a következő feldolgozási műveletek elvégezhetők a hegyvidéki térségen kívül, annak 30 km-es körzetében:
a)
tej és tejtermékek előállítását szolgáló feldolgozási műveletek a 2013. január 3-án már működő létesítményekben;
b)
állatok levágása, a tetemek darabolása és kicsontozása;
c)
olívaolaj préselése.
(2) A területükön feldolgozott termékek kapcsán az egyes tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy az (1) bekezdés a) pontjában biztosított eltérés nem alkalmazható, illetve hogy a feldolgozó létesítményeknek a szóban forgó hegyvidéki térségtől 30 km-nél kisebb, általuk meghatározott távolságon belül kell lenniük.
7. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2014. március 11-én.