NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1179/2012
ze dne 10. prosince 2012,
kterým se stanoví kritéria vymezující, kdy skleněné střepy přestávají být odpadem ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/98/ES
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2008/98/ES ze dne 19. listopadu 2008 o odpadech a o zrušení některých směrnic (1), a zejména na čl. 6 odst. 2 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Z vyhodnocení některých toků odpadu vyplývá, že pro recyklační trhy se skleněnými střepy by bylo přínosem, kdyby byla vypracována zvláštní kritéria stanovující, kdy skleněné střepy získané z odpadu přestávají být odpadem. Tato kritéria by měla zajistit vysokou úroveň ochrany životního prostředí. Neměla by mít vliv na klasifikaci skleněných střepů jako odpadu platnou ve třetích zemích.
(2)
Podle zpráv Společného výzkumného střediska Evropské komise existuje trh a poptávka po skleněných střepech, které lze použít ve sklářském průmyslu jako vstupní surovinu. Skleněné střepy by proto měly být dostatečně čisté a měly by splňovat příslušné normy nebo specifikace vyžadované sklářským průmyslem.
(3)
Kritéria stanovující, kdy skleněné střepy přestávají být odpadem, by měla zajistit, aby skleněné střepy získané procesem využití odpadů splňovaly technické požadavky sklářského průmyslu, byly v souladu s platnými právními předpisy a normami pro výrobky a neměly celkově nepříznivé dopady na životní prostředí nebo lidské zdraví. Podle zpráv Společného výzkumného střediska Evropské komise navržená kritéria týkající se odpadů používaných jako vstupní materiál pro proces využití, postupů a technik zpracování, jakož i skleněných střepů získaných procesem využití odpadů tyto cíle splňují, protože by měla vést k produkci skleněných střepů, které nebudou mít nebezpečné vlastnosti a budou dostatečně prosté složek jiných než sklo.
(4)
Za účelem zajištění souladu s těmito kritérii je vhodné stanovit, aby byly vydány informace o skleněných střepech, které přestaly být odpadem, a aby byl zaveden systém řízení.
(5)
S ohledem na to, aby se provozovatelé mohli přizpůsobit těmto kritériím, která stanoví, kdy skleněné střepy přestávají být odpadem, je vhodné stanovit, aby se toto nařízení použilo až po uplynutí přiměřeně dlouhého období.
(6)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle článku 39 směrnice 2008/98/ES,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanovuje kritéria vymezující, kdy skleněné střepy pro výrobu skla nebo skleněných předmětů přetavovacími procesy přestávají být odpadem.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí definice stanovené směrnicí 2008/98/ES.
Kromě toho se použijí tyto definice:
1)
„skleněnými střepy“ se rozumí skleněné střepy získané procesem využití z odpadního skla;
2)
„držitelem“ se rozumí fyzická nebo právnická osoba, která je vlastníkem skleněných střepů;
3)
„výrobcem“ se rozumí držitel, který jako první předává skleněné střepy jinému držiteli ve stavu, kdy tyto skleněné střepy přestaly být odpadem;
4)
„dovozcem“ se rozumí jakákoliv fyzická či právnická osoba usazená na území Unie, která dováží na celní území Unie skleněné střepy, které přestaly být odpadem;
5)
„kvalifikovanými zaměstnanci“ se rozumí zaměstnanci, kteří jsou na základě svých zkušeností či odborné přípravy kvalifikováni k monitorování a posuzování vlastností skleněných střepů;
6)
„vizuální prohlídkou“ se rozumí prohlídka všech částí dodávky skleněných střepů lidskými smysly nebo pomocí jakéhokoli nespecializovaného vybavení;
7)
„dodávkou“ se rozumí určité množství skleněných střepů určených k přepravě od výrobce k dalšímu držiteli, které může být uloženo v jedné nebo více přepravních jednotkách, například v kontejnerech.
Článek 3
Kritéria pro skleněné střepy
Skleněné střepy přestávají být odpadem, jsou-li při jeho předání výrobcem dalšímu držiteli splněny všechny tyto podmínky:
1)
skleněné střepy získané procesem využití odpadů splňují kritéria uvedená v oddílu 1 přílohy I;
2)
odpad používaný jako vstupní materiál pro proces využití splňuje kritéria uvedená v oddílu 2 přílohy I;
3)
odpad používaný jako vstupní materiál pro proces využití byl zpracován ve shodě s kritérii, která jsou uvedena v oddílu 3 přílohy I;
4)
výrobce vyhověl požadavkům uvedeným v článcích 4 a 5;
5)
skleněné střepy jsou určené k výrobě skla nebo skleněných předmětů přetavovacími procesy.
Článek 4
Prohlášení o shodě
1. Výrobce nebo dovozce vydají ke každé dodávce skleněných střepů prohlášení o shodě podle vzoru uvedeného v příloze II.
2. Výrobce nebo dovozce předají toto prohlášení o shodě dalšímu držiteli dodávky skleněných střepů. Ponechají si kopii tohoto prohlášení o shodě nejméně jeden rok od data jeho vystavení a na požádání ji předloží příslušným orgánům.
3. Prohlášení o shodě může být v elektronické podobě.
Článek 5
Systém řízení
1. Výrobce zavede systém řízení umožňující prokázání shody s kritérii, na něž se odkazuje v článku 3.
2. Systém řízení zahrnuje řadu dokumentovaných postupů, které se týkají všech těchto aspektů:
a)
monitorování kvality skleněných střepů získaných procesem využití podle oddílu 1 přílohy I (včetně odebírání a rozboru vzorků);
b)
vstupní kontroly odpadu používaného jako vstupní materiál pro proces využití podle oddílu 2 přílohy I;
c)
monitorování postupů a technik zpracování popsaných v oddíle 3 přílohy I;
d)
zpětné vazby od zákazníků, pokud jde o dodržení požadavků na kvalitu skleněných střepů;
e)
vedení záznamů o výsledcích monitorování prováděného podle bodů a) až c);
f)
přezkumu a zlepšování systému řízení;
g)
odborné přípravy zaměstnanců.
3. Systém řízení předepisuje pro každé z kritérií zvláštní monitorovací požadavky, které jsou uvedeny v příloze I.
4. Subjekt posuzování shody ve smyslu nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 765/2008 (2), jenž získal akreditaci v souladu s uvedeným nařízením, nebo environmentální ověřovatel ve smyslu čl. 2 odst. 20 písm. b) nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1221/2009 (3), který je akreditovaný nebo licencovaný v souladu s tímto nařízením, ověří, že systém řízení je v souladu s požadavky tohoto článku. Toto ověření se provádí vždy jednou za tři roky. Za ověřovatele s dostatečnou specifickou zkušeností pro výkon ověření uvedeného v tomto nařízení se považují pouze ověřovatelé s tímto rozsahem akreditace nebo licence podle kódů NACE, jak je stanoveno v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1893/2006 (4):
-
* kód NACE 38 (Shromažďování, zpracování a likvidace odpadu; zpracování odpadu k dalšímu využití) nebo
-
* kód NACE 23.1 (Výroba skla a skleněných výrobků).
5. Dovozce od svých dodavatelů požaduje, aby zavedli systém řízení, který splňuje požadavky odstavců 1, 2 a 3 tohoto článku a který byl ověřen nezávislým externím ověřovatelem.
Systém řízení u dodavatele musí být certifikován subjektem posuzování shody, který je akreditován akreditačním orgánem, který pro výkon této činnosti úspěšně prošel vzájemným hodnocením provedeným orgánem uznaným podle článku 14 nařízení (ES) č. 765/2008, nebo environmentálním ověřovatelem, který získal akreditaci nebo licenci od akreditačního nebo licenčního orgánu v souladu s nařízením (ES) č. 1221/2009, který také podléhá vzájemnému hodnocení podle článku 31 uvedeného nařízení.
Ověřovatelé, kteří chtějí působit ve třetích zemích, musí získat zvláštní akreditaci nebo licenci, a to v souladu se specifikacemi stanovenými v nařízení (ES) č. 765/2008 nebo nařízení (ES) č. 1221/2009, a zároveň v rozhodnutí Komise 2011/832/EU (5).
6. Výrobce svůj systém řízení na požádání zpřístupní příslušným orgánům.
Článek 6
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 11. června 2013.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 10. prosince 2012.
A BIZOTTSÁG 1179/2012/EU RENDELETE
(2012. december 10.)
a tört üvegnek a 2008/98/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti hulladék jellegének megszűnését meghatározó kritériumok megállapításáról
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a hulladékokról és egyes irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. november 19-i 2008/98/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 6. cikke (2) bekezdésére,
mivel:
(1)
Számos hulladékáram értékelése arra utal, hogy a törtüveg-újrafeldolgozási piacoknak javára válna, ha egyedi kritériumok szolgálnának annak meghatározására, hogy a hulladékból nyert tört üveg mikor nem minősül már hulladéknak. Ezeknek a kritériumoknak magas szintű környezetvédelmet kell biztosítaniuk. E kritériumok nem befolyásolhatják a tört üvegnek harmadik országok általi hulladékká minősítését.
(2)
Az Európai Bizottság Közös Kutatóközpontjának jelentései kimutatták, hogy piac és kereslet van a tört üvegnek az üveggyártó ipar alapanyagaként való felhasználása iránt. Ezért a tört üvegnek kellő tisztaságúnak kell lennie, és eleget kell tennie az üveggyártó iparban követendő szabványoknak, illetve előírásoknak.
(3)
A tört üveg hulladék jellegének megszűnését meghatározó kritériumoknak biztosítaniuk kell, hogy a hasznosítási műveletből származó tört üveg eleget tegyen az üveggyártó ipar műszaki elvárásainak, megfeleljen a termékekre irányadó meglévő jogszabályoknak és szabványoknak, és összességében sem a környezetre, sem az emberi egészségre ne legyen kedvezőtlen hatással. Az Európai Bizottság Közös Kutatóközpontjának jelentései kimutatták, hogy a hasznosítási művelet alapanyagául szolgáló hulladékra, a hulladékkezelési eljárásokra és módszerekre, valamint a hasznosítási műveletből származó tört üvegre vonatkozó javasolt kritériumok alkalmasak e célkitűzések elérésére, mivel veszélyes tulajdonságoktól mentes és az üvegtől különböző összetevőkben kellően szegény tört üveg előállításához vezetnek.
(4)
A kritériumoknak való megfelelés biztosítása érdekében indokolt rendelkezni a hulladéknak már nem minősülő tört üvegre vonatkozó tájékoztatási kötelezettségről, valamint arról, hogy az érintett gazdasági szereplők megfelelő irányítási rendszert kötelesek bevezetni.
(5)
Annak érdekében, hogy a piaci szereplők alkalmazkodhassanak a tört üveg hulladék jellegének megszűnését meghatározó kritériumokhoz, indokolt e rendelet alkalmazásának kezdetéig ésszerű időt hagyni.
(6)
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a 2008/98/EK irányelv 39. cikke alapján létrehozott bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Tárgy
Ez a rendelet megállapítja azon kritériumokat, amelyek meghatározzák, hogy az újraolvasztási eljárásokkal történő üvegalapanyag- vagy üvegcikkgyártáshoz való felhasználásra szánt tört üveg mikor nem minősül már hulladéknak.
2. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában a 2008/98/EK irányelvben foglalt fogalommeghatározások irányadók.
E rendelet alkalmazásában továbbá:
1. „tört üveg”: a hulladéküveg hasznosításából származó tört üveg;
2. „birtokos”: az a természetes vagy jogi személy, aki vagy amely a tört üvegnek a birtokában van;
3. „gyártó”: az a birtokos, aki a hulladéknak már nem minősülő tört üveget először adja át másik birtokosnak;
4. „importáló”: minden olyan, az Európai Unióban letelepedett természetes vagy jogi személy, aki vagy amely hulladéknak már nem minősülő tört üveget hoz be az Unió vámterületére;
5. „képzett személyzet”: tapasztalatánál vagy képzettségénél fogva a tört üveg jellemzőinek ellenőrzésére és értékelésére képes személyzet;
6. „megtekintéssel való vizsgálat”: a tört üvegnek a szállítmány valamennyi részére kiterjedő vizsgálata emberi érzékszervek vagy nem különleges mérőműszerek segítségével;
7. „szállítmány”: azon tört üveg összessége, amelyet egy adott gyártótól egy másik birtokoshoz kívánnak elszállítani, és amely egy vagy több szállítóegységben - például konténerben - található.
3. cikk
A tört üvegre irányadó kritériumok
A tört üveg abban az esetben nem minősül már hulladéknak, ha akkor, amikor a gyártó egy másik birtokosnak átadja, a következő feltételek mindegyike teljesül:
1.
a hasznosítási műveletből származó tört üveg megfelel az I. melléklet 1. szakaszában foglalt kritériumoknak;
2.
a hasznosítási művelet alapanyagául szolgáló hulladék megfelel az I. melléklet 2. szakaszában foglalt kritériumoknak;
3.
a hasznosítási művelet alapanyagául szolgáló hulladék az I. melléklet 3. szakaszában foglalt kritériumoknak megfelelő kezelésen esett át;
4.
a gyártó eleget tett a 4. és az 5. cikkben foglalt előírásoknak;
5.
a tört üveg újraolvasztási eljárásokkal történő üvegalapanyag- vagy üvegcikkgyártáshoz való felhasználásra van szánva.
4. cikk
Megfelelőségi nyilatkozat
(1) A gyártónak vagy az importálónak minden törtüveg-szállítmányról a II. mellékletben foglalt mintának megfelelő megfelelőségi nyilatkozatot kell kiadnia.
(2) A gyártónak vagy az importálónak a megfelelőségi nyilatkozatot el kell juttatnia a törtüveg-szállítmány következő birtokosához. A gyártónak vagy az importálónak a megfelelőségi nyilatkozat kiadásától számítva legalább egy évig meg kell őriznie annak másolatát, és azt kérésre a hatáskörrel rendelkező hatóságok rendelkezésére kell bocsátania.
(3) A megfelelőségi nyilatkozat elektronikus formában is kiállítható.
5. cikk
Irányítási rendszer
(1) A gyártónak a 3. cikkben említett kritériumoknak való megfelelés igazolására alkalmas irányítási rendszert kell bevezetnie.
(2) Az irányítási rendszernek dokumentált eljárásokat kell tartalmaznia az alábbi szempontok mindegyike vonatkozásában:
a)
a hasznosítási műveletből származó tört üveg minőségének az I. melléklet 1. szakasza szerinti ellenőrzése (beleértve a mintavételt és az elemzést is);
b)
a hasznosítási művelet alapanyagául szolgáló hulladék átvételi ellenőrzése az I. melléklet 2. szakasza szerint;
c)
az I. melléklet 3. szakaszában foglalt kezelési folyamatok és technikák ellenőrzése;
d)
a tört üveg minőségének megfelelőségével kapcsolatos visszajelzések a vevőktől;
e)
az a)-c) pont szerinti ellenőrzés eredményeinek nyilvántartása;
f)
az irányítási rendszer felülvizsgálata és továbbfejlesztése;
g)
a személyzet képzése.
(3) Az irányítási rendszernek ezenkívül elő kell írnia az I. mellékletben kritériumonként leírt sajátos ellenőrzési követelmények teljesítését.
(4) Az irányítási rendszernek e cikk előírásaival való összhangját egy, a 765/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (2) foglalt fogalommeghatározás szerinti és a rendelettel összhangban akkreditálást nyert megfelelőségértékelő szervezetnek vagy az 1221/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 2. cikke (20) bekezdése b) pontjában foglalt fogalommeghatározás szerinti környezetvédelmi hitelesítőnek hitelesítenie kell. A hitelesítést háromévente kell elvégezni. Egy hitelesítő szakirányú tapasztalata kizárólag akkor minősül elegendőnek az e rendelet szerinti hitelesítés elvégzéséhez, ha akkreditálása vagy engedélye kiterjed az alábbi - az 1893/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) szerinti NACE-kódokkal meghatározott - tevékenységi területekre:
-
* 38-as NACE-kód (hulladékgyűjtés; hulladékkezelés, -ártalmatlanítás; hulladékanyag hasznosítása), vagy
-
* 23.1-es NACE-kód (Üveg, üvegtermék gyártása).
(5) Az importálónak meg kell követelnie a beszállítóitól, hogy olyan, független külső hitelesítő szervezet által hitelesített irányítási rendszert alkalmazzanak, amely megfelel az e cikk (1), (2) és (3) bekezdésében foglalt előírásoknak.
A beszállító irányítási rendszerét olyan megfelelőségértékelő szervezetnek kell hitelesítenie, amelyet egy, a 765/2008/EK rendelet 14. cikke szerint elismert testület által végzett szakértői értékelésen az adott tevékenység vonatkozásában megfelelt akkreditáló testület, vagy az 1221/2009/EK rendelettel összhangban egy, a rendelet 31. cikke alapján szakértői értékelésnek is alávetett akkreditáló vagy engedélyező testület által akkreditált vagy engedélyezett környezetvédelmi hitelesítő akkreditált.
A tevékenységüket harmadik országokban folytatni kívánó hitelesítőknek külön ilyen célú akkreditálást vagy engedélyt kell beszerezniük, összhangban a 765/2008/EK rendeletben vagy az 1221/2009/EK rendeletben foglalt, a 2011/832/EU bizottsági határozattal (5) együtt értelmezett leírásokkal.
(6) A gyártónak az irányítási rendszerhez kérésre hozzáférést kell biztosítania a hatáskörrel rendelkező hatóságoknak.
6. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ezt a rendeletet 2013. június 11-től kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2012. december 10-én.