PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ RADY
ze dne 13. září 2013,
kterým se schvaluje makroekonomický ozdravný program pro Kypr a zrušuje rozhodnutí 2013/236/EU
(2013/463/EU)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 472/2013 ze dne 21. května 2013 o posílení hospodářského a rozpočtového dohledu nad členskými státy eurozóny, jejichž finanční stabilita je postižena či ohrožena závažnými obtížemi (1), a zejména na čl. 7 odst. 2 a 5 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (EU) č. 472/2013 se vztahuje na členské státy, které jsou v době jeho vstupu v platnost již příjemci finanční pomoci, včetně pomoci z Evropského mechanismu stability.
(2)
Nařízení (EU) č. 472/2013 stanoví pravidla schválení makroekonomických ozdravných programů pro členské státy, které jsou příjemci finanční pomoci; tato pravidla musí odpovídat ustanovením Smlouvy o založení Evropského mechanismu stability.
(3)
Na žádost Kypru ze dne 25. června 2012 o finanční pomoc z ESM Rada dne 25. dubna 2013 rozhodnutím 2013/236/EU (2) stanovila, že Kypr má důsledně provádět makroekonomický ozdravný program.
(4)
Dne 24. dubna 2013 Rada guvernérů ESM v zásadě rozhodla poskytnout stabilizační podporu pro Kypr a schválila memorandum o porozumění o zvláštních podmínkách hospodářské politiky (dále jen „memorandum o porozumění“) a jeho podpis Komisí jménem ESM.
(5)
V souladu s čl. 1 odst. 2 rozhodnutí 2013/236/EU provedla Komise ve spolupráci s Evropskou centrální bankou (ECB) a tam, kde je to vhodné, i Mezinárodním měnovým fondem (MMF) první přezkum za účelem posouzení pokroku dosaženého při provádění dohodnutých opatření, jakož i jejich účinnosti a hospodářského a sociálního dopadu. V důsledku tohoto přezkumu byl stávající makroekonomický ozdravný program upraven s ohledem na opatření kyperských úřadů v druhém čtvrtletí roku 2013.
(6)
Po vstupu nařízení (EU) č. 472/2013 v platnost má být nyní makroekonomický ozdravný program přijat ve formě prováděcího rozhodnutí Rady. Z důvodu přehlednosti a právní jistoty by měl být program opětovně přijat na základě čl. 7 odst. 2 nařízení (EU) č. 472/2013. Podstata programu by měla zůstat stejná jako u programu, který byl schválen rozhodnutím 2013/236/EU, ale měl by rovněž zahrnovat i výsledky přezkumu provedeného v souladu s čl. 1 odst. 2 uvedeného rozhodnutí. Zároveň by mělo být rozhodnutí 2013/236/EU zrušeno.
(7)
Komise ve spolupráci s ECB a MMF provedla první přezkum za účelem posouzení pokroku, jehož bylo dosaženo při provádění dohodnutých opatření, jakož i jejich účinnosti a hospodářského a sociálního dopadu. V důsledku tohoto přezkumu bylo aktualizováno memorandum o porozumění v oblastech týkajících se reformy finančního sektoru, fiskální politiky a strukturálních reforem, zejména pokud jde o i) plán postupného uvolňování kontrol kapitálu, ii) zavedení právního rámce pro novou strukturu pro řízení podílu státu v odvětví družstevních úvěrů, iii) akční plán proti praní špinavých peněz, iv) systém kompenzací pro zaopatřovací a penzijní fondy, které mají vklady v bance Cyprus Popular Bank, v) zajištění neustálé disponibility potřebných finančních prostředků na pokrytí příspěvků státu u projektů financovaných ze strukturálních a jiných fondů EU, vi) poskytnutí podrobností o plánované reformě podpory z veřejných prostředků a vii) vytvoření podrobných politických návrhů týkajících se řešení nedostatků v jeho aktivačních politikách a učinění rychlých opatření pro vytvoření příležitostí pro mladé a zlepšení jejich perspektivy zaměstnatelnosti. Provedení komplexních a ambiciózních reforem ve finanční, fiskální a strukturální oblasti by mělo zabezpečit střednědobou udržitelnost kyperského veřejného dluhu.
(8)
V průběhu provádění komplexního balíčku opatření hospodářské politiky Kypru by Komise měla poskytovat další politické poradenství a odbornou pomoc v konkrétních oblastech. Členský stát podléhající makroekonomickému ozdravnému programu, který se potýká s nedostatečnou správní kapacitou, má o technickou pomoc požádat Komisi, která může pro tento účel vytvořit skupiny odborníků.
(9)
Kyperské orgány by měly při přípravě, provádění, sledování a hodnocení makroekonomického ozdravného programu usilovat v souladu se stávajícími vnitrostátními pravidly a zvyklostmi o názory sociálních partnerů a organizací občanské společnosti,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Pro usnadnění návratu kyperské ekonomiky k udržitelnému růstu a fiskální a finanční stabilitě Kypr důsledně provádí makroekonomický ozdravný program (dále jen „program“), jehož hlavní prvky jsou stanoveny v článku 2 tohoto rozhodnutí.
2. Komise ve spolupráci s ECB a tam, kde je to vhodné, s MMF sleduje pokrok Kypru při provádění programu. Kypr poskytuje Komisi a ECB svou plnou součinnost. Zejména jim poskytuje veškeré informace, které považují za nezbytné ke sledování programu. Kyperské úřady předem prokonzultují s Komisí, ECB a MMF přijetí politik, které nejsou zahrnuty do tohoto rozhodnutí, ale které by mohly mít podstatný dopad na dosažení cílů programu.
3. Komise ve spolupráci s ECB a tam, kde je to vhodné, s MMF přezkoumává s kyperskými orgány všechny změny a aktualizace programu, které mohou být nezbytné, aby se plně zohlednily mimo jiné jakékoli významné rozdíly mezi makroekonomickými a fiskálními prognózami a skutečnými hodnotami (včetně údajů o zaměstnanosti), negativní účinky přelévání a rovněž makroekonomické a finanční otřesy.
S cílem zajistit bezproblémové zavádění programu a napomoci udržitelné nápravě nerovnováh Komise zajišťuje průběžné poskytování poradenství a pomoci v oblasti fiskálních reforem, reforem finančního trhu a strukturálních reforem.
Komise pravidelně posuzuje ekonomický dopad programu a doporučuje nezbytné korekce ve snaze podporovat růst a vytváření pracovních míst, zajistit nutnou fiskální konsolidaci a minimalizovat škodlivé dopady v sociální oblasti. Makroekonomický ozdravný program se zveřejní, včetně jeho cílů a předpokládaného rozvržení úsilí o ozdravení.
Článek 2
1. Hlavní cíle programu jsou: ozdravit kyperský bankovní sektor, pokračovat v probíhajícím procesu fiskální konsolidace a provádět strukturální reformy na podporu konkurenceschopnosti a udržitelného a vyváženého růstu. Program se zaměřuje na konkrétní rizika, která Kypr představuje pro finanční stabilitu v eurozóně, a jeho cílem je rychlé obnovení zdravé a udržitelné hospodářské a finanční situace na Kypru a obnovení jeho úplné finanční soběstačnosti na mezinárodních finančních trzích. Program bere náležitě v úvahu doporučení Rady určená Kypru podle článků 121, 126, 136 a 148 Smlouvy, jakož i opatření Kypru přijatá k dodržování uvedených doporučení a zaměřuje se na rozšíření, posílení a prohloubení požadovaných opatření politiky.
2. Kypr usiluje o fiskální konsolidaci v souladu se svými závazky v rámci postupu při nadměrném schodku, a to za pomoci kvalitních trvalých opatření s minimálním dopadem na zranitelné skupiny.
3. Aby Kypr snížil svůj schodek do roku 2016 pod 3 % HDP, je připraven přijmout dodatečná konsolidační opatření. Konkrétně v případě nižších příjmů nebo vyšší potřeby sociálních výdajů v důsledku nepříznivých makroekonomických vlivů je kyperská vláda připravena přijmout dodatečná opatření k zachování cílů programu, včetně snížení diskrečních výdajů, při současné minimalizaci dopadu na zranitelné skupiny. Během programového období se peněžní příjmy přesahující prognózy programu včetně případných neočekávaných zisků použijí ke zvýšení úspor nebo snížení dluhu. Naopak dosažení lepších výsledků v takové míře, že to bude možné považovat za trvalé, může snížit potřebu dodatečných opatření v posledních letech.
4. Kypr zachová dobré využívání strukturálních a dalších unijních fondů s ohledem na rozpočtové cíle programu. Pro zajištění efektivního využívání finančních prostředků Unie kyperská vláda zajistí, aby byly stále k dispozici potřebné finanční prostředky na pokrytí příspěvků státu, včetně nezpůsobilých výdajů, v rámci evropských strukturálních fondů a investičních fondů (EFRR, ESF, Fond soudržnosti, EZFRV a ERF/ENRF) v programových obdobích 2007-2013 a 2014-20, přičemž vezme v úvahu dostupné finanční prostředky Evropské investiční banky. Úřady zajistí, aby se zlepšila institucionální kapacita k provádění stávajících a budoucích programů a byly dostupné příslušné lidské zdroje řídících orgánů a prováděcích subjektů.
5. Ve snaze ozdravit svůj finanční sektor Kypr i nadále důkladně reformuje a restrukturalizuje bankovní sektor a posiluje životaschopné banky prostřednictvím obnovení jejich kapitálu, řešení problémů s likviditou a posílení dohledu nad nimi. Program stanoví tyto opatření a výstupy:
a)
zajištění pečlivého sledování stavu likvidity v bankovním sektoru. Jsou pečlivě sledovány dočasné kontroly volného toku kapitálu (jako např. omezení výběrů hotovosti, plateb a převodů). Cílem je, aby tyto kontroly zůstaly jen po dobu nezbytně nutnou k tomu, aby byla omezena vážná rizika pro finanční stabilitu finančního systému. Byl zveřejněn plán postupného uvolňování kontrol kapitálu založený na etapách a pokroku při provádění programu a v souladu se stavem likvidity bank. Střednědobé plány v oblasti financování a kapitálu u domácích bank, které jsou závislé na financování centrální bankou nebo na státní podpoře, musí realisticky odrážet očekávané snižování pákového efektu v bankovním sektoru a omezovat závislost na úvěrech od centrálních bank, aniž by došlo k nucenému prodeji aktiv a úvěrové krizi. Předpisy o minimálních požadavcích na likviditu jsou aktualizovány, aby se v budoucnosti zabránilo nadměrné koncentraci aktiv určitých emitentů;
b)
přijetí nezbytných regulativních požadavků, pokud jde o zvýšení minimálního ukazatele kapitálové přiměřenosti core tier 1 na 9 % do konce roku 2013;
c)
přijetí opatření k minimalizaci nákladů na restrukturalizaci bank hrazených daňovými poplatníky. Podkapitalizované komerční a družstevní úvěrové instituce získají v co největší míře kapitál ze soukromých zdrojů, dříve než jim budou poskytnuta opatření státní podpory. Veškeré plány na restrukturalizaci musí být před poskytnutím takové podpory formálně schváleny podle pravidel poskytování státní podpory. Komerční banky s nedostatkem kapitálu mohou za předpokladu, že ostatní opatření nejsou dostatečná, požádat o rekapitalizaci od státu v souladu s postupy pro státní podporu;
d)
zajištění toho, aby byl vytvořen úvěrový rejstřík, přezkoumán a případně změněn stávající regulační rámec týkající se poskytování a správy půjček a přijaty právní předpisy posilující správu komerčních bank;
e)
posílení bankovní správy, včetně zákazu poskytování úvěrů nezávislým členům správní rady nebo stranám, které jsou s nimi spjaty;
f)
maximalizaci objemu splacených prostředků z úvěrů v selhání a zároveň minimalizace pobídek pro strategická selhání ze strany dlužníků. Sem se řadí zmírnění omezení týkající se zabavení kolaterálu a řádné sledování a řízení úvěrů v selhání;
g)
dokončení slaďování regulace družstevních úvěrových institucí a dohledu nad nimi s podmínkami platnými pro komerční banky;
h)
provádění strategie pro budoucí strukturu, fungování a životaschopnost sektoru družstevních úvěrových institucí, jak stanoví Kyperská centrální banka po konzultaci s Komisí, ECB a MMF;
i)
posílené sledování zadluženosti podnikatelského sektoru a sektoru domácností a zřízení rámce pro cílenou restrukturalizaci dluhu soukromého sektoru, aby se usnadnilo poskytování nových úvěrů a snížila úvěrová omezení;
j)
další posílení rámce proti praní peněz a provádění akčního plánu zajišťujícího provádění lepších postupů, pokud jde o hloubkové prověřování klienta a transparentnosti subjektů, a to v souladu s osvědčenými postupy;
k)
předložení právních předpisů pro povinný dohled založený na úrovni kapitalizace;
l)
začlenění zátěžových testů do pravidelného vnějšího bankovního dohledu;
m)
zavedení povinných požadavků na zveřejňování, aby bylo zajištěno, že banky pravidelně sdělují trhům, jak pokračuje restrukturalizace jejich fungování; a
n)
zavedení právního rámce pro novou strukturu pro správu podílu státu v odvětví družstevních úvěrů.
6. V průběhu roku 2013 kyperské orgány důsledně plní zákon o rozpočtu na rok 2013 (v posledním platném znění), včetně dalších trvalých opatření, která byla přijata před prvním vyplacením finanční pomoci, která činí minimálně 351 milionů EUR (2,1 % HDP). Kypr přijme tato opatření:
a)
reformu svého daňového systému pro motorová vozidla na základě zásad, které jsou šetrné k životnímu prostředí, a s cílem získat ve střednědobém výhledu další příjmy;
b)
systém kompenzací pro zaopatřovací a penzijní fondy, jež mají vklady v bance Cyprus Popular Bank, který zajišťuje srovnatelné zacházení s takovými fondy v bance Bank of Cyprus a zohledňuje peněžní tok a pojistně matematické situace každého fondu a minimalizuje dopad na schodek vládních institucí. S ohledem na sociální povahu těchto fondů může být cílový schodek vládních institucí pro rok 2013 upraven tak, aby zahrnoval rozpočtový dopad na tento systém, a
c)
plné provedení konsolidačních opatření přijatých od prosince 2012.
7. Od 1. ledna 2014 bude Kypr uplatňovat následující opatření:
a)
na výdajové straně se do rozpočtu zahrne: snížení celkových výdajů na sociální transfery díky lepšímu zacílení; další snížení mezd a náhrad přesčasů ve veřejném a širším veřejném sektoru; zavedení poplatku za průkazy do veřejné dopravy pro studenty a důchodce; opatření pro strukturální reformu v oblasti vzdělávání za účelem zlepšení využívání zdrojů a
b)
na příjmové straně se do rozpočtu na rok 2014 zahrne: prodloužení platnosti dočasného příspěvku z hrubých výdělků zaměstnanců ve veřejném a soukromém sektoru do 31. prosince 2016; zvýšení DPH; zvýšení spotřebních daní a zvýšení příspěvků na všeobecné sociální pojištění.
8. V zájmu zajištění dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí Kypr provádí fiskální strukturální reformy, které zahrnují mimo jiné tato opatření a výstupy:
a)
v případě nutnosti další reformy všeobecného důchodového systému a důchodového systému ve veřejném sektoru s cílem dosáhnout dlouhodobé udržitelnosti důchodového systému a zároveň vyřešit otázku přiměřenosti důchodů. Alternativy reformy vyplynou z pojistně matematické studie;
b)
kontrolu růstu výdajů na zdravotní péči ve snaze zajistit dostatečné prostředky na základní zdravotní péči posílením udržitelnosti struktury financování a efektivnosti veřejné zdravotní péče; zavedení státního systému zdravotní péče, zajištění jeho finanční udržitelnosti a zároveň dostupnosti pro všechny;
c)
zlepšením efektivity veřejných výdajů a rozpočtového procesu na základě účinného střednědobého rozpočtového rámce, který bude součástí lepší správy veřejných financí, přispět k rozpočtové konsolidaci se zohledněním nutnosti zajistit dostatečné prostředky pro základní politiky, jako je vzdělávání a zdravotnictví. Tento rámec plně odpovídá směrnici Rady 2011/85/EU (3) a Smlouvě o stabilitě, koordinaci a správě v hospodářské a měnové unii, podepsané v Bruselu dne 2. března 2012;
d)
přijetí vhodného právního a institucionálního rámce pro partnerství veřejného a soukromého sektoru vytvořeného na základě osvědčených postupů;
e)
vypracování programu pro dosažení pevného systému správy a řízení státních a polostátních podniků a zahájení plánu privatizace, což pomůže zlepšit hospodářskou výkonnost a obnovit udržitelnost dluhu;
f)
vypracování a provedení uceleného plánu reforem s cílem zlepšit efektivnost a účelnost výběru a správy daní včetně opatření pro boj proti daňovým podvodům a únikům a zajištění úplného a včasného používání právních předpisů a norem, jimiž se řídí mezinárodní daňová spolupráce a výměna daňových informací;
g)
reformu systému daně z nemovitostí;
h)
reformu veřejné správy ve snaze zlepšit její fungování a nákladovou efektivnost, zejména přezkoumáním velikosti, pracovního řádu a funkční organizace veřejné služby, aby se zajistilo účinné využívání veřejných zdrojů a poskytování kvalitních služeb obyvatelstvu;
i)
reformy celkové struktury a úrovní sociálních dávek s cílem dosáhnout účinného využívání zdrojů a zajistit správnou rovnováhu mezi sociální podporou a pobídkami k práci. Plánovaná reforma podpory z veřejných prostředků zajistí, aby sociální podpora sloužila jako záchranná síť, která zabezpečuje minimální příjem pro osoby, které nedokáží dosáhnout základní životní úrovně, a přitom zachovává pobídky k práci, a
j)
provedení komplexní prověrky svých veřejných financí, mimo jiné s cílem vyhodnotit důvody, jež vedly k nepřiměřenému nárůstu dluhu.
9. Kypr zajistí, aby do konce programu byla i nadále pozastavena indexace mezd v širším veřejném sektoru. Veškeré změny minimální mzdy musí být v souladu s hospodářským vývojem a s vývojem na trhu práce a musí být přijaty po konzultaci se sociálními partnery.
10. Kypr vytvoří podrobné politické návrhy týkající se řešení nedostatků v jeho aktivačních politikách. Kypr učiní rychlá opatření pro vytvoření příležitostí pro mladé a zlepšení jejich perspektivy zaměstnatelnosti v souladu s cíli doporučení Rady o zavedení záruk pro mladé lidi (4). Koncepce, řízení a provádění opatření určených pro mladé musí být dobře začleněny do širšího systému aktivačních politik a musí být v souladu s reformou sociálního systému a dohodnutými rozpočtovými cíli.
11. Kypr přijme zbývající změny odvětvových právních předpisů, které jsou nezbytné k plnému provedení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/123/ES (5). Neodůvodněné překážky na trzích služeb, zejména v souvislosti s regulovanými povoláními, musí být odstraněny. Lepšího rámce pro hospodářskou soutěž se dosáhne posílením fungování příslušného orgánu pro hospodářskou soutěž a zachováním nezávislosti a pravomocí národních regulačních orgánů.
12. Kypr zajistí snížení počtu nevyřízených vydání vlastnického titulu k nemovitosti, učiní opatření pro zrychlení rychlého rušení břemen u vlastnických titulů, které mají být převedeny na kupující nemovitého majetku, a zavede zaručené lhůty pro vydávání stavebních osvědčení a vlastnických titulů.
13. Kypr změní pravidla pro nucený prodej nemovitostí zatížených hypotékou a umožní soukromé dražby v co nejkratších časových rozmezích. Zvýší se rychlost práce soudů a nevyřízené soudní případy budou vyřešeny do konce programového období. Kypr přijme iniciativy na posílení konkurenceschopnosti svého odvětví cestovního ruchu vypracováním konkrétního akčního plánu, který povede k plnění kvantifikovaných cílů obsažených mimo jiné v nedávno revidované strategii cestovního ruchu na období 2011-2015. Kypr vypracuje zprávu o potřebách v oblasti letecké dostupnosti, která bude základem aeropolitické strategie.
14. V odvětví energetiky Kypr zajistí plné provedení třetího energetického balíčku, a to bez ohledu na čl. 44 odst. 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/72/ES (6) a čl. 49 odst. 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/73/ES (7). Kypr zváží, zda využije odchylky, které mu poskytují výše uvedená ustanovení. Zároveň vypracuje komplexní plán rozvoje pro přeskupení kyperského odvětví energetiky. Tento plán zahrne:
a)
plán zavádění infrastruktury nezbytné pro těžbu zemního plynu s ohledem na komerční alternativy a rizika;
b)
komplexní nástin regulačního režimu a organizace trhu pro restrukturalizované odvětví energetiky a vývoz plynu, včetně vhodného rámce pro prodej zemního plynu z pobřežních vod zaměřeného na maximalizaci příjmů, a
c)
plán zavedení institucionálního rámce pro využívání zdrojů uhlovodíku, včetně fondu zdrojů, který by měl shromažďovat a spravovat veřejné příjmy z těžby zemního plynu v pobřežních vodách a který je zřízen na základě mezinárodně uznávaných osvědčených postupů.
15. Kypr předloží Komisi žádost o technickou pomoc během programového období. V této žádosti budou uvedeny a specifikovány oblasti technické pomoci či poradenských služeb, které kyperské úřady považují za zásadní pro plnění svého makroekonomického ozdravného programu.
Článek 3
Rozhodnutí 2013/236/EU se zrušuje.
Článek 4
Toto rozhodnutí je určeno Kyperské republice.
V Bruselu dne 13. září 2013.
A TANÁCS VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA
(2013. szeptember 13.)
Ciprus makrogazdasági kiigazítási programjának elfogadásáról és a 2013/236/EU határozat hatályon kívül helyezéséről
(2013/463/EU)
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a pénzügyi stabilitásuk tekintetében súlyos nehézségekkel küzdő vagy súlyos nehézségek által fenyegetett euroövezeti tagállamok gazdasági és költségvetési felügyeletének megerősítéséről szóló, 2013. május 21-i 472/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (2) és (5) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
mivel:
(1)
A 472/2013/EU rendelet azokra a tagállamokra vonatkozik, amelyek a rendelet hatálybalépése idején - többek között az Európai Stabilitási Mechanizmus (ESM) keretében - már pénzügyi támogatásban részesültek.
(2)
A 472/2013/EU rendelet meghatározza a pénzügyi támogatásban részesülő tagállamokra vonatkozó makrogazdasági kiigazítási program jóváhagyásával kapcsolatos szabályokat; e szabályoknak összhangban kell lenniük az Európai Stabilitási Mechanizmus létrehozásáról szóló szerződés rendelkezéseivel.
(3)
Az ESM keretében nyújtott pénzügyi támogatás iránti, 2012. június 25-i ciprusi kérelemre a Tanács a 2013. április 25-i 2013/236/EU határozattal (2) úgy határozott, hogy Ciprusnak makrogazdasági kiigazítási programot kell következetesen végrehajtania.
(4)
Az ESM kormányzótanácsa 2013. április 24-én elvi döntést hozott a Ciprusnak nyújtandó stabilitási támogatásról, valamint jóváhagyta a konkrét gazdaságpolitikai feltételekről szóló egyetértési megállapodást (a továbbiakban: az egyetértési megállapodás) és annak az ESM nevében történő, Bizottság általi aláírását.
(5)
A 2013/236/EU határozat 1. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság az Európai Központi Bankkal (EKB) és adott esetben a Nemzetközi Valutaalappal (IMF) együttműködve elvégezte az egyeztetett intézkedések végrehajtása terén elért előrelépésre, valamint eredményességükre és gazdasági-társadalmi hatásukra vonatkozó első értékelést. Az értékelés eredményeképpen sor került a jelenlegi makrogazdasági kiigazítási program aktualizálására, amely tükrözi a ciprusi hatóságok által 2013 második negyedévéig tett lépéseket.
(6)
Miután a 472/2013/EU rendelet hatályba lépett, a makrogazdasági kiigazítási programot tanácsi végrehajtási határozat formájában kell elfogadni. Az egyértelműség és a jogbiztonság érdekében a programot a 472/2013/EU rendelet 7. cikkének (2) bekezdése alapján újból el kell fogadni. A program tartalmának meg kell egyeznie a 2013/236/EU határozattal elfogadott programéval, azonban ki kell egészülnie az említett határozat 1. cikkének (2) bekezdésével összhangban elvégzett értékelés eredményeivel is. Ezzel egy időben hatályon kívül kell helyezni a 2013/236/EU határozatot.
(7)
A Bizottság az EKB és az IMF közreműködésével elvégezte az egyeztetett intézkedések végrehajtása terén elért előrelépésre, valamint eredményességükre és gazdasági-társadalmi hatásukra vonatkozó első értékelést. Ennek eredményeképpen a pénzügyi ágazat reformja, valamint a fiskális politikai és strukturális reformok terén különösen az alábbiakat érintően sor került az egyetértési megállapodás aktualizálására: i. a tőkekorlátozás fokozatos enyhítésére vonatkozó ütemterv; ii. új irányítási struktúrára vonatkozó jogi keretrendszer létrehozása az állami részesedés kezelésére a szövetkezeti hitelintézetek ágazatában; iii. cselekvési terv a pénzmosás elleni küzdelemmel kapcsolatban; iv. a Cyprus Popular Bankban elhelyezett tartalékalapokra és nyugdíjalapokra vonatkozó kompenzációs rendszer; v. a szükséges nemzeti források rendelkezésre állásának biztosítása a strukturális és más uniós alapokból finanszírozott projektek nemzeti hozzájárulásainak fedezésére; vi. az állami támogatások tervezett reformjának részletezése; valamint vii. részletes politikai javaslatok kidolgozása az aktivizálási politika terén, továbbá gyors intézkedések megvalósítása a fiatalok lehetőségeinek növelése és foglalkoztathatósági kilátásaik javítása érdekében. A pénzügyi, fiskális és strukturális területek átfogó és ambiciózus reformjának végrehajtása révén meg kell őrizni a ciprusi államadósság középtávú fenntarthatóságát.
(8)
Ciprus átfogó szakpolitikai intézkedéscsomagjának végrehajtása során célszerű, hogy a Bizottság további szakpolitikai tanácsokat, egyes területeken pedig technikai segítséget nyújtson. Amennyiben egy makrogazdasági kiigazítási programot végrehajtó tagállam nem rendelkezik megfelelő igazgatási kapacitásokkal, a Bizottságtól technikai segítséget kérhet, amely ebből a célból szakértői csoportokat hozhat létre.
(9)
A ciprusi hatóságok a hatályos nemzeti szabályoknak és gyakorlatoknak megfelelően kikérik a szociális partnerek és a civil társadalmi szervezetek véleményét a makrogazdasági kiigazítási program előkészítése, végrehajtása, monitoringja és értékelése során,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
(1) A fenntartható gazdasági növekedési pályára való visszatérés, valamint a költségvetési és pénzügyi stabilitás helyreállításának megkönnyítése érdekében Ciprus következetesen végrehajtja a makrogazdasági kiigazítási programot (a továbbiakban: a program), amelynek fő elemeit e határozat 2. cikke tartalmazza.
(2) A Bizottság az EKB és adott esetben az IMF közreműködésével elvégzi a program végrehajtása terén a Ciprus által elért előrehaladás monitoringját. Ciprus teljes mértékben együttműködik a Bizottsággal és az EKB-val. Mindenekelőtt minden olyan információt közöl velük, amelyet a program monitoringjához szükségesnek találnak. A ciprusi hatóságok előzetes egyeztetést folytatnak a Bizottsággal, az EKB-val és az IMF-fel azoknak a politikáknak az elfogadását illetően, amelyek nem szerepelnek e határozatban, de jelentősen befolyásolhatják a programcélok teljesítését.
(3) A Bizottság az EKB-val és adott esetben az IMF-fel együttműködve, a ciprusi hatóságokkal együtt megvizsgálja a program azon módosításait és frissítéseit, amelyekre annak érdekében lehet szükség, hogy megfelelően figyelembe vegyék többek között a makrogazdasági és költségvetési előrejelzések és a tényleges adatok közötti jelentős eltéréseket (beleértve a foglalkoztatást), a negatív átgyűrűző hatásokat, valamint a makrogazdasági és pénzügyi sokkokat.
A program zökkenőmentes végrehajtása érdekében és az egyensúlyhiányok fenntartható módon történő megszüntetése céljából a Bizottság a költségvetési, pénzpiaci és strukturális reformokkal kapcsolatban folyamatos tanácsadást és útmutatást biztosít az ország számára.
A Bizottság rendszeres időközönként értékeli a program gazdasági hatását, és ajánlást tesz a növekedés és munkahelyteremtés fokozásához, a szükséges költségvetési konszolidáció biztosításához és a káros társadalmi hatások minimalizálásához szükséges korrekciókra. Nyilvánosságra kell hozni a makrogazdasági kiigazítási programot, annak céljait és a kiigazítás várható szerkezetét.
2. cikk
(1) A program fő céljai a következők: a ciprusi bankszektor stabilitásának helyreállítása; a folyamatban lévő költségvetési konszolidáció folytatása és strukturális reformok végrehajtása a versenyképesség, valamint a fenntartható és kiegyensúlyozott növekedés támogatása érdekében. A program kezeli az euroövezet pénzügyi stabilitása tekintetében Cipruson felmerülő kockázatokat, és célja, hogy minél előbb stabil és fenntartható gazdasági és pénzügyi helyzet alakuljon ki, és az ország ismét képes legyen önmagát teljes körűen a nemzetközi pénzügyi piacokról finanszírozni. A program kellő mértékben figyelembe veszi a Szerződés 121., 126., 136. és 148. cikke alapján Ciprusnak címzett tanácsi ajánlásokat, valamint a Ciprus által az ajánlásoknak való megfelelés érdekében tett intézkedéseket, és egyúttal a szükséges szakpolitikai intézkedések kiszélesítésére, megerősítésére és elmélyítésére irányul.
(2) Ciprus magas színvonalú, tartós intézkedésekkel folytatja a túlzotthiány-eljárás keretében vállalt kötelezettségeinek megfelelő költségvetési konszolidációt, a kiszolgáltatott helyzetben lévő csoportokra gyakorolt hatás minimalizálása mellett.
(3) Ciprus felkészül további konszolidációs intézkedések meghozatalára annak érdekében, hogy 2016-ig a GDP 3 %-a alá csökkentse a hiányt. Konkrétabban: a hátrányos makrogazdasági hatások miatti bevételkiesés vagy a megnövekedett szociális kiadások esetén a ciprusi kormány felkészül arra, hogy további intézkedéseket tegyen a programcélok fenntartása érdekében, többek között a diszkrecionális kiadások csökkentésével, a kiszolgáltatott helyzetben lévő csoportokra gyakorolt hatás minimalizálása mellett. A programidőszak során a programban tervezettnél nagyobb összegben befolyó pénzbevételt, ideértve bármely váratlan bevételt, megtakarításra vagy adósságcsökkentésre kell felhasználni. A programcélok túlteljesítése esetén, amennyiben ez tartósnak tekinthető, a későbbi években csökkenhet a kiegészítő intézkedések iránti igény.
(4) Ciprus továbbra is gondoskodik a strukturális és más európai uniós alapokból származó támogatások megfelelő végrehajtásáról, figyelemmel a program költségvetési céljaira. Az uniós alapokból származó források eredményes felhasználása érdekében a ciprusi kormány biztosítja, hogy az európai strukturális és beruházási alapok (ERFA, ESZA, Kohéziós Alap, EMVA és EHA/ETHA) vonatkozásában a 2007-2013 és a 2014-2020 programozási időszak során rendelkezésre álljanak a szükséges nemzeti források a nemzeti hozzájárulások - köztük a nem elszámolható kiadások - fedezésére, figyelembe véve az Európai Beruházási Bank által nyújtott finanszírozási lehetőségeket is. A ciprusi hatóságok biztosítják a jelenlegi és a jövőbeni programok végrehajtásához szükséges intézményi kapacitás javítását, valamint az irányító hatóságok és végrehajtó szervek megfelelő személyi állományának rendelkezésre állását.
(5) A pénzügyi ágazat stabilitásának helyreállítása érdekében Ciprus folytatja a bankszektor mélyreható reformját és szerkezetátalakítását, és - feltőkésítéssel, likviditási helyzetük kezelésével és felügyeletük fokozásával - megerősíti az életképes bankokat. A program a következő intézkedéseket és eredményeket irányozza elő:
a)
a bankszektor likviditási helyzetének szoros monitoringja. A tőke szabad mozgására vonatkozó átmeneti korlátozások (többek között a készpénzfelvétel, a kifizetések és transzferek korlátai) szoros monitoringja. A cél az, hogy a korlátozás csak addig álljon fenn, amíg az a pénzügyi rendszer stabilitását érintő súlyos kockázatok enyhítése érdekében feltétlenül szükséges. Közzéteszik a tőkekorlátozás fokozatos enyhítésére vonatkozó, mérföldköveken és a program végrehajtásának előrehaladásán alapuló, a bankok likviditási helyzetét figyelembe vevő ütemtervet. A központi banki finanszírozásra vagy állami támogatásra támaszkodó belföldi bankok finanszírozásra és tőkeszükségletre vonatkozó középtávú terveinek reálisan tükrözniük kell a bankszektorban várható hitelállomány-leépítést, és mérsékelniük kell a központi bankok által nyújtott hitelektől való függést, miközben el kell kerülniük eszközeik kényszereladását és a hitelszűkét. A likviditási minimumkövetelményekre vonatkozó szabályokat aktualizálni kell a jövőbeli túlzott kibocsátási koncentráció elkerülése céljából;
b)
a szükséges szabályozási feltételek elfogadása az elsődleges alapvető tőkére (core Tier 1) vonatkozó tőkemegfelelési mutató minimumának 2013 végéig 9 %-ra való növelése tekintetében;
c)
intézkedések végrehajtása annak érdekében, hogy minimalizálni lehessen a bankok szerkezetátalakítása miatt az adófizetőkre háruló költségeket. Az állami támogatás igénybevétele előtt az alultőkésített kereskedelmi és szövetkezeti hitelintézetek a lehető legnagyobb mértékben magánforrásokból tőkeemelést hajtanak végre. Az állami támogatás nyújtását megelőzően a szerkezetátalakítási terveket az állami támogatásra vonatkozó szabályoknak megfelelően hivatalosan jóvá kell hagyni. A tőkehiányos kereskedelmi bankok, ha az egyéb eszközök nem megfelelőek, az állami támogatásokra vonatkozó eljárásoknak megfelelően feltőkésítési támogatást igényelhetnek;
d)
hitelnyilvántartás létrehozása, a hitel-keletkeztetési és -kezelési folyamatok hatályos szabályozási keretének felülvizsgálata és szükség esetén módosítása, a kereskedelmi bankok irányításának megerősítését célzó jogszabályok elfogadása;
e)
a bankok irányításának megerősítése, többek között a független igazgatótanácsi tagok vagy velük kapcsolatban álló felek számára nyújtott hitelezés tilalma;
f)
a nemteljesítő hitelek lehető legnagyobb mértékű visszafizettetése, miközben vissza kell szorítani a hitelfelvevők stratégiai nemteljesítésére irányuló ösztönzőket. Ez magában foglalja a biztosíték felhasználására vonatkozó korlátozások enyhítését, valamint a nemteljesítő hitelek megfelelő monitoringját és kezelését;
g)
a szövetkezeti hitelintézetekre és a kereskedelmi bankokra vonatkozó szabályozás és felügyelet összehangolásának teljesítése;
h)
a szövetkezeti hitelintézeti szektor jövőbeli struktúrájára, működésére és életképességére vonatkozó, a Central Bank of Cyprus által - a Bizottsággal, az EKB-val és az IMF-fel folytatott egyeztetést követően - kidolgozott stratégia végrehajtása;
i)
meg kell erősíteni a vállalati és háztartási szektor eladósodottságának nyomon követését, és létre kell hozni a magánszektor adósságának célzott átstrukturálását lehetővé tevő keretet, annak érdekében, hogy ezzel elősegítsék az újbóli hitelezést, és csökkentsék a hitelfelvételhez kapcsolódó megkötéseket;
j)
a pénzmosás elleni küzdelem keretrendszerének további tökéletesítése, valamint jobb ügyfél-átvilágítási és jogalany-átláthatósági gyakorlaton alapuló cselekvési terv végrehajtása, összhangban a legjobb gyakorlattal;
k)
szabályozás benyújtása a tőkeérték szintjének megfelelő önkéntes felügyeletre vonatkozóan;
l)
a helyszínen kívüli rendszeres bankfelügyelet stresszteszttel való kibővítése;
m)
kötelező közzétételi követelmények bevezetése annak biztosítására, hogy a bankok rendszeresen közöljék a piacokkal a banki műveletek szerkezetátalakítása terén elért előrelépést; valamint
n)
új irányítási struktúrára vonatkozó jogi keretrendszer létrehozása a szövetkezeti hitelintézetek ágazatában való állami részesedés kezelésére.
(6) A ciprusi hatóságok 2013 során szigorúan végrehajtják a 2013. évi (módosított) költségvetési törvényt, beleértve a pénzügyi támogatás első részletének odaítélése előtt elfogadott, legalább 351 millió EUR-t (a GDP 2,1 %-át) kitevő újabb tartós intézkedéseket. Ciprus elfogadja a következő intézkedéseket:
a)
a gépjárművekre vonatkozó adórendszer reformja környezetvédelmi megfontolások figyelembevételével és középtávon többletbevétel elérése céljából;
b)
a Cyprus Popular Bankban elhelyezett tartalékalapokra és nyugdíjalapokra vonatkozó kompenzációs rendszer létrehozása, amely révén ezek az alapok a Bank of Cyprus ilyen alapjaiéhoz hasonló kezelésben részesülnek, és amely figyelembe veszi az egyes alapok cash-flow és aktuáriusi helyzetét, továbbá csökkenti az államháztartási hiányra mért hatást. Tekintettel ezen alapok szociális jóléti jellegére, lehetőség van a 2013. évi államháztartási hiánycél e rendszer költségvetési hatását figyelembe vevő módosítására; valamint
c)
a 2012 decembere óta elfogadott konszolidációs intézkedések teljes mértékű végrehajtása.
(7) Ciprus 2014. január 1-jétől a következő intézkedéseket alkalmazza:
a)
a kiadási oldalon a költségvetésnek tartalmaznia kell a következőket: a célzottság javítása révén a szociális juttatásokra fordított teljes összeg csökkentése; a közalkalmazotti és a szélesebb állami szektorbeli bérek és túlóra-kifizetések további csökkentése; a diákok és a nyugdíjasok térítéses közlekedési bérletének bevezetése és strukturális reformok bevezetése az oktatásban a forrásfelhasználás javítása érdekében; valamint
b)
a bevételi oldalon a 2014. évi költségvetésnek tartalmaznia kell a következőket: az állami és a magánszektorbeli munkavállalók bruttó jövedelmére kivetett ideiglenes járulék kiterjesztése 2016. december 31-ig; a hozzáadottérték-adó és a jövedéki adó emelése; valamint az általános társadalombiztosítási rendszerbe fizetett járulékok növelése.
(8) Az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának biztosítása érdekében Ciprus fiskális-strukturális reformokat hajt végre, amelyek többek között a következő intézkedéseket és eredményeket tartalmazzák:
a)
adott esetben az általános és az állami szektorbeli nyugdíjrendszer további reformja annak érdekében, hogy a rendszer - a nyugdíjak megfelelőségének fenntartása mellett - hosszú távon életképes legyen. A reformlehetőségekről aktuáriusi tanulmányt kell készíteni;
b)
az egészségügyi kiadások növekedésének kontrollja az alapvető egészségügyi ellátás számára szükséges elegendő eszköz biztosítása érdekében, a finanszírozási struktúra fenntarthatóságának és az állami egészségügyi ellátás hatékonyságának erősítése révén; nemzeti egészségügyi rendszer végrehajtása, pénzügyi fenntarthatóságának garantálása és a teljes körű lefedettség biztosítása mellett;
c)
a közkiadások és a költségvetési folyamat hatékonyságának fokozása a jobb államháztartás-irányítás részét képező hatékony középtávú költségvetési keret révén, ezáltal hozzájárulva az alapvető szakpolitikák - például az oktatás és az egészségügy - számára szükséges elegendő eszköz biztosítását figyelembe vevő költségvetési konszolidációs erőfeszítésekhez. Ennek a keretrendszernek teljes mértékben meg kell felelnie a 2011/85/EU tanácsi irányelvnek (3), valamint a 2012. március 2-án Brüsszelben aláírt, a gazdasági és monetáris unióbeli stabilitásról, koordinációról és kormányzásról szóló szerződésnek;
d)
a köz- és magánszféra közötti partnerségek megfelelő, a legjobb gyakorlat alapján kialakított jogi és intézményi keretének elfogadása;
e)
az állami tulajdonú és részben állami tulajdonú vállalatok stabil vállalatirányítási rendszerének kialakítását célzó program kidolgozása, valamint privatizációs terv kezdeményezése a gazdasági hatékonyság javítása és az adósság fenntarthatóságának helyreállítása céljából;
f)
átfogó reformterv kidolgozása és végrehajtása az adóbeszedés és -igazgatás hatékonyságának és eredményességének javítása céljából, többek között az adócsalás és az adókikerülés elleni küzdelemmel kapcsolatos, valamint a nemzetközi adóügyi együttműködést és az adózással kapcsolatos információk cseréjét szabályozó törvények és előírások teljes mértékű és megfelelő időben történő alkalmazhatóságának megőrzését célzó intézkedésekkel;
g)
az ingatlanadó rendszerének reformja;
h)
a közigazgatás reformja működésének és költséghatékonyságának javítása céljából, különösen a közszolgáltatások méretének, foglalkoztatási feltételeinek és működési felépítésének felülvizsgálata révén, a cél a kormányzati források hatékony felhasználásának biztosítása és minőségi szolgáltatás nyújtása a lakosság számára; továbbá
i)
a szociális jóléti ellátások általános rendszerének és szintjeinek reformja, a források hatékony felhasználása céljából és annak biztosításához, hogy kialakuljon a jóléti támogatások és a munkavállalásra ösztönző intézkedések megfelelő egyensúlya. Az állami támogatások tervezett reformjának biztosítania kell, hogy a szociális támogatás biztonsági hálóként szolgáljon, és - a munkavállalásra irányuló ösztönzők fenntartása mellett - biztosítson minimumjövedelmet azok számára, akik nem tudják elérni az alapvető életszínvonalat; valamint
j)
átfogó audit végzése az államháztartás tekintetében többek között annak értékelésére, hogy milyen okok vezettek a túlzott adósságszint kialakulásához.
(9) Ciprus biztosítja, hogy a bérindexálás felfüggesztése a tágabb értelemben vett állami szférában a program végéig érvényben maradjon. A minimálbér bármely módosításának elfogadása előtt egyeztetni kell a szociális partnerekkel, és a módosításnak összhangban kell lennie a gazdasági és munkaerő-piaci fejleményekkel.
(10) Ciprus részletes politikai javaslatokat dolgoz ki az aktivizálási politikái terén fennálló hiányosságok kezelésére, továbbá gyors intézkedéseket tesz a fiatalok lehetőségeinek növelése és foglalkoztathatósági kilátásaik javítása érdekében, összhangban az ifjúsági garancia létrehozásáról szóló tanácsi ajánlással (4). A fiataloknak szóló intézkedések tervezésének, irányításának és végrehajtásának jól kell illeszkednie az aktivizálási politikák tágabb rendszeréhez, valamint összhangban kell állnia a szociális jóléti rendszer reformjával és az elfogadott költségvetési célokkal.
(11) A 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) teljes körű végrehajtása érdekében Ciprus elfogadja az ágazatspecifikus jogszabályok még hátralévő szükséges módosításait. A szolgáltatások piacán meg kell szüntetni az indokolatlan korlátokat, különösen a szabályozott szakmákkal összefüggésben. Az illetékes versenyhatóság működésének javítása, valamint a nemzeti szabályozási hatóságok függetlenségének és hatáskörének biztosítása révén javítani kell a versenyjogi keretet.
(12) Ciprus biztosítja a tulajdonilap-kiadással kapcsolatos hátralék csökkentését, és lépéseket tesz annak érdekében, hogy az ingatlanvásárlás esetén mihamarabb megtörténjen a jelzálog törlése, illetve az új jelzálog bejegyzése a tulajdoni lapon, valamint garantált időtartamot állapít meg az építési engedélyek és a tulajdoni lapok kiadására vonatkozóan.
(13) Ciprus módosítja a jelzáloggal terhelt ingatlanok kényszereladási eljárására vonatkozó szabályokat, és a lehető legrövidebb időn belül lehetővé teszi a magánárverések lebonyolítását. A bírósági eljárásokat fel kell gyorsítani, és a program befejezéséig meg kell szüntetni az ügyhátralékokat. Ciprus lépéseket tesz turizmusa versenyképességének fokozása céljából, a beazonosított számszerűsített - többek között a 2011-2015 közötti időszakra vonatkozó, nemrégiben módosított turisztikai stratégiában szereplő - célok végrehajtásához vezető, konkrét cselekvési terv létrehozása révén. Ciprus jelentést készít a repüléspolitikai stratégia alapjául szolgáló légi összeköttetési szükségletekről.
(14) A 2009/72/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) 44. cikkének (2) bekezdése és a 2009/73/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) 49. cikkének (1) bekezdése ellenére Ciprus az energiaszektorban teljes körűen végrehajtja a harmadik energiacsomagot. Ciprus fontolóra veszi az említett cikkekben biztosított eltérések igénybevételét. Ezzel párhuzamosan ki kell dolgozni a ciprusi energiaszektor átalakítására vonatkozó átfogó fejlesztési tervet. A terv a következőkre terjed ki:
a)
a földgázkitermeléshez szükséges infrastruktúra ütemterve, amely figyelembe veszi a kereskedelmi lehetőségeket és kockázatokat;
b)
az átalakított energiaszektor és a gázexport szabályozási rendszerének és piacszervezésének átfogó körvonalazása, beleértve a bevételek maximalizálását célzó, a tengeri földgázra vonatkozó megfelelő értékesítési renszert is; valamint
c)
a szénhidrogén-készletek kezelésére irányuló intézményi keret létrehozásának terve, beleértve egy - a nemzetközileg elismert legjobb gyakorlatok alapján felállított - erőforrásalapot, amely megkapná és kezelné a tengeri földgázkitermelésből származó állami bevételeket.
(15) Ciprus kérelmet nyújt be a Bizottsághoz a programidőszakra szóló technikai segítségnyújtásra vonatkozóan. A kérelemben meg kell jelölni azokat a területeket, amelyekre vonatkozóan a ciprusi hatóságok a makrogazdasági kiigazítási program végrehajtása szempontjából nélkülözhetetlennek tartják a technikai segítségnyújtást vagy más tanácsadói szolgáltatást.
3. cikk
A 2013/236/EU határozat hatályát veszti.
4. cikk
Ennek a határozatnak a Ciprusi Köztársaság a címzettje.
Kelt Brüsszelben, 2013. szeptember 13-án.