NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 729/2014
ze dne 24. června 2014
o nominálních hodnotách a technických specifikacích euromincí určených pro peněžní oběh
(přepracované znění)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 128 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu,
s ohledem na stanovisko Evropské centrální banky,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Rady (ES) č. 975/98 ze dne 3. května 1998 o nominálních hodnotách a technických specifikacích euromincí určených pro peněžní oběh (1) bylo několikrát podstatně změněno (2). Vzhledem k novým změnám by uvedené nařízení mělo být z důvodu srozumitelnosti přepracováno.
(2)
Podle čl. 128 odst. 2 Smlouvy mohou členské státy vydávat euromince za podmínky, že Evropská centrální banka (ECB) schválí objem emise. Rada přijme na návrh Komise a po konzultaci s Evropským parlamentem a ECB opatření k harmonizaci nominálních hodnot a technických specifikací všech mincí určených pro peněžní oběh v míře nezbytné k zajištění jejich plynulého oběhu v Unii.
(3)
Eurobankovky se vydávají v rozmezí od pěti eur do pěti set eur. Je třeba, aby nominální hodnoty bankovek a mincí umožňovaly snadné provádění hotovostních plateb částek vyjádřených v eurech a centech.
(4)
Jednotná soustava mincí Unie by měla vzbuzovat důvěru veřejnosti a zahrnovat technologické inovace, které zajistí, aby byla je bezpečná, spolehlivá a účinná.
(5)
Přijetí této soustavy veřejností je jedním z hlavních cílů mincovní soustavy Unie. Důvěra veřejnosti k soustavě závisí na fyzických vlastnostech euromincí, které by měly být pro uživatele co nejpříjemnější.
(6)
Byli konzultováni sdružení spotřebitelů, Evropská unie nevidomých a zástupci výrobců prodejních automatů, aby byly vzaty v úvahu zvláštní požadavky významných kategorií uživatelů mincí. Pro zajištění plynulého přechodu na euro a pro usnadnění přijetí mincovní soustavy uživateli bylo třeba zajistit snadné rozlišování mezi mincemi na základě viditelných a hmatatelných znaků.
(7)
Euromince jsou snáze rozlišitelné a je možné si na ně snáze zvyknout vzhledem k souvislosti mezi jejich průměrem a nominální hodnotou.
(8)
Jsou zapotřebí určité zvláštní ochranné prvky, aby se omezil prostor pro padělání, pokud jde o mince v nominální hodnotě 1 euro a 2 eura vzhledem k jejich vysoké hodnotě. Třívrstvé mince a kombinace dvou odlišných barev u jedné mince jsou považovány za nejúčinnější dostupné ochranné prvky proti padělání.
(9)
Směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/27/ES (3) omezuje používání niklu v některých výrobcích s ohledem na to, že by nikl mohl za určitých podmínek vyvolávat alergie. Zmíněná směrnice se nevztahuje na mince. Zdá se však být žádoucí snížit ze zdravotních důvodů obsah niklu v mincích.
(10)
Skutečnost, že mince mají jednu společnou evropskou stranu a zvláštní národní stranu, je vhodným vyjádřením myšlenky evropské měnové unie mezi členskými státy. Společné evropské strany euromincí obsahují jak název jednotné měny, tak nominální hodnotu mince. Na národní straně by se již neměl opakovat ani název jednotné měny, ani nominální hodnota mince.
(11)
Na národní straně mince by měl být jasně vyznačen název vydávajícího členského státu, aby uživatelé mincí mohli v případě zájmu vydávající členský stát snadno rozpoznat.
(12)
Vlys hrany euromincí by měl být považován za součást národní strany, a nemělo by na něm proto být znovu uvedeno označení hodnoty s výjimkou dvoueurové mince za předpokladu, že je použita pouze číslice „2“ nebo údaj „euro“ uvedený v příslušné abecedě.
(13)
O vzorech na národních stranách mincí rozhodují jednotlivé členské státy, jejichž měnou je euro, a tyto vzory by měly zohledňovat skutečnost, že euromince obíhají v celé eurozóně, a nikoli pouze ve vydávajícím členském státě. Aby bylo zajištěno, že také národní strana je okamžitě rozpoznatelná jako euromince, měl by vzor být zcela lemován dvanácti hvězdami vlajky Unie.
(14)
Aby se usnadnilo rozpoznávání oběžných mincí a aby byla zajištěna řádná kontinuita ražby v mincovnách, mělo by být členským státům umožněno měnit vzory používané na národních stranách běžných oběžných mincí pouze jednou za patnáct let s výjimkou případů, kdy se změní hlava státu zobrazená na minci. Tím by však neměly být dotčeny změny nezbytné k tomu, aby se zabránilo padělání mincí. O změnách vzoru společných stran by měla rozhodovat Rada, přičemž by hlasovací práva měla být omezena na členské státy, jejichž měnou je euro.
(15)
Jednotlivým členským státům by však mělo být umožněno vydávat pamětní mince pro připomenutí významných příležitostí národního nebo evropského významu, přičemž pamětní mince vydané společně všemi členskými státy, jejichž měnou je euro, by měly být určeny pouze pro příležitosti nejvyššího evropského významu. K tomuto účelu jsou nejvhodnější dvoueurové mince, především pro svůj velký průměr a technické charakteristiky, které poskytují odpovídající ochranu proti padělání.
(16)
Vzhledem k tomu, že euromince obíhají v celé eurozóně, a s cílem zabránit používání nevhodných vzorů by měly vydávající členské státy informovat sebe navzájem a Komisi o návrzích vzorů národních stran euromincí s dostatečným předstihem před plánovaným datem jejich vydání. Komise by měla ověřit, zda jsou tyto návrhy vzorů v souladu s technickými požadavky podle tohoto nařízení. Návrhy vzorů by měly být Komisi předloženy s dostatečným předstihem před plánovaným datem vydání, aby měl vydávající členský stát dostatek času k provedení změny vzoru v případě, že se to ukáže jako nezbytné.
(17)
Dále je třeba stanovit jednotné podmínky pro schvalování vzorů národních stran euromincí s cílem zabránit tomu, aby byly vybírány vzory, které by mohly být v některých členských státech považovány za nevhodné. Vzhledem ke skutečnosti, že natolik citlivá otázka, jakou je vzor národní strany euromicí, spadá do pravomoci vydávajících členských států, by měly být prováděcí pravomoci svěřeny Radě. Prováděcí rozhodnutí přijímaná na tomto základě Radou úzce souvisejí s akty, které Rada přijímá na základě čl. 128 odst. 2 Smlouvy. Na přijímání těchto rozhodnutí Radou by se tudíž mělo vztahovat pozastavení hlasovacích práv členů Rady zastupujících členské státy, jejichž měnou není euro, jak je uvedeno v čl. 139 odst. 4 Smlouvy. Tento postup by měl vydávajícím členským státům umožnit, aby svůj vzor v případě nutnosti ve stanovené lhůtě změnily,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Série euromincí zahrnuje osm nominálních hodnot v rozmezí od jednoho centu do dvou eur, které splňují technické specifikace stanovené v příloze I.
Článek 2
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„oběžnými mincemi“ euromince určené k peněžnímu oběhu, jejichž nominální hodnoty a technické specifikace jsou uvedeny v článku 1;
2)
„běžnými mincemi“ oběžné mince s výjimkou pamětních mincí;
3)
„pamětními mincemi“ oběžné mince, které mají připomínat zvláštní příležitost, jak je uvedeno v článku 9.
Článek 3
Oběžné mince mají společnou evropskou stranu a zvláštní národní stranu.
Článek 4
1. Na národní straně oběžných mincí se znovu neuvádí nominální hodnota mince ani jakákoli její část. Neopakuje se ani název jednotné měny nebo její podjednotky, pokud potřeba takového označení nevychází z používání rozdílné abecedy.
2. Odchylně od odstavce 1 může vlys hrany dvoueurové euromince obsahovat označení nominální hodnoty za předpokladu, že je použita pouze číslice „2“ nebo údaj „euro“ uvedený v příslušné abecedě nebo obé.
Článek 5
Národní strana všech nominálních hodnot oběžných mincí obsahuje označení vydávajícího členského státu ve formě názvu členského státu nebo jeho zkratky.
Článek 6
1. Národní strana oběžných mincí obsahuje kruh dvanácti hvězd, které zcela lemují národní vzor, a to včetně označení roku a názvu vydávajícího členského státu. Tato skutečnost nebrání tomu, aby některé prvky vzoru přesahovaly do kruhu hvězd, a to pod podmínkou, že jsou všechny hvězdy zřetelně a plně viditelné. Dvanáct hvězd je zobrazeno stejně jako na vlajce Unie.
2. Vzory národních stran oběžných mincí se vyberou s přihlédnutím k tomu, že euromince obíhají ve všech členských státech, jejichž měnou je euro.
Článek 7
1. Změny vzorů národních stran běžných mincí lze provádět pouze jednou za patnáct let, aniž jsou dotčeny změny nezbytné k tomu, aby se zabránilo padělání mincí.
2. Aniž je dotčen odstavec 1, lze změny vzorů národních stran běžných mincí provádět v případě, že dojde ke změně hlavy státu zobrazené na minci. Dočasné uvolnění či provizorní obsazení funkce hlavy státu nedává žádné dodatečné právo k provedení této změny.
Článek 8
Vydávající členské státy aktualizují své národní strany oběžných mincí, aby byly plně v souladu s tímto nařízením do 20. června 2062.
Článek 9
1. Pamětní mince zobrazují jiný národní vzor než ten, který je použit na běžných mincích, a připomínají pouze významné příležitosti národního nebo evropského významu. Pamětní mince vydané společně všemi členskými státy, jejichž měnou je euro, připomínají pouze příležitosti nejvyššího evropského významu a jejich vzorem nesmějí být dotčeny případné ústavní požadavky těchto členských států.
2. Vlys hrany pamětních mincí je shodný s vlysem hrany běžných mincí.
3. Pamětní mince mohou být pouze v nominální hodnotě dvou eur.
Článek 10
1. Členské státy se vzájemně informují o návrzích vzorů nových národních stran oběžných mincí včetně vlysu hrany mince a v případě pamětních mincí o odhadovaném objemu emise, a to před formálním schválením těchto vzorů.
2. Pravomoc schvalovat vzory nových či pozměněných národních stran oběžných mincí se svěřuje Radě, která rozhoduje kvalifikovanou většinou v souladu s postupem stanoveným v odstavcích 3 až 7.
Při přijímání rozhodnutí podle tohoto článku se pozastavují hlasovací práva členských států, jejichž měnou není euro.
3. Pro účely odstavce 1 vydávající členský stát předloží návrhy vzorů oběžných mincí Radě, Komisi a ostatním členským státům, jejichž měnou je euro, zpravidla nejpozději tři měsíce před plánovaným datem vydání.
4. Do sedmi dní od předložení návrhů podle odstavce 3 může kterýkoli členský stát, jehož měnou je euro, vznést k návrhu vzoru předloženému vydávajícím členským státem námitku v odůvodněném stanovisku určeném Radě a Komisi, pokud je pravděpodobné, že daný návrh vzoru vyvolá mezi jeho občany nepříznivé reakce.
5. Pokud se Komise domnívá, že návrh vzoru nesplňuje technické požadavky stanovené tímto nařízením, musí do sedmi dní od předložení návrhu podle odstavce 3 předložit Radě negativní hodnocení.
6. Pokud není Radě ve lhůtě podle odstavců 4 a 5 předloženo odůvodněné stanovisko ani negativní hodnocení, považuje se rozhodnutí, kterým se návrh schvaluje, za přijaté Radou dnem následujícím po dni uplynutí lhůty podle odstavce 5.
7. Ve všech ostatních případech Rada neprodleně rozhodne o schválení návrhu vzoru, pokud do sedmi dní od předložení odůvodněného stanoviska nebo negativního hodnocení vydávající členský stát svůj předložený návrh nestáhne a Radu neinformuje o svém úmyslu předložit nový návrh vzoru.
8. Všechny příslušné informace týkající se nových vzorů národních stran oběžných mincí zveřejní Komise v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 11
Články 4, 5 a 6 a čl. 9 odst. 2:
a)
se nepoužijí na oběžné mince, které byly vydány nebo vyrobeny před 19. červnem 2012;
b)
se během přechodného období, které skončí dne 20. června 2062, nepoužijí na vzory, které se ke dni 19. června 2012 na oběžných mincích již legálně používaly.
Oběžné mince, které byly vydány nebo vyrobeny během přechodného období, mohou zůstat zákonným platidlem bez jakéhokoliv časového omezení.
Článek 12
Nařízení (ES) č. 975/98 se zrušuje.
Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze III.
Článek 13
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve členských státech v souladu se Smlouvami.
V Lucemburku dne 24. června 2014.
A TANÁCS 729/2014/EU RENDELETE
(2014. június 24.)
a forgalomba hozatalra szánt euroérmék címleteiről és műszaki előírásairól
(átdolgozás)
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 128. cikke (2) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
tekintettel az Európai Parlament véleményére,
tekintettel az Európai Központi Bank véleményére,
mivel:
(1)
A forgalomba hozatalra szánt euro-érmék címleteiről és technikai jellemzőiről szóló, 1998. május 3-i 975/98/EK tanácsi rendeletet (1) több alkalommal jelentősen módosították (2). Mivel további módosítások szükségesek, ezt a rendeletet az áttekinthetőség érdekében célszerű átdolgozni.
(2)
A Szerződés 128. cikke (2) bekezdésének megfelelően a tagállamok euroérméket bocsátanak ki az Európai Központi Bank (EKB) által jóváhagyott mennyiségben. A Tanács a Bizottság javaslata alapján, valamint az Európai Parlamenttel és az EKB-val folytatott konzultációt követően intézkedéseket fogadhat el, hogy az Unión belüli zavartalan forgalomhoz szükséges mértékben harmonizálják minden forgalomba hozatalra szánt pénzérme címletét és műszaki előírásait.
(3)
Az eurobankjegyek címletei 5 eurótól 500 euróig terjednek. A bankjegyek és érmék címleteinek lehetővé kell tenniük, hogy az euróban és centben kifejezett összegek készpénzbeli kifizetése könnyen végrehajtható legyen.
(4)
Az egységes uniós pénzérmerendszernek élveznie kell a közbizalmat, és olyan technológiai innovációkkal kell járnia, amely biztosítja, hogy az biztonságos, megbízható és hatékony rendszer.
(5)
Az uniós pénzérmerendszer egyik fő célja, hogy a rendszert a nyilvánosság elfogadja. A rendszerbe vetett közbizalom az euroérmék fizikai jellemzőitől függ, amelyeknek a lehető leginkább felhasználóbarátnak kell lenniük.
(6)
Konzultációk történtek a fogyasztói szervezetekkel, a Vakok Európai Szövetségével és az árusítóautomata-üzletág képviselőivel annak érdekében, hogy figyelembe vegyék az érmehasználók főbb csoportjainak egyedi igényeit. Az euróra történő zökkenőmentes átállás biztosítása, és annak érdekében, hogy megkönnyítsék az új pénzérmerendszer elfogadását a fogyasztók körében, biztosítani kellett, hogy az érmék vizuális és tapintási jellemzőik alapján könnyen megkülönböztethetők legyenek egymástól.
(7)
Az euroérmék könnyebben megkülönböztethetők, és könnyebben hozzájuk lehet szokni, mivel összefüggés van átmérőjük és címletük között.
(8)
Az 1 és 2 eurós érmék esetében, tekintettel nagy értékükre, szükség van bizonyos különleges biztonsági jellemzőkre a csalás lehetőségének csökkentése érdekében. Az érmék esetében a három rétegben való előállítást és a két különböző szín kombinációját tekintik az elérhető leghatékonyabb biztonsági jellemzőknek.
(9)
A 94/27/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) korlátozza a nikkel használatát bizonyos termékekben, elismerve, hogy a nikkel bizonyos körülmények között allergiát okozhat. A pénzérmék nem képezik tárgyát ennek az irányelvnek. Mindazonáltal, közegészségügyi megfontolásokból szükségesnek tűnik az érmék nikkeltartalmának csökkentése.
(10)
Az, hogy az érméknek egy közös európai és egy megkülönböztető nemzeti oldala lesz, megfelelő kifejezése a tagállamok közötti európai monetáris unió gondolatának. Az euroérmék közös európai oldala tartalmazza mind a közös pénz elnevezését, mind pedig az érme címletét. A nemzeti előlapon nem ismétlődhet sem a közös pénz neve, sem az érme címletértéke.
(11)
A nemzeti előlapon világosan fel kell tüntetni a kibocsátó tagállamot, hogy a pénzérmét használó érdeklődő azt könnyen azonosíthassa.
(12)
Az érmék peremiratát a nemzeti előlap részének kell tekinteni, és ezért ott nem tüntethető fel a címlet, kivéve a kéteurós érmét, feltéve, hogy csak a „2”-es számjegy vagy a megfelelő ábécé szerinti „euro” kifejezés vagy mindkettő szerepel.
(13)
Az euroérmék nemzetielőlap-rajzolatáról azok a tagállamok döntenek, amelyek pénzneme az euro, annak figyelembevételével, hogy az euroérmék az euroövezet egészében, és nem csak a kibocsátó tagállamban vannak forgalomban. Annak érdekében, hogy az érmék a nemzeti előlapjukról is azonnal euroérmeként felismerhető legyenek, a rajzolatot az uniós lobogó 12 csillagának kell öveznie.
(14)
A pénzforgalmi érmék felismerésének megkönnyítése és a pénzverés megfelelő folyamatossága érdekében indokolt, hogy a szokványos pénzforgalmi érmék nemzeti előlapjának rajzolatát a tagállamoknak csak tizenöt évenként legyen szabad módosítaniuk, kivéve, ha az érmén feltüntetett államfő személye megváltozik. Ez azonban nem érintheti a pénznem hamisításának megakadályozásához szükséges változtatásokat. A Tanácsnak kell határoznia a pénzforgalmi érmék közös, európai oldalának rajzolatát érintő változtatásokról, és a szavazati jogoknak azokra a tagállamokra kell korlátozódniuk, amelyek pénzneme az euro.
(15)
Az egyes tagállamok számára biztosítani kell emlékérmék kibocsátásának lehetőségét nagyobb nemzeti vagy európai jelentőségű alkalmak megünneplése céljából, míg azon tagállamok által közösen kibocsátott emlékérméknek, amelyek pénzneme az euro, kiemelkedő jelentőségű, európai vonatkozású témákhoz kell kapcsolódniuk. Erre a célra a kéteurós érme a legmegfelelőbb címlet, elsősorban nagy átmérőjének köszönhetően, valamint azért, mert műszaki előírásai megfelelően biztosítják hamisítás elleni védelmét.
(16)
Figyelembe véve, hogy az euroérmék az euroövezet egészében forgalomban vannak, a nem megfelelő rajzolatok használatának megakadályozása érdekében a kibocsátó tagállamoknak a kibocsátás tervezett időpontja előtt kellő időben tájékoztatniuk kell egymást és a Bizottságot az euroérmék nemzeti előlapjának rajzolatterveiről. A Bizottságnak ellenőriznie kell, hogy a rajzolatok megfelelnek-e az e rendeletben foglalt műszaki követelményeknek. A rajzolattervek Bizottságnak történő benyújtására a kibocsátás tervezett időpontja előtt kellő időben kell sort keríteni annak érdekében, hogy szükség esetén a kibocsátó tagállamnak elég ideje legyen a rajzolat módosítására.
(17)
Egységes feltételeket kell meghatározni továbbá az euroérmék nemzeti előlapját alkotó rajzolatok jóváhagyására annak elkerülése érdekében, hogy olyan rajzolatok kerüljenek kiválasztásra, amelyek bizonyos tagállamokban nem megfelelőnek minősülhetnek. Tekintettel arra, hogy az euroérmék nemzeti előlapjának rajzolata kényes kérdés, amelyben a kibocsátó tagállamok rendelkeznek hatáskörrel, a Tanács számára végrehajtási hatáskört kell biztosítani. A Tanács által ezen az alapon hozott végrehajtási határozatok szorosan kapcsolódnak a Tanács által a Szerződés 128. cikkének (2) bekezdése alapján elfogadott intézkedésekhez. Ezért az ilyen határozatoknak a Tanács általi elfogadásakor a Szerződés 139. cikkének (4) bekezdésével összhangban fel kell függeszteni azoknak a tagállamoknak a szavazati jogát, amelyek pénzneme nem az euro. Az eljárásnak lehetővé kell tennie a kibocsátó tagállam számára, hogy szükség esetén kellő időben módosítsa rajzolatát.
ELFOGADTA EZT AZ RENDELETET:
1. cikk
Az euroérmék sorozata nyolc címletet tartalmaz az 1 centtől a 2 euróig terjedő skálán, amelyeknek eleget kell tenniük az I. mellékletben foglalt műszaki előírásoknak.
2. cikk
E rendelet alkalmazásában:
1. „pénzforgalmi érme”: olyan euroérme, amelynek címletét és műszaki előírásait az 1. cikk határozza meg;
2. „szokványos érme”: pénzforgalmi érme, kivéve az emlékérméket;
3. „emlékérme”: olyan pénzforgalmi érme, amelyet a 9. cikk szerinti alkalomról való megemlékezésre szántak.
3. cikk
A pénzforgalmi érméknek egy közös, európai oldaluk és egy egyedi, nemzeti előlapjuk van.
4. cikk
(1) A pénzforgalmi érmék nemzeti előlapján nem szerepel semmiféle utalás az érme címletére vagy annak valamely elemére. Nem szerepel rajta sem a közös pénz, sem valamely kisebb egységének neve, kivéve, ha ilyen utalás az eltérő ábécé használatából fakad.
(2) Az (1) bekezdéstől eltérve, a kéteurós érme peremirata utalhat a címletre, feltéve, hogy csak a „2”-es számjegyet, illetve a megfelelő ábécé szerinti „euro” kifejezést, vagy mindkettőt tartalmazza.
5. cikk
A pénzforgalmi érmék mindegyik címletének nemzeti előlapján szerepel a kibocsátó tagállam annak teljes vagy rövidített nevével.
6. cikk
(1) A pénzforgalmi érmék nemzeti előlapján a rajzolatot a 12 európai csillag alkotta körnek kell szegélyeznie, és szerepelnie kell rajta a kibocsátási évnek és a kibocsátó tagállam nevének. Ezt nem sérti, ha egyes rajzolatelemek átnyúlnak a csillagok alkotta körön, feltéve, hogy mindegyik csillag tisztán és takarás nélkül látható. A 12 csillagot az uniós lobogónak megfelelően kell ábrázolni.
(2) A pénzforgalmi érmék nemzeti előlapja rajzolatának kiválasztásánál figyelembe kell venni, hogy az euroérmék minden olyan tagállamban forgalomban vannak, amelyek pénzneme az euro.
7. cikk
(1) A szokványos érmék nemzeti előlapjának rajzolata csak tizenöt évenként egyszer változtatható, a pénznem hamisításának megakadályozásához szükséges változtatások sérelme nélkül.
(2) Az (1) bekezdés sérelme nélkül a szokványos érmék nemzeti előlapjának rajzolata megváltoztatható, ha az érmén feltüntetett államfő személye megváltozik. Az államfői tisztség ideiglenes megüresedése vagy átmeneti betöltése nem jogosít fel az ilyen változtatásra.
8. cikk
A szokványos érmék nemzeti előlapját az e rendeletben foglaltaknak 2062. június 20-ig való teljes mértékű megfelelés érdekében a kibocsátó tagállamok frissítik.
9. cikk
(1) Az emlékérmék nemzeti rajzolata eltér a szokványos érmékétől, és kibocsátásuk kizárólag nagyobb nemzeti vagy európai jelentőségű alkalomról történő megemlékezéshez kötődhet. Azon tagállamok által közösen kibocsátott emlékérmék, amelyek pénzneme az euro, kizárólag kiemelkedő jelentőségű, európai vonatkozású témákhoz kapcsolódhatnak, és a rajzolatuk nem sértheti az említett tagállamok esetleges alkotmányos előírásait.
(2) Az emlékérmék peremirata megegyezik a szokványos érmék peremiratával.
(3) Emlékérme céljaira kizárólag a kéteurós címlet használható.
10. cikk
(1) A tagállamok a rajzolatok hivatalos jóváhagyása előtt tájékoztatják egymást a pénzforgalmi érmék új nemzeti előlapjának rajzolattervéről, többek között a peremiratokról, valamint az emlékérmék esetében a becsült kibocsátandó mennyiségekről.
(2) A pénzforgalmi érmék új vagy módosított nemzeti előlaprajzolatának jóváhagyása a Tanács hatáskörébe tartozik, amely minősített többséggel, a (3)-(7) bekezdésben leírt eljárás szerint jár el.
Az e cikkben említett határozatok meghozatalakor azon tagállamok szavazati jogát, amelyek pénzneme nem az euro, fel kell függeszteni.
(3) Az (1) bekezdés alkalmazásában a pénzforgalmi érmék rajzolattervét a kibocsátó tagállam főszabályként a kibocsátás tervezett időpontja előtt legkésőbb három hónappal benyújtja a Tanácsnak, a Bizottságnak és a többi azon tagállamnak, amelynek pénzneme az euro.
(4) A (3) bekezdésben említett benyújtást követő hét napon belül bármelyik azon tagállam, amelynek pénzneme az euro, a Tanácsnak és a Bizottságnak címzett, indokolással ellátott véleményben kifogást emelhet a kibocsátó tagállam által javasolt rajzolatterv ellen, ha valószínűsíthető, hogy a rajzolatterv visszás reakciókat keltene az érintett tagállam állampolgárai körében.
(5) Amennyiben a Bizottság úgy ítéli, hogy a rajzolatterv nem teljesíti az e rendeletben foglalt műszaki követelményeket, a (3) bekezdésben említett benyújtást követő hét napon belül negatív értékelést nyújt be a Tanácsnak.
(6) Ha nem nyújtanak be a Tanácsnak indokolással ellátott véleményt vagy negatív értékelést a (4), illetve (5) bekezdésben említett határidőn belül, a rajzolat jóváhagyásáról szóló határozat az (5) bekezdésben említett határidő lejártát követő napon a Tanács által elfogadottnak tekintendő.
(7) Minden más esetben a Tanács késedelem nélkül határoz a rajzolatterv jóváhagyásáról, kivéve, ha az indokolással ellátott vélemény vagy a negatív értékelés benyújtását követő hét napon belül a kibocsátó tagállam visszavonja a benyújtást és tájékoztatja a Tanácsot, hogy új rajzolattervet szándékozik benyújtani.
(8) A Bizottság a pénzforgalmi érmék új nemzeti rajzolataival kapcsolatos valamennyi lényeges információt közzéteszi az Európai Unió Hivatalos Lapjában.
11. cikk
A 4., az. 5., a 6. cikk és a 9. cikk (2) bekezdése:
a)
nem alkalmazandó a 2012. június 19. előtt kibocsátott vagy előállított pénzforgalmi érmékre;
b)
a 2062. június 20-ig tartó átmeneti időszak során nem alkalmazandó azon rajzolatokra, amelyek 2012. június 19-én már jogszerűen használatban voltak a pénzforgalmi érméken.
Azok a pénzforgalmi érmék, amelyeket az átmeneti időszakban bocsátottak ki vagy állítottak elő, időbeli korlátozás nélkül továbbra is törvényes fizetőeszközként használhatók.
12. cikk
A 975/98/EK rendelet hatályát veszti.
A hatályon kívül helyezett rendeletre történő hivatkozásokat ezen rendeletre való hivatkozásnak kell tekinteni és a III. mellékletben szereplő megfelelési táblázattal összhangban kell értelmezni.
13. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet a Szerződéseknek megfelelően teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó a tagállamokban.
Kelt Luxembourgban, 2014. június 24-én.