NAŘÍZENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) 2015/534
ze dne 17. března 2015
o vykazování finančních informací v oblasti dohledu (ECB/2015/13)
RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
s ohledem na nařízení Rady (EU) č. 1024/2013 ze dne 15. října 2013, kterým se Evropské centrální bance svěřují zvláštní úkoly týkající se politik, které se vztahují k obezřetnostnímu dohledu nad úvěrovými institucemi (1), a zejména na čl. 4 odst. 1, čl. 4 odst. 3, čl. 6 odst. 2, čl. 6 odst. 5 písm. d) a článek 10 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 468/2014 ze dne 16. dubna 2014, kterým se stanoví rámec spolupráce Evropské centrální banky s vnitrostátními příslušnými orgány a vnitrostátními pověřenými orgány v rámci jednotného mechanismu dohledu (nařízení o rámci jednotného mechanismu dohledu) (ECB/2014/17) (2), a zejména na čl. 21 odst. 1, článek 140 a čl. 141 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Na úvěrové instituce se vztahuje řádná zpravodajská povinnost vymezená v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (3) (rovněž dále jen „nařízení o kapitálových požadavcích (CRR)“) a v prováděcím nařízení Komise (EU) č. 680/2014 (4). Vykazované informace ECB shromažďuje na základě rozhodnutí ECB/2014/29 (5). Toto nařízení doplňuje rozhodnutí ECB/2014/29 v tom směru, že dále vymezuje požadavky týkající se vykazování finančních informací v oblasti dohledu.
(2)
Prováděcí nařízení (EU) č. 680/2014 stanoví pro všechny instituce, na které se vztahuje nařízení (EU) č. 575/2013, jednotné požadavky týkající se podávání zpráv pro účely dohledu příslušným orgánům v určitých oblastech vymezených v článku 1 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014. Jednou z těchto oblastí jsou finanční informace na konsolidovaném základě. Podle čl. 99 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013 je vykazování finančních informací v oblasti dohledu na konsolidovaném základě povinné pro úvěrové instituce, které připravují své konsolidované účetní závěrky v souladu s mezinárodními účetními standardy přijatými postupem stanoveným v čl. 6 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 (6). Předkládání finančních informací v oblasti dohledu vnitrostátními příslušnými orgány ECB, které je povinné na základě prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014 a které se týká významných a méně významných dohlížených subjektů, nyní probíhá v souladu s rozhodnutím ECB/2014/29 a mělo by v nezměněné podobě pokračovat, neboť nespadá do předmětu tohoto nařízení.
(3)
Výkon pravomoci vyžadovat, aby úvěrové instituce pro vykazování v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013 používaly mezinárodní účetní standardy uplatňované podle nařízení (ES) č. 1606/2002, je mimo předmět tohoto nařízení. S ohledem na článek 150 nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) by předchozí rozhodnutí vnitrostátních příslušných orgánů týkající se výkonu či zdržení se výkonu této pravomoci měla zůstat nedotčena.
(4)
V souladu s čl. 99 odst. 3 nařízení (EU) č. 575/2013 se u úvěrových institucí, které používají mezinárodní účetní standardy na základě nařízení (ES) č. 1606/2002 k podávání zpráv v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013, pro rozšíření vykazování finančních informací v oblasti dohledu na konsolidovaném základě vyžaduje rozhodnutí příslušného orgánu. ECB by rovněž měla vydat rozhodnutí za účelem rozšíření požadavku předkládat finanční informace v oblasti dohledu na významné dohlížené skupiny, které uplatňují nařízení (ES) č. 1606/2002 pro podávání zpráv v oblasti dohledu podle čl. 24. odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013.
(5)
V souladu s čl. 99 odst. 6 nařízení (EU) č. 575/2013 se u úvěrových institucí, které používají vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice Rady 86/635/EHS (7), pro rozšíření vykazování finančních informací v oblasti dohledu na konsolidovaném základě vyžaduje předchozí rozhodnutí příslušného orgánu. ECB by rovněž měla vydat rozhodnutí za účelem rozšíření požadavku předkládat finanční informace v oblasti dohledu na významné dohlížené skupiny, které uplatňují vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS. Evropský orgán pro bankovnictví byl konzultován v souladu s čl. 99 odst. 6 nařízení (EU) č. 575/2013.
(6)
Prováděcí nařízení (EU) č. 680/2014 vymezuje jednotné požadavky pro podávání zpráv v oblasti dohledu, pokud se týká oblastí v oblasti působnosti uvedeného nařízení. Podle čl. 99 odst. 5 a odst. 6 nařízení (EU) č. 575/2013 se prováděcí nařízení (EU) č. 680/2014 zabývá pouze finančními informacemi v oblasti dohledu na konsolidovaném základě. Vykazování finančních informací v oblasti dohledu na individuálním základě je mimo oblast působnosti uvedeného nařízení, příslušné orgány mohou tedy ukládat požadavky týkající se vykazování finančních informací v oblasti dohledu na individuálním základě. S ohledem na to, že je nezbytné, aby finanční informace pro významné a méně významné dohlížené subjekty byly srovnatelné, by toto nařízení mělo vymezit finanční informace v oblasti dohledu, které by významné a méně významné dohlížené subjekty měly na individuálním základě vykazovat vnitrostátním příslušným orgánům. Vnitrostátní příslušné orgány by potom tyto informace měly předkládat ECB v souladu s čl. 140 odst. 3 nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17).
(7)
Podle článku 40 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU (8) mohou příslušné orgány hostitelských členských států vyžadovat, aby jim všechny úvěrové instituce, které mají pobočky na jejich území, podávaly pravidelně zprávy o své činnosti na území těchto hostitelských členských států. V souladu s čl. 2 odst. 20 nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) jsou pobočky usazené v zúčastněném členském státě a patřící úvěrové instituci, která je usazena v nezúčastněném členském státě, dohlíženými subjekty. S ohledem na potřebu mít k dispozici srovnatelné finanční informace pro významné dohlížené subjekty by toto nařízení mělo vymezit informace, které by pobočky usazené v zúčastněném členském státě a patřící úvěrové instituci, která je usazena v nezúčastněném členském státě, měly vykazovat vnitrostátním příslušným orgánům. Vnitrostátní příslušné orgány by potom tyto informace měly předkládat ECB v souladu s čl. 140 odst. 3 nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17).
(8)
Čl. 6 odst. 4 nařízení (EU) č. 1024/2013 stanoví, že ECB má pravomoci v oblasti dohledu nad úvěrovými institucemi, finančními holdingovými společnostmi nebo smíšenými finančními holdingovými společnostmi nebo pobočkami usazenými v zúčastněných členských státech a patřícími úvěrovým institucím usazeným v nezúčastněných členských státech. Pobočky usazené v zúčastněném členském státě a patřící úvěrové instituci ze třetí země proto nespadají do úkolů ECB, které jí byly svěřeny v oblasti dohledu. Na tyto pobočky by se tedy neměla vztahovat zpravodajská povinnost obsažená v tomto nařízení. Z této zpravodajské povinnosti by dále měly být vyňaty pobočky usazené v zúčastněném členském státě a patřící úvěrové instituci z jiného zúčastněného členského státu, neboť tato povinnost má být uplatňována na úrovni dohlíženého subjektu, který pobočku zřídil.
(9)
Povinnost, která je v tomto nařízení vymezena pro významné a méně významné dohlížené subjekty, včetně poboček usazených v zúčastněném členském státě a patřících úvěrové instituci usazené v nezúčastněném členském státě, by měla být zaměřena na to, aby tyto dohlížené subjekty vnitrostátním příslušným orgánům vykazovaly společný minimální soubor informací, a nikoli na to, aby ukládala jednotnou zpravodajskou povinnost. Pro vnitrostátní příslušné orgány může být vhodné, aby nezbytné minimální informace shromažďovaly jako součást širšího zpravodajského rámce, který zavedou v souladu s příslušnými unijními nebo vnitrostátními právními předpisy a který slouží rovněž jiným účelům než účelům dohledu, jimiž jsou například statistické účely.
(10)
Pro plnění úkolů ECB je nezbytné získávat finanční informace od méně významných dohlížených skupin s výjimkou těch, které své konsolidované účetní závěrky připravují v souladu s mezinárodními účetními standardy přijatými v souladu s čl. 6 odst. 2 nařízení (ES) č. 1606/2002. Toto nařízení by proto mělo vymezit finanční informace v oblasti dohledu, které tyto skupiny mají vykazovat vnitrostátním příslušným orgánům. Měly by být zejména specifikovány formáty, periodicita, referenční data a období pro vykazování údajů a lhůty pro předávání dotčených informací. Tato povinnost by měla být zaměřena na to, aby tyto dohlížené skupiny vnitrostátním příslušným orgánům vykazovaly společný minimální soubor informací, a nikoli na to, aby ukládala jednotnou zpravodajskou povinnost.
(11)
V souladu s čl. 6 odst. 2 nařízení (EU) č. 1024/2013 a s článkem 21 nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) mají ECB a vnitrostátní příslušné orgány povinnost vyměňovat si informace. Aniž by byla dotčena pravomoc ECB přímo získávat informace vykazované úvěrovými institucemi nebo mít k těmto informacím průběžně přímý přístup, měly by vnitrostátní příslušné orgány ECB poskytovat zejména všechny informace nezbytné pro účely plnění úkolů, které byly ECB svěřeny na základě nařízení (EU) č. 1024/2013.
(12)
V souladu s čl. 2 odst. 3 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014 může být institucím umožněno, aby pro vykazování finančních informací v oblasti dohledu na konsolidovaném základě použily účetní rok, který se odchyluje od kalendářního roku. Toto nařízení by rovněž mělo umožnit, aby se pro toto vykazování používal účetní rok, který se odchyluje od kalendářního roku.
(13)
ECB uskutečnila veřejné konzultace k tomuto nařízení a provedla analýzu případných nákladů a výhod,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
HLAVA I
PŘEDMĚT A DEFINICE
Článek 1
Předmět
1. Toto nařízení vymezuje požadavky na vykazování finančních informací v oblasti dohledu, které mají vnitrostátním příslušným orgánům předkládat:
a)
významné dohlížené skupiny, které používají mezinárodní účetní standardy v souladu s nařízením (ES) č. 1606/2002 k podávání zpráv v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013, včetně všech jejich podskupin;
b)
významné dohlížené skupiny, které nejsou skupinami uvedenými v písm. a) a na které se vztahují vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS, včetně všech jejich podskupin;
c)
významné dohlížené subjekty včetně poboček usazených v zúčastněném členském státě a patřících úvěrové instituci usazené v nezúčastněném členském státě;
d)
významné dohlížené skupiny, pokud se týká dceřiných podniků usazených v nezúčastněném členském státě nebo ve třetí zemi;
e)
méně významné dohlížené skupiny, které používají mezinárodní účetní standardy v souladu s nařízením (ES) č. 1606/2002 k podávání zpráv v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013, včetně všech jejich podskupin;
f)
méně významné dohlížené skupiny, které nejsou skupinami uvedenými v písm. e) a na které se vztahují vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS, včetně všech jejich podskupin;
g)
méně významné dohlížené subjekty včetně poboček usazených v zúčastněném členském státě a patřících úvěrové instituci usazené v nezúčastněném členském státě.
2. Jako výjimka z článků 7 a 14 nemusí dohlížené subjekty, kterým byla na individuálním základě udělena výjimka z používání obezřetnostních požadavků v souladu s článkem 7 nebo 10 nařízení (EU) č. 575/2013, vykazovat finanční informace v oblasti dohledu v souladu s tímto nařízením.
3. Pokud příslušné orgány včetně ECB v souladu s čl. 11 odst. 5 nařízení (EU) č. 575/2013 vyžadují, aby instituce dodržovaly povinnosti vymezené v části druhé až čtvrté a v části šesté až osmé nařízení (EU) č. 575/2013 a v hlavě VII směrnice 2013/36/EU na subkonsolidovaném základě, plní tyto instituce požadavky vymezené v tomto nařízení na subkonsolidovaném základě.
4. Vnitrostátní příslušné orgány a/nebo národní centrální banky mohou údaje shromážděné podle tohoto nařízení použít pro jakékoli jiné úkoly.
5. Tímto nařízením nejsou dotčeny účetní standardy, které dohlížené skupiny a subjekty používají ve svých konsolidovaných účetních závěrkách nebo ročních účetních závěrkách, přičemž toto nařízení ani nemění účetní standardy používané pro vykazování v oblasti dohledu. Vzhledem k tomu, že dohlížené skupiny a subjekty používají rozdílné účetní standardy, měly by být předávány pouze informace týkající se pravidel oceňování včetně metod pro odhad ztrát z důvodu úvěrového rizika, které existují podle příslušných účetních standardů a které odpovídající dohlížená skupina nebo subjekt skutečně uplatňují. Za tímto účelem jsou pro dohlížené skupiny a subjekty, které používají vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS, stanoveny zvláštní vzory pro vykazování. Datové body ve vzorech, které se v případě příslušných dohlížených subjektů neuplatní, se nemusí vykazovat.
6. Pobočky usazené v zúčastněném členském státě, které patří úvěrové instituci usazené v nezúčastněném členském státě, mohou informace, které musí poskytovat podle tohoto nařízení, relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu předkládat prostřednictvím úvěrové instituce, která je zřídila.
Článek 2
Definice
Není-li stanoveno jinak, použijí se pro účely tohoto nařízení definice obsažené v nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) spolu s těmito definicemi:
1.
„IAS“ a „IFRS“ se rozumí „International Accounting Standards“ a „International Financial Reporting Standards“ ve smyslu článku 2 nařízení (ES) č. 1606/2002;
2.
„dceřiným podnikem“ se rozumí dceřiný podnik ve smyslu čl. 4 odst. 1 pododst. 16 nařízení (EU) č. 575/2013, který je úvěrovou institucí ve smyslu čl. 4 odst. 1 pododst. 1 nařízení (EU) č. 575/2013;
3.
„podskupinou“ se rozumí skupina, jejíž mateřský podnik sám není dceřiným podnikem jiné instituce, která je povolena v tomtéž zúčastněném členském státě, nebo finanční holdingové společnosti nebo smíšené finanční holdingové společnosti usazené v tomtéž zúčastněném členském státě;
4.
„konsolidovaným základem“ se rozumí konsolidovaný základ ve smyslu čl. 4 odst. 1 pododst. 48 nařízení (EU) č. 575/2013;
5.
„subkonsolidovaným základem“ se rozumí subkonsolidovaný základ ve smyslu čl. 4 odst. 1 pododst. 49 nařízení (EU) č. 575/2013.
Článek 3
Změna statusu dohlíženého subjektu nebo dohlížené skupiny
1. Pro účely tohoto nařízení jsou dohlížený subjekt nebo dohlížená skupina klasifikovány jako významné po dobu 18 měsíců ode dne, kdy jim bylo rozhodnutí podle čl. 45 odst. 1 nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) oznámeno. Jako významný dohlížený subjekt nebo významná dohlížená skupina vykáže informace v souladu s hlavou II tohoto nařízení v první referenční den, který nastane poté, co byly tento subjekt nebo skupina klasifikovány jako významné.
2. Pro účely tohoto nařízení jsou dohlížený subjekt nebo dohlížená skupina klasifikovány jako méně významné, jakmile jim bylo rozhodnutí podle čl. 46 odst. 1 nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) oznámeno. Od tohoto okamžiku začne tento subjekt nebo skupina vykazovat informace v souladu s hlavou III tohoto nařízení.
HLAVA II
VÝZNAMNÉ DOHLÍŽENÉ SKUPINY A SUBJEKTY
KAPITOLA I
Významné dohlížené skupiny
Článek 4
Formát a periodicita vykazování na konsolidovaném základě a referenční data a dny pro zasílání zpráv pro významné dohlížené skupiny, které používají IFRS pro vykazování v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013
V souladu s čl. 99 odst. 3 nařízení (EU) č. 575/2013 významné dohlížené skupiny, které používají IFRS na základě nařízení (ES) č. 1606/2002 k podávání zpráv v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013, vykazujífinanční informace v oblasti dohledu ve smyslu článků 2, 3 a 10 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014 na konsolidovaném základě. Jejich podskupiny, které používají IFRS na základě nařízení (ES) č. 1606/2002 k podávání zpráv v oblasti dohledu, rovněž vykazují finanční informace v oblasti dohledu ve smyslu článků 2, 3 a 10 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014 na konsolidovaném základě.
Článek 5
Formát a periodicita vykazování na konsolidovaném základě a referenční data a dny pro zasílání zpráv pro významné dohlížené skupiny, které používají národní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS
V souladu s čl. 99 odst. 6 nařízení (EU) č. 575/2013 významné dohlížené skupiny, které nejsou skupinami uvedenými v článku 4 a na které se vztahují vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS, včetně všech jejich podskupin vykazují finanční informace v oblasti dohledu ve smyslu článků 2, 3 a 11 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014 na konsolidovaném základě.
KAPITOLA II
Významné dohlížené subjekty
Článek 6
Formát a periodicita vykazování na individuálním základě pro subjekty, které nejsou součástí významné dohlížené skupiny
1. Významné dohlížené subjekty, které nejsou součástí významné dohlížené skupiny, které používají IFRS podle nařízení (ES) č. 1606/2002 buď proto, že připravují své roční účetní závěrky v souladu s účetními standardy ve smyslu uvedeného nařízení, nebo proto, že je používají pro vykazování v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013, vykazují finanční informace v oblasti dohledu relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu na individuálním základě. To platí i pro pobočky usazené v zúčastněném členském státě a patřící úvěrové instituci usazené v nezúčastněném členském státě.
2. Vykazování finančních informací v oblasti dohledu ve smyslu odstavce 1 zahrnuje informace uvedené v článku 9 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014 a uskutečňuje se s periodicitou vymezenou v uvedeném článku.
3. Významné dohlížené subjekty, které nejsou subjekty uvedenými v odstavci 1, které nejsou součástí významné dohlížené skupiny a na které se vztahují vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS, včetně poboček usazených v zúčastněném členském státě a patřících úvěrové instituci usazené v nezúčastněném členském státě, vykazují finanční informace v oblasti dohledu relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu.
4. Vykazování finančních informací v oblasti dohledu ve smyslu odstavce 3 zahrnuje informace uvedené v článku 11 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014 a uskutečňuje se s periodicitou vymezenou v uvedeném článku.
5. Informace uvedené v odstavcích 2 a 4 zahrnují pouze informace, které se týkají:
a)
aktiv, závazků, vlastního kapitálu, výnosu a nákladů, které dohlížený subjekt zachycuje podle použitelných účetních standardů;
b)
podrozvahových expozic a činností, do nichž je dohlížený subjekt zapojen;
c)
transakcí, které nejsou uvedeny v písmenu a) a b) a které provádí dohlížený subjekt;
d)
pravidel oceňování, včetně metod pro odhad ztrát z důvodu úvěrového rizika, které existují podle použitelných účetních standardů a které dohlížený subjekt skutečně uplatňuje.
6. Vnitrostátní příslušné orgány mohou shromažďovat informace, které mají být předány ECB a které jsou vymezeny v odstavcích 2 a 4, jako součást širšího vnitrostátního zpravodajského rámce, který v souladu s příslušnými unijními nebo vnitrostátními právními předpisy obsahuje další finanční informace v oblasti dohledu a který slouží rovněž jiným účelům než účelům dohledu, jimiž jsou například statistické účely.
Článek 7
Formát a periodicita vykazování na individuálním základě pro subjekty, které jsou součástí významné dohlížené skupiny
1. Významné dohlížené subjekty, které používají IFRS na základě nařízení (ES) č. 1606/2002 buď z toho důvodu, že své roční účetní závěrky připravují v souladu s účetními standardy uvedenými v citovaném nařízení, nebo pro to, že tyto účetní standardy uplatňují pro vykazování v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013, a které jsou součástí významné dohlížené skupiny, vykazují finanční informace v oblasti dohledu relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu na individuálním základě. Tyto subjekty vykazují finanční informace v oblasti dohledu s periodicitou uvedenou v článku 9 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, přičemž tyto informace zahrnují společné minimální informace uvedené v příloze I.
2. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají dodatečný vzor podle přílohy III prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, který vnitrostátní příslušný orgán shromažďuje. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předem vyrozumí o jakémkoli takovém dodatečném vzoru, který zamýšlejí ECB předat.
3. Významné dohlížené subjekty, které nejsou subjekty uvedenými v odstavci 1, na které se vztahují vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS a které jsou součástí významné dohlížené skupiny, vykazují finanční informace v oblasti dohledu relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu.
4. Finanční informace v oblasti dohledu podle odstavce 3 se vykazují s periodicitou uvedenou v článku 11 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, přičemž tyto informace zahrnují společné minimální informace uvedené v příloze I.
5. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají dodatečný vzor podle přílohy IV prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, který vnitrostátní příslušný orgán shromažďuje. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předem vyrozumí o jakémkoli takovém dodatečném vzoru, který zamýšlejí ECB předat.
6. Informace ve smyslu odstavců 1, 2, 4 a 5 se vykazují podle čl. 6 odst. 5 tohoto nařízení.
7. Vnitrostátní příslušné orgány mohou shromažďovat údaje, které mají být předány ECB a které jsou vymezeny v odstavcích 1, 2, 4 a 5, jako součást širšího vnitrostátního zpravodajského rámce, který v souladu s příslušnými unijními nebo vnitrostátními právními předpisy obsahuje další finanční informace v oblasti dohledu a který slouží rovněž jiným účelům než účelům dohledu, jimiž jsou například statistické účely.
Článek 8
Referenční data a dny pro zasílání zpráv pro významné dohlížené subjekty
1. Informace o významných dohlížených subjektech uvedené v článcích 6 a 7 se předávají s těmito referenčními daty:
a)
pro čtvrtletní vykazování: k 31. březnu, 30. červnu, 30. září a 31. prosinci;
b)
pro pololetní vykazování: k 30. červnu a 31. prosinci;
c)
pro roční vykazování: k 31. prosinci.
2. Informace týkající se uvedeného období se vykazují kumulativně od prvního dne kalendářního roku do referenčního data.
3. Pokud bylo významným dohlíženým subjektům umožněno své roční účetní závěrky vypracovávat na základě účetního roku, který se liší od kalendářního roku, mohou vnitrostátní příslušné orgány odchylně od odstavců 1 a 2 přizpůsobit referenční data konci účetního roku. Přizpůsobená referenční data jsou tři, šest, devět a dvanáct měsíců po počátku účetního roku. Informace týkající se uvedeného období se vykazují kumulativně od prvního dne účetního roku do referenčního data.
4. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají informace o významných dohlížených subjektech uvedené v článcích 6 a 7 do konce pracovní doby v následující dny pro zasílání zpráv:
a)
v případě významných dohlížených subjektů, které nejsou součástí významné dohlížené skupiny, 40. pracovní den po referenčním datu, ke kterému se údaje vztahují;
b)
v případě významných dohlížených subjektů, které jsou součástí významné dohlížené skupiny, 55. pracovní den po referenčním datu, ke kterému se údaje vztahují.
5. Vnitrostátní příslušné orgány rozhodují o tom, kdy musí dohlížené subjekty vykazovat finanční informace v oblasti dohledu, aby dodržely tyto lhůty.
KAPITOLA III
Vykazování ze strany významných dohlížených skupin, pokud se týká dceřiných podniků usazených v nezúčastněném členském státě nebo třetí zemi
Článek 9
Formát a periodicita vykazování ze strany významných dohlížených skupin, pokud se týká dceřiných podniků usazených v nezúčastněném členském státě nebo třetí zemi
1. Mateřské instituce v zúčastněném členském státě a instituce kontrolované mateřskou finanční holdingovou společností nebo mateřskou smíšenou finanční holdingovou společností v zúčastněném členském státě zajistí, aby finanční informace v oblasti dohledu, které se týkají dceřiných podniků usazených v nezúčastněném členském státě nebo ve třetí zemi, byly relevantním vnitrostátním příslušným orgánům vykazovány na individuálním základě takto:
a)
v případě významných dohlížených skupin, které používají IFRS na základě nařízení (ES) č. 1606/2002 buď z toho důvodu, že své roční účetní závěrky připravují v souladu s účetními standardy uvedenými v citovaném nařízení, nebo pro to, že tyto účetní standardy uplatňují pro vykazování v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013, na nejvyšší úrovni konsolidace v rámci zúčastněného členského státu, finanční vykazování v oblasti dohledu zahrnuje informace uvedené v odstavci 1 přílohy II a dochází k němu s periodicitou uvedenou v článku 9 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014;
b)
v případě významných dohlížených skupin, které nejsou skupinami uvedenými výše a na které se vztahují vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS na nejvyšší úrovni konsolidace v rámci zúčastněného členského státu, finanční vykazování v oblasti dohledu zahrnuje informace uvedené v odstavci 2 přílohy II a dochází k němu s periodicitou uvedenou v článku 11 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014.
2. Odchylně od odstavce 1 mateřské podniky uvedené v tomto odstavci nevykazují finanční informace o dceřiných podnicích, jejichž aktiva mají celkovou hodnotu ve výši maximálně 3 miliardy EUR. Pro tyto účely se celková hodnota aktiv určí na základě kritérií obsažených v části IV hlavě 3 nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17).
3. Když se při aktualizaci seznamu dohlížených subjektů v souladu s částí IV hlavou 2 kapitolou 3 nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) zjistí, že celková hodnota aktiv dceřiného podniku převyšuje 3 miliardy EUR, musí se dceřiný podnik zahrnout do informací vykazovaných v souladu s odstavcem 1 k prvnímu referenčnímu datu, jež nastane 18 měsíců po zveřejnění aktualizovaného seznamu dohlížených subjektů. Pokud se při aktualizaci zjistí, že celková hodnota aktiv dceřiného podniku je nižní než 3 miliardy EUR nebo že se této částce rovná, začne mateřský podnik vykazovat informace podle odstavce 2 k první referenčnímu datu, které nastane po zveřejnění aktualizovaného seznamu dohlížených subjektů.
Článek 10
Referenční data a dny pro zasílání zpráv pro vykazování ze strany významných dohlížených skupin, pokud se týká dceřiných podniků usazených v nezúčastněném členském státě nebo třetí zemi
1. Informace uvedené v článku 9 jsou shromažďovány ke stejným referenčním datům jako finanční informace v oblasti dohledu, které se týkají významné dohlížené skupiny. Informace týkající se uvedeného období se vykazují kumulativně od prvního dne účetního roku, který se používá pro vykazování finančních informací, do referenčního data.
2. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají informace o dceřiných podnicích usazených v nezúčastněném členském státě nebo třetí zemi podle článku 9 do konce pracovní doby v 55. pracovní den po referenčním datu, k němuž se vztahují.
3. Vnitrostátní příslušné orgány rozhodují o tom, kdy musí dohlížené subjekty vykazovat finanční informace v oblasti dohledu, aby dodržely tuto lhůtu.
HLAVA III
MÉNĚ VÝZNAMNÉ DOHLÍŽENÉ SKUPINY A SUBJEKTY
KAPITOLA I
Méně významné dohlížené skupiny
Článek 11
Formát a periodicita vykazování na konsolidovaném základě v případě méně významných dohlížených skupin
1. Méně významné dohlížené skupiny, které používají IFRS na základě nařízení (ES) č. 1606/2002 pro vykazování v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013, včetně všech jejich podskupin, vykazují finanční informace v oblasti dohledu relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu na konsolidovaném základě.
2. Finanční informace v oblasti dohledu podle odstavce 1 se vykazují s periodicitou uvedenou v článku 9 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, přičemž tyto informace zahrnují společné minimální informace uvedené v odstavci 1 přílohy I.
3. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají dodatečný vzor podle přílohy III prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, který vnitrostátní příslušný orgán shromažďuje. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předem vyrozumí o jakémkoli takovém dodatečném vzoru, který zamýšlejí ECB předat.
4. Méně významné dohlížené skupiny, které nejsou skupinami uvedenými v odstavci 1 a na které se vztahují vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS, vykazují finanční informace v oblasti dohledu relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu. Finanční informace v oblasti dohledu se vykazují s periodicitou uvedenou v článku 11 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, přičemž tyto informace zahrnují společné minimální informace uvedené v odstavci 2 přílohy I.
5. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají dodatečný vzor podle přílohy IV prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, který vnitrostátní příslušný orgán shromažďuje. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předem vyrozumí o jakémkoli takovém dodatečném vzoru, který zamýšlejí ECB předat.
6. Odchylně od odstavců 4 a 5 finanční vykazování v oblasti dohledu, které se týká méně významných dohlížených skupin, jejichž aktiva mají celkovou hodnotu ve výši maximálně 3 miliardy EUR, namísto informací uvedených v odstavci 4 tohoto článku zahrnuje informace uvedené v příloze III jako společné minimum. Pro tyto účely je celková hodnota aktiv dohlížených skupin hodnota, která se používá k určení toho, zda je dohlížený subjekt významný či nikoli na základě jeho velikosti, v souladu s hlavou III části IV nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17).
7. Když se při aktualizaci seznamu dohlížených subjektů v souladu s kapitolou 3 hlavy II části IV nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) zjistí, že celková hodnota aktiv méně významné dohlížené skupiny převyšuje 3 miliardy EUR, musí tato skupina informace podle odstavců 4 a 5 začít vykazovat k prvnímu referenčnímu datu, jež nastane 18 měsíců po zveřejnění aktualizovaného seznamu dohlížených subjektů. Pokud se při aktualizaci zjistí, že celková hodnota aktiv méně významné dohlížené skupiny je nižší než 3 miliardy EUR nebo že se této částce rovná, začne tato skupina vykazovat informace podle odstavce 6 k prvnímu referenčnímu datu, které nastane po zveřejnění aktualizovaného seznamu dohlížených subjektů.
8. Informace ve smyslu odstavců 2, 3, 4, 5 a 6 se vykazují podle čl. 6 odst. 5 tohoto nařízení.
9. Vnitrostátní příslušné orgány mohou shromažďovat informace, které mají být předány ECB a které jsou vymezeny v odstavcích 2, 3, 4, 5 a 6, jako součást širšího vnitrostátního zpravodajského rámce, který v souladu s příslušnými unijními nebo vnitrostátními právními předpisy obsahuje další finanční informace v oblasti dohledu a který slouží rovněž jiným účelům než účelům dohledu, jimiž jsou například statistické účely.
Článek 12
Referenční data a dny pro zasílání zpráv pro méně významné dohlížené skupiny
1. Informace o méně významných dohlížených skupinách uvedené v článku 11 se předávají s těmito referenčními daty:
a)
pro čtvrtletní vykazování: k 31. březnu, 30. červnu, 30. září a 31. prosinci;
b)
pro pololetní vykazování: k 30. červnu a 31. prosinci;
c)
pro roční vykazování: k 31. prosinci.
2. Informace týkající se uvedeného období se vykazují kumulativně od prvního dne kalendářního roku do referenčního data.
3. Pokud vnitrostátní příslušné orgány méně významným dohlíženým skupinám umožnily, aby své finanční informace v oblasti dohledu vykazovaly na základě účetního roku, který se liší od kalendářního roku, mohou vnitrostátní příslušné orgány odchylně od odstavců 1 a 2 přizpůsobit referenční data konci účetního roku. Přizpůsobená referenční data jsou tři, šest, devět a dvanáct měsíců po počátku účetního roku. Informace týkající se uvedeného období se vykazují kumulativně tak, že pokrývají období od prvního dne účetního roku do referenčního data.
4. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají informace uvedené v článku 11 do konce pracovní doby v následující dny pro zasílání zpráv:
a)
v případě méně významných dohlížených skupin včetně podskupin, které vykazují na konsolidovaném základě, 55. pracovní den po referenčním datu, ke kterému se údaje vztahují;
b)
v případě méně významných dohlížených skupin, které vykazují na subkonsolidovaném základě podle čl. 1 odst. 3, 65. pracovní den po referenčním datu, ke kterému se údaje vztahují.
5. Vnitrostátní příslušné orgány rozhodují o tom, kdy musí dohlížené subjekty vykazovat finanční informace v oblasti dohledu, aby dodržely tyto lhůty.
KAPITOLA II
Méně významné dohlížené subjekty
Článek 13
Formát a periodicita vykazování na individuálním základě pro méně významné dohlížené subjekty, které nejsou součástí skupiny
1. Méně významné dohlížené subjekty, které používají IFRS na základě nařízení (ES) č. 1606/2002 buď z toho důvodu, že své roční účetní závěrky připravují v souladu s účetními standardy uvedenými v citovaném nařízení, nebo pro to, že tyto účetní standardy uplatňují pro vykazování v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013, a které nejsou součástí dohlížené skupiny, včetně poboček usazených v zúčastněném členském státě, které patří úvěrové instituci usazené v nezúčastněném členském státě, vykazují finanční informace v oblasti dohledu relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu na individuálním základě.
2. Finanční informace v oblasti dohledu podle odstavce 1 se vykazují s periodicitou uvedenou v článku 9 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, přičemž tyto informace zahrnují společné minimální informace uvedené v odstavci 1 přílohy I.
3. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají dodatečný vzor podle přílohy III prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, který vnitrostátní příslušný orgán shromažďuje. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předem vyrozumí o jakémkoli takovém dodatečném vzoru, který zamýšlejí ECB předat.
4. Méně významné dohlížené subjekty, které nejsou subjekty uvedenými v odstavci 1, na které se vztahují vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS a které nejsou součástí dohlížené skupiny, včetně poboček usazených v zúčastněném členském státě, které patří úvěrové instituci usazené v nezúčastněném členském státě, vykazují finanční informace v oblasti dohledu relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu.
5. Finanční informace v oblasti dohledu podle odstavce 4 se vykazují s periodicitou uvedenou v článku 11 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, přičemž tyto informace zahrnují společné minimální informace uvedené v odstavci 2 přílohy I.
6. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají dodatečný vzor podle přílohy IV prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, který vnitrostátní příslušný orgán shromažďuje. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předem vyrozumí o jakémkoli takovém dodatečném vzoru, který zamýšlejí ECB předat.
7. Z ustanovení odstavců 2, 3, 5 a 6 jsou dány tyto výjimky:
a)
finanční vykazování v oblasti dohledu, které se týká méně významných dohlížených úvěrových institucí, jejichž aktiva mají celkovou hodnotu, která je nižší než 3 miliardy EUR, namísto informací uvedených v odstavci 2, 3, 5 nebo 6 zahrnuje informace uvedené v příloze III jako společné minimum;
b)
pobočka usazená v zúčastněném členském státě, která patří úvěrové instituci usazené v nezúčastněném členském státě, se do vykazování finančních informací v oblasti dohledu nezahrnuje, je-li celková hodnota jejích aktiv nižší než 3 miliardy EUR.
8. Pro účely odstavce 7 je celková hodnota aktiv dohlíženého subjektu hodnota, která se používá k určení toho, zda je dohlížený subjekt významný či nikoli na základě jeho velikosti, v souladu s hlavou III části IV nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17).
9. Když se při aktualizaci seznamu dohlížených subjektů v souladu s kapitolou 3 hlavy II části IV nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) zjistí, že celková hodnota aktiv méně významného dohlíženého subjektu převyšuje 3 miliardy EUR, musí tento subjekt informace podle odstavců 2, 3, 5 a 6 začít vykazovat k prvnímu referenčnímu datu, jež nastane 18 měsíců po zveřejnění aktualizovaného seznamu dohlížených subjektů. Pokud se při aktualizaci zjistí, že celková hodnota aktiv méně významného dohlíženého subjektu je nižší než 3 miliardy EUR nebo že se této částce rovná, začne tento subjekt vykazovat informace podle odstavce 7 k prvnímu referenčnímu datu, které nastane po zveřejnění aktualizovaného seznamu dohlížených subjektů.
10. Informace ve smyslu odstavců 2, 3, 5, 6 a 7 se vykazují podle čl. 6 odst. 5 tohoto nařízení.
11. Vnitrostátní příslušné orgány mohou shromažďovat informace, které mají být předány ECB a které jsou vymezeny v odstavcích 2, 3, 5, 6 a 7, jako součást širšího vnitrostátního zpravodajského rámce, který v souladu s příslušnými unijními nebo vnitrostátními právními předpisy obsahuje další finanční informace v oblasti dohledu a který slouží rovněž jiným účelům než účelům dohledu, jimiž jsou například statistické účely.
Článek 14
Formát a periodicita vykazování na individuálním základě pro subjekty, které jsou součástí méně významné dohlížené skupiny
1. Méně významné dohlížené subjekty, které používají IFRS na základě nařízení (ES) č. 1606/2002 buď z toho důvodu, že své roční účetní závěrky připravují v souladu s účetními standardy uvedenými v citovaném nařízení, nebo pro to, že tyto účetní standardy uplatňují pro vykazování v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013, a které jsou součástí méně významné dohlížené skupiny, vykazují finanční informace v oblasti dohledu relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu na individuálním základě.
2. Finanční informace v oblasti dohledu podle odstavce 1 se vykazují s periodicitou uvedenou v článku 9 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, přičemž tyto informace zahrnují společné minimální informace uvedené v příloze II.
3. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají dodatečný vzor podle přílohy III prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, který vnitrostátní příslušný orgán shromažďuje. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předem vyrozumí o jakémkoli takovém dodatečném vzoru, který zamýšlejí ECB předat.
4. Méně významné dohlížené subjekty, které nejsou subjekty uvedenými v odstavci 1, na které se vztahují vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS a které jsou součástí méně významné dohlížené skupiny, vykazují finanční informace v oblasti dohledu relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu.
5. Finanční informace v oblasti dohledu podle odstavce 4 se vykazují s periodicitou uvedenou v článku 11 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, přičemž tyto informace zahrnují společné minimální informace uvedené v příloze II.
6. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají dodatečný vzor podle přílohy IV prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, který vnitrostátní příslušný orgán shromažďuje. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předem vyrozumí o jakémkoli takovém dodatečném vzoru, který zamýšlejí ECB předat.
7. Odchylně od odstavců 2, 3, 5 a 6 vykazování finančních informací v oblasti dohledu, pokud se týká méně významných dohlížených subjektů, jejichž aktiva mají celkovou hodnotu nižší než 3 miliardy EUR, zahrnuje informace uvedené v příloze III. Pro tyto účely je celková hodnota aktiv dohlíženého subjektu hodnota, která se používá k určení toho, zda je dohlížený subjekt významný či nikoli na základě jeho velikosti, v souladu s hlavou III části IV nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17).
8. Když se při aktualizaci seznamu dohlížených subjektů v souladu s kapitolou 3 hlavy II části IV nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) zjistí, že celková hodnota aktiv méně významného dohlíženého subjektu převyšuje 3 miliardy EUR, musí tento subjekt informace podle odstavců 2, 3, 5 a 6 začít vykazovat k prvnímu referenčnímu datu, jež nastane 18 měsíců po zveřejnění aktualizovaného seznamu dohlížených subjektů. Pokud se při aktualizaci zjistí, že celková hodnota aktiv méně významného dohlíženého subjektu je nižší než 3 miliardy EUR nebo že se této částce rovná, začne tento subjekt vykazovat informace podle odstavce 7 k prvnímu referenčnímu datu, které nastane po zveřejnění aktualizovaného seznamu dohlížených subjektů.
9. Informace ve smyslu odstavců 2, 3, 5, 6 a 7 se vykazují podle čl. 6 odst. 5 tohoto nařízení.
10. Vnitrostátní příslušné orgány mohou shromažďovat informace, které mají být předány ECB a které jsou vymezeny v odstavcích 2, 3, 5, 6 a 7, jako součást širšího vnitrostátního zpravodajského rámce, který v souladu s příslušnými unijními nebo vnitrostátními právními předpisy obsahuje další finanční informace v oblasti dohledu a který slouží rovněž jiným účelům než účelům dohledu, jimiž jsou například statistické účely.
Článek 15
Referenční data a dny pro zasílání zpráv pro méně významné dohlížené subjekty
1. Informace o méně významných dohlížených subjektech uvedené v článcích 13 a 14 se předávají s těmito referenčními daty:
a)
pro čtvrtletní vykazování: k 31. březnu, 30. červnu, 30. září a 31. prosinci;
b)
pro pololetní vykazování: k 30. červnu a 31. prosinci;
c)
pro roční vykazování: k 31. prosinci.
2. Informace týkající se uvedeného období se vykazují kumulativně od prvního dne kalendářního roku do referenčního data.
3. Pokud vnitrostátní příslušné orgány méně významným dohlíženým subjektům umožnily, aby své finanční informace v oblasti dohledu vykazovaly na základě účetního roku, který se liší od kalendářního roku, mohou vnitrostátní příslušné orgány odchylně od odstavců 1 a 2 přizpůsobit referenční data konci účetního roku. Přizpůsobená referenční data jsou tři, šest, devět a dvanáct měsíců po počátku účetního roku. Údaje týkající se uvedeného období se vykazují kumulativně od prvního dne účetního roku do referenčního data.
4. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají finanční informace v oblasti dohledu, které se týkají méně významných dohlížených subjektů uvedených v článcích 13 a 14, do konce pracovní doby v následující dny pro zasílání zpráv:
a)
v případě méně významných dohlížených subjektů, které nejsou součástí dohlížené skupiny, 55. pracovní den po referenčním datu, ke kterému se údaje vztahují;
b)
v případě méně významných dohlížených subjektů, které jsou součástí méně významné dohlížené skupiny, 65. pracovní den po referenčním datu, ke kterému se údaje vztahují.
5. Vnitrostátní příslušné orgány rozhodují o tom, kdy musí dohlížené subjekty vykazovat finanční informace v oblasti dohledu, aby dodržely tyto lhůty.
HLAVA IV
KVALITA ÚDAJŮ A JAZYK INFORMAČNÍCH TECHNOLOGIÍ
Článek 16
Kontroly kvality údajů
Vnitrostátní příslušné orgány sledují a zajišťují kvalitu a spolehlivost informací předkládaných ECB. Pro tyto účely se vnitrostátní příslušné orgány řídí specifikacemi uvedenými v článcích 4 a 5 rozhodnutí ECB/2014/29.
Článek 17
Jazyk informačních technologií pro přenos informací od vnitrostátních příslušných orgánů do ECB
S cílem poskytnout jednotný technický formát pro výměnu údajů podle prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014 předávají vnitrostátní příslušné orgány informace uvedené v tomto nařízení podle taxonomie „eXtensible Business Reporting Language“. Pro tyto účely se vnitrostátní příslušné orgány řídí specifikacemi uvedenými v článku 6 rozhodnutí ECB/2014/29.
HLAVA V
PŘECHODNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 18
Referenční data pro první vykazování
1. 31. prosinec 2015 je prvním referenčním datem, kdy se v souladu s tímto nařízením vykazují finanční informace v oblasti dohledu, které se týkají:
a)
významných dohlížených skupin;
b)
významných dohlížených subjektů, které nejsou součástí dohlížené skupiny.
2. 30. červen 2016 je prvním referenčním datem, kdy se v souladu s tímto nařízením vykazují finanční informace v oblasti dohledu, které se týkají:
a)
významných dohlížených subjektů, které jsou součástí dohlížené skupiny;
b)
dceřiných podniků významných dohlížených skupin usazených v nezúčastněném členském státě nebo ve třetí zemi.
3. 30. červen 2017 je prvním referenčním datem, kdy se v souladu s tímto nařízením vykazují finanční informace v oblasti dohledu, které se týkají:
a)
méně významných dohlížených skupin;
b)
méně významných dohlížených subjektů.
Článek 19
Přechodná ustanovení
Rozhodnutí vnitrostátních příslušných orgánů týkající se vykazování finančních informací v oblasti dohledu, jež jsou předmětem tohoto nařízení, ze strany významných dohlížených skupin a subjektů, zůstávají nedotčena, pokud se týká všech referenčních dat, jež předcházejí referenčním datům prvního vykazování ve smyslu článku 18.
Článek 20
Závěrečné ustanovení
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.
Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 17. března 2015.
AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK (EU) 2015/534 RENDELETE
(2015. március 17.)
a pénzügyi információkra vonatkozó felügyeleti adatszolgáltatásról (EKB/2015/13)
AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,
tekintettel az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról szóló, 2013. október 15-i 1024/2013/EU tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 4. cikke (1) bekezdésére, 4. cikke (3) bekezdésére, 6. cikke (2) bekezdésére, 6. cikke (5) bekezdésének d) pontjára és 10. cikkére,
tekintettel az Egységes Felügyeleti Mechanizmuson belül az Európai Központi Bank és az illetékes nemzeti hatóságok, valamint a kijelölt nemzeti hatóságok közötti együttműködési keretrendszer létrehozásáról (SSM-keretrendelet) szóló, 2014. április 16-i 468/2014/EU európai központi banki rendeletre (EKB/2014/17) (2) és különösen annak 21. cikke (1) bekezdésére, 140. cikkére és 141. cikke (1) bekezdésére,
mivel:
(1)
A hitelintézetekre az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (3) (a továbbiakban: CRR) és a 680/2014/EU bizottsági végrehajtási rendeletben (4) rögzített rendszeres adatszolgáltatási követelmények vonatkoznak. A jelentett információkat az EKB az EKB/2014/29 határozat (5) alapján gyűjti. E rendelet az EKB/2014/29 határozatot egészíti ki a pénzügyi információkra vonatkozó felügyeleti adatszolgáltatás követelményeinek további részletezésével.
(2)
A 680/2014/EU végrehajtási rendelet az 575/2013/EU rendelet hatálya alá tartozó intézményekre vonatkozó egységes követelményeket állapít meg a 680/2014/EU végrehajtási rendelet 1. cikkében konkrétan meghatározott területek vonatkozásában az illetékes hatóságok felé teljesítendő felügyeleti adatszolgáltatással kapcsolatban. Az említett területek egyike a pénzügyi információkra vonatkozó, összevont alapon történő adatszolgáltatás. Az 575/2013/EU rendelet 99. cikkének (2) bekezdése értelmében pénzügyi információkra vonatkozó, összevont alapon történő felügyeleti adatszolgáltatásra kötelesek azok a hitelintézetek, amelyek a konszolidált éves beszámolójukat az 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) 6. cikkének (2) bekezdésében megállapított eljárással összhangban elfogadott nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően állítják össze. A pénzügyi információkra vonatkozó felügyeleti adatoknak az illetékes nemzeti hatóságok (a továbbiakban: INH-k) által az EKB részére történő, a 680/2014/EU végrehajtási rendelet alapján kötelező benyújtása jelenleg mind a jelentős, mind a kevésbé jelentősnek minősülő felügyelt szervezetek vonatkozásában az EKB/2014/29 határozattal összhangban történik, és annak változatlan módon kell folytatódnia, mivel az nem tárgya e rendeletnek.
(3)
Az annak előírására vonatkozó, az 575/2013/EU rendelet 24. cikkének (2) bekezdése szerinti mérlegelési jogkör gyakorlása, hogy a hitelintézetek az 1606/2002/EK rendelet alapján alkalmazandó nemzetközi számviteli standardok szerint teljesítsék a felügyeleti adatszolgáltatást, nem tárgya e rendeletnek. Tekintettel a 468/2014/EU rendelet (EKB/2014/17) 150. cikkére, az INH-k által az említett mérlegelési jogkör gyakorlásával vagy gyakorlásának mellőzésével kapcsolatban hozott korábbi határozatok változatlanul érvényben és hatályban maradnak.
(4)
Az 575/2013/EU rendelet 99. cikkének (3) bekezdése értelmében azon hitelintézetek tekintetében, amelyek az 575/2013/EU rendelet 24. cikkének (2) bekezdése értelmében az 1606/2002/EK rendelet alapján alkalmazandó nemzetközi számviteli standardokat alkalmazzák a felügyeleti adatszolgáltatásra, a pénzügyi információkra vonatkozó, összevont alapon történő felügyeleti adatszolgáltatás kiterjesztése az illetékes hatóság döntését igényli. Az EKB-nak szintén döntenie kell a pénzügyi információkra vonatkozó felügyeleti adatszolgáltatás követelményének azon jelentős felügyelt csoportokra történő kiterjesztéséről, amelyek az 575/2013/EU rendelet 24. cikkének (2) bekezdése értelmében az 1606/2002/EK rendeletet alkalmazzák a felügyeleti adatszolgáltatásra.
(5)
Az 575/2013/EU rendelet 99. cikkének (6) bekezdése értelmében azon hitelintézetek tekintetében, amelyek a 86/635/EGK tanácsi irányelven (7) alapuló nemzeti számviteli szabályozást alkalmazzák, a pénzügyi információkra vonatkozó, összevont alapon történő felügyeleti adatszolgáltatás kiterjesztése az illetékes hatóság előzetes döntését igényli. Az EKB-nak szintén döntenie kell a pénzügyi információkra vonatkozó felügyeleti adatszolgáltatás követelményének azon jelentős felügyelt csoportokra történő kiterjesztéséről, amelyek a 86/635/EGK irányelven alapuló nemzeti számviteli szabályozást alkalmazzák. Az Európai Bankhatósággal való konzultáció megtörtént az 575/2013/EU rendelet 99. cikkének (6) bekezdésével összhangban.
(6)
A 680/2014/EU végrehajtási rendelet egységes követelményeket állapít meg a hatálya alá tartozó területek vonatkozásában a felügyeleti adatszolgáltatással kapcsolatban. Az 575/2013/EU rendelet 99. cikkének (5) és (6) bekezdése értelmében a 680/2014/EU végrehajtási rendelet tárgyát csak a pénzügyi információkra vonatkozó, összevont alapon történő felügyeleti adatszolgáltatás képezi. A pénzügyi információkra vonatkozó, egyedi alapon történő felügyeleti adatszolgáltatás nem tartozik a 680/2014/EU végrehajtási rendelet hatálya alá; az illetékes hatóságok ezért a pénzügyi információkra vonatkozó, egyedi alapon történő felügyeleti adatszolgáltatásra vonatkozó követelményeket írhatnak elő. Tekintettel annak szükségességére, hogy a jelentős és kevésbé jelentősnek minősülő felügyelt szervezetek vonatkozásában összehasonlítható pénzügyi információk álljanak rendelkezésre, e rendelet meghatározza a jelentős és a kevésbé jelentősnek minősülő felügyelt szervezetek által az INH-k részére egyedi alapon benyújtandó, pénzügyi információkra vonatkozó felügyeleti adatokat. Az INH-knak ezt követően az EKB-hoz kell továbbítaniuk ezen adatokat a 468/2014/EU rendelet (EKB/2014/17) 140. cikkének (3) bekezdésével összhangban.
(7)
A 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) 40. cikke értelmében a fogadó tagállamok illetékes hatóságai előírhatják, hogy minden hitelintézet, amely a területükön fiókteleppel rendelkezik, rendszeresen adatszolgáltatást teljesítsen a fogadó tagállamban folytatott tevékenységeiről. A 468/2014/EU rendelet (EKB/2014/17) 2. cikkének 20. pontja értelmében a mechanizmusban részt nem vevő tagállamban székhellyel rendelkező hitelintézet által a mechanizmusban részt vevő tagállamban létesített fióktelepek felügyelt szervezeteknek minősülnek. Tekintettel annak szükségességére, hogy a jelentős felügyelt szervezetek vonatkozásában összehasonlítható pénzügyi információk álljanak rendelkezésre, e rendelet meghatározza a mechanizmusban részt nem vevő tagállamban székhellyel rendelkező hitelintézet által a mechanizmusban részt vevő tagállamban létesített fióktelepek által az INH-k részére benyújtandó információkat. Az INH-knak ezt követően az EKB-hoz kell továbbítaniuk ezen adatokat a 468/2014/EU rendelet (EKB/2014/17) 140. cikkének (3) bekezdésével összhangban.
(8)
Az 1024/2013/EU rendelet 6. cikkének (4) bekezdése értelmében az EKB felügyeleti hatáskörökkel rendelkezik a hitelintézetek, pénzügyi holdingtársaságok vagy vegyes pénzügyi holdingtársaságok vonatkozásában, illetve az olyan hitelintézeteknek a mechanizmusban részt vevő tagállamban bejegyzett fióktelepei vonatkozásában, amelyeknek a székhelye a mechanizmusban nem részt vevő tagállamban van. A harmadik országban székhellyel rendelkező hitelintézet által a mechanizmusban részt vevő tagállamban létesített fióktelepekre ezért nem terjednek ki az EKB felügyeleti feladatai. E fióktelepekre ennélfogva nem vonatkoznak az e rendelet szerinti adatszolgáltatási követelmények. Ezen túlmenően a mechanizmusban részt vevő tagállamban székhellyel rendelkező hitelintézet által a mechanizmusban részt vevő másik tagállamban létesített fióktelepeket szintén ki kell zárni az említett adatszolgáltatási követelményekből, mert azok a fióktelepet létesítő felügyelt szervezet szintjén alkalmazandók.
(9)
A jelentős és kevésbé jelentősnek minősülő felügyelt szervezetek - beleértve a mechanizmusban részt nem vevő tagállamban székhellyel rendelkező hitelintézet által a mechanizmusban részt vevő tagállamban létesített fióktelepeket is - vonatkozásában e rendeletben megállapított követelmények annak biztosítására irányulnak, hogy e felügyelt szervezetek az információk közös minimumkörét jelentsék az INH-k felé, nem pedig egységes adtaszolgáltatási követelmények előírására. Az INH-k számára biztosítani kell annak lehetőségét, hogy a szükséges minimuminformációkat olyan szélesebb körű adatszolgáltatási rendszer részeként gyűjtsék, amelyet az irányadó uniós vagy nemzeti jogszabályokkal összhangban alakítanak ki, és amely nem felügyeleti - például statisztikai - célokat is szolgál.
(10)
Az EKB feladatainak ellátásához olyan kevésbé jelentősnek minősülő felügyelt csoportok pénzügyi információnak beszerzésére is szükség van, amelyek nem az 1606/2002/EK rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján elfogadott nemzetközi számviteli standardokkal összhangban állítják össze összevont beszámolóikat. E rendelet ezért meghatározza az ilyen csoportok által az INH-k részére benyújtandó, pénzügyi információkra vonatkozó felügyeleti adatokat. Különösen az érintett információk benyújtásának formátumát, gyakoriságát, referencia-időpontjait, időszakait és határidőit szükséges meghatározni. E követelményeknek annak biztosítására kell irányulniuk, hogy az ilyen felügyelt csoportok az információk közös minimumkörét jelentsék az INH-k felé, nem pedig egységes adtaszolgáltatási követelmények előírására.
(11)
Az 1024/2013/EU rendelet 6. cikkének (2) bekezdése és a 468/2014/EU rendelet (EKB/2014/17) 21. cikke értelmében mind az EKB, mind az INH-k kötelesek információt cserélni egymással. Az EKB azon jogának sérelme nélkül, amely szerint közvetlenül megkaphatja a hitelintézetek által folyamatosan közölt adatokat vagy azokhoz közvetlenül hozzáférhet, az INH-knak mindenekelőtt meg kell adniuk az EKB számára minden olyan adatot, amely az 1024/2013/EU rendelet által az EKB-ra telepített feladatok elvégzéséhez szükséges.
(12)
A 680/2014/EU végrehajtási rendelet 2. cikkének (3) bekezdése értelmében az intézmények számára lehetővé tehető, hogy a pénzügyi információkra vonatkozó, összevont alapon történő felügyeleti adatszolgáltatást a naptári évtől eltérő üzleti év alapján teljesítsék. A jelen rendelet szintén biztosítja az ilyen adatszolgáltatás naptári évtől eltérő üzleti év alapján történő teljesítését.
(13)
Az EKB nyilvános konzultációt folytatott le e rendelettel kapcsolatban, és elemezte a potenciális költségeket és előnyöket,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. CÍM
TÁRGY ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK
1. cikk
Tárgy
(1) Ez a rendelet követelményeket állapít meg az alábbiak által az INH-k felé teljesítendő, pénzügyi információkra vonatkozó felügyeleti adatszolgáltatással kapcsolatban:
a)
az 575/2013/EU rendelet 24. cikkének (2) bekezdése értelmében a felügyeleti adatszolgáltatásra az 1606/2002/EK rendelet alapján nemzetközi számviteli standardokat alkalmazó jelentős felügyelt csoportok, beleértve azok bármely alcsoportját is;
b)
az a) pontban említettektől eltérő jelentős felügyelt csoportok, amelyek a 86/635/EGK irányelven alapuló nemzeti számviteli szabályozás hatálya alá tartoznak, beleértve azok bármely alcsoportját is;
c)
jelentős felügyelt szervezetek, beleértve a mechanizmusban részt nem vevő tagállamban székhellyel rendelkező hitelintézet által a mechanizmusban részt vevő tagállamban létesített fióktelepeket is;
d)
jelentős felügyelt csoportok a mechanizmusban részt nem vevő tagállamban vagy harmadik országban létesített leányvállalatok vonatkozásában;
e)
az 575/2013/EU rendelet 24. cikkének (2) bekezdése értelmében a felügyeleti adatszolgáltatásra az 1606/2002/EK rendelet alapján nemzetközi számviteli standardokat alkalmazó kevésbé jelentősnek minősülő felügyelt csoportok, beleértve azok bármely alcsoportját is;
f)
az e) pontban említettektől eltérő, kevésbé jelentősnek minősülő felügyelt csoportok, amelyek a 86/635/EGK irányelven alapuló nemzeti számviteli szabályozás hatálya alá tartoznak, beleértve azok bármely alcsoportját is;
g)
kevésbé jelentősnek minősülő felügyelt szervezetek, beleértve a mechanizmusban részt nem vevő tagállamban székhellyel rendelkező hitelintézet által a mechanizmusban részt vevő tagállamban létesített fióktelepeket is.
(2) A 7. és 14. cikk alól kivételt képezve, azok a felügyelt szervezetek, amelyek felmentést kaptak a prudenciális követelmények egyedi alapú alkalmazása alól az 575/2013/EU rendelet 7. vagy 10. cikkével összhangban, nem kötelesek a jelen rendelet alapján pénzügyi információkra vonatkozó felügyeleti adatszolgáltatást teljesíteni.
(3) Amennyiben az illetékes hatóságok, az EKB-t is beleértve, az 575/2013/EU rendelet 11. cikkének (5) bekezdésével összhangban az intézmények számára előírják, hogy szubkonszolidált alapon feleljenek meg az 575/2013/EU rendelet másodiktól a negyedik, és hatodiktól a nyolcadik részében, valamint a 2013/36/EU irányelv VII. címében szereplő kötelezettségeknek, ezen intézmények az e rendeletben rögzített követelményeknek szubkonszolidált alapon tesznek eleget.
(4) Az INH-k és/vagy a nemzeti központi bankok a jelen rendelet alapján összegyűjtött adatokat bármely más célra is felhasználhatják.
(5) Ez a rendelet nem érinti a felügyelt csoportok és szervezetek által az összevont beszámolóikban vagy éves beszámolóikban alkalmazott számviteli standardokat, és nem módosítja a felügyeleti adatszolgáltatásra alkalmazott számviteli standardokat. Mivel a felügyelt csoportok és szervezetek különböző számviteli standardokat alkalmaznak, csak az értékelési szabályokkal - beleértve a hitelkockázati veszteségek becslésére szolgáló, a vonatkozó számviteli szabályozás alapján fennálló és a megfelelő felügyelt csoport vagy szervezet által ténylegesen alkalmazott módszert is - kapcsolatos információk nyújtandók be. E célból különleges adatszolgáltatási táblák állnak a 86/635/EGK irányelven alapuló nemzeti számviteli szabályozást alkalmazó felügyelt csoportok és szervezetek rendelkezésére. Nem kell adatot szolgáltatni azokról a táblákban szereplő adatpontokról, amelyek nem alkalmazandók az adott felügyelt szervezetek tekintetében.
(6) A mechanizmusban részt nem vevő tagállamban székhellyel rendelkező hitelintézet által a mechanizmusban részt vevő tagállamban létesített fióktelepek az általuk az e rendelet alapján szolgáltatandó információkat az érintett INH-hoz az őket létrehozó hitelintézeten keresztül is benyújthatják.
2. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazása során eltérő rendelkezés hiányában a 468/2014/EU rendeletben (EKB/2014/17) szereplő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni, a következő fogalommeghatározásokkal együtt.
1. „IAS” és „IFRS”: az 1606/2002/EK rendelet 2. cikke szerinti „nemzetközi számviteli standardok” és „nemzetközi beszámolókészítési standardok”;
2. „leányvállalat”: az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 16. pontjában meghatározott leányvállalat, amely az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 1. pontja értelmében vett hitelintézet;
3. „alcsoport”: olyan csoport, amelynek anyavállalata maga nem a mechanizmusban részt vevő ugyanazon tagállamban engedélyezett más intézménynek vagy a mechanizmusban részt vevő ugyanazon tagállamban létesített pénzügyi holdingtársaságnak vagy vegyes pénzügyi holdingtársaságnak a leányvállalata;
4. „összevont alapon”: az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 48. pontjában meghatározott összevont alapon;
5. „szubkonszolidált alapon”: az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 49. pontjában meghatározott szubkonszolidált alapon.
3. cikk
Felügyelt szervezet vagy felügyelt csoport jogállásának megváltozása
(1) E rendelet alkalmazásában valamely felügyelt szervezet vagy felügyelt csoport a 468/2014/EU rendelet (EKB/2014/17) 45. cikkének (1) bekezdésében említett határozat vele való közlésétől számított 18 hónap elteltével minősül jelentősnek. E szervezet vagy csoport az e rendelet II. címének megfelelően jelentős felügyelt szervezetként vagy jelentős felügyelt csoportként a jelentősként történő minősülését követő első referencia-időpontban jelenti az információkat.
(2) E rendelet alkalmazásában valamely felügyelt szervezet vagy felügyelt csoport a 468/2014/EU rendelet (EKB/2014/17) 46. cikkének (1) bekezdésében említett határozat vele való közlésének időpontjától minősül kevésbé jelentősnek. E szervezet vagy csoport ezt követően az e rendelet III. címének megfelelően jelenti az információkat.
II. CÍM
JELENTŐS FELÜGYELT CSOPORTOK ÉS SZERVEZETEK
I. FEJEZET
Jelentős felügyelt csoportok
4. cikk
Az 575/2013/EU rendelet 24. cikkének (2) bekezdése értelmében a felügyeleti adatszolgáltatásra IFRS-t alkalmazó jelentős felügyelt csoportokra vonatkozó, összevont alapon történő adatszolgáltatás formátuma és gyakorisága, referencia-időpontok és beküldési határidők
Az 575/2013/EU rendelet 99. cikkének (3) bekezdése értelmében az 575/2013/EU rendelet 24. cikkének (2) bekezdése értelmében a felügyeleti adatszolgáltatásra az 1606/2002/EK rendelet alapján IFRS-t alkalmazó jelentős felügyelt csoportok a 680/2014/EU végrehajtási rendelet 2., 3. és 10. cikkében előírtak szerint, összevont alapon teljesítik a pénzügyi információkra vonatkozó felügyeleti adatszolgáltatást. E csoportoknak a felügyeleti adatszolgáltatásra az 1606/2002/EK rendelet alapján IFRS-t alkalmazó alcsoportjai szintén a 680/2014/EU végrehajtási rendelet 2., 3. és 10. cikkében előírtak szerint, összevont alapon teljesítik a pénzügyi információkra vonatkozó felügyeleti adatszolgáltatást.
5. cikk
Az 86/635/EGK irányelven alapuló nemzeti számviteli szabályozást alkalmazó jelentős felügyelt csoportokra vonatkozó, összevont alapon történő adatszolgáltatás formátuma és gyakorisága, referencia-időpontok és beküldési határidők
Az 575/2013/EU rendelet 99. cikkének (6) bekezdése értelmében a 4. cikkben említettektől eltérő, a 86/635/EGK irányelven alapuló nemzeti számviteli szabályozás hatálya alá tartozó jelentős felügyelt csoportok - beleértve azok bármely alcsoportját is - a 680/2014/EU végrehajtási rendelet 2., 3. és 11. cikkében előírtak szerint, összevont alapon teljesítik a pénzügyi információkra vonatkozó felügyeleti adatszolgáltatást.
II. FEJEZET
Jelentős felügyelt szervezetek
6. cikk
A jelentős felügyelt csoport részét nem képező szervezetekre vonatkozó, egyedi alapon történő adatszolgáltatás formátuma és gyakorisága
(1) Azok a jelentős felügyelt csoport részét nem képező jelentős felügyelt szervezetek, amelyek vagy azért alkalmaznak IFRS-t az 1606/2002/EK rendelet alapján, mert éves beszámolóikat az abban hivatkozott számviteli standardokkal összhangban állítják össze, vagy azért, mert azokat az 575/2013/EU rendelet 24. cikkének (2) bekezdése értelmében a felügyeleti adatszolgáltatásra alkalmazzák, az érintett INH felé egyedi alapon a pénzügyi információkra vonatkozó felügyeleti adatszolgáltatást teljesítenek. Ez vonatkozik a mechanizmusban részt nem vevő tagállamban székhellyel rendelkező hitelintézet által a mechanizmusban részt vevő tagállamban létesített fióktelepekre is.
(2) Az (1) bekezdés szerinti, pénzügyi információkra vonatkozó felügyeleti adatszolgáltatás a 680/2014/EU végrehajtási rendelet 9. cikkében meghatározott információkra is kiterjed az ugyanezen cikkben meghatározott gyakorisággal.
(3) Az (1) bekezdésben említettektől eltérő, a 86/635/EGK irányelven alapuló nemzeti számviteli szabályozás hatálya alá tartozó és jelentős felügyelt csoport részét nem képező jelentős felügyelt szervezetek - beleértve a mechanizmusban részt nem vevő tagállamban székhellyel rendelkező hitelintézet által a mechanizmusban részt vevő tagállamban létesített fióktelepeket is - az érintett INH felé a pénzügyi információkra vonatkozó felügyeleti adatszolgáltatást teljesítenek.
(4) A (3) bekezdés szerinti, pénzügyi információkra vonatkozó felügyeleti adatszolgáltatás a 680/2014/EU végrehajtási rendelet 11. cikkében meghatározott információkra is kiterjed az ugyanezen cikkben meghatározott gyakorisággal.
(5) A fenti (2) és (4) bekezdésben meghatározott információk csak az alábbiakkal kapcsolatos információkat foglalják magukban:
a)
eszközök, kötelezettségek, saját tőke, bevételek és kiadások amelyek a felügyelt szervezet által megjelenítettek az alkalmazandó számviteli szabályozás alapján;
b)
mérlegen kívüli kitettségek és olyan tevékenységek, amelyekben a felügyelt szervezet érintett;
c)
a felügyelt szervezet által végrehajtott, az a) és b) pont szerintiektől eltérő tranzakciók;
d)
értékelési szabályok, beleértve a hitelkockázati veszteségek becslésére szolgáló, az alkalmazandó számviteli szabályozás alapján fennálló és a felügyelt szervezet által ténylegesen alkalmazott módszert is.
(6) Az INH-k az EKB részére benyújtandó, a (2) és (4) bekezdésben meghatározott információkat olyan szélesebb körű nemzeti adatszolgáltatási rendszer részeként is gyűjthetik, amely az irányadó uniós vagy nemzeti jogszabályokkal összhangban további pénzügyi információkra vonatkozó felügyeleti adatokra is kiterjed, és nem felügyeleti - például statisztikai - célokat is szolgál.
7. cikk
A jelentős felügyelt csoport részét képező szervezetekre vonatkozó, egyedi alapon történő adatszolgáltatás formátuma és gyakorisága
(1) Azok a jelentős felügyelt szervezetek, amelyek vagy azért alkalmaznak IFRS-t az 1606/2002/EK rendelet alapján, mert éves beszámolóikat az abban hivatkozott számviteli standardokkal összhangban állítják össze, vagy azért, mert azokat az 575/2013/EU rendelet 24. cikkének (2) bekezdése értelmében a felügyeleti adatszolgáltatásra alkalmazzák, és amelyek jelentős felügyelt csoport részét képezik, az érintett INH felé egyedi alapon a pénzügyi információkra vonatkozó felügyeleti adatszolgáltatást teljesítenek. A pénzügyi információkra vonatkozó felügyeleti adatszolgáltatást az ilyen szervezeteknek a 680/2014/EU végrehajtási rendelet 9. cikkében meghatározott gyakorisággal kell teljesíteniük, és annak az I. mellékletben meghatározott közös minimuminformációkra kell kiterjednie.
(2) Az INH-knak be kell nyújtaniuk az EKB részére a 680/2014/EU végrehajtási rendelet III. mellékletében meghatározott minden olyan további táblát, amelyet az INH gyűjt. Az INH-k előzetesen értesítik az EKB-t minden ilyen általuk továbbítani szándékozott további tábláról.
(3) Az (1) bekezdésben említettektől eltérő, a 86/635/EGK irányelven alapuló nemzeti számviteli szabályozás hatálya alá tartozó és jelentős felügyelt csoport részét képező jelentős felügyelt szervezetek az érintett INH felé a pénzügyi információkra vonatkozó felügyeleti adatszolgáltatást teljesítenek.
(4) A (3) bekezdés szerinti, pénzügyi információkra vonatkozó felügyeleti adatszolgáltatást a 680/2014/EU végrehajtási rendelet 11. cikkében meghatározott gyakorisággal kell teljesíteni, és annak az I. mellékletben meghatározott közös minimuminformációkra kell kiterjednie.
(5) Az INH-knak be kell nyújtaniuk az EKB részére a 680/2014/EU végrehajtási rendelet IV. mellékletében meghatározott minden olyan további táblát, amelyet az INH gyűjt. Az INH-k előzetesen értesítik az EKB-t minden ilyen általuk továbbítani szándékozott további tábláról.
(6) Az (1), (2), (4) és (5) bekezdésben meghatározott információkra vonatkozó adatszolgáltatást a jelen rendelet 6. cikkének (5) bekezdésében előírtak szerint kell teljesíteni.
(7) Az INH-k az EKB részére benyújtandó, az (1), (2), (4) és (5) bekezdésben meghatározott adatokat olyan szélesebb körű nemzeti adatszolgáltatási rendszer részeként is gyűjthetik, amely az irányadó uniós vagy nemzeti jogszabályokkal összhangban további pénzügyi információkra vonatkozó felügyeleti adatokra is kiterjed, és nem felügyeleti - például statisztikai - célokat is szolgál.
8. cikk
A jelentős felügyelt szervezetekre vonatkozó referencia-időpontok és beküldési határidők
(1) A 6. és 7. cikkben meghatározott, jelentős felügyelt szervezetekre vonatkozó információk tekintetében az alábbi referencia-időpontok alkalmazandók:
a)
negyedéves adatszolgáltatás: március 31., június 30., szeptember 30. és december 31.;
b)
féléves adatszolgáltatás: június 30. és december 31.;
c)
éves adatszolgáltatás: december 31.
(2) Az adott időszakra vonatkozó információkat a naptári év első napjától a referencia-időpontig összesítve kell jelenteni.
(3) Az (1) és (2) bekezdés alól kivételt képezve, amennyiben a jelentős felügyelt szervezeteknek lehetőségük van arra, hogy éves beszámolóikat a naptári évtől eltérő üzleti év alapján állítsák össze, az INH-k a referencia-időpontokat az üzleti év végéhez igazíthatják. A módosított referencia-időpontoknak az üzleti év elejétől számított harmadik, hatodik, kilencedik és tizenkettedik hónapra kell esniük. Az adott időszakra vonatkozó információkat az üzleti év első napjától a referencia-időpontig összesítve kell jelenteni.
(4) Az INH-k az alábbi beküldési határidőkig nyújtják be a 6. és 7. cikkben meghatározott, jelentős felügyelt szervezetekre vonatkozó információkat az EKB részére:
a)
a jelentős felügyelt csoport részét nem képező jelentős felügyelt szervezetek vonatkozásában: az információk referencia-időpontját követő 40. munkanap végéig;
b)
a jelentős felügyelt csoport részét képező jelentős felügyelt szervezetek vonatkozásában: az információk referencia-időpontját követő 55. munkanap végéig.
(5) Az INH-k határozzák meg, hogy a felügyelt szervezeteknek mikor kell teljesíteniük a pénzügyi információkra vonatkozó felügyeleti adatszolgáltatást e határidők betartásának biztosításához.
III. FEJEZET
Jelentős felügyelt csoportok által a mechanizmusban részt nem vevő tagállamban vagy harmadik országban létesített leányvállalatok tekintetében történő adatszolgáltatás
9. cikk
A jelentős felügyelt csoportok által a mechanizmusban részt nem vevő tagállamban vagy harmadik országban létesített leányvállalatok tekintetében történő adatszolgáltatás formátuma és gyakorisága
(1) A mechanizmusban részt vevő tagállami anyaintézmények, valamint a mechanizmusban részt vevő tagállami pénzügyi holdingtársaság anyavállalat vagy vegyes pénzügyi holdingtársaság anyavállalat által ellenőrzött intézmények biztosítják, hogy a mechanizmusban részt nem vevő tagállamban vagy harmadik országban létesített leányvállalatok vonatkozásában a pénzügyi információkra vonatkozó felügyeleti adatszolgáltatás az érintett INH-k felé egyedi alapon, az alábbiak szerint kerüljön teljesítésre:
a)
azon jelentős felügyelt csoportok vonatkozásában, amelyek vagy azért alkalmaznak IFRS-t az 1606/2002/EK rendelet alapján, mert éves beszámolóikat az abban hivatkozott számviteli standardokkal összhangban állítják össze, vagy azért, mert azokat az 575/2013/EU rendelet 24. cikkének (2) bekezdése értelmében a felügyeleti adatszolgáltatásra alkalmazzák, a mechanizmusban részt vevő tagállamon belüli konszolidáció legmagasabb szintjén, a pénzügyi információkra vonatkozó felügyeleti adatszolgáltatás a II. melléklet 1. pontjában meghatározott információkra terjed ki a 680/2014/EU végrehajtási rendelet 9. cikkében meghatározott gyakorisággal;
b)
a fent említettektől eltérő, a 86/635/EGK irányelven alapuló nemzeti számviteli szabályozás hatálya alá tartozó jelentős felügyelt csoportok vonatkozásában a mechanizmusban részt vevő tagállamon belüli konszolidáció legmagasabb szintjén a pénzügyi információkra vonatkozó felügyeleti adatszolgáltatás a II. melléklet 2. pontjában meghatározott információkra terjed ki a 680/2014/EU végrehajtási rendelet 11. cikkében meghatározott gyakorisággal.
(2) Az (1) bekezdés alól kivételt képezve, az (1) bekezdésben említett anyavállalatok nem kötelesek azokkal a leányvállalatokkal kapcsolatos pénzügyi információkra vonatkozó adatokat szolgáltatni, amelyek eszközeinek összértéke 3 milliárd euro, illetve annál kevesebb. Az eszközök összértékét e célból a 468/2014/EU rendelet (EKB/2014/17) IV. részének 3. címében rögzített kritériumok alapján kell meghatározni.
(3) Ha a felügyelt szervezetek jegyzékének a 468/2014/EU rendelet (EKB/2014/17) IV. része 2. címének 3. fejezetével összhangban történő frissítése azt tárja fel, hogy valamely leányvállalat eszközeinek összértéke meghaladja a 3 milliárd eurót, a leányvállalatot bele kell foglalni a felügyelt szervezetek frissített jegyzékének közzétételét követő 18 hónap elteltével sorra kerülő első referencia-időpontban az (1) bekezdésnek megfelelően jelentendő információkba. Ha a frissítés azt tárja fel, hogy valamely leányvállalat eszközeinek összértéke 3 milliárd euro, illetve annál kevesebb, az anyavállalatnak a felügyelt szervezetek frissített jegyzékének közzétételét követő első referencia-időpontban kell először a (2) bekezdésnek megfelelően jelentenie az információkat.
10. cikk
A jelentős felügyelt csoportok által a mechanizmusban részt nem vevő tagállamban vagy harmadik országban létesített leányvállalatok tekintetében történő adatszolgáltatásra vonatkozó referencia-időpontok és beküldési határidők
(1) A 9. cikkben meghatározott információkat az érintett jelentős felügyelt csoporttal kapcsolatos pénzügyi információkra vonatkozó felügyeleti adatok referencia-időpontjaival megegyező referencia-időpontokkal kell összegyűjteni. Az adott időszakra vonatkozó információkat a pénzügyi információk jelentéséhez használt üzleti év első napjától a referencia-időpontig összesítve kell jelenteni.
(2) Az INH-k a 9. cikkben meghatározott, a mechanizmusban részt nem vevő tagállamban vagy harmadik országban létesített leányvállalatokra vonatkozó információk referencia-időpontját követő 55. munkanap végéig nyújtják be ezen információkat az EKB részére.
(3) Az INH-k határozzák meg, hogy a felügyelt szervezeteknek mikor kell teljesíteniük a pénzügyi információkra vonatkozó felügyeleti adatszolgáltatást e határidő betartásának biztosítása érdekében.
III. CÍM
KEVÉSBÉ JELENTŐSNEK MINŐSÜLŐ FELÜGYELT CSOPORTOK ÉS SZERVEZETEK
I. FEJEZET
Kevésbé jelentősnek minősülő felügyelt csoportok
11. cikk
A kevésbé jelentősnek minősülő felügyelt csoportokra vonatkozó, összevont alapon történő adatszolgáltatás formátuma és gyakorisága
(1) Az 575/2013/EU rendelet 24. cikkének (2) bekezdése értelmében a felügyeleti adatszolgáltatásra az 1606/2002/EK rendelet alapján IFRS-t alkalmazó kevésbé jelentősnek minősülő felügyelt csoportok - beleértve azok bármely alcsoportját is - az érintett INH felé összevont alapon a pénzügyi információkra vonatkozó felügyeleti adatszolgáltatást kell teljesíteniük.
(2) Az (1) bekezdés szerinti, pénzügyi információkra vonatkozó felügyeleti adatszolgáltatást a 680/2014/EU végrehajtási rendelet 9. cikkében meghatározott gyakorisággal kell teljesíteni, és annak az I. melléklet 1. pontjában meghatározott közös minimuminformációkra kell kiterjednie.
(3) Az INH-knak be kell nyújtaniuk az EKB részére a 680/2014/EU végrehajtási rendelet III. mellékletében meghatározott minden olyan további táblát, amelyet az INH gyűjt. Az INH-k előzetesen értesítik az EKB-t minden ilyen általuk továbbítani szándékozott további tábláról.
(4) Az (1) bekezdésben említettektől eltérő, a 86/635/EGK irányelven alapuló nemzeti számviteli szabályozás hatálya alá tartozó és kevésbé jelentősnek minősülő felügyelt csoportok az érintett INH felé a pénzügyi információkra vonatkozó felügyeleti adatszolgáltatást teljesítenek. E pénzügyi információkra vonatkozó felügyeleti adatszolgáltatást a 680/2014/EU végrehajtási rendelet 11. cikkében meghatározott gyakorisággal kell teljesíteni, és annak az I. melléklet 2. pontjában meghatározott közös minimuminformációkra kell kiterjednie.
(5) Az INH-knak be kell nyújtaniuk az EKB részére a 680/2014/EU végrehajtási rendelet IV. mellékletében meghatározott minden olyan további táblát, amelyet az INH gyűjt. Az INH-k előzetesen értesítik az EKB-t minden ilyen általuk továbbítani szándékozott további tábláról.
(6) A (4) és (5) bekezdés alól kivételt képezve, az olyan kevésbé jelentősnek minősülő felügyelt csoportokkal kapcsolatos pénzügyi információkra vonatkozó felügyeleti adatszolgáltatásnak, amelyek eszközeinek összértéke 3 milliárd euro, vagy annál kevesebb, közös minimumként a III. mellékletben meghatározott információkra kell kiterjednie a jelen cikk (4) bekezdésében meghatározott információk helyett. A felügyelt csoportok eszközei összértékének e célból a 468/2014/EU rendelet (EKB/2014/17) IV. részének III. címével összhangban annak meghatározására használt érték tekintendő, hogy valamely felügyelt szervezet jelentősnek minősül-e vagy sem annak mérete alapján.
(7) Ha a felügyelt szervezetek jegyzékének a 468/2014/EU rendelet (EKB/2014/17) IV. része II. címének 3. fejezetével összhangban történő frissítése azt tárja fel, hogy valamely kevésbé jelentősnek minősülő felügyelt csoport eszközeinek összértéke meghaladja a 3 milliárd eurót, e csoportnak a felügyelt szervezetek frissített jegyzékének közzétételét követő 18 hónap elteltével sorra kerülő első referencia-időpontban kell először a (4) és (5) bekezdésnek megfelelően jelentenie az információkat. Ha a frissítés azt tárja fel, hogy valamely kevésbé jelentősnek minősülő felügyelt csoport eszközeinek összértéke 3 milliárd euro, vagy annál kevesebb, e csoportnak a felügyelt szervezetek frissített jegyzékének közzétételét követő első referencia-időpontban kell először a (6) bekezdésnek megfelelően jelentenie az információkat.
(8) A (2), (3), (4), (5) és (6) bekezdésben meghatározott információkra vonatkozó adatszolgáltatást a jelen rendelet 6. cikkének (5) bekezdésében előírtak szerint kell teljesíteni.
(9) Az INH-k az EKB részére benyújtandó, a (2), (3), (4), (5) és (6) bekezdésben meghatározott információkat olyan szélesebb körű adatszolgáltatási rendszer részeként is gyűjthetik, amely a vonatkozó uniós vagy nemzeti jogszabályokkal összhangban további pénzügyi információkra vonatkozó felügyeleti adatokra is kiterjed, és nem csak felügyeleti - például statisztikai - célokat is szolgál.
12. cikk
A kevésbé jelentősnek minősülő felügyelt csoportokra vonatkozó referencia-időpontok és beküldési határidők
(1) A 11. cikkben meghatározott, kevésbé jelentősnek minősülő felügyelt csoportokra vonatkozó információk tekintetében az alábbi referencia-időpontok alkalmazandók:
a)
negyedéves adatszolgáltatás: március 31., június 30., szeptember 30. és december 31.;
b)
féléves adatszolgáltatás: június 30. és december 31.;
c)
éves adatszolgáltatás: december 31.
(2) Az adott időszakra vonatkozó információkat a naptári év első napjától a referencia-időpontig összesítve kell jelenteni.
(3) Az (1) és (2) bekezdés alól kivételt képezve, amennyiben az INH-k a kevésbé jelentősnek minősülő felügyelt csoportok számára lehetővé teszik, hogy a pénzügyi információkra vonatkozó felügyeleti adatszolgáltatást a naptári évtől eltérő üzleti év alapján teljesítsék, az INH-k a referencia-időpontokat az üzleti év végéhez igazíthatják. A módosított referencia-időpontoknak az üzleti év elejétől számított harmadik, hatodik, kilencedik és tizenkettedik hónapra kell esniük. Az adott időszakra vonatkozó információkat az üzleti év első napjától a referencia-időpontig terjedő időszakra összesítve kell jelenteni.
(4) Az INH-k az alábbi beküldési határidőben a munkanap végéig nyújtják be a 11. cikkben meghatározott információkat az EKB részére:
a)
az összevont alapon adatot szolgáltató, kevésbé jelentősnek minősülő felügyelt csoportok vonatkozásában, az alcsoportokat is beleértve: az információk referencia-időpontját követő 55. munkanap;
b)
az 1. cikk (3) bekezdése alapján szubkonszolidált alapon adatot szolgáltató, kevésbé jelentősnek minősülő felügyelt csoportok vonatkozásában: az információk referencia-időpontját követő 65. munkanap.
(5) Az INH-k határozzák meg, hogy a felügyelt szervezeteknek mikor kell teljesíteniük a pénzügyi információkra vonatkozó felügyeleti adatszolgáltatást e határidők betartásának biztosításához.
II. FEJEZET
Kevésbé jelentősnek minősülő felügyelt szervezetek
13. cikk
A csoport részét nem képező kevésbé jelentősnek minősülő felügyelt szervezetekre vonatkozó, egyedi alapon történő adatszolgáltatás formátuma és gyakorisága
(1) Azon felügyelt csoport részét nem képező kevésbé jelentősnek minősülő felügyelt szervezetek - beleértve a mechanizmusban részt nem vevő tagállamban székhellyel rendelkező hitelintézet által a mechanizmusban részt vevő tagállamban létesített fióktelepeket is -, amelyek vagy azért alkalmaznak IFRS-t az 1606/2002/EK rendelet alapján, mert éves beszámolóikat az abban hivatkozott számviteli standardokkal összhangban állítják össze, vagy azért, mert azokat az 575/2013/EU rendelet 24. cikkének (2) bekezdése értelmében a felügyeleti adatszolgáltatásra alkalmazzák, az érintett INH felé egyedi alapon a pénzügyi információkra vonatkozó felügyeleti adatszolgáltatást teljesítenek.
(2) Az (1) bekezdés szerinti, pénzügyi információkra vonatkozó felügyeleti adatszolgáltatást a 680/2014/EU végrehajtási rendelet 9. cikkében meghatározott gyakorisággal kell teljesíteni, és annak az I. melléklet 1. pontjában meghatározott közös minimuminformációkra kell kiterjednie.
(3) Az INH-knak be kell nyújtaniuk az EKB részére a 680/2014/EU végrehajtási rendelet III. mellékletében meghatározott minden olyan további táblát, amelyet az INH gyűjt. Az INH-k előzetesen értesítik az EKB-t minden ilyen általuk továbbítani szándékozott további tábláról.
(4) Az (1) bekezdésében említettektől eltérő, a 86/635/EGK irányelven alapuló nemzeti számviteli szabályozás hatálya alá tartozó, felügyelt csoport részét nem képező kevésbé jelentősnek minősülő felügyelt szervezetek - beleértve a mechanizmusban részt nem vevő tagállamban székhellyel rendelkező hitelintézet által a mechanizmusban részt vevő tagállamban létesített fióktelepeket is - az érintett INH felé a pénzügyi információkra vonatkozó felügyeleti adatszolgáltatást teljesítenek.
(5) A (4) bekezdés szerinti, pénzügyi információkra vonatkozó felügyeleti adatszolgáltatást a 680/2014/EU végrehajtási rendelet 11. cikkében meghatározott gyakorisággal kell teljesíteni, és annak az I. melléklet 2. pontjában meghatározott közös minimuminformációkra kell kiterjednie.
(6) Az INH-knak be kell nyújtaniuk az EKB részére a 680/2014/EU végrehajtási rendelet IV. mellékletében meghatározott minden olyan további táblát, amelyet az INH gyűjt. Az INH-k előzetesen értesítik az EKB-t minden ilyen általuk továbbítani szándékozott további tábláról.
(7) A (2), (3), (5) és (6) bekezdés az alábbi kivételekkel értelmezendő:
a)
az olyan kevésbé jelentősnek minősülő felügyelt hitelintézetekkel kapcsolatos pénzügyi információkra vonatkozó felügyeleti adatszolgáltatásnak, amelyek eszközeinek összértéke kevesebb mint 3 milliárd euro, közös minimumként a III. mellékletben meghatározott információkra kell kiterjednie a (2), (3), (5) vagy (6) bekezdésben meghatározott információk helyett;
b)
a mechanizmusban részt nem vevő tagállamban székhellyel rendelkező hitelintézet által a mechanizmusban részt vevő tagállamban létesített fióktelepet nem kell belefoglalni a pénzügyi információkra vonatkozó felügyeleti adatszolgáltatásba, ha e fióktelep eszközeinek összértéke kevesebb mint 3 milliárd euro.
(8) A felügyelt szervezet eszközei összértékének a (7) bekezdés alkalmazásában a 468/2014/EU rendelet (EKB/2014/17) IV. részének III. címével összhangban annak meghatározására használt érték tekintendő, hogy valamely felügyelt szervezet jelentősnek minősül-e vagy sem annak mérete alapján.
(9) Ha a felügyelt szervezetek jegyzékének a 468/2014/EU rendelet (EKB/2014/17) IV. része II. címének 3. fejezetével összhangban történő frissítése azt tárja fel, hogy valamely kevésbé jelentősnek minősülő felügyelt szervezet eszközeinek összértéke meghaladja a 3 milliárd eurót, e szervezetnek a felügyelt szervezetek frissített jegyzékének közzétételét követő 18 hónap elteltével sorra kerülő első referencia-időpontban kell először a (2), (3), (5) és (6) bekezdésnek megfelelően jelentenie az információkat. Ha a frissítés azt tárja fel, hogy valamely kevésbé jelentősnek minősülő felügyelt szervezet eszközeinek összértéke 3 milliárd euro, illetve annál kevesebb, e szervezetnek a felügyelt szervezetek frissített jegyzékének közzétételét követő első referencia-időpontban kell először a (7) bekezdésnek megfelelően jelentenie az információkat.
(10) A (2), (3), (5), (6) és (7) bekezdésben meghatározott információkra vonatkozó adatszolgáltatást a jelen rendelet 6. cikkének (5) bekezdésében előírtak szerint kell teljesíteni.
(11) Az INH-k az EKB részére benyújtandó, a (2), (3), (5), (6) és (7) bekezdésben meghatározott információkat olyan szélesebb körű nemzeti adatszolgáltatási rendszer részeként is gyűjthetik, amely az irányadó uniós vagy nemzeti jogszabályokkal összhangban további pénzügyi információkra vonatkozó felügyeleti adatokra is kiterjed, és nem csak felügyeleti - például statisztikai - célokat is szolgál.
14. cikk
A kevésbé jelentősnek minősülő felügyelt csoport részét képező szervezetekre vonatkozó, egyedi alapon történő adatszolgáltatás formátuma és gyakorisága
(1) Azon kevésbé jelentősnek minősülő felügyelt szervezetek, amelyek vagy azért alkalmaznak IFRS-t az 1606/2002/EK rendelet alapján, mert éves beszámolóikat az abban hivatkozott számviteli standardokkal összhangban állítják össze, vagy azért, mert azokat az 575/2013/EU rendelet 24. cikkének (2) bekezdése értelmében a felügyeleti adatszolgáltatásra alkalmazzák, és amelyek kevésbé jelentősnek minősülő felügyelt csoport részét képezik, az érintett INH felé egyedi alapon a pénzügyi információkra vonatkozó felügyeleti adatszolgáltatást teljesítenek.
(2) Az (1) bekezdés szerinti, pénzügyi információkra vonatkozó felügyeleti adatszolgáltatást a 680/2014/EU végrehajtási rendelet 9. cikkében meghatározott gyakorisággal kell teljesíteni, és annak a II. mellékletben meghatározott közös minimuminformációkra kell kiterjednie.
(3) Az INH-knak be kell nyújtaniuk az EKB részére a 680/2014/EU végrehajtási rendelet III. mellékletében meghatározott minden olyan további táblát, amelyet az INH gyűjt. Az INH-k előzetesen értesítik az EKB-t minden ilyen általuk továbbítani szándékozott további tábláról.
(4) Az (1) bekezdésben említettektől eltérő, a 86/635/EGK irányelven alapuló nemzeti számviteli szabályozás hatálya alá tartozó és kevésbé jelentősnek minősülő felügyelt csoport részét képező szervezetek az érintett INH felé a pénzügyi információkra vonatkozó felügyeleti adatszolgáltatást teljesítenek.
(5) A (4) bekezdés szerinti, pénzügyi információkra vonatkozó felügyeleti adatszolgáltatást a 680/2014/EU végrehajtási rendelet 11. cikkében meghatározott gyakorisággal kell teljesíteni, és annak a II. mellékletben meghatározott közös minimuminformációkra kell kiterjednie.
(6) Az INH-knak be kell nyújtaniuk az EKB részére a 680/2014/EU végrehajtási rendelet IV. mellékletében meghatározott minden olyan további táblát, amelyet az INH gyűjt. Az INH-k előzetesen értesítik az EKB-t minden ilyen általuk továbbítani szándékozott további tábláról.
(7) A (2), (3), (5) és (6) bekezdés alól kivételt képezve, az olyan kevésbé jelentősnek minősülő felügyelt szervezetek pénzügyi információkra vonatkozó felügyeleti adatszolgáltatásának, amelyek eszközeinek összértéke kevesebb mint 3 milliárd euro, a III. mellékletben meghatározott információkra kell kiterjednie. A felügyelt szervezet eszközei összértékének e célból a 468/2014/EU rendelet (EKB/2014/17) IV. részének III. címével összhangban annak meghatározására használt érték tekintendő, hogy valamely felügyelt szervezet jelentősnek minősül-e vagy sem annak mérete alapján.
(8) Ha a felügyelt szervezetek jegyzékének a 468/2014/EU rendelet (EKB/2014/17) IV. része II. címének 3. fejezetével összhangban történő frissítése azt tárja fel, hogy valamely kevésbé jelentősnek minősülő felügyelt szervezet eszközeinek összértéke meghaladja a 3 milliárd eurót, e szervezetnek a felügyelt szervezetek frissített jegyzékének közzétételét követő 18 hónap elteltével sorra kerülő első referencia-időpontban kell először a (2), (3), (5) és (6) bekezdésnek megfelelően jelentenie az információkat. Ha a frissítés azt tárja fel, hogy valamely kevésbé jelentősnek minősülő felügyelt szervezet eszközeinek összértéke 3 milliárd euro, illetve annál kevesebb, e szervezetnek a felügyelt szervezetek frissített jegyzékének közzétételét követő első referencia-időpontban kell először a (7) bekezdésnek megfelelően jelentenie az információkat.
(9) A (2), (3), (5), (6) és (7) bekezdésben meghatározott információkra vonatkozó adatszolgáltatást a jelen rendelet 6. cikkének (5) bekezdésében előírtak szerint kell teljesíteni.
(10) Az INH-k az EKB részére benyújtandó, a (2), (3), (5), (6) és (7) bekezdésben meghatározott információkat olyan szélesebb körű nemzeti adatszolgáltatási rendszer részeként is gyűjthetik, amely az irányadó uniós vagy nemzeti jogszabályokkal összhangban további pénzügyi információkra vonatkozó felügyeleti adatokra is kiterjed, és nem csak felügyeleti - például statisztikai - célokat is szolgál.
15. cikk
A kevésbé jelentősnek minősülő felügyelt szervezetekre vonatkozó referencia-időpontok és beküldési határidők
(1) A 13. és 14. cikkben meghatározott, kevésbé jelentősnek minősülő felügyelt szervezetekre vonatkozó információk tekintetében az alábbi referencia-időpontok alkalmazandók:
a)
negyedéves adatszolgáltatás: március 31., június 30., szeptember 30. és december 31.;
b)
féléves adatszolgáltatás: június 30. és december 31.;
c)
éves adatszolgáltatás: december 31.
(2) Az adott időszakra vonatkozó információkat a naptári év első napjától a referencia-időpontig összesítve kell jelenteni.
(3) Az (1) és (2) bekezdés alól kivételt képezve, amennyiben az INH-k a kevésbé jelentősnek minősülő felügyelt szervezetek számára lehetővé teszik, hogy a pénzügyi információkra vonatkozó felügyeleti adatszolgáltatást a naptári évtől eltérő üzleti év alapján teljesítsék, az INH-k a referencia-időpontokat az üzleti év végéhez igazíthatják. A módosított referencia-időpontoknak az üzleti év elejétől számított harmadik, hatodik, kilencedik és tizenkettedik hónapra kell esniük. Az adott időszakra vonatkozó adatokat az üzleti év első napjától a referencia-időpontig összesítve kell jelenteni.
(4) Az INH-k az alábbi beküldési határidőkig teljesítik a 13. és 14. cikkben meghatározott, kevésbé jelentősnek minősülő felügyelt szervezetekkel kapcsolatos pénzügyi információkra vonatkozó felügyeleti adatszolgáltatást az EKB felé:
a)
a felügyelt csoport részét nem képező kevésbé jelentősnek minősülő felügyelt szervezetek vonatkozásában: az információk referencia-időpontját követő 55. munkanap végéig;
b)
a kevésbé jelentősnek minősülő felügyelt csoport részét képező, kevésbé jelentősnek minősülő felügyelt szervezetek vonatkozásában: az információk referencia-időpontját követő 65. munkanap végéig.
(5) Az INH-k határozzák meg, hogy a felügyelt szervezeteknek mikor kell teljesíteniük a pénzügyi információkra vonatkozó felügyeleti adatszolgáltatást e határidők betartásának biztosításához.
IV. CÍM
ADATMINŐSÉG ÉS INFORMÁCIÓTECHNOLÓGIAI NYELV
16. cikk
Adatminőségi ellenőrzések
Az INH-k figyelemmel kísérik és biztosítják az EKB részére benyújtott információk minőségét és megbízhatóságát. Az INH-k e célból az EKB/2014/29 határozat 4. és 5. cikkében foglalt előírásokat követik.
17. cikk
Az illetékes nemzeti hatóságok által az EKB felé történő információtovábbítás információtechnológiai nyelve
A 680/2014/EU végrehajtási rendeletben meghatározott adatok tekintetében az információcsere egységes technikai formátumának biztosítása érdekében az INH-k az e rendeletben megjelölt információkat a kiterjeszthető üzleti beszámolási nyelv szerinti taxonómiának megfelelően továbbítják. Az INH-k e célból az EKB/2014/29 határozat 6. cikkében foglalt előírásokat követik.
V. CÍM
ÁTMENETI ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
18. cikk
Az első adatszolgáltatásra vonatkozó referencia-időpontok
(1) 2015. december 31-e az első referencia-időpont az e rendelet szerinti, alábbiakkal kapcsolatos pénzügyi információkra vonatkozó felügyeleti adatszolgáltatás tekintetében:
a)
jelentős felügyelt csoportok;
b)
felügyelt csoport részét nem képező jelentős felügyelt szervezetek.
(2) 2016. június 30-a az első referencia-időpont az e rendelet szerinti, alábbiakkal kapcsolatos pénzügyi információkra vonatkozó felügyeleti adatszolgáltatás tekintetében:
a)
felügyelt csoport részét képező jelentős felügyelt szervezetek;
b)
jelentős felügyelt csoportoknak a mechanizmusban részt nem vevő tagállamban vagy harmadik országban létesített leányvállalatai.
(3) 2017. június 30-a az első referencia-időpont az e rendelet szerinti, alábbiakkal kapcsolatos pénzügyi információkra vonatkozó felügyeleti adatszolgáltatás tekintetében:
a)
kevésbé jelentősnek minősülő felügyelt csoportok;
b)
kevésbé jelentősnek minősülő felügyelt szervezetek.
19. cikk
Átmeneti rendelkezések
Az INH-k által a jelentős felügyelt csoportok és szervezetek pénzügyi információkra vonatkozó, e rendelet tárgyát képező felügyeleti adatszolgáltatásával kapcsolatban hozott határozatok változatlanul érvényben és hatályban maradnak a 18. cikkben meghatározott, az első adatszolgáltatásra vonatkozó időpontokat megelőző valamennyi referencia-időpont tekintetében.
20. cikk
Záró rendelkezés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó a tagállamokban a Szerződésekkel összhangban.
Kelt Frankfurt am Mainban, 2015. március 17-én.