ROZHODNUTÍ RADY
ze dne 10. prosince 2013,
kterým se stanoví, že Polsko nepřijalo účinná opatření v reakci na doporučení Rady ze dne 21. června 2013
(2013/758/EU)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 126 odst. 8 této smlouvy,
s ohledem na doporučení Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle článku 126 Smlouvy o fungování Evropské unie se členské státy mají vyvarovat nadměrných schodků veřejných financí.
(2)
Pakt o stabilitě a růstu vychází z cíle zdravých veřejných financí, které jsou prostředkem k posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný růst, jenž bude přispívat k vytváření nových pracovních míst.
(3)
Dne 7. července 2009 Rada v souladu s čl. 104 odst. 6 Smlouvy o založení Evropského společenství (dále jen „Smlouva o ES“) rozhodla, že v Polsku existuje nadměrný schodek, a v souladu s čl. 104 odst. 7 Smlouvy o ES a článkem 3 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 (1) vydala doporučení k jeho odstranění nejpozději do roku 2012. S cílem snížit schodek veřejných financí na hranici nebo pod hranici 3 % HDP důvěryhodným a udržitelným způsobem bylo polským orgánům doporučeno, aby v roce 2009 provedly plánovaná stimulační fiskální opatření, zajišťovaly počínaje rokem 2010 průměrnou roční strukturální korekci rozpočtu přinejmenším ve výši 1¼ % HDP, poskytly podrobná opatření ke snížení schodku pod referenční hodnotu do roku 2012 a zavedly reformy, jež by v nadcházejících letech omezily primární běžné výdaje. Rada stanovila lhůtu pro přijetí účinných opatření na 7. ledna 2010.
(4)
Dne 3. února 2010 Komise dospěla k závěru, že podle její prognózy z podzimu 2009 Polsko přijalo nezbytná opatření v souladu s doporučením Rady ze dne 7. července 2009, aby svůj schodek veřejných financí snížilo na referenční hodnotu stanovenou ve Smlouvě, a tudíž se domnívala, že žádné další kroky v rámci postupu při nadměrném schodku nejsou nutné. Na základě vlastní prognózy z podzimu 2011 dospěla Komise k názoru, že Polsko nesměřuje ke splnění cílů, a vyžádala si dodatečná opatření, která Polsko přijalo a veřejně oznámilo do 10. února 2012. Dne 11. ledna 2012 tak Komise potvrdila, že polské orgány přijaly účinná opatření ke včasnému a udržitelnému odstranění nadměrného schodku a že v případě Polska není aktuálně nezbytné podnikat v rámci postupu při nadměrném schodku další kroky.
(5)
Dne 21. června 2013 dospěla Rada k závěru, že Polsko sice přijalo účinná opatření, ale dolehly na ně nepříznivé hospodářské události se zásadními důsledky pro veřejné finance, pročež vydala revidovaná doporučení (2) (dále jen „doporučení Rady z 21. června 2013“). Polsko tak splňovalo podmínky pro prodloužení lhůty pro odstranění nadměrného schodku veřejných financí podle čl. 3 odst. 5 nařízení (ES) č. 1467/97. Rada doporučila, aby Polsko nadměrný schodek odstranilo do roku 2014. Rovněž doporučila, aby Polsko v roce 2013 dosáhlo cíle celkového schodku veřejných financí ve výši 3,6 % HDP a v roce 2014 ve výši 3,0 % HDP, což podle aktualizované prognózy Komise z jara 2013 odpovídá ročnímu zlepšení strukturálního salda rozpočtu nejméně o 0,8 % HDP v roce 2013 a o 1,3 % HDP v roce 2014. Dále doporučila, aby Polsko důsledně provádělo již přijatá opatření a zároveň je doplnilo o dodatečná opatření dostačující k odstranění nadměrného schodku do roku 2014. Navíc doporučila, aby Polsko ke snižování schodku využilo veškerých neočekávaných zisků. Rada Polsku stanovila lhůtu 1. října 2013 k přijetí účinných opatření a k tomu, aby v souladu s čl. 3 odst. 4a nařízení (ES) č. 1467/97 podrobně informovalo o konsolidační strategii, kterou za účelem dosažení cílů plánuje.
(6)
Dne 2. října 2013 předložilo Polsko zprávu o účinných opatřeních. Makroekonomický scénář, z něhož zpráva vychází, se podobá scénáři použitému pro sestavení konvergenčního programu na rok 2013. Po průměrném růstu reálného HDP o 4 % ročně v období 2001-2011 tempo hospodářské aktivity v roce 2012 zpomalilo na 1,9 %. Makroekonomický scénář, z něhož vychází zpráva o účinných opatřeních, předpokládá, že v roce 2013 růst reálného HDP ještě dále zpomalí na 1,5 %, avšak poté se vývoj zvrátí a reálný HDP vzroste o 2,5 % v roce 2014 a o 3,8 % v roce 2015. Podle prognózy Komise z podzimu 2013 by měl reálný HDP růst v roce 2013 o 1,3 % a v roce 2014 by tempo jeho růstu mělo zrychlit na 2,5 % a v roce 2015 na 2,9 %. Ve srovnání s polskými orgány je Komise méně optimistická, pokud jde o růst domácí poptávky v posuzovaném období, zejména co se týče soukromé spotřeby a soukromých investic.
(7)
Polské orgány očekávají, že se schodek veřejných financí zvýší z 3,9 % HDP v roce 2012 na 4,8 % HDP v roce 2013. To je horší prognóza než hodnota 3,5 % HDP uvedená v aktualizaci konvergenčního programu z roku 2013, a to vzhledem k tomu, že uvedená prognóza vychází z významného výpadku příjmů ve výši 1,2 % HDP a překročení výdajů o 0,1 % HDP. Polské ministerstvo financí následně předložilo projekci přebytku ve výši 4,5 % HDP v roce 2014, a to na pozadí plánované důchodové reformy, která konkrétně počítá s jednorázovým převodem aktiv v hodnotě 8,5 % HDP. Pro rok 2015 se očekává, že saldo veřejných financí bude opět vykazovat schodek, a sice ve výši 3 % HDP.
(8)
Na roky 2013 a 2014 se prognóza Komise víceméně shoduje s prognózou polských orgánů. I prognóza Komise počítá v roce 2013 se schodkem ve výši 4,8 % HDP. Zhoršení ve srovnání s hodnotou 3,9 % HDP v základním scénáři postupu při nadměrném schodku lze vysvětlit především výpadky příjmů. Pro rok 2014 se očekává, že saldo veřejných financí bude v důsledku plánované důchodové reformy vykazovat přebytek (+4,6 % HDP). Pokud jde o rok 2015, je Komise v porovnání s polskými orgány méně optimistická, neboť očekává schodek veřejných financí ve výši 3,3 % HDP. Rozdíl ve výši 0,3 procentního bodu HDP je dán hlavně nižšími běžnými příjmy založenými na nižší projekci růstu nominálního HDP, jakož i vyššími veřejnými výdaji na mezispotřebu. Cíle schodku podléhají realizačním rizikům.
(9)
Polské orgány i Komise předpokládají, že hrubý veřejný dluh zůstane během celého posuzovaného období pod hranicí 60 %. Prognóza Komise z podzimu 2013 odhaduje, že se poměr dluhu k HDP sníží z 55,6 % v roce 2012 na 51 % v roce 2014, především v důsledku oznámeného převodu aktiv penzijních fondů ve výši 8,5 % HDP, načež se v roce 2015 zvýší na 52,5 %.
(10)
Jelikož se podle prognózy Komise z podzimu 2013 předpokládá, že schodek veřejných financí v roce 2013 dosáhne 4,8 % HDP, Polsko nepochybně překročí cíl celkového schodku ve výši 3,6 % HDP doporučený Radou. Také roční očištěné strukturální úsilí v roce 2013 (0,3 % HDP) je výrazně nižší než doporučené roční fiskální úsilí (0,8 % HDP). Analýza zdola nahoru provedená u nových diskrečních opatření a doplněná o posouzení vývoje výdajů, jež je upraveno s ohledem na přečerpané a nedočerpané výdaje, které nejsou pod kontrolou vlády, ukazuje na celkové fiskální úsilí ve výši 0,2 % HDP. To zaostává za požadovanými dodatečnými opatřeními ve výši 0,4 % HDP, která jsou základem fiskálního úsilí stanoveného v doporučení Rady, a potvrzuje, že Polsko nerealizovalo fiskální úsilí v roce 2013 tak, jak Rada doporučila.
(11)
V roce 2014 Komise očekává přebytek veřejných financí ve výši 4,6 % HDP. Tím má být cíl celkového schodku splněn pouze díky jednorázovému převodu aktiv penzijních fondů. Předpokládané roční očištěné strukturální úsilí ve výši 1,4 % HDP v roce 2014 se pohybuje nad ročním fiskálním úsilím ve výši 1,3 % HDP.
(12)
Celkově lze shrnout, že Polsko nedodrželo fiskální cíle doporučené na rok 2013, přestože cíle na rok 2014 uvedené v doporučení Rady ze dne 21. června 2013 mají být podle prognóz splněny. Podle projekce Komise na rok 2015 však nelze očekávat, že náprava nadměrného schodku v roce 2014 bude udržitelná, neboť uvedený schodek má dosáhnout 3,3 % HDP,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Polsko v roce 2013 nepřijalo účinná opatření v reakci na doporučení Rady z 21. června 2013.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Polské republice.
V Bruselu dne 10. prosince 2013.
A TANÁCS HATÁROZATA
(2013. december 10.)
a 2013. júniusi 21-i tanácsi ajánlás nyomán Lengyelországtól várt eredményes intézkedések meghozatalának elmulasztásáról
(2013/758/EU)
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 126. cikke (8) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,
mivel:
(1)
Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 126. cikke szerint a tagállamoknak kerülniük kell a túlzott költségvetési hiányt.
(2)
A Stabilitási és Növekedési Paktum az árstabilitás és az erős, fenntartható, munkahelyteremtéshez vezető növekedés eszközeként a rendezett államháztartás célkitűzésén alapul.
(3)
A Tanács 2009. július 7-én az Európai Közösséget létrehozó szerződés (EKSZ) 104. cikke (6) bekezdése szerinti határozatában megállapította, hogy Lengyelországban túlzott hiány áll fenn, és az EKSZ 104. cikkének (7) bekezdésével és a 1467/97/EK tanácsi rendelet (1) 3. cikkével összhangban ajánlást adott ki a túlzott hiány legkésőbb 2012-ig történő megszüntetéséről. A költségvetési hiánynak hiteles és fenntartható módon a GDP 3 %-ára vagy az alá történő csökkentése érdekében a lengyel hatóságoknak az ajánlás szerint 2009-ben a terveknek megfelelően végre kell hajtaniuk a költségvetési ösztönző intézkedéseket, 2010-től kezdődően gondoskodniuk kell legalább a GDP 1,25 %-ának megfelelő éves átlagos strukturális költségvetési kiigazításról, és olyan, részletes intézkedéseket kell hozniuk, amelyekkel a hiány 2012-ig a referenciaérték alá csökkenthető, és reformokat kell bevezetniük az elsődleges folyó kiadások megfékezésére a következő években. A Tanács 2010. január 7-ét jelölte meg az eredményes intézkedések megtételének határidejeként.
(4)
A Bizottság 2010. február 3-án megállapította, hogy a Bizottság 2009. őszi előrejelzése alapján Lengyelország a Tanács 2009. július 7-i ajánlásával összhangban megtette a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a költségvetési hiányt a Szerződésben meghatározott referenciaértékre vagy az alá szorítsa, így a túlzotthiány-eljárás keretében akkor nem volt szükség kiegészítő intézkedésekre. A Bizottság a 2011. őszi előrejelzése alapján úgy vélte, hogy Lengyelország nem halad megfelelő ütemben és további intézkedéseket kért, amelyeket Lengyelország elfogadott és 2012. január 10-ig nyilvánosságra hozott. Így 2012. január 11-én a Bizottság megerősítette, hogy a lengyel hatóságok eredményes intézkedéseket tettek a túlzott hiány időben és fenntartható módon történő megszüntetése érdekében, és így a Lengyelországra vonatkozó túlzotthiány-eljárás keretében akkor további intézkedésekre nem volt szükség.
(5)
A Tanács 2013. június 21-én megállapította, hogy Lengyelország eredményes intézkedéseket hozott, azonban az államháztartásra jelentős hatásokat gyakorló kedvezőtlen gazdasági események következtek be, ezért felülvizsgált ajánlásokat adott ki (2). Következésképp Lengyelország teljesítette az 1467/97/EK rendelet 3. cikkének (5) bekezdésében meghatározott, a túlzott költségvetési hiány megszüntetésére kitűzött határidő meghosszabbításának feltételeit. A Tanács azt ajánlotta, hogy Lengyelország 2014-ig szüntesse meg a túlzott hiányt. A Tanács ezenkívül azt ajánlotta, hogy Lengyelország 2013-ban a GDP 3,6 %-ának, 2014-ben pedig a GDP 3,0 %-ának megfelelő költségvetési hiánycélt kellene elérnie, ami a Bizottság aktualizált 2013. tavaszi előrejelzése alapján a strukturális egyenlegnek 2013-ban a GDP legalább 0,8 %-ának, 2014-ben 1,3 %-ának megfelelő éves javulását tenné szükségessé. A Tanács továbbá azt ajánlotta, hogy Lengyelország szigorúan hajtsa végre a már elfogadott intézkedéseket, és egészítse ki azokat a túlzott hiány 2014-ig való megszüntetéséhez szükséges további intézkedésekkel. A Tanács azt ajánlotta, hogy Lengyelország használja fel az összes rendkívüli többletet a hiány csökkentésére. A Tanács 2013. október 1-jei határidőt állapított meg Lengyelország számára az eredményes intézkedések meghozatalára, valamint arra, hogy az 1467/97/EK tanácsi rendelet 3. cikkének (4a) bekezdésével összhangban részletes jelentést tegyen a célok elérése érdekében kidolgozott konszolidációs stratégiáról.
(6)
Lengyelország 2013. október 2-án megküldte az eredményes intézkedésekről szóló jelentést. A jelentést alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv hasonlít a 2013. évi konvergenciaprogramhoz használthoz. Miután a 2001-2011 közötti időszakban évi 4 %-os átlagos reál GDP-növekedést mértek, a gazdasági tevékenységek növekedése 2012-ben 1,9 %-ra esett vissza. Az eredményes intézkedésekről szóló jelentést alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv előrejelzése szerint a reál GDP-növekedés 2013-ban 1,5 %-ra lassul le, majd 2014-ben és 2015-ben 2,5 %-os és 3,8 %-os bővülést mutat. A Bizottság 2013. őszi előrejelzése szerint a reál GDP növekedése 2013-ban 1,3 %-os lesz, majd a növekedési ütem 2014-ben 2,5 %-ra, 2015-ben 2,9 %-ra gyorsul. A lengyel hatóságok álláspontjához képest a Bizottság kevésbé optimista a hazai kereslet előrejelzési időszakra meghatározott növekedésével kapcsolatban, különösen a lakossági fogyasztást és a magánberuházásokat illetően.
(7)
A lengyel hatóságok 2013-ra a GDP 4,8 %-át kitevő költségvetési hiányt jeleznek előre, ami magasabb a 2012-es 3,9 %-os hiánynál. Ez az érték rosszabb a 2013. évi aktualizált konvergenciaprogram szerinti, a GDP 3,5 %-ában meghatározott értéknél. A romlás a GDP 1,2 %-át kitevő jelentős bevételkiesésnek és a kiadásoknak az eredetileg tervezettől a GDP 0,1 %-ának megfelelő mértékű eltérésének tudható be. A lengyel pénzügyminisztérium a GDP 4,5 %-át kitevő többlettel számol, melynek hátterében a tervezett nyugdíjreform áll: ennek keretében a GDP 8,5 %-ának megfelelő értékű eszközök egyszeri átcsoportosítására kerül sor. 2015-ben a költségvetési egyenleg várhatóan deficitessé válik, a hiány a GDP 3 %-át teszi ki.
(8)
A Bizottság 2013-ra és 2014-re vonatkozó előrejelzése hasonló a lengyel hatóságok előrejelzéséhez, 2013-ra a GDP 4,8 %-át kitevő hiányt jelez előre. Ez az érték rosszabb a túlzotthiány-eljárás alapforgatókönyvében a GDP 3,9 %-ában meghatározott értékhez képest, a romlás elsősorban bevételkiesésekre vezethető vissza. A költségvetési egyenleg 2014-ben várhatóan többletet (a GDP + 4,6 %-a) mutat a tervezett nyugdíjreform eredményeként. A Bizottság, szemben a lengyel hatóságokkal, kevésbé optimista a 2015. évet illetően, és a GDP 3,3 %-át kitevő költségvetési hiánnyal számol. A 0,3 százalékpontos eltérés elsősorban a nominális GDP alacsonyabb növekedésére vonatkozó előrejelzés alapján kalkulált alacsonyabb folyó bevételeknek és a folyó termelőfelhasználásra fordított magasabb kormányzati kiadásoknak tudható be. A hiánycélt illetően végrehajtási kockázatok állnak fenn.
(9)
A lengyel hatóságok és a Bizottság előrejelzése szerint a bruttó államadósság várhatóan a 60 %-os küszöb alatt marad a vizsgált időszak egészében. A Bizottság 2013. őszi előrejelzése szerint az államadósság GDP-hez viszonyított aránya 2014-ben 51 %-ra esik a 2012. évi 55,6 %-ról, elsősorban a nyugdíjalap (a GDP 8,5 %-ának megfelelő értékű) eszközeinek bejelentett átcsoportosítása eredményeként, majd 2015-ben 52,5 %-ra emelkedik.
(10)
Mivel a 2013-ra előre jelzett költségvetési hiány a Bizottság 2013. őszi előrejelzése szerint eléri a GDP 4,8 %-át, Lengyelország várhatóan nem tudja megvalósítani a Tanács által ajánlott, a GDP 3,6 %-ában meghatározott hiánycélt. Ezen kívül az éves strukturális kiigazítás 2013-ban (a GDP 0,3 %-a) jóval az ajánlott éves költségvetési kiigazítás alatt van (a GDP 0,8 %-a). Az új diszkrecionális intézkedések alulról felfelé irányuló elemzése és a kiadások alakulásának értékelése - korrigálva a kiadások kormány hatáskörén kívül eső túllépésével és a fel nem használt összegekkel - a GDP 0,2 %-át kitevő költségvetési kiigazítást mutat. Ez elmarad a tanácsi ajánlásban meghatározott költségvetési kiigazításhoz szükséges, a GDP 0,4 %-át kitevő további intézkedésektől, és megerősíti, hogy Lengyelország 2013-ban nem hajtotta végre a Tanács által ajánlott költségvetési kiigazítást.
(11)
A Bizottság 2014-ben a GDP 4,6 %-át kitevő költségvetési többlettel számol. A hiánycél ezért egyedül a nyugdíjalap eszközeinek egyszeri átcsoportosítása révén valósul meg. A 2014-ben várható, a GDP 1,4 %-át kitevő éves strukturális kiigazítás az ajánlott éves költségvetési kiigazítás fölött van (a GDP 1,3 %-a).
(12)
Összefoglalva, Lengyelország nem felelt meg a 2013-ra ajánlott költségvetési céloknak, míg 2014-ben várhatóan teljesülnek a Tanács 2013. június 21-i ajánlásában meghatározott célok. Ugyanakkor a Bizottság 2015. évre vonatkozó előrejelzése szerint nem fenntartható a túlzott hiány 2014. évi korrekciója, mivel a hiány eléri a GDP 3,3 %-át,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
Lengyelország a 2013. június 21-i tanácsi ajánlás nyomán nem tett eredményes intézkedéseket.
2. cikk
Ennek a határozatnak a Lengyel Köztársaság a címzettje.
Kelt Brüsszelben, 2013. december 10-én.