NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 505/2014
ze dne 15. května 2014,
kterým se mění příloha II nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1333/2008, pokud jde o používání karamelových barviv (E 150a-d) v pivu a sladových nápojích
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1333/2008 ze dne 16. prosince 2008 o potravinářských přídatných látkách (1), a zejména na čl. 10 odst. 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Příloha II nařízení (ES) č. 1333/2008 stanoví seznam potravinářských přídatných látek Unie schválených pro použití v potravinách a podmínky jejich použití.
(2)
Tento seznam lze aktualizovat v souladu s jednotným postupem uvedeným v čl. 3 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1331/2008 (2) buď z podnětu Komise, nebo na základě podání žádosti.
(3)
Karamelové barvivo je potravinářské barvivo, které je schváleno pro použití a je uvedeno na seznamu v příloze II nařízení (ES) č. 1333/2008. Dané schválení zohledňuje přijatelný denní příjem (ADI) stanovený Vědeckým výborem pro potraviny v letech 1987, 1990 a 1996.
(4)
Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) vydal dne 3. února 2011 stanovisko týkající se nového posouzení bezpečnosti karamelového barviva jako potravinářské přídatné látky (3). Úřad v tomto stanovisku stanovil přijatelný denní příjem (ADI) skupiny ve výši 300 mg/kg tělesné hmotnosti na den. V tomto přijatelném denní příjmu (ADI) skupiny byl stanoven individuální přijatelný příjem pro amoniakový karamel E 150c na 100 mg/kg tělesné hmotnosti na den. Úřad uzavřel, že v případě karamelu (E 150a), amoniakového karamelu (E 150c) a amoniak-sulfitového karamelu (E 150d) může předpokládaná dietární expozice dětské a dospělé populace překročit přijatelný denní příjem (ADI).
(5)
Dne 3. prosince 2012 vydal úřad prohlášení o podrobnějším posouzení expozice u karamelových barviv E 150a, E 150c a E 150d a konstatoval, že předpokládaná dietární expozice byla značně nižší než expozice odhadovaná v předchozím stanovisku (4). Úřad však konstatoval, že v případě amoniakového karamelu (E 150c) může stále dojít k překročení přijatelného denní příjmu (ADI) u batolat a dospělých osob. Zatímco v případě batolat došlo k lehkému překročení (6 %) přijatelného denního příjmu (ADI) na vysokých úrovních v jednom členském státě, v případě dospělých osob byl přijatelný denní příjem (ADI) překročen o 5 % až 51 % v pěti členských státech. Dotčené členské státy doložily, po posouzení podrobnějších vnitrostátních informací o skutečném použití amoniakového karamelu (E 150c), že skutečný denní příjem (ADI) byl podstatně nižší. Vzhledem k tomu, že k expozici dospělých osob nejvíce přispívá pivo, je vhodné změnit podmínky použití a stanovit maximální úroveň používání pro amoniakový karamel (E 150c) v podkategorii potravin 14.2.1 „Pivo a sladové nápoje“, aby byla zaručena vysoká úroveň ochrany lidského zdraví.
(6)
Podle čl. 11 odst. 4 nařízení (ES) č. 1333/2008 se maximální množství pro barviva použijí na množství barvicího principu obsaženého v barvicím přípravku, není-li uvedeno jinak. Komplexní povaha a omezené znalosti chemického složení karamelových barviv však činí jejich identifikaci v potravinářských výrobcích komplikovanou. Při provádění oficiálních kontrol mohou proto příslušné orgány rovněž zvážit, že ověří úroveň 2-acetyl-4-tetrahydroxy-butylimidazolu, tj. nečistoty, kterou lze analyticky určit a která byla zohledněna při stanovování individuální hodnoty přijatelného denního příjmu (ADI) amoniakového karamelu (E 150c).
(7)
Dne 4. června 2013 byla podána žádost o povolení použití karamelová barviva (E 150a-d) ve sladových nápojích, která byla zpřístupněna členských státům podle článku 4 nařízení (ES) č. 1331/2008.
(8)
V právních předpisech Unie není pivo definováno, přičemž definice piva se v členských státech značně liší. Konkrétní produkt, který je v jednom členském státě klasifikován jako pivo, může být v jiném členském státě sladovým nápojem. Jelikož existuje technická potřeba pro karamelové barvivo (E 150a-d) ve sladových nápojích a použití karamelových barviv je povoleno pouze v pivu, má stávající situace negativní vliv na vnitřní trh a brání volnému pohybu těchto výrobků. Je proto vhodné tuto situaci napravit.
(9)
Společnou charakteristikou sladových nápojů je, že v konečném výrobku není obsažen slad jako takový a technologie a potřeba potravinářských přídatných látek jsou obdobné jako u piva. Karamelové barvivo je potřeba pro obnovu konzistentní barvy, ovlivněné výrobními postupy, nebo pro zvýšení vizuální přitažlivosti sladových nápojů vyrobených ze světlého sladu. Pro vytvoření tmavé barvy nelze použít pražený slad, neboť silně ovlivňuje aroma, což není pro tyto výrobky žádoucí.
(10)
Sladové nápoje jsou okrajové výrobky, které jsou alternativou k výrobkům, ve kterých je použití karamelových barviv v současnosti povoleno (tj. ochucené nápoje a piva). Neočekává se proto, že by povolení použití karamelových barviv ve sladových nápojích mělo významný dopad na celkovou expozici karamelovým barvivům.
(11)
Podle čl. 3 odst. 2 nařízení (ES) č. 1331/2008 je Komise povinna požádat o stanovisko úřadu za účelem aktualizace seznamu potravinářských přídatných látek Unie stanoveného v příloze II nařízení (ES) č. 1333/2008, s výjimkou případů, kdy tato aktualizace pravděpodobně nemá vliv na lidské zdraví. Vzhledem k tomu, že rozšíření používání karamelových barviv (E 150a-d) na sladové nápoje představuje aktualizaci tohoto seznamu, která pravděpodobně nemá vliv na lidské zdraví, není nutné žádat úřad o stanovisko.
(12)
Příloha II nařízení (ES) č. 1333/2008 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.
(13)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Příloha II nařízení (ES) č. 1333/2008 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 15. května 2014.
A BIZOTTSÁG 505/2014/EU RENDELETE
(2014. május 15.)
az 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. mellékletének a karamellszínezékek (E 150a-d) sörben és malátaitalokban való használata tekintetében történő módosításáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az élelmiszer-adalékanyagokról szóló, 2008. december 16-i 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 10. cikke (3) bekezdésére,
mivel:
(1)
Az 1333/2008/EK rendelet II. melléklete meghatározza az élelmiszerekben használható élelmiszer-adalékanyagok uniós jegyzékét és felhasználási feltételeit.
(2)
Az 1331/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 3. cikkének (1) bekezdésében említett egységes eljárásnak megfelelően a szóban forgó jegyzék módosítása a Bizottság kezdeményezésére vagy kérelemre történhet.
(3)
A karamellszínezékek jelenleg élelmiszer-színezékként való felhasználásra jóváhagyott élelmiszer-adalékanyagok, amelyek szerepelnek az 1333/2008/EK rendelet II. mellékletében. A jóváhagyás az Élelmiszerügyi Tudományos Bizottság által 1987-ben, 1990-ben és 1996-ban megállapított megengedhető napi bevitelt veszi figyelembe.
(4)
Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: a hatóság) 2011. február 3-án véleményt adott ki arról, hogy a biztonság szempontjából újra kell értékelni a karamellszínezékek élelmiszer-adalékanyagként való felhasználását (3). Véleményében a hatóság az egész színezékcsoport tekintetében 300 mg/testtömegkilogramm/nap megengedhető napi bevitelt állapított meg. A csoportra érvényes megengedhető napi bevitelen belül az ammóniás karamell kapcsán (E 150c) 100 mg/testtömegkilogramm/nap egyéni megengedhető napi bevitel került megállapításra. A hatóság arra a következtetésre jutott, hogy a fiatalkorú és felnőtt népesség előrelátható étrendi kitettsége a karamell (E 150a), az ammóniás karamell (E 150c) és a szulfitos-ammóniás karamell (E 150d) esetében meghaladhatja a megengedhető napi bevitelt.
(5)
2012. december 3-án a hatóság nyilatkozatot tett közzé az E 150a, E 150c és E 150d számú karamellszínezékekre vonatkozó részletes expozíciós vizsgálatról, melyben megállapítja, hogy az előrelátható étrendi kitettség mértéke a korábbi véleményben becsült mértéknél jelentősen kisebb volt (4). A hatóság ugyanakkor azt is megállapította, hogy ennek ellenére az ammóniás karamell (E 150c) tekintetében a kisgyermekek és a felnőttek esetében túllépésre kerülhet a meghatározott megengedhető napi bevitel. Míg a megengedhető napi bevitel kisgyermekek részére meghatározott maximális értékeit csak egy tagállamban és enyhe mértékben (6 %) lépték túl, addig a felnőttek esetében a túllépés öt tagállamban is bekövetkezett, 5 % és 51 % közötti arányban. Az ammóniás karamell (E 150c) felhasználásának valódi mértékével kapcsolatos részletesebb nemzeti információk mérlegelését követően az érintett tagállamok kimutatták, hogy a ténylegesen bevitt mennyiség a fentieknél lényegesen kevesebb. Ugyanakkor figyelembe véve, hogy a felnőttek esetében a kitettség elsősorban a sör révén valósul meg, az emberi egészség magas szintű védelmének biztosítása érdekében helyénvaló a 14.2.1. „Sör és malátaitalok” élelmiszer-alkategória tekintetében módosítani az ammóniás karamell (E 150c) felhasználási feltételeit, és meghatározni maximális felhasználási szintjeit.
(6)
Az 1333/2008/EK rendelet 11. cikkének (4) bekezdése értelmében a színezékek maximális felhasználási szintjei - ettől eltérő rendelkezés hiányában - a színező készítményben lévő színező összetevő mennyiségére vonatkoznak. Ugyanakkor a karamellszínezékek vegyi összetételének bonyolultsága és a rá vonatkozó ismeretek hiányossága nehézzé teszi e színezékek kimutatását az élelmiszer-termékekben. Ezért az illetékes hatóságok a hatósági ellenőrzés során megfontolhatják a 2-acetil-4-tetrahidroxi-butil-imidazol - tehát a vizsgálati úton kimutatható szennyezettség - szintjének (melyet az E 150c ammóniás karamell egyéni megengedhető napi bevitelének meghatározásakor is figyelembe vettek) megvizsgálását.
(7)
2013. június 4-én kérelmet nyújtottak be a karamellszínezékek (E 150a-d) malátaitalokban való felhasználásának engedélyezése iránt; e kérelmet a Bizottság az 1331/2008/EK rendelet 4. cikkének megfelelően hozzáférhetővé tette a tagállamok számára.
(8)
Az uniós jogszabályok nem határozzák meg a sör fogalmát, a tagállamok nemzeti meghatározásai pedig eltérnek egymástól. Ennélfogva előfordulhat, hogy egy adott termék az egyik tagállamban sörnek, míg a másikban malátaitalnak minősül. Mivel technológiai követelmény, hogy a malátaitalokhoz karamellszínezékeket (E 150a-d) alkalmazzanak, ugyanakkor a karamellszínezékek felhasználása csak a sörben engedélyezett, a jelenlegi helyzet hátrányosan befolyásolja a belső piacot, és akadályozza a szóban forgó termékek szabad mozgását. Kívánatos tehát rendezni ezt a helyzetet.
(9)
A sör és a malátaitalok közös jellemzője, hogy a késztermék már nem tartalmaz tulajdonképpeni malátát; továbbá a technológia és az élelmiszeradalékanyag-igény is hasonló. A karamellszínezék szerepe, hogy visszaadja az italnak azt a konzisztens színt, amely a gyártási eljárás során módosult, és/vagy vizuálisan vonzóbbá tegye a világosabb színű malátából készült malátaitalt. Pörkölt maláta azért nem használható a sötétebb szín eléréséhez, mert az italnak erős aromát kölcsönöz, ami ezen termékek esetében nem cél.
(10)
A malátaitalok réspiaci termékek, alternatívát jelentenek olyan termékek vonatkozásában, amelyekben jelenleg engedélyezett a karamellszínezék felhasználása (úgymint ízesített italok és sörök). Ezért a karamellszínezékek felhasználásnak engedélyezése a malátaitalokban várhatóan nem fogja jelentősen befolyásolni a karamellszínezékeknek való összesített kitettség mértékét.
(11)
Az 1331/2008/EK rendelet 3. cikke (2) bekezdésének alapján a Bizottság kikéri a hatóság véleményét az 1333/2008/EK rendelet II. mellékletében szereplő élelmiszer-adalékanyagok uniós jegyzékének naprakésszé tétele érdekében, kivéve, ha a szóban forgó frissítés valószínűsíthetően nem gyakorol hatást az emberi egészségre. Mivel a karamellszínezékek (E 150a-d) felhasználásának malátaitalokra történő kiterjesztése az említett jegyzék olyan frissítését jelenti, amely valószínűsíthetően nem gyakorol hatást az emberi egészségre, nem szükséges kikérni a hatóság véleményét.
(12)
Az 1333/2008/EK rendelet II. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell.
(13)
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az 1333/2008/EK rendelet II. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2014. május 15-én.