NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 219/2014
ze dne 7. března 2014,
kterým se mění příloha I nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 854/2004, pokud jde o zvláštní požadavky na prohlídky po porážce prasat domácích
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 854/2004 ze dne 29. dubna 2004, kterým se stanoví zvláštní pravidla pro organizaci úředních kontrol produktů živočišného původu určených k lidské spotřebě (1), a zejména na čl. 17 odst. 1 a čl. 18 bod 7 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (ES) č. 854/2004 stanoví zvláštní pravidla pro organizaci úředních kontrol produktů živočišného původu. Nařízení mimo jiné stanoví, že členské státy mají zajistit, že úřední kontroly týkající se čerstvého masa probíhají v souladu s přílohou I uvedeného nařízení. Nařízení (ES) č. 854/2004 rovněž stanoví, že úřední veterinární lékař provádí inspekční úkoly na jatkách, v zařízeních zpracovávajících zvěřinu a v bourárnách/porcovnách uvádějících na trh čerstvé maso v souladu, mimo jiné, se zvláštními požadavky oddílu IV přílohy I uvedeného nařízení.
(2)
Část B kapitoly IV oddílu IV přílohy I nařízení (ES) č. 854/2004 stanoví zvláštní požadavky pro prohlídky po porážce prasat domácích.
(3)
Evropský úřad pro bezpečnost potravin (EFSA) přijal dne 3. října 2011 vědecké stanovisko o rizicích pro veřejné zdraví, na něž se má vztahovat prohlídka masa (prasata) (2), ve kterém učinil závěr, že v současnosti vyžadovaná prohmatání a nařezání během prohlídky po porážce představují riziko křížové kontaminace s bakteriologickým nebezpečím.
(4)
EFSA dospěl rovněž k závěru, že prohmatání a nařezání používaná v současné době při prohlídkách po porážce by měla být vynechána u prasat podrobených běžné porážce, protože riziko mikrobiální křížové kontaminaci je vyšší než riziko spojené s potenciálně nižší mírou detekce stavů, na které se tyto techniky zaměřují. Používání těchto ručních technik během prohlídek po porážce by mělo být omezeno na prasata identifikovaná jako podezřelá, a to mimo jiné prostřednictvím vizuální detekce relevantních odchylek po porážce.
(5)
S ohledem na stanovisko EFSA je vhodné změnit zvláštní požadavky na prohlídky po porážce prasat domácích stanovené v části B kapitoly IV oddílu IV přílohy I nařízení (ES) č. 854/2004.
(6)
Pokud epizootologické nebo jiné údaje z hospodářství, odkud zvířata pocházejí, informace o potravinovém řetězci nebo zjištění prohlídky před porážkou nebo vizuální detekce relevantních odchylek po porážce poukáží na možná rizika pro veřejné zdraví, zdraví zvířat nebo dobré životní podmínky zvířat, měl by úřední veterinární lékař mít možnost se rozhodnout, jaká prohmatání a nařezání je během prohlídky po porážce nutné provést, aby bylo možné rozhodnout, zda je maso vhodné k lidské spotřebě.
(7)
Požadavky stanovené v tomto nařízení mění nařízení (ES) č. 854/2004, což zahrnuje úpravu stávající praxe jak provozovatelů potravinářských podniků, tak příslušných orgánů. Je proto vhodné umožnit odklad použití tohoto nařízení.
(8)
Nařízení (ES) č. 854/2004 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(9)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat a ani Evropský parlament ani Rada nevyjádřily s těmito opatřeními nesouhlas,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
V kapitole IV oddílu IV přílohy I nařízení (ES) č. 854/2004 se část B nahrazuje tímto:
„B. PROHLÍDKA PO PORÁŽCE
1.
U jatečně upravených těl a drobů prasat musí být prohlídka po porážce provedena následujícím postupem:
a)
vizuální prohlídka hlavy a hrtanu; vizuální prohlídka tlamy, hltanu a jazyka;
b)
vizuální prohlídka plic, průdušnice a jícnu;
c)
vizuální prohlídka osrdečníku a srdce;
d)
vizuální prohlídka bránice;
e)
vizuální prohlídka jater a mízních uzlin jaterních a slinivky břišní (Lnn. portales);
f)
vizuální prohlídka gastrointestinálního traktu, okruží, mízních uzlin žaludečních a mezenterických (Lnn. gastrici, mesenterici, craniales a caudales);
g)
vizuální prohlídka sleziny;
h)
vizuální prohlídka ledvin;
i)
vizuální prohlídka pohrudnice a pobřišnice;
j)
vizuální prohlídka pohlavních orgánů (kromě penisu, pokud byl již odstraněn);
k)
vizuální prohlídka vemene a vemenních mízních uzlin (Lnn. supramammarii);
l)
vizuální prohlídka krajiny pupeční a kloubů mladých zvířat.
2.
Úřední veterinární lékař uplatní další postupy prohlídek po porážce za použití nařezání a prohmatání jatečně upraveného těla a drobů, pokud podle jeho názoru některý z následujících postupů či zjištění ukazuje na riziko pro veřejné zdraví, zdraví zvířat nebo dobré životní podmínky zvířat:
a)
kontroly a analýzy informací o potravinovém řetězci provedené v souladu s částí A kapitoly II oddílu I;
b)
zjištění prohlídky před porážkou provedené v souladu s částí B kapitoly II oddílu I a částí A této kapitoly;
c)
výsledky ověření týkající se dodržování pravidel pro dobré životní podmínky zvířat v souladu s částí C kapitoly II oddílu I;
d)
zjištění prohlídky po porážce provedené v souladu s částí D kapitoly II oddílu I a bodem 1 této části;
e)
další epizootologické údaje nebo jiné údaje z hospodářství, ze kterého zvířata pocházejí.
3.
V závislosti na zjištěných rizicích mohou dodatečné postupy po porážce, uvedené v bodě 2, zahrnovat:
a)
nařezání a vyšetření podčelistních mízních uzlin (Lnn. mandibulares);
b)
prohmatání plic a mízní uzliny plicního kořene a mízní uzliny kraniální průdušky a středohrudí (Lnn. bifurcationes, eparteriales a mediastinales). Průdušnice a obě průdušky se rozříznou podélným řezem a plíce řezem vedoucím na rozhraní střední a dolní třetiny kolmo na hlavní osu; tyto řezy nejsou nezbytné, pokud jsou plíce vyloučeny z použití k lidské spotřebě;
c)
podélné rozříznutí srdce tak, aby byly otevřeny obě komory a protnuta srdeční přepážka;
d)
prohmatání jater a jejich mízních uzlin;
e)
prohmatání a popřípadě nařezání mízních uzlin žaludečních a mezenterických;
f)
prohmatání sleziny;
g)
nařezání ledvin a renálních mízních uzlin (Lnn. renales);
h)
nařezání vemenních mízních uzlin;
i)
prohmatání krajiny pupeční a kloubů mladých zvířat a v případě nutnosti nařezání krajiny pupeční a otevření kloubů.“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. června 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 7. března 2014.
A BIZOTTSÁG 219/2014/EU RENDELETE
(2014. március 7.)
a 854/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet I. mellékletének a házisertés levágást követő húsvizsgálatára vonatkozó különleges követelmények tekintetében történő módosításáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek hatósági ellenőrzésének megszervezésére vonatkozó különleges szabályok megállapításáról szóló, 2004. április 29-i 854/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 17. cikke (1) bekezdésére és 18. cikke 7. pontjára,
mivel:
(1)
A 854/2004/EK rendelet különleges szabályokat állapít meg az állati eredetű termékek hatósági ellenőrzésének megszervezésére. Többek között úgy rendelkezik, hogy a tagállamoknak gondoskodniuk kell a friss húsnak az I. melléklettel összhangban történő hatósági ellenőrzéseinek elvégzéséről. A 854/2004/EK rendelet azt is előírja, hogy a friss húst forgalomba hozó vágóhidakon, vadfeldolgozó-létesítményekben és vágóüzemekben a hatósági állatorvosnak vizsgálati feladatokat kell végrehajtania, többek között az említett rendelet I. mellékletének IV. szakaszában megállapított különleges követelményeknek megfelelően.
(2)
A 854/2004/EK rendelet I. melléklete IV. szakasza IV. fejezetének B. része a házisertés levágást követő húsvizsgálatára vonatkozó különleges követelményeket határozza meg.
(3)
Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: EFSA) 2011. október 3-án tudományos szakvéleményt fogadott el azokról a közegészségügyi veszélyekről, amelyekre a hús (sertéshús) vizsgálata során figyelemmel kell lenni (2), és megállapította, hogy a levágást követő húsvizsgálatok során a jelenlegi előírások szerint elvégzendő tapintásos és bemetszéses vizsgálatok a baktériumokkal való keresztszennyeződés veszélyét hordozzák magukban.
(4)
Az EFSA azt is megállapította, hogy a rendes vágás során levágott sertések esetében a levágást követő húsvizsgálatok részeként jelenleg alkalmazott tapintástól és bemetszéstől el kell tekinteni, mivel a mikrobiológiai keresztszennyeződés kockázata nagyobb, mint annak a kockázata, hogy csökken az ezekkel a módszerekkel kiszűrhető kóros elváltozások kimutatásának esélye. A levágást követő húsvizsgálatok során alkalmazott, fent említett manuális módszereket azokra a sertésekre kell korlátozni, amelyeken a levágást követő szemrevételezés során rendellenességeket észleltek.
(5)
Az EFSA szakvéleménye szerint indokolt módosítani a 854/2004/EK rendelet I. melléklete IV. szakasza IV. fejezetének B. részében a házisertés levágást követő húsvizsgálatára vonatkozóan meghatározott különleges követelményeket.
(6)
Ha az állatok származási gazdaságára vonatkozó járványügyi vagy egyéb adatok, illetve az élelmiszerláncra vonatkozó információk lehetséges közegészségügyi, állat-egészségügyi vagy állatjóléti kockázatokat jeleznek, vagy a levágást megelőző vágóhídi élőállat-vizsgálat vagy a levágást követő húsvizsgálat során szemrevételezéssel erre utaló rendellenességek észlelhetők, akkor a hatósági állatorvos dönti el, hogy a levágást követő húsvizsgálat során mely tapintásos és bemetszéses vizsgálatokat kell elvégezni annak megállapítására, hogy a hús emberi fogyasztásra alkalmas-e.
(7)
Az e rendeletben foglalt követelmények módosítják a 854/2004/EK rendeletet, ami azzal jár, hogy mind az élelmiszer-ipari vállalkozók, mind az illetékes hatóságok által jelenleg követett gyakorlatot módosítani kell. Indokolt tehát lehetővé tenni e rendelet késleltetett alkalmazását.
(8)
A 854/2004/EK rendeletet mindezeknek megfelelően módosítani kell.
(9)
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, és sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem ellenezte azokat,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A 854/2004/EK rendelet I. melléklete IV. szakasza IV. fejezetének B. része helyébe a következő szöveg lép:
„B. LEVÁGÁST KÖVETŐ HÚSVIZSGÁLAT
1.
A sertések testén, illetve belső szerveiken az alábbi, levágást követő húsvizsgálati eljárásokat kell elvégezni:
a)
a fej és a torok szemrevételezéses vizsgálata, valamint a száj, a toroknyílás és a nyelv szemrevételezéses vizsgálata;
b)
a tüdő, a légcső és a nyelőcső szemrevételezéses vizsgálata;
c)
a szívburok és a szív szemrevételezéses vizsgálata;
d)
a rekeszizom szemrevételezéses vizsgálata;
e)
a máj, illetve a máj és a hasnyálmirigy nyirokcsomóinak (Lnn. portales) szemrevételezéses vizsgálata;
f)
a gyomor- és bélrendszer, a bélfodor, valamint a gyomor és a bélfodor nyirokcsomóinak (Lnn. gastrici, mesenterici, craniales és caudales) szemrevételezéses vizsgálata;
g)
a lép szemrevételezéses vizsgálata;
h)
a vesék szemrevételezéses vizsgálata;
i)
a mellhártya és a hashártya szemrevételezéses vizsgálata;
j)
az ivarszervek szemrevételezéses vizsgálata (a pénisz kivételével, ha már eltávolították);
k)
kocáknál az emlő és nyirokcsomóinak (Lnn. supramammarii) szemrevételezéses vizsgálata;
l)
a fiatal állatok köldöktájékának és ízületeinek szemrevételezéses vizsgálata.
2.
A hatósági állatorvos az állat testén vagy belső szervein további tapintásos és bemetszéses vizsgálati eljárásokat is elvégezhet, ha megítélése szerint az alábbiak valamelyike közegészségügyi, állat-egészségügyi vagy állatjóléti kockázatokat jelez:
a)
az élelmiszerláncra vonatkozó információknak az I. szakasz II. fejezetének A. része szerint végzett ellenőrzései és elemzése;
b)
az I. szakasz II. fejezetének B. része és e fejezet A. része szerint elvégzett, a levágást megelőző vágóhídi élőállat-vizsgálat eredményei;
c)
az állatjóléti szabályok betartásával kapcsolatban az I. szakasz II. fejezete C. részének megfelelően végzett ellenőrzések eredményei;
d)
az I. szakasz II. fejezetének D. része és e rész 1. pontja szerint elvégzett, a levágást követő húsvizsgálat eredményei;
e)
az állatok származási gazdaságára vonatkozó további járványügyi vagy egyéb adatok.
3.
A felismert kockázatok függvényében a levágást követő, a 2. pontban említett további húsvizsgálatok a következőket foglalhatják magukban:
a)
az állkapocs alatti nyirokcsomók (Lnn. mandibulares) bemetszése és vizsgálata;
b)
a tüdő, a hörgők körüli nyirokcsomók és a gátorközi nyirokcsomók (Lnn. bifurcationes, eparteriales és mediastinales) tapintásos vizsgálata. A légcsövet és a főhörgőket hosszában fel kell nyitni, és a tüdőt a felső harmadánál, a fő tengelyére merőlegesen be kell metszeni; e bemetszéseket nem kell elvégezni, ha a tüdőt nem használják fel emberi fogyasztásra;
c)
a szív hosszanti irányú bemetszése a szívkamrák felnyitása és a kamraközi sövény átvágása céljából;
d)
a máj és nyirokcsomóinak tapintásos vizsgálata;
e)
a gyomor és a bélfodor nyirokcsomóinak tapintásos vizsgálata és - szükség esetén - bemetszése;
f)
a lép tapintásos vizsgálata;
g)
a vesék és a vese nyirokcsomóinak (Lnn. renales) bemetszése;
h)
az emlő feletti nyirokcsomók bemetszése;
i)
a fiatal állatok köldöktájékának és ízületeinek tapintásos vizsgálata, valamint szükség esetén a köldöktájék bemetszése és az ízületek felnyitása.”
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ezt a rendeletet 2014. június 1-jétől kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2014. március 7-én.