PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 311/2013
ze dne 3. dubna 2013,
kterým se rozšiřuje konečné antidumpingové clo uložené prováděcím nařízením (EU) č. 467/2010 z dovozu křemíku pocházejícího z Čínské lidové republiky na dovoz křemíku zasílaného z Tchaj-wanu bez ohledu na to, zda je deklarován jako pocházející z Tchaj-wanu, či nikoli
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) („základní nařízení“), a zejména na článek 13 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Stávající opatření
(1)
Prováděcím nařízením (EU) č. 467/2010 (2) (dále jen „původní nařízení“) uložila Rada konečné antidumpingové clo ve výši 19 % na dovoz křemíku pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) pro všechny ostatní společnosti kromě společností uvedených v čl. 1 odst. 2 uvedeného nařízení, na základě přezkumu před pozbytím platnosti a částečného prozatímního přezkumu opatření uložených nařízením Rady (ES) č. 398/2004 (3). Původní nařízení rovněž zachovalo clo, které bylo na základě nařízení Rady (ES) č. 42/2007 (4) rozšířeno na dovoz křemíku zasílaného z Korejské republiky bez ohledu na to, zda je deklarován jako pocházející z Korejské republiky, či nikoli. Tato opatření uložená původním nařízením jsou dále uváděna jako „platná opatření“ nebo „původní opatření“ a šetření, na jehož základě byla původním nařízením uložena příslušná opatření, je dále uváděno jako „původní šetření“.
1.2 Žádost
(2)
Dne 15. května 2012 obdržela Evropská komise (dále jen „Komise“) žádost podle čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 3 základního nařízení, aby prošetřila možné obcházení antidumpingových opatření uložených na dovoz křemíku pocházejícího z ČLR a aby zavedla celní evidenci dovozu křemíku zasílaného z Tchaj-wanu, bez ohledu na to, zda je u něho deklarován původ z Tchaj-wanu.
(3)
Žádost byla podána výborem Euroalliages (tj. Styčný výbor odvětví feroslitin) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících 100 % výroby křemíkového kovu v Unii.
(4)
Žadatel tvrdil, že na Tchaj-wanu není žádná skutečná výroba křemíku a žádost obsahovala dostatečné důkazy prima facie, že po uložení platných opatření došlo k podstatné změně obchodních toků týkajících se vývozu z ČLR a Tchaj-wanu do Unie, pro kterou mimo uložení platných opatření neexistuje dostatečné opodstatnění nebo důvod. Tato změna obchodních toků údajně vyplývá z překládky křemíku pocházejícího z ČLR na Tchaj-wanu a následného dovozu do Unie.
(5)
Žadatel dále tvrdil, že důkazy poukazují na skutečnost, že byly mařeny vyrovnávací účinky platných opatření, pokud se jedná o množství i ceny. Z důkazů vyplynulo, že ceny u tohoto zvýšeného dovozu z Tchaj-wanu byly nižší než ceny, které nepůsobí újmu, stanovené v rámci původního šetření. Existovaly rovněž důkazy, že ceny křemíku zasílaného z Tchaj-wanu byly dumpingové ve srovnání s běžnou hodnotou, která byla dříve stanovena pro dotčený výrobek v původním šetření.
1.3 Zahájení šetření
(6)
Poté, co bylo po konzultaci s poradním výborem shledáno, že existují dostatečné důkazy prima facie pro zahájení šetření podle čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 základního nařízení, zahájila Komise nařízením (EU) č. 596/2012 (5) (dále jen „zahajovací nařízení“) šetření možného obcházení antidumpingových opatření uložených na dovoz křemíku pocházejícího z ČLR a rovněž dala pokyn celním orgánům, aby evidovaly dovoz křemíku zasílaného z Tchaj-wanu, bez ohledu na to, zda je u něho deklarován původ z Tchaj-wanu.
1.4 Šetření
(7)
Komise oficiálně informovala o zahájení šetření orgány ČLR a Tchaj-wanu, vyvážející výrobce v těchto zemích, známé dotčené dovozce do Unie a výrobní odvětví Unie.
(8)
Výrobcům/vývozcům na Tchaj-wanu, kteří byli Komisi známi, a prostřednictvím orgánů Tchaj-wanu při Evropské unii byly zaslány formuláře žádosti o osvobození. Výrobcům/vývozcům v ČLR, kteří byli Komisi známi, a prostřednictvím orgánů ČLR při Evropské unii byly zaslány dotazníky. Dotazníky byly rovněž zaslány známým dovozcům v Unii.
(9)
Zúčastněné strany dostaly možnost písemně vyjádřit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v zahajovacím nařízení. Všechny strany byly informovány, že odmítnutí spolupráce by mohlo vést k použití článku 18 základního nařízení a ke zjištěním založeným pouze na dostupných skutečnostech.
(10)
Přihlásili se tři výrobci/vývozci z Tchaj-wanu, náležící k jedné skupině, a tři dovozci do Unie, kteří nejsou ve spojení, a předložili odpovědi na formuláře žádosti o osvobození, respektive dotazníky.
(11)
Komise provedla inspekce na místě v prostorách těchto tří společností, které jsou ve spojení a tvoří skupinu zmíněnou v 10. bodě odůvodnění:
-
Asia Metallurgical Co. Ltd. (Tchaj-wan),
-
Latitude Co. Ltd. (Tchaj-wan),
-
YLB Co. Ltd. (Tchaj-wan).
1.5 Období, o němž se podává zpráva, a období šetření
(12)
Šetření se vztahovalo na období od 1. ledna 2008 do 30. června 2012 (dále jen „období šetření“). Za období šetření byly shromážděny údaje za účelem prošetření mimo jiné údajné změny obchodních toků. Za období od 1. července 2011 do 30. června 2012 (dále jen „období, o němž se podává zpráva“ nebo „OZ“) byly shromážděny podrobnější údaje s cílem přezkoumat možné maření vyrovnávacího účinku platných opatření a existenci dumpingu.
2. VÝSLEDKY ŠETŘENÍ
2.1 Obecné informace
(13)
V souladu s čl. 13 odst. 1 základního nařízení byla existence obcházení posouzena prostřednictvím postupné analýzy, jejímž účelem bylo zjistit, zda dochází ke změně obchodních toků mezi ČLR, Tchaj-wanem a Unií; zda je tato změna způsobena praktikami, zpracovatelskými postupy nebo pracemi, pro něž mimo uložení cla neexistuje dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod; zda existují důkazy o újmě nebo o tom, že vyrovnávací účinky cla jsou mařeny, pokud se jedná o ceny a/nebo množství výrobku, který je předmětem šetření; a zda existují důkazy o dumpingu ve vztahu k běžné hodnotě určené dříve pro výrobek dotčený v původním šetření, v případě nutnosti v souladu s článkem 2 základního nařízení.
2.2 Dotčený výrobek a výrobek, který je předmětem šetření
(14)
Výrobek dotčený možným obcházením je křemíkový kov pocházející z ČLR, v současnosti kódu KN 2804 69 00 (obsah křemíku menší než 99,99 % hmotnostních) (dále jen „dotčený výrobek“). Pouze z důvodu současné klasifikace v kombinované nomenklatuře je označován jako „křemík“. Křemík s vyšším stupněm čistoty, tj. obsahující nejméně 99,99 % hmotnostních křemíku, který se většinou používá v odvětví elektronických polovodičů, spadá pod jiný kód KN a není předmětem tohoto řízení.
(15)
Výrobek, který je předmětem šetření, je stejný jako výrobek výše uvedený, avšak zasílaný z Tchaj-wanu, bez ohledu na to, zda je deklarován jako pocházející z Tchaj-wanu, v současnosti stejného kódu KN jako dotčený výrobek (dále jen „výrobek, který je předmětem šetření“).
(16)
Z šetření vyplynulo, že výše definovaný křemík vyvážený do Unie z ČLR a křemík zasílaný do Unie z Tchaj-wanu má stejné základní fyzické i technické vlastnosti a využití, a musí být tedy považován za obdobný výrobek ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
2.3 Zjištění
2.3.1 Úroveň spolupráce
(17)
Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění, pouze tři společnosti z Tchaj-wanu, náležející ke stejné skupině, předložily formuláře žádosti o osvobození. Srovnání jejich vývozu do Unie a údajů Eurostatu o dovozu ukázalo, že spolupracující společnosti představovaly 65 % vývozu výrobku, který je předmětem šetření, z Tchaj-wanu do Unie v období, o němž se podává zpráva.
(18)
Z vyvážejících výrobců křemíku z ČLR nespolupracoval žádný. Zjištění ohledně dovozu křemíku z ČLR do Unie a vývozu z ČLR do Tchaj-wanu je tudíž třeba učinit na základě údajů Eurostatu o dovozu, dovozních statistik Tchaj-wanu a údajů získaných od spolupracujících společností z Tchaj-wanu.
2.3.2 Změna obchodních toků
(19)
Tabulka 1 ukazuje dovoz křemíku z ČLR a Tchaj-wanu do Unie mezi lety 2004 a koncem období, o němž se podává zpráva.
Tabulka 1
(v MT)
2004
2005
2006
2007
2008
2009
2010
2011
OZ
ČLR
1 268
27 635
1 435
9 671
5 353
6 669
11 448
13 312
5 488
Tchaj-wan
0
2,7
0,2
340
3 381
5 199
11 042
5 367
2 707
Zdroj: Eurostat
(20)
Údaje Eurostatu jasně ukazují, že v roce 2004 nebyl žádný dovoz z Tchaj-wanu do Unie. Dovoz se zvýšil o více než 300 % v roce 2008 a zůstal velmi vysoký. Dovoz se znovu zdvojnásobil v roce 2010 v návaznosti na zavedení nových opatření proti ČLR.
(21)
V roce 2011 se dovoz do Unie z Tchaj-wanu snížil. Tento vývoj lze přičíst tomu, že v tomto období OLAF zahájil vyšetřování podvodů. Komise byla informována, že vydávající orgán Tchaj-wanu, Bureau of Foreign Trade of Taiwan (BOFT), odňal v roce 2011 osvědčení o původu křemíku všem výrobcům z Tchaj-wanu. Proti tomuto rozhodnutí o odnětí osvědčení se tři vývozci uvedení v 10. a 11. bodě odůvodnění výše (dále jen „skupina vývozců“) odvolali. Odvolací orgán zrušil rozhodnutí BOFT a daná osvědčení byla opět těmto třem výrobcům/vývozcům z Tchaj-wanu vydána, nikoliv však jiným výrobcům z Tchaj-wanu.
(22)
V této souvislosti Komise dále zmiňuje, že pro celní formality při dovozu do Unie není nutné předložit osvědčení o nepreferenčním původu a že v případě vážných pochybností nemůže takové osvědčení sloužit k prokázání nepreferenčního původu deklarovaného výrobku (článek 26 nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 ze dne 12. října 1992, kterým se vydává celní kodex Společenství (6)).
(23)
Dovoz křemíku z ČLR do Unie se od roku 2008 zvyšoval. Je zejména sledováno, že se tento dovoz po zavedení opatření v roce 2010 stále zvyšuje. Tento vývoj lze vysvětlit skutečností, že v roce 2010 došlo k podstatnému snížení antidumpingového cla, konkrétně ze 49 % na 19 %.
Tabulka 2
(v MT)
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
2010
2011
OZ
16 530
16 600
7 101
10 514
3 675
15 893
16 007
17 912
9 177
10 507
Zdroj: čínské vývozní statistiky
(24)
Tabulka 2 ukazuje dovoz do Tchaj-wanu z ČLR. Údaje z čínské databáze vývozu ukazují, že dovoz dosáhl nejvyšší úrovně v roce 2010 po zavedení původních opatření. Snížení v roce 2011 lze vysvětlit vyšetřováním podvodů, jak je uvedeno v 21. bodě odůvodnění.
(25)
Má se za to, že došlo ke změně obchodních toků, protože v roce 2004 neexistoval vůbec žádný dovoz křemíku z Tchaj-wanu do Unie. S dovozem se skutečně započalo v roce 2007 a v roce 2008 se stal velmi důležitým. A zůstal na vysoké úrovni až do období, o němž se podává zpráva, přičemž v roce 2011 došlo ke snížení, jehož možný důvod je vysvětlen v 21. bodě odůvodnění.
2.3.3 Povaha praktik obcházení a nedostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod
(26)
Ustanovení čl. 13 odst. 1 základního nařízení vyžaduje, aby byla změna obchodních toků způsobena praktikami, zpracovatelskými postupy nebo pracemi, pro něž mimo uložení vyrovnávacího cla neexistuje dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod. Praktiky, zpracovatelské postupy nebo práce zahrnují mimo jiné zasílání výrobku, který je předmětem opatření, prostřednictvím třetích zemí. Stanoviskem Komise v dané věci je, že změny obchodních toků vyplývají ze zasílání výrobku, který je předmětem opatření, prostřednictvím třetí země.
(27)
Komise nejprve poznamenává, že na Tchaj-wanu není výroba křemíku. Ani jeden z výrobců/vývozců nepopřel, že křemík dováží z ČLR.
(28)
Zadruhé s výjimkou skupiny vývozců neuvedli výrobci/vývozci žádný hospodářský důvod své činnosti mimo uložení cla.
(29)
Skupina vývozců tvrdila, že ve vacích dováží z ČLR křemíkové hrudky velmi nízké kvality. Údajně jsou křemíkové hrudky následně leštěny, drceny, prosívány a baleny do vaků před jejich vývozem na trh Unie. Tvrdí, že po této operaci má výrobek vyšší kvalitu.
(30)
Tvrdí, že tato operace představuje unikátní metodu čištění vyvinutou ve spolupráci s Univerzitou v Taipei, která údajně odstraňuje 80 % nečistot hrudek křemíkového kovu dovezených z ČLR. Během šetření na místě však bylo shledáno, že jejich postup je jednoduchým leštěním, prosíváním a drcením, které odstraňuje některé povrchové nečistoty, například oxidaci a prach, avšak zejména neodstraňuje hlavní nečistoty uvnitř křemíkových hrud. Přepracovaný výrobek si tudíž zachoval stejné základní fyzické i technické vlastnosti jako dotčený výrobek.
(31)
Důkazy shromážděné a ověřené během šetření, zejména nákupní faktury, prodejní faktury a doprovodné dokumenty, jako např. náložný list a další celní doklady ukázaly, že výrobky nakupované a prodávané na vývoz skupinou vývozců měly ve většině případů stejné specifikace. Záznamy o zásobách ve skladech skupiny, umístěných blízko přístavů, rovněž ukázaly, že nebyl vždy čas na to, aby jimi zmiňovanou metodou byly zpracovány všechny šarže křemíku nakoupeného v ČLR. Dostupné informace, zejména od výrobců z Unie navíc ukazují, že aby byly odstraněny vnitřní nečistoty křemíkových hrudek musí po drcení následovat chemické ošetření nebo tavení. Skupina vývozců nepoužívala žádný z těchto postupů.
(32)
Stojí rovněž za zmínku, že v roce 2010 Soudní dvůr na při rozhodování o předběžné otázce podle článku 234 Smlouvy o založení Evropského společenství [nyní článek 267 Smlouvy o fungování Evropské unie], položené soudem Finanzgericht Düsseldorf (Hoesch Metals a Alloys GmbH v. Hauptzollamt Aachen), ve věci související s antidumpingovými opatřeními proti křemíku z ČLR, rozhodl: “…oddělování, drcení a čištění křemíkových bloků, jakož i následné filtrování, třídění a balení křemíkových zrn vzniklých drcením, jaká byla provedena ve věci v původním řízení, nepředstavují zpracování nebo opracování určující původ ve smyslu článku 24 nařízení Rady (EHS) 2913/92 ze dne 12. října 1992, kterým se vydává celní kodex Společenství“ (7). Proces čištění prováděný skupinou vývozců se považuje za podobný tomu, který je popsán v daném rozhodnutí.
(33)
Šetření rovněž odhalilo, že čištění činí méně než 5 % celkových nákladů skupiny vývozců. Dále bylo potvrzeno, že u ceny křemíku prodávaného do Unie skupinou vývozců a ceny křemíku nakupovaného touto skupinou v ČLR během období šetření nebyl nikdy vykázán rozdíl větší než 11 %.
(34)
Ve světle těchto úvah se vyvozuje závěr, že rovněž u skupiny vývozců se dovoz křemíku z ČLR a jeho následný vývoz do EU považuje za překládku, a tudíž za obcházení ve smyslu článku 13 základního nařízení.
(35)
Vyvozuje se proto závěr, že během šetření nevyšlo najevo žádné jiné dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod překládky kromě snahy vyhnout se platným opatřením týkajícím se dotčeného výrobku, konkrétně 19 % antidumpingovému clu na ČLR. Kromě cla nebyly zjištěny žádné jiné skutečnosti, jež bylo možné považovat za vyrovnání nákladů na překládku, zejména pokud jde o náklady na dopravu a opětné naložení, křemíku pocházejícího z ČLR přes Tchaj-wan.
2.3.4 Důkazy o existenci dumpingu
(36)
V souladu s čl. 13 odst. 1 základního nařízení bylo zkoumáno, zda existují důkazy o dumpingu ve vztahu k běžné hodnotě určené při původním šetření.
(37)
V původním nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě cen v Brazílii, jež byla v případě ČLR během uvedeného šetření považována za vhodnou srovnatelnou zemi s tržním hospodářstvím. V souladu s čl. 13 odst. 1 základního nařízení bylo považováno za vhodné použít běžnou hodnotu, jak byla dříve stanovena v původním šetření. Dvě kódová čísla výrobku z předchozích šetření odpovídají dvěma kódovým číslům výrobků vyvážejících společností. Vývozní ceny byly stanoveny podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení, konkrétně ceny skutečně zaplacené nebo ceny, které je třeba zaplatit, za vývoz výrobku, který je předmětem šetření, do Unie.
(38)
V zájmu spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy za účelem zohlednění rozdílů, které ovlivňují ceny a srovnatelnost cen. Proto byla vývozní cena upravena o dopravu a pojištění, aby se ceny dostaly na stejnou obchodní úroveň. V souladu s čl. 2 odst. 11 a čl. 2 odst. 12 základního nařízení byl dumping vypočten srovnáním upravené vážené průměrné běžné hodnoty stanovené v původním nařízení a odpovídajících vážených průměrných vývozních cen dovozu z Tchaj-wanu v průběhu tohoto období šetření, o němž se podává zpráva, a je vyjádřen jako procento z ceny CIF na hranici Unie před proclením.
(39)
Srovnání vážené průměrné běžné hodnoty a v rámci šetření stanovené vážené průměrné vývozní ceny doložilo existenci dumpingu.
2.3.5 Maření vyrovnávacích účinků antidumpingového cla, pokud se jedná o ceny a množství
(40)
Ze srovnání úrovně pro odstranění újmy stanovené v původním opatření a vážené průměrné vývozní ceny je zřejmé, že docházelo k výraznému podbízení a prodeji pod cenou. Z toho důvodu byl vyvozen závěr, že vyrovnávací účinky platných opatření jsou mařeny z hlediska cen i množství.
3. OPATŘENÍ
(41)
Na základě výše uvedeného se má za to, že původní opatření, tj. konečné antidumpingové clo uložené na dovoz křemíku pocházejícího z ČLR bylo podle čl. 13 odst. 1 základního nařízení obcházeno překládkou přes Tchaj-wan.
(42)
V souladu s první větou čl. 13 odst. 1 základního nařízení by působnost platných opatření na dovoz dotčeného výrobku měla být rozšířena na dovoz výrobku, který je předmětem šetření, tj. stejného výrobku, jako je dotčený výrobek, avšak zasílaného z Tchaj-wanu, bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z Tchaj-wanu či nikoli.
(43)
Působnost opatření stanoveného v čl. 1 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) č. 467/2010 na „všechny ostatní společnosti“ z ČLR je proto třeba rozšířit na dovoz z Tchaj-wanu. Sazba cla, která se vztahuje na čistou cenu franko hranice Unie před proclením, se stanoví na 19 %.
(44)
V souladu s čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 základního nařízení, které stanoví, že případné rozšířené opatření se použije pro dovážené výrobky, které na území Unie vstoupily v rámci evidence uložené zahajovacím nařízením, by mělo být vybráno clo z tohoto evidovaného dovozu křemíku zaslaného z Tchaj-wanu.
4. ŽÁDOSTI O OSVOBOZENÍ
(45)
Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění, tři společnosti v Tchaj-wanu, náležející k jedné skupině, požádaly v souladu s čl. 13 odst. 4 základního nařízení příslušnými formuláři o osvobození od možných rozšířených opatření.
(46)
Vzhledem ke zjištěním ohledně změny obchodních toků, neexistence skutečné výroby na Tchaj-wanu a vývozu pod stejným celním kódem, uvedeným v 19. až 29. bodě odůvodnění, nebylo v souladu s čl. 13 odst. 4 základního nařízení možné udělit osvobození, o které tyto tři společnosti požádaly.
(47)
Aniž jsou dotčena ustanovení čl. 11 odst. 3 základního nařízení, budou muset ti potenciální vývozci/výrobci na Tchaj-wanu, kteří se v rámci tohoto řízení nepřihlásili a během období šetření nevyváželi výrobek, který je předmětem šetření, pokud zamýšlejí podat žádost o osvobození od rozšířeného antidumpingového cla podle čl. 11 odst. 4 a čl. 13. odst. 4 základního nařízení, vyplnit formulář pro osvobození, aby Komise mohla jejich žádost o osvobození posoudit. Osvobození tohoto druhu lze udělit po posouzení tržní situace, výrobní kapacity a využití kapacity, nákupu a prodeje a pravděpodobnosti přetrvávání praktik, pro něž neexistuje dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod, jakož i důkazy o dumpingu. Komise v takovém případě rovněž zpravidla provede ověřovací návštěvu na místě. V případě, že budou splněny podmínky stanovené v čl. 11 odst. 4 a čl. 13 odst. 4 základního nařízení, osvobození lze udělit.
(48)
V případě, že je osvobození odůvodněné, může Komise po konzultaci s poradním výborem prostřednictvím rozhodnutí povolit, aby byl dovoz uskutečňovaný společnostmi, jež neobcházejí antidumpingová opatření uložená prováděcím nařízením (EU) č. 467/2010, osvobozen od cla rozšířeného podle tohoto nařízení.
(49)
Žádost je třeba odeslat Komisi spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o změny činností společnosti spojené s výrobou a prodejem.
5. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(50)
Všem zúčastněným stranám byly sděleny podstatné skutečnosti a úvahy, které vedly k výše uvedeným závěrům, a bylo jim umožněno, aby se k nim vyjádřily. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek k poskytnutým informacím.
6. PŘIPOMÍNKY
(51)
Po zveřejnění informací byly obdrženy připomínky od skupiny vývozců a dvou dovozců.
(52)
Hlavní argument se týkal tvrzení, že výsledkem čistění prováděného skupinou vývozců bylo určení původu ve smyslu článku 24 nařízení (EHS) č. 2913/92. Dovozci předložili zprávu o testech vzorku vypracovanou Univerzitou v Taipei a analýzu nezávislého znalce. Zpráva o testech vzorku ukazuje, že po čištění dochází ke snížení strusky o 90,8 %. Analýza nezávislého znalce tvrdí, že pouze po čištění lze křemík použít pro některé tavení.
(53)
Poznamenává se, že zjištění Komise během šetření na místě uvedená v 31. bodě odůvodnění popírají tvrzení těchto dvou studií. Zejména je třeba připomenout, že výrobky nakupované a prodávané na vývoz skupinou vývozců měly podle faktur ve většině případů stejné specifikace.
(54)
Pokud by byla pravdivá tvrzení dovozců, měla by rovněž způsobit mnohem větší rozdíl mezi cenou, za kterou je křemík dovážen z ČLR, a cenou, za kterou je vyvážen do Unie.
(55)
Na základě kontroly na místě nástrojů, které se užívají pro údajné čistění křemíku, vyvozuje Komise rovněž názor, tyto nástroje neumožňují provádět ani jednu z dvou metod čištění, jež je popsána v 31. bodě odůvodnění.
(56)
Analýza nezávislého znalce konečně rovněž ignoruje skutečnost známou Komisi, že uživatelé před použitím křemík zpracovávají.
(57)
Z těchto důvodů připomínky stran nemohly zvrátit závěry, ke kterým Komise předběžně dospěla před poskytnutím informací,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Konečné antidumpingové clo použitelné pro „všechny ostatní společnosti“, uložené čl. 1 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) č. 467/2010 z dovozu křemíku v současnosti kódu KN 2804 69 00 a pocházejícího z Čínské lidové republiky se rozšiřuje na dovoz křemíku v současnosti kódu KN ex 2804 69 00 (kód TARIC 2804690020) zasílaného z Tchaj-wanu bez ohledu na to, zda je deklarován jako pocházející z Tchaj-wanu, či nikoli.
2. Clo rozšířené podle odstavce 1 tohoto článku se vybere z dovozu zasílaného z Tchaj-wanu bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z Tchaj-wanu či nikoli, evidovaného v souladu s článkem 2 nařízení (EU) č. 596/2012 a čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 nařízení (ES) č. 1225/2009.
3. Není-li uvedeno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Žádosti o osvobození od cla rozšířeného podle článku 1 se podávají písemně v jednom z úředních jazyků Evropské unie a musí být podepsány osobou oprávněnou k zastupování subjektu žádajícího o osvobození. Žádost musí být zaslána na adresu Evropské komise, Generálního ředitelství pro obchod, ředitelství H:
European Commission
Directorate-General for Trade
Directorate H
Office: N-105 08/20
1049 Bruxelles/Brussel
BELGIQUE/BELGIË
Fax +32 22956505
2. V souladu s čl. 13 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 může Komise po konzultaci s poradním výborem prostřednictvím rozhodnutí povolit, aby byl dovoz uskutečňovaný společnostmi, jež neobcházejí antidumpingová opatření uložená prováděcím nařízením (EU) č. 467/2010, osvobozen od cla rozšířeného podle článku 1.
Článek 3
Celní orgány se vyzývají, aby ukončily evidenci dovozu zavedenou v souladu s článkem 2 nařízení (EU) č. 596/2012.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 3. dubna 2013.
A TANÁCS 311/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2013. április 3.)
a Kínai Népköztársaságból származó szilícium behozatalára a 467/2010/EU végrehajtási rendelettel kivetett végleges dömpingellenes vámnak a Tajvanban feladott, akár Tajvanból származóként, akár nem ilyenként bejelentett szilícium behozatalára történő kiterjesztéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 13. cikkére,
tekintettel az Európai Bizottság által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,
mivel:
1. ELJÁRÁS
1.1. A meglévő intézkedések
(1)
A 398/2004/EK tanácsi rendelettel (2) kiszabott intézkedések lejárati felülvizsgálata és részleges időközi felülvizsgálata nyomán a 467/2010/EU tanácsi végrehajtási rendelettel (3) (a továbbiakban: az eredeti rendelet) a Tanács 19 %-os végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó szilícium behozatalára a rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében említett vállalaton kívüli összes vállalat vonatkozásában. Az eredeti rendelet fenntartotta a vámkötelezettséget, amelyet a 42/2007/EK tanácsi rendelet (4) kiterjesztett az akár a Koreai Köztársaságból származóként, akár nem ilyenként megjelölt szilícium behozatalára. A továbbiakban az eredeti rendelet által bevezetett intézkedések elnevezése „hatályban lévő intézkedések” vagy „eredeti intézkedések”, az eredeti rendelettel elrendelt intézkedéseket eredményező vizsgálaté pedig „eredeti vizsgálat”.
1.2. A kérelem
(2)
2012. május 15-én az Európai Bizottsághoz (a továbbiakban: a Bizottság) az alaprendelet 13. cikke (3) bekezdésének és 14. cikke (3) bekezdésének alapján kérelmet nyújtottak be, amely a Kínából származó szilícium behozatalát illetően elrendelt dömpingellenes intézkedések esetleges kijátszásának kivizsgálására, valamint a Tajvanból feladott, akár Tajvanból származóként, akár nem ilyenként bejelentett szilícium behozatali nyilvántartásba vételének elrendelésére irányult.
(3)
Az Euroalliages (a ferroötvözeti iparág összekötő bizottsága) (a továbbiakban: a kérelmező) nyújtotta be a fém-szilícium ötvözetek közösségi gyártásának 100 %-át képviselő gyártók nevében.
(4)
A kérelmező azzal érvelt, hogy Tajvanon nincs eredeti szilíciumgyártás, és a kérelem elegendő prima facie bizonyítékot tartalmazott arra vonatkozóan, hogy a hatályos intézkedések elrendelését követően jelentős változás következett be a kereskedelem szerkezetében a Kínából, Tajvanról és Thaiföldről az Unióba irányuló behozatalok tekintetében, ami csak a hatályban lévő intézkedések elrendelésével indokolható megfelelően, illetve magyarázható meg. Ez a változás állítólag a Kínából származó, az Unióba behozott szilícium Tajvanból történő átrakodásának következménye.
(5)
A kérelmező azzal érvelt továbbá, hogy a bizonyíték rámutatott arra, hogy a hatályban lévő intézkedések javító hatása a mennyiségek és az árak tekintetében egyaránt csorbát szenved. Bebizonyosodott, hogy a Tajvanból érkező megnövekedett behozatal esetében az eredeti vizsgálatban megállapított, kárt nem okozó áraknál jóval alacsonyabb árakat alkalmaztak. Végül bizonyítékok álltak rendelkezésre arra vonatkozóan, hogy a Tajvanban feladott szilícium árát dömpingelték az eredeti vizsgálat során a termék normál értékeként megállapítotthoz képest.
1.3. A vizsgálat megindítása
(6)
Miután a tanácsadó bizottsággal való konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő prima facie bizonyíték áll rendelkezésre a vizsgálatnak az alaprendelet 13. cikkének (3) bekezdése és 14. cikkének (5) bekezdése szerinti megindításához, a Bizottság az 596/2012/EU rendelettel (5) (a továbbiakban: a vizsgálatot megindító rendelet) vizsgálatot indított a Kínai Népköztársaságból származó szilícium behozatalát illetően elrendelt dömpingellenes intézkedések esetleges kijátszásának kivizsgálására, valamint utasította a vámhatóságokat is, hogy vegyék nyilvántartásba a Tajvanon feladott szilícium behozatalait, tekintet nélkül arra, hogy Tajvanról származóként jelentették-e be.
1.4. Vizsgálat
(7)
A Bizottság hivatalosan értesítette Kína és Tajvan hatóságait, a szóban forgó országok exportáló gyártóit, az ismert érintett uniós importőröket és az uniós gazdasági ágazatot a vizsgálat megindításáról.
(8)
A Bizottság megküldte a mentesség iránti kérelem nyomtatványait az általa ismert kínai gyártóknak/exportőröknek, illetve eljuttatta azokat Tajvan hatóságainak. A Bizottság kérdőíveket küldött az általa ismert kínai gyártóknak/exportőröknek, és eljuttatta azokat Kína hatóságainak. A Bizottság kérdőíveket küldött az általa ismert uniós importőröknek is.
(9)
Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy írásban ismertessék álláspontjukat, és a vizsgálatot megindító rendeletben megállapított határidőn belül meghallgatást kérjenek. Minden felet tájékoztattak arról, hogy az együttműködés hiánya az alaprendelet 18. cikkének alkalmazását vonhatja maga után, valamint arról, hogy a vizsgálat megállapításait a rendelkezésre álló tényadatokra alapozzák.
(10)
Három, egy csoporthoz tartozó tajvani exportáló gyártó és három független uniós importőr jelentkezett és küldte vissza a kitöltött mentességi formanyomtatványokat és a kérdőíveket.
(11)
A Bizottság a következő három, a (10) preambulumbekezdésben említett csoporthoz tartozó kapcsolt vállalat telephelyén végzett ellenőrző látogatásokat:
-
Asia Metallurgical Co. Ltd. (Tajvan),
-
Latitude Co. Ltd. (Tajvan),
-
YLB Co. Ltd. (Tajvan).
1.5. Referencia-időszak és vizsgálati időszak
(12)
A vizsgálati időszak 2008. január 1-jétől2012. június 30-ig tartott. A vizsgálati időszakra vonatkozóan adatokat gyűjtöttek többek között a kereskedelem szerkezetét érintő állítólagos változás kivizsgálása céljából. Részletesebb adatokat gyűjtöttek a 2011. július 1-jétől2012. június 30-ig tartó időszakra (a továbbiakban: referencia-időszak) vonatkozóan annak érdekében, hogy megállapítsák a hatályban lévő intézkedések javító hatásának lehetséges aláásását és a dömping fennállását.
2. A VIZSGÁLAT EREDMÉNYEI
2.1. Általános észrevételek
(13)
Az alaprendelet 13. cikke (1) bekezdésének alapján az intézkedések kijátszásának megállapítása érdekében egymást követően megvizsgálták, hogy megváltozott-e a Kína, illetve Tajvan és az Unió közötti kereskedelem szerkezete; a változás olyan gyakorlatból, folyamatból vagy munkából eredt-e, amelynek a vám kivetésén kívül nem volt elfogadható oka vagy gazdasági indoka; volt-e bizonyíték a kárra vagy arra, hogy a vám javító hatását a vizsgálat tárgyát képező termék árai és/vagy mennyiségei tekintetében aláássák; továbbá, hogy volt-e bizonyíték a dömpingre az eredeti vizsgálat során az érintett termék tekintetében előzőleg megállapított rendes értékekhez viszonyítva, szükség esetén az alaprendelet 2. cikkének rendelkezései értelmében.
2.2. Az érintett termék és a vizsgált termék
(14)
Az esetleges kijátszásban érintett termék Kínából származó szilíciumfém, amely jelenleg a 2804 69 00 KN-kód alá tartozik (99,99 tömegszázaléknál alacsonyabb szilíciumtartalom). Pusztán a Kombinált Nómenklatúrában foglalt jelenlegi osztályozás alapján ezt szilíciumként kell értelmezni. Az ennél tisztább szilíciumot, amely legkevesebb 99,99 tömegszázalékban tartalmaz szilíciumot, leggyakrabban az elektromosfélvezető-iparban használják, más KN-kód alá sorolták, és az nem tartozik a jelen eljárás hatálya alá.
(15)
A vizsgált termék (a továbbiakban: vizsgált termék) megegyezik a fentebb említettel, azonban - akár Tajvanból származóként, akár nem akként jelentették be - Tajvanon adták fel, és jelenleg az érintett termékkel megegyező KN-kód alá tartozik.
(16)
A vizsgálat kimutatta, hogy a Kínai Népköztársaságból az Unióba exportált, és az Unióba Tajvanból feladott szilícium ugyanazokkal az alapvető fizikai és műszaki jellemzőkkel rendelkezik és ugyanazon célra alkalmazzák, ennélfogva az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdése értelmében hasonló terméknek kell tekinteni.
2.3. Meg nem felelésre vonatkozó megállapítások
2.3.1. Az együttműködés szintje
(17)
A (10) preambulumbekezdésben említettek szerint három, ugyanazon vállalati csoporthoz tartozó tajvani vállalat küldte vissza a mentességi kérelmeket. Az Unióba irányuló kiviteleik összehasonlítása az Eurostat behozatalra vonatkozó adataival azt mutatta, hogy az együttműködő vállalatok a vizsgált terméknek a referencia-időszakban a Tajvanról az Unióba irányuló kiviteléből 65 %-ot képviseltek.
(18)
A kínai szilíciumexportáló gyártók egyike sem működött együtt. Ezért a Kínából az Unióba irányuló szilíciumbehozatalok, valamint a Kínából Tajvanra irányuló kivitelek tekintetében született következtetéseket az Eurostat behozatalra vonatkozó adatai, a tajvani behozatali statisztikák és az együttműködő tajvani vállalatoktól gyűjtött adatok alapján kellett levonni.
2.3.2. A kereskedelem szerkezetének megváltozása
(19)
Az 1. táblázat a 2004 és a referencia-időszak vége között a Kínából és Tajvanból az Unióba behozott szilíciumot mutatja.
1. táblázat
(tonna)
2004
2005
2006
2007
2008
2009
2010
2011
Referencia-időszak
Kína
1 268
27 635
1 435
9 671
5 353
6 669
11 448
13 312
5 488
Tajvan
0
2,7
0,2
340
3 381
5 199
11 042
5 367
2 707
Forrás: Eurostat
(20)
Az Eurostat adatai egyértelműen azt mutatják, hogy 2004-ben egyáltalán nem importáltak szilíciumot Tajvanból az Unióba. Az import több mint 300 %-kal nőtt 2008-ban, és nagyon magas maradt. 2010-ben a Kínával szemben bevezetett új intézkedések végrehajtását követően megint megduplázódtak a behozatalok.
(21)
2011-ben csökkentek a Tajvanból az Unióba irányuló behozatalok. Ez a fejlemény egy csalás elleni vizsgálatnak is betudható, amelyet az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) indított körülbelül abban az időben. A Bizottság tájékoztatást kapott arról, hogy a tajvani kiadó hatóság, a Tajvani Külkereskedelmi Iroda 2011-ben az összes tajvani gyártótól visszavonta a szilíciumszármazási bizonyítványt. A bizonyítvány visszavonásáról szóló határozat ellen a fenti (10) és a (11) preambulumbekezdésben említett három tajvani exportőr (exportőrök csoportja) fellebbezett. A fellebbezési fórum megsemmisítette a Tajvani Külkereskedelmi Iroda határozatát, és a három tajvani gyártó/exportőr számára ismét kiállították a bizonyítványt, ám a többi tajvani gyártó számára nem.
(22)
Ezzel összefüggésben a Bizottság is úgy látja, hogy nincs szükség az EU-ba történő importáláskor a vámügyintézéshez nem preferenciális származási bizonyítvány bemutatására, valamint ilyen bizonyítvány nem szolgálhat a bejelentett termék nem preferenciális származása bizonyítékaként (a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendelet (6) 26. cikke).
(23)
2008 óta nőnek a Kínából az Unióba irányuló szilíciumbehozatalok. A megfigyelések szerint a behozatalok az intézkedések 2010-es bevezetése ellenére is nőnek. Ez a fejlemény azzal a ténnyel magyarázható, hogy a dömpingellenes vám jelentős mértékben csökkent 2010-ben, konkrétan 49 %-ról 19 %-ra.
2. táblázat
(tonna)
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
2010
2011
RI
16 530
16 600
7 101
10 514
3 675
15 893
16 007
17 912
9 177
10 507
Forrás: Kínai kiviteli statisztikák
(24)
A 2. táblázat a Kínából Tajvanra érkező behozatalokat mutatja. A kínai kiviteli adatbázisból származó adatok azt mutatják, hogy 2010-ben, az eredeti intézkedések bevezetését követően volt a legmagasabb a behozatal. A 2011-es csökkenés a csalás elleni vizsgálattal magyarázható, amint az a (21) preambulumbekezdésben szerepel.
(25)
Megállapítást nyert, hogy a kereskedelem szerkezete megváltozott, mivel 2004-ben egyáltalán nem érkezett Tajvanból behozatal az Unióba. A behozatalok ténylegesen 2007-től kezdődtek meg, és 2008-ban váltak nagyon fontossá. A referencia-időszak során nagyon magas szinten maradtak, 2011-ben történt csökkenés, amelynek lehetséges oka a (21) preambulumbekezdésben szerepel.
2.3.3. Az intézkedések kijátszásának jellege és az elfogadható ok vagy gazdasági indok hiánya
(26)
Az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy a kereskedelem szerkezetének megváltozása olyan gyakorlat, eljárás vagy munka következménye legyen, amelynek a vám kivetésén kívül semmilyen más elfogadható oka vagy gazdasági indoka nincs. A gyakorlat, eljárás vagy munka többek között az intézkedések által érintett termék harmadik országokon keresztül történő feladása is lehet. A Bizottság azon az állásponton van, hogy a jelen esetben a kereskedelem szerkezetének megváltozása az intézkedések tárgyát képező termék harmadik országokban történő feladásának következménye.
(27)
A Bizottság először is megjegyzi, hogy Tajvanban nincs szilíciumgyártás. A gyártók/exportőrök egyike sem tagadta azt a tényt, hogy a Kínai Népköztársaságból importált szilíciumot exportálják.
(28)
Másodszor, az exportőrök csoportja kivételével a gyártók/exportőrök nem álltak elő más gazdasági indoklással, mint a tevékenységeikre való vámkivetés.
(29)
Az exportőrök csoportja azt állította, hogy nagyon alacsony minőségű szilíciumtömböket importálnak zsákokban Kínából. Előadásuk szerint a szilíciumtömböket ezután megtisztítják, összetörik, megszűrik és újra zsákokba töltik, mielőtt az uniós piacra exportálnák. A művelet után állításuk szerint a termék magasabb minőségű.
(30)
Az exportőrök csoportja azt állítja, hogy ez a művelet a Tajpeji Egyetemmel együttműködésben kifejlesztett egyéni tisztítási módszer, amely állítólag a Kínából importált szilícium-metál tömbök szennyeződéseinek 80 %-át eltünteti. A helyszínen végzett ellenőrző látogatás során az derült ki, hogy az eljárás közönséges tisztítási, szűrési és összetörési művelet, amely eltüntet egyes olyan felületi szennyeződéseket, mint az oxidáció és a por, ám nem tünteti el a szilíciumtömbökön belüli fő szennyeződéseket. A feldolgozott termék így ugyanazokkal az alapvető fizikai és technikai jellemzőkkel rendelkezett, mint az érintett termék.
(31)
A vizsgálat során összegyűjtött és ellenőrzött bizonyítékok, különösen a vásárlási számlák, az eladási számlák és az olyan kísérőokmányok, mint a hajórakjegy és más vámokmányok azt mutatták, hogy az exportőrök csoportja által vásárolt és exportra eladott termékek a legtöbb esetben ugyanabba az árujegyzékbe tartoztak. A csoport kikötőkhöz közeli raktáraiban levő készleteire vonatkozó nyilvántartások is azt mutatták, hogy nem mindig volt elég idő arra, hogy feldolgozzák a Kínában vásárolt szilícium összes tételét az állításuk szerint alkalmazott módszerrel. A rendelkezésre álló, különösen az uniós gyártóktól származó információk azt mutatják, hogy a szilíciumtömb belső szennyeződéseinek eltávolításához vagy össze kell azt törni, és utána kémiai úton kezelni, vagy olvasztásra van szükség. Az exportőrök csoportja ezen eljárások egyikét sem alkalmazta.
(32)
Érdemes azt is megjegyezni, hogy 2010-ben egy, a Kínából származó szilíciummal szembeni dömpingellenes intézkedésekhez kapcsoló ügyben (Hoesch Metals and Alloys GmbH kontra Hauptzollamt Aachen), a Düsseldorfi Pénzügyi Bíróság (Finanzgericht Düsseldorf) az Európai Közösséget létrehozó szerződés 234. cikkére (jelenleg az Európai Unió működéséről szóló szerződés 267. cikke) alapozott előzetes döntéshozatal iránti kérelme alapján eljárva a Bíróság az alábbi ítéletet hozta: „A szilíciumtömbök olyan szétbontása, darabolása és tisztítása, valamint a darabolás eredményeként keletkezett szilíciummagok ezt követő válogatása, osztályozása és csomagolása, mint amilyet az alapeljárásban végeztek, nem minősül a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendelet 24. cikke szerinti, származást meghatározó feldolgozásnak vagy megmunkálásnak.” (7) Az exportőrök csoportja által végzett tisztítási eljárás az ebben az ítéletben leírthoz hasonló.
(33)
A vizsgálat azt is feltárta, hogy a tisztítási eljárás az exportőrök csoportja összes költségének kevesebb, mint 5 %-át teszi ki. Továbbá az is megerősítést nyert, hogy az exportőrök által az Unióba eladott szilícium ára, illetve a csoport által a Kínai Népköztársaságban vásárolt szilícium árának különbsége a vizsgálati időszakban soha nem volt több 11 %-nál.
(34)
E megfontolások fényében a Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy az exportőrök csoportja esetében a szilícium Kínai Népköztársaságból való importja, majd azt követő exportja az Unióba az alaprendelet 13. cikke értelmében átrakodásnak, és ezáltal kijátszásnak minősül.
(35)
Ezért az a megállapítás született, hogy a vizsgálat az átrakodásra semmi más elfogadható okot vagy gazdasági indokot nem talált, mint az érintett termékre vonatkozó hatályos rendelkezések, vagyis a Kínával szembeni 19 %-os dömpingellenes vám megkerülésének szándékát. A vámon kívül nem volt kimutatható semmilyen más olyan intézkedés, amelyet az átrakodási költségek kompenzálásának lehetne tekinteni, különös tekintettel a Kínából származó szilícium szállítására és Tajvanban történő átrakodására vonatkozóan.
2.3.4. A dömping bizonyítéka
(36)
Az alaprendelet 13. cikke (1) bekezdésének megfelelően megvizsgálták, hogy van-e bizonyíték a dömpingre az eredeti vizsgálat során megállapított rendes érték vonatkozásában.
(37)
Az eredeti rendeletben a rendes értéket a Brazíliában jellemző árak alapján állapították meg, mely országot a vizsgálat során Kínának megfelelő, analóg piacgazdasági országnak minősítették. Az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdésének megfelelően indokoltnak bizonyult a korábban az eredeti vizsgálatban meghatározott rendes értéket használni. A két korábbi vizsgálat során a termékkódok megegyeztek az exportáló vállalatok két termékkódjával. Az exportárakat az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban állapították meg, konkrétan a vizsgált termék Unióba történő kivitele során ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján.
(38)
A rendes érték és az exportár megalapozott összehasonlítása érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése értelmében kiigazítások formájában megfelelő módon figyelembe vették az árakat és az azok összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket. Ennek megfelelően a szállítási és biztosítási költségeket kiigazították annak érdekében, hogy az árakat a kereskedés ugyanazon szintjére hozzák. Az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésének megfelelően a dömpinget az eredeti rendeletben megállapított rendes érték kiigazított súlyozott átlagának és a jelenlegi vizsgálat referencia-időszaka során a Tajvanra érvényes exportárak kapcsolódó súlyozott átlagának összehasonlításával számították ki, az uniós határparitáson számított, vámfizetés nélküli CIF-ár százalékában kifejezve.
(39)
A rendes érték súlyozott átlagának az exportárak a vizsgálat során megállapított súlyozott átlagával történő összehasonlítása a dömping meglétére utalt.
2.3.5. A dömpingellenes vám javító hatásainak aláaknázása az árak és a mennyiség tekintetében
(40)
Az eredeti rendeletben megállapított, a kár megszüntetéséhez szükséges szint és az exportár súlyozott átlaga közötti összehasonlítás áron aluli kínálást és értékesítést mutatott. Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a hatályban lévő intézkedések javító hatásai a mennyiség és az ár tekintetében nem tudnak teljes mértékben érvényesülni.
3. INTÉZKEDÉSEK
(41)
A fentiek figyelembevételével arra a következtetésre jutottak, hogy az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése értelmében a Kínából származó szilícium behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámot kijátszották a Tajvanon végrehajtott átrakodással.
(42)
Az alaprendelet 13. cikke (1) bekezdése első mondatának megfelelően az érintett termék behozatalára vonatkozó hatályos intézkedéseket ezért ki kell terjeszteni a vizsgált termék behozatalára, azaz a Tajvanon feladott, az érintett termékkel azonos termékre, függetlenül attól, hogy az árut Tajvanról származóként jelentették-e be vagy sem.
(43)
A 467/2010/EU végrehajtási rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében a Kínából származó „minden egyéb vállalat” tekintetében bevezetett intézkedéseket ezért ki kell terjeszteni a Tajvanból érkező behozatalokra. A vám mértékét a nettó uniós határparitáson számított, vámfizetés előtti árra alkalmazandó vám legalább 19 %-ban kell megállapítani.
(44)
Az alaprendelet 13. cikke (3) bekezdésével és 14. cikke (5) bekezdésével összhangban, amely előírja, hogy valamennyi kiterjesztett intézkedésnek a megindító rendelet által érvényesített nyilvántartás szerint az Unióba beléptetett importra kell vonatkoznia, a vámokat be kell szedni bizonyos, Tajvanból szállított szilícium nyilvántartott importjára vonatkozóan.
4. MENTESSÉG IRÁNTI KÉRELMEK
(45)
A (10) preambulumbekezdésben kifejtetteknek megfelelően három, egy csoporthoz tartozó tajvani vállalat nyújtott be mentesség iránti kérelmeket, amelyben az alaprendelet 13. cikkének (4) bekezdésével összhangban mentességet kértek az esetlegesen kiterjesztett intézkedések alól.
(46)
Figyelemmel a vizsgálat megállapításaira, tekintettel a kereskedelem szerkezetének megváltozására, a tényleges tajvani termelés nemlétére és az ugyanazon vámtarifaszám alatti exportra, amint az a (19)-(29) preambulumbekezdésben szerepel, a három vállalat által kért mentesség az alaprendelet 13. cikke (4) bekezdésével összhangban nem adható meg.
(47)
Nem érintve az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdését, a lehetséges tajvani exportőröket/gyártókat - amelyek nem jelentkeztek az eljárás során és nem exportálták a vizsgált terméket a vizsgálati időszakban, és amely gyártók az alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdése és 13. cikkének (4) bekezdése értelmében a kiterjesztett dömpingellenes vám alóli mentesség iránti kérelmet szándékoznak benyújtani - mentességi nyomtatvány kitöltésére fogják felkérni annak érdekében, hogy a Bizottság elbírálhassa kérelmüket. Ilyen mentesség a következő szempontok értékelését követően adható: piaci helyzet, gyártókapacitás, kapacitáskihasználás, beszerzés és értékesítés, valamint az olyan gyakorlatok folytatásának a valószínűsége, amelyeket nem támasztottak alá elfogadható okokkal vagy gazdasági indokokkal, továbbá a dömpingre vonatkozó bizonyítékok. A Bizottság rendes körülmények között helyszíni ellenőrző látogatást is tesz. Amennyiben az alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdésében és 13. cikkének (4) bekezdésében megállapított feltételek teljesülnek, mentesség adható.
(48)
Mentességre való jogosultság esetén a Bizottság, a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően meghozott határozatával engedélyezheti az e rendelettel kiterjesztett vám alóli mentességet azon vállalatok importszállítmányai tekintetében, amelyek nem játsszák ki a 467/2010/EU végrehajtási rendelet által kivetett dömpingellenes intézkedéseket.
(49)
A kérelmet a Bizottsághoz kell benyújtani, haladéktalanul, valamennyi lényeges információval együtt, különös tekintettel a vállalat tevékenységében bekövetkezett, a gyártással és értékesítéssel kapcsolatos változásokra.
5. NYILVÁNOSSÁGRA HOZATAL
(50)
Valamennyi érintett fél tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek a fenti következtetésekhez vezettek, és felkérték őket észrevételeik megtételére. A feleknek megfelelő idő állt rendelkezésükre ahhoz, hogy a tájékoztatást követően benyújtsák észrevételeiket.
6. MEGJEGYZÉSEK
(51)
A közzétételt követően észrevételek érkeztek az exportőrök csoportjától és két további importőrtől.
(52)
Az érvelés lényege az volt, hogy az exportőrök csoportja által végzett tisztítás a 2913/92/EGK rendelet 24. cikke értelmében új termék létrehozását eredményezte. Az importőrök bemutattak egy, a Tajpeji Egyetem által végzett mintatesztekről szóló jelentést és egy független szakértő által készített elemzést. A mintatesztekről készített jelentés azt mutatja, hogy a tisztítási folyamat 90,8 %-kal csökkenti a szennyezettség mértékét. A független szakértő elemzése szerint a szilícium csak a tisztítási folyamat után alkalmas egyes olvasztási célokra.
(53)
Fel kell hívni a figyelmet arra, hogy e két tanulmány ellentmond a Bizottság által az ellenőrző látogatás során megállapítottakkal, amint azt a (31) preambulumbekezdés tartalmazza. Különösen fel kell idézni azt, hogy az exportőrök csoportja által vásárolt és eladott termék a legtöbb esetben ugyanabba az árujegyzékbe tartozott.
(54)
Amennyiben az importőrök állításai igazak lennének, ennek jóval nagyobb árkülönbséghez kellene vezetnie a Kínai Népköztársaságból importált és az Unióba exportált szilícium ára között.
(55)
A Bizottság a szilícium állítólagos tisztításához használt eszközök helyszíni ellenőrzése alapján arra a következtetésre jutott, hogy azok nem teszik lehetővé a (31) preambulumbekezdésben leírt két módszer bármelyikének alkalmazását.
(56)
Végül a független szakértő által készített jelentés nem veszi figyelembe azt a Bizottság által ismert tényt, hogy a felhasználók használat előtt feldolgozzák a szilíciumot.
(57)
Ezen okokból a felek által benyújtott észrevételek nem indokolták, hogy a Bizottság megváltoztassa a közzététel előtt előzetesen levont következtetéseit,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) A 467/2010/EU végrehajtási rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében előírt „minden egyéb vállalat” tekintetében alkalmazandó, a jelenleg a 2804 69 00 KN-kód alá tartozó és a Kínai Népköztársaságból származó szilíciumra vonatkozó meghatározott dömpingellenes vám ezennel kiterjesztésre kerül a Tajvanban feladott, jelenleg a 2804 69 00 KN-kód alá tartozó (TARIC-kód 2804690020) - akár Tajvanból származóként, akár nem ilyenként bejelentett - szilíciumbehozatalokra.
(2) A Tajvanban feladott - akár Tajvanból származóként, akár nem ilyenként bejelentett - és az 596/2012/EU rendelet 2. cikkének, valamint az 1225/2009/EK rendelet 13. cikke (3) bekezdésének és 14. cikke (5) bekezdésének megfelelően nyilvántartásba vett behozatalok után az e cikk (1) bekezdésével kiterjesztett vámot be kell szedni.
(3) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
(1) Az 1. cikk által kiterjesztett vám alóli mentesség iránti kérelmeket az Európai Unió valamelyik hivatalos nyelvén, a mentességet kérő vállalat képviseletére felhatalmazott személy aláírásával, írásban kell benyújtani. A kérelmet a következő címre kell küldeni:
European Commission
Directorate-General for Trade
Directorate H
Office: N-105 08/20
1049 Bruxelles/Brussel
BELGIQUE/BELGIË
Fax (32) 22956505
(2) Az 1225/2009/EK rendelet 13. cikkének (4) bekezdése szerint a Bizottság, a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően meghozott határozatával engedélyezheti az 1. cikk által kiterjesztett vám alóli mentességet azon vállalatok behozatalai tekintetében, amelyek nem játsszák ki a 467/2010/EU végrehajtási rendelettel elrendelt dömpingellenes intézkedéseket.
3. cikk
A vámhatóságok utasítást kapnak arra, hogy szüntessék meg a behozataloknak az 596/2012/EU rendelet 2. cikkének megfelelően elrendelt nyilvántartásba vételét.
4. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2013. április 3-án.