PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1269/2012
ze dne 21. prosince 2012,
kterým se na základě částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009 mění prováděcí nařízení (EU) č. 585/2012, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících mimo jiné z Ruska
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 3, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 954/2006 (2) Rada v návaznosti na šetření (dále jen „původní šetření“) uložila konečné antidumpingové clo na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Chorvatska, Rumunska, Ruska a Ukrajiny. Opatření měla podobu valorického antidumpingového cla v sazbě 24,1 % uloženého na dovoz od jednotlivě vyjmenovaných vyvážejících výrobců z Ruska, se zbytkovou celní sazbou 35,8 % na dovoz od všech ostatních společností z Ruska. Konečné antidumpingové clo pro skupinu, která je předmětem tohoto přezkumného šetření, OAO TMK (dále jen „skupina TMK“ nebo „žadatel“), složenou ze společností OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant a OAO Seversky Tube Works, bylo uloženo v sazbě 35,8 %, což odpovídá zbytkové celní sazbě.
(2)
Nařízením (ES) č. 812/2008 (3) Rada po zahájení prozatímního přezkumu, o které požádala skupina TMK podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, (dále jen „přezkumné šetření“) změnila konečné antidumpingové clo na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pro skupinu TMK na 27,2 %.
(3)
Prováděcím nařízením (EU) č. 585/2012 (4) Rada na základě přezkumu před pozbytím platnosti (dále jen „šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti“) zachovala opatření uložená nařízením (ES) č. 954/2006 na dovoz bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Ruska a Ukrajiny.
(4)
Opatřeními platnými v současné době jsou proto opatření uložená prováděcím nařízením (EU) č. 585/2012. Na skupinu TMK složenou ze společností OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant a OAO Seversky Tube Works se vztahuje antidumpingové clo v sazbě 27,2 %.
1.2 Zahájení částečného prozatímního přezkumu
(5)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) (5) Komise dne 14. října 2011 informovala o zahájení částečného prozatímního přezkumu antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Ruska podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení.
(6)
Přezkum, jehož rozsah je omezen na posouzení dumpingu, byl zahájen na základě odůvodněné žádosti podané skupinou TMK. V žádosti poskytl žadatel důkazy prima facie o tom, že k vyrovnání účinků dumpingu působícího újmu není nutno nadále zachovávat současnou úroveň opatření.
1.3 Dotčené strany
(7)
Komise o zahájení částečného prozatímního přezkumu oficiálně informovala žadatele, orgány země vývozu a výrobní odvětví v Unii. Zúčastněné strany dostaly možnost předložit písemně svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(8)
Aby Komise získala informace potřebné pro své šetření, zaslala žadateli dotazník, na který odpověděl v dané lhůtě.
(9)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro zjištění úrovně dumpingu. V prostorách žadatele a jeho obchodních společností ve spojení ZAO TMK Trade House (Moskva), TMK Warehouse Complex LLC (Lytkarino), TMK Europe GmbH (Kolín nad Rýnem), TMK Italia s.r.l. (Lecco) a TMK Global S.A. (Ženeva) byly provedeny inspekce.
1.4 Období přezkumného šetření
(10)
Šetření úrovně dumpingu se týkalo období od 1. října 2010 do 30. září 2011 (dále jen „období přezkumného šetření“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(11)
Dotčený výrobek je tentýž jako výrobek vymezený v prováděcím nařízení (EU) č. 585/2012, jímž byla uložena v současnosti platná opatření, tj. bezešvé trubky a duté profily ze železa nebo oceli, kruhového průřezu, s vnějším průměrem nejvýše 406,4 mm, s hodnotou uhlíkového ekvivalentu (CEV) nejvýše 0,86 podle vzorce a chemického rozboru Světového svářečského institutu (IIW) (6), pocházející z Ruska, v současnosti kódů KN ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 a ex 7304 59 93 (dále jen „dotčený výrobek“ nebo „bezešvé trubky a duté profily“).
2.2 Obdobný výrobek
(12)
Shodně s tím, co bylo zjištěno během původního šetření, jakož i během šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti, potvrdilo stávající šetření, že výrobek vyráběný v Rusku a vyvážený do Unie, výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu Ruska a výrobek, který v Unii vyrábějí a prodávají výrobci z Unie, má stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejná konečná použití. Proto se tyto výrobky považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. DUMPING
3.1 Dumping dovozu během období přezkumného šetření
3.1.1 Běžná hodnota
(13)
Prodej na domácím trhu se uskutečňoval prostřednictvím společností ve spojení, ZAO TMK Trade House a TMK Warehouse, které bezešvé trubky a duté profily následně dále prodávaly nezávislým odběratelům v Rusku.
(14)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo nejdříve u každého vyvážejícího výrobce posuzováno, zda byl celkový objem jeho domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům reprezentativní ve srovnání s celkovým objemem jeho vývozu do Unie, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie. Šetření prokázalo, že domácí prodeje byly u všech vyvážejících výrobců reprezentativní.
(15)
Dále bylo posuzováno, zda byl prodej každého typu obdobného výrobku prodávaného vyvážejícím výrobcem na jeho domácím trhu dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej konkrétního typu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní, pokud celkový objem tohoto typu výrobku prodaného žadatelem na domácím trhu nezávislým odběratelům v období přezkumného šetření představoval alespoň 5 % celkového objemu jeho prodeje srovnatelného typu výrobku na vývoz do Unie.
(16)
Podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení bylo následně posuzováno, zda lze domácí prodej každého typu výrobku, jenž byl prodáván v reprezentativním množství, považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku. Za tímto účelem se u každého vyváženého typu výrobku určil podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu za období přezkumného šetření.
(17)
V případě těch typů výrobku, u nichž se více než 80 % objemu prodeje na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší než náklady a jejichž vážená průměrná prodejní cena byla rovna výrobním nákladům na jednotku nebo vyšší, byla běžná hodnota jednotlivých typů výrobku určena jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje daného typu na domácím trhu bez ohledu na to, zda šlo o prodej ziskový, či nikoli.
(18)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku nepřesahoval 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážená průměrná cena daného typu výrobku nedosahovala výrobních nákladů na jednotku, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, která byla určena jako vážená průměrná cena pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku uskutečněného během období přezkumného šetření.
(19)
Běžná hodnota pro nereprezentativní typy (tj. ty, jejichž domácí prodej představoval méně než 5 % prodeje na vývoz do Unie, nebo ty, jež nebyly na domácím trhu prodávány vůbec) byla vypočtena na základě výrobních nákladů na typ výrobku, k nimž byla přičtena částka za prodejní, správní a režijní náklady a za zisky. V případě existence domácího prodeje byl pro dotčené typy výrobků použit zisk z běžných obchodních transakcí na domácím trhu pro daný typ výrobku. V případě, že se domácí prodej neuskutečnil, byl použit průměrný zisk.
(20)
Pokud jde o výrobní náklady, a zejména o náklady na energii, bylo přezkoumáno, zda ceny plynu placené vyvážejícími výrobci přiměřeně odrážejí náklady spojené s výrobou a distribucí plynu.
(21)
Bylo zjištěno, že domácí cena plynu placená vyvážejícími výrobci tvořila zhruba jednu třetinu vývozní ceny zemního plynu z Ruska. V tomto ohledu nasvědčují všechny dostupné údaje tomu, že domácí ceny plynu v Rusku jsou regulované a jsou výrazně nižší než tržní ceny zemního plynu na neregulovaných trzích. Vzhledem k tomu, že náklady na plyn nebyly podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení v záznamech vyvážejících výrobců přiměřeně zohledněny, musely být odpovídajícím způsobem upraveny. Jelikož nebyly k dispozici žádné dostatečně reprezentativní nezkreslené ceny plynu týkající se ruského domácího trhu, bylo uznáno za vhodné, aby se při úpravě vycházelo v souladu s čl. 2 odst. 5 z informací z jiných reprezentativních trhů. Upravená cena byla založena na průměrné ceně ruského plynu při prodeji na vývoz na německo-české hranici (Waidhaus), upravené s přihlédnutím k místním distribučním nákladům. Waidhaus, hlavní centrum prodeje ruského plynu do Unie, která je největším trhem pro ruský plyn a zároveň má ceny přiměřeně odrážející náklady, lze považovat za reprezentativní trh ve smyslu čl. 2 odst. 5 základního nařízení.
(22)
Po zveřejnění konečných závěrů skupina TMK tvrdila, že úprava na základě ceny plynu byla v rozporu s čl. 2 odst. 5 základního nařízení a s bodem 2.2.1.1 antidumpingové dohody WTO. Jak je uvedeno v 21. bodě odůvodnění, bylo zjištěno, že domácí cena plynu placená skupinou TMK tvořila zhruba jednu třetinu vývozní ceny zemního plynu z Ruska. Jelikož v záznamech vyvážejících výrobců nebyly přiměřeně zohledněny náklady na zemní plyn, jak stanoví čl. 2 odst. 5 základního nařízení, musely být odpovídajícím způsobem upraveny. Tvrzení skupiny TMK se považuje za nepodložené a jelikož pro ně neexistují žádné důkazy, bylo zamítnuto.
3.1.2 Vývozní cena
(23)
Je třeba poznamenat, že určitý objem vývozu dotčeného výrobku nebyl skupinou TMK uveden, protože se domnívala, že tyto ocelové trubky a duté profily nespadají do oblasti působnosti šetření. Během inspekcí na místě byly útvarům Komise předloženy vzorky ve formě příčných průřezů výrobku, který údajně nespadá do definice výrobku, před jeho dalším zpracováním a po něm, nelze je však považovat za přesvědčivý důkaz.
(24)
Po přezkoumání této otázky byl učiněn závěr, že tyto ocelové trubky a duté profily do definice výrobku spadají. Při výpočtu dumpingu bylo proto přihlédnuto k odpovídajícím vývozním transakcím.
(25)
Během slyšení, které proběhlo dne 9. listopadu 2012 a jemuž předsedal úředník pro slyšení, skupina TMK tvrdila, že by chtěla řešit zejména problém celního zařazení, který byl zmíněn při zveřejnění konečných závěrů a jehož důsledkem bylo podle ní zvýšení jejího dumpingového rozpětí asi o 13-14 %. Skupina TMK vyjádřila překvapení nad skutečností, že tyto výrobky jsou považovány za výrobky spadající do oblasti působnosti šetření, a zopakovala, že tento objem vývozu nebyl uveden z toho důvodu, že tyto výrobky jsou „polotovary“ („blanks“, rovněž nazývané „duté prvky“), a nikoli trubky, a proto podle ní nespadají do definice výrobku. Dále uvedla, že ve skutečnosti tuto záležitost řešily útvary Komise během inspekce na místě jen velmi zběžně. V tomto ohledu je třeba uvést, že samotná skupina TMK v jednom svém podání ze dne 31. srpna 2012 uvedla, že „otázka týkající se toho, zda by ‚duté prvky‘ kódu KN 7304 59 10 měly být zařazeny do oblasti působnosti tohoto šetření, či nikoli, byla během šetření důkladně projednávána“. Ve skutečnosti měly Evropský svaz pro ocelové trubky („ESTA“) i skupina TMK několikrát příležitost vyjádřit k této otázce své připomínky. Kromě toho je třeba uvést, že útvary Komise požádaly dovozce, kteří jsou ve spojení s TMK, aby vyplnili přílohu dotazníku, a získané informace během inspekce na místě ověřily, aby shromáždily veškeré příslušné informace. Tvrzení, že tuto otázku řešily útvary Komise během šetření jen velmi „zběžně“ a že tyto výrobky byly považovány za výrobky spadající do definice výrobku, bylo nesprávné, a proto bylo odmítnuto.
(26)
Skupina TMK kromě toho uvedla, že zahrnutí tohoto objemu vývozu bylo protiprávní a neodůvodněné, jelikož útvary Komise neprokázaly, že tyto trubky nebyly „neopracované“, a že závěry ve smyslu, že tyto „polotovary“ jsou „meziprodukty“ (nebo částečně opracovanými produkty), jsou neopodstatněné.
(27)
Zaprvé je třeba připomenout, že výrobky spadající do kódů KN 7304 39 10 a 7304 59 10 jsou „trouby, trubky a duté profily“, bezešvé, ze železa (jiného než litiny) nebo z oceli, „neopracované, rovné a s rovnoměrnou tloušťkou stěny, výhradně pro výrobu trub a trubek o jiném průřezu a tloušťce stěny“. Vysvětlivka k podpoložkám 7304 39 10 a 7304 59 10 uvádí, že zahrnují „ocelové bezešvé trubky vyrobené zpravidla protažením a válcováním za tepla nebo protažením a tažením za tepla; jsou zpravidla nazývány polotovar (‚blanks‘). Jsou určeny k dalšímu přepracování na trubky jiného tvaru a jiné tloušťky stěny s přesnějšími rozměrovými tolerancemi. Předkládají se s hrubě odstřiženými konci a s odstraněnými otřepy, ale jinak jsou nedokončené. Jejich vnější i vnitřní povrch je hrubý a nejsou na nich odstraněny okuje. Nejsou naolejovány, pozinkovány ani barveny“. Po zvážení argumentů předložených ze strany skupiny TMK a ESTA se dospělo k názoru, že na základě různých dokumentů shromážděných během inspekcí na místě (objednávek odběratele a specifikací, smluv mezi společnostmi, faktur vystavených dovozci ve spojení, popisu normy ISO 9809-1) jsou tyto trubky skutečně „meziprodukty“ v tom smyslu, že musí odpovídat určitým požadavkům a specifikacím, jako je „vysoká kvalita trubek válcovaných za tepla pro válce, typu oceli 34CrMo4 podle UNI EN 10083-1 a DIN 1629 ‚žíhané za surova‘ a ‚ohlazené na koncích‘ a rozměrů specifikovaných v objednávce“. Kromě toho i další požadavky, které jsou uvedeny v objednávce odběratele a specifikacích, jako je „ultrazvukové zkoušení za účelem odhalení přípustných závad, kontroly tloušťky, ovalizace a rovnosti“, dokládají další zpracování těchto trubek, což není případ tzv. polotovarů („blanks“).
(28)
Skupina TMK tvrdila, že vlastnosti „žíhané za surova“ a „ohlazené na koncích“ se nevyskytují mezi kritérii uvedenými ve znění příslušných kódů KN ani ve znění vysvětlivky za účelem určení toho, zda je trubka „neopracovaná“. V této souvislosti je třeba uvést, že znění položek a příslušných vysvětlivek neobsahují vždy vyčerpávající seznam všech vlastností dotčeného výrobku. Zařazení výrobků, jako jsou dotčené výrobky, které sdílejí vlastnosti různých druhů zboží, závisí na nejdůležitějších vlastnostech dováženého zboží. I když tedy tyto vlastnosti nejsou mezi kritérii uvedenými ve znění příslušných kódů KN a ve znění vysvětlivky, zůstávají přesto skutečnostmi, které mají význam pro posouzení toho, zda určité typy výrobků lze považovat za „neopracované“, či nikoli, a tedy zda spadají do kódů KN 7304 39 10 a 7304 59 10.
(29)
Skupina TMK rovněž tvrdila, že tyto trubky nebyly žíhané, jelikož nebyly tepelně opracovány, jak bylo uvedeno v certifikátech o továrních zkouškách. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že v kupních specifikacích odběratele jsou uvedeny rozporné informace, jelikož je v nich zmíněno tepelné opracování tohoto výrobku. Odkaz na tyto kupní specifikace je učiněn v jiných dokumentech, jako je prohlášení výrobce vydané skupinou TMK a specifikace ke smlouvám podepsaným skupinou TMK a jeho odběratelem, který není ve spojení.
(30)
Dále bylo uvedeno, že ve výše zmíněných smlouvách mezi společnostmi, které poskytla skupina TMK během inspekcí na místě, byly tyto výrobky původně zařazeny pod jiný kód KN (na nějž se vztahují opatření) a jejich zařazení bylo poté změněno na kód KN, na nějž se opatření nevztahují (i během období šetření), i když na základě dostupných informací nedošlo k žádným změnám v objednávce odběratele ani ve specifikacích výrobku. Skupina TMK tvrdila, že tato změna kódu KN nebyla relevantní, jelikož podle platných pravidel celního zařazení hrají roli objektivní vlastnosti zboží v době jejich dovozu do Unie. Objektivní vlastnosti zboží v době jejich dovozu do Unie jsou sice významným hlediskem, ale skupina TMK nepopírá, že zařadila tyto typy výrobků jako výrobky, na něž se vztahují opatření, předtím, než uvedené zařazení změnila, aniž by došlo k jakékoli změně ve specifikacích výrobků. Tato skutečnost se považuje za jednu ze skutečností, na jejichž základě se dospělo k závěru, že dotčené typy výrobků spadají do oblasti působnosti šetření.
(31)
Rovněž bylo uvedeno, že specifikace objednávky odběratele, který není ve spojení, jasně odkazovaly na „meziprodukty“, a nikoli na polotovary („blanks“) nebo „duté prvky“. Pokud jde o tento bod, tvrdila skupina TMK, že pro účely celního zařazení je zcela bezpředmětné, jakým způsobem výrobek popisuje kupující. V reakci na to je třeba uvést, že popis výrobku kupujícím má svůj význam v tom smyslu, že kupující si je v době objednávky zjevně vědom požadavků na výrobek. Tvrdit tedy, že popis kupujícího je „zcela bezpředmětný“, je pochybné.
(32)
Závěrem je třeba říci, že bezešvé ocelové trubky jako meziprodukty vyrobené tepelným zpracováním koupené pro účely výroby válců musí splňovat velmi podrobné technické požadavky a požadavky na kvalitu a rozměry. Tyto vlastnosti zjevně nejsou v souladu s pojmem „neopracovaný“, jak je uveden ve vysvětlivce ke kódům KN 7304 39 10 a 7304 59 10, a proto bylo nutné připomínky skupiny TMK, pokud jde o údajný nesprávný výklad pojmu „neopracovaný“ Komisí, odmítnout.
(33)
V rozporu s některými předchozími tvrzeními skupina TMK rovněž argumentovala, že tyto výrobky prodávané odběrateli, který není ve spojení, nejsou určeny výhradně pro totéž použití, tj. pro výrobu válců, ale je možné je rovněž přepracovat na tzv. přesné trubky („precision pipes“). Skupina tvrdila, že odběratel, který není ve spojení, nejprve přepracuje polotovary na trubky válcované za studena (neboli „precision pipes“), které poté zpracuje na tlakové lahve na plyn. Je třeba uvést, že toto tvrzení je v rozporu s tím, co skupina TMK tvrdila během předchozích podání, i s tím, co bylo zjištěno v dokumentech shromážděných během inspekcí na místě. Nehledě k výše zmíněným skutečnostem je třeba uvést, že toto dodatečné tvrzení je nové, bylo předloženo v pozdní fázi a nebylo podloženo důkazy. Kromě toho předložila tato skupina důkazy, které údajně prokazují, že odběratel, který není ve spojení, prodával rovněž tzv. „precision pipes“. Kromě toho, že tyto důkazy byly předloženy ve velmi pozdní fázi šetření, bylo rovněž uvedeno, že se týkaly období dlouho po skončení období přezkumného šetření a dokumenty se týkaly možných prodejů jakýchkoli typů (nebo průřezů) výrobků válcovaných za studena (trubek). Tyto argumenty byly proto odmítnuty.
(34)
Většina vývozu dotčeného výrobku ze strany vyvážejících výrobců do Unie byla určena nezávislým odběratelům v Unii, a to prostřednictvím dvou obchodních společností ve spojení, tj. TMK Europe GmbH se sídlem v Německu a TMK Italia s.r.l. se sídlem v Itálii. Vývozní cena u výše uvedeného vývozu byla stanovena na základě vývozních cen, které byly skutečně uhrazeny nebo jsou splatné, podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení, tj. za použití cen při dalším prodeji, které byly skutečně uhrazeny nebo jsou splatné společnosti ve spojení prvním nezávislým kupujícím v Unii během období přezkumného šetření, upravených tak, aby byly zohledněny všechny náklady vzniklé mezi dovozem a dalším prodejem a zisky.
(35)
Určitá omezená množství byla vyvezena přímo nezávislým odběratelům v Unii. Vývozní cena pro tato množství byla stanovena na základě skutečně zaplacených nebo splatných vývozních cen v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení.
3.1.3 Srovnání
(36)
Běžná hodnota a vývozní cena vyvážejících výrobců byly srovnány na základě ceny ze závodu. V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly provedeny úpravy v případě nákladů na balení, přepravu, poskytnutí úvěru a antidumpingová cla.
(37)
Skupina TMK požádala, aby bylo přihlédnuto k některým vlastnostem týkajícím se třídy oceli, typu řezání závitů a povrchové úpravy ocelových trubek a dutých profilů v zájmu zajištění spravedlivého srovnání ocelových trubek a dutých profilů prodávaných na domácím trhu a na vývoz.
(38)
Výbor na obranu odvětví Evropské unie vyrábějícího bezešvé ocelové trubky (ESTA) prohlásil, že jakákoli žádost o změnu definice výrobku nebo metodiky použité v původním šetření nebo v následném přezkumu je v rozporu s čl. 11 odst. 9 základního nařízení a nemělo by se k ní přihlížet.
(39)
V tomto ohledu šetření ukázalo, že tato žádost skupiny TMK nemá vliv na definici výrobku, ale spíše umožňuje určit další vlastnosti, které zajišťují spravedlivé srovnání ocelových trubek a dutých profilů, které sdílejí stejné vlastnosti. Dále bylo zjištěno, že tyto další vlastnosti ovlivňují ceny a srovnatelnost cen.
(40)
Na základě výše uvedených skutečností byl učiněn závěr, že žádost je opodstatněná, a k výše uvedeným vlastnostem tedy bylo přihlédnuto.
(41)
Skupina TMK tvrdila, že v souladu s čl. 11 odst. 10 základního nařízení by nemělo být clo zaplacené za transakce DDP („delivered duty paid“, „s dodáním, clo placeno“) odečteno za účelem výpočtu vývozní ceny. Tvrdí, že ve srovnání s posledním úplným dvanáctiměsíčním obdobím před uložením antidumpingového cla na vývoz ocelových trubek a dutých profilů společnosti TMK do Unie (1. července 2005-30. června 2006 nebo „referenční období“) bylo toto clo řádně zohledněno v cenách účtovaných v období přezkumného šetření a v pozdějších kupních cenách v Unii.
(42)
V tomto ohledu bylo zjištěno, že ceny DDP účtované prvním nezávislým odběratelům nezahrnovaly ani náklady, natož antidumpingové clo, tj. tyto transakce byly celkově ztrátové. Dále je třeba uvést, že i když se ceny podobných výrobků po skončení referenčního období zvýšily přibližně o 30 %, ceny surovin, které představují v průměru více než 50 % nákladů na výrobu, se v tomtéž období zvýšily o více než 70 %. Na základě výše uvedených skutečností se usuzuje, že nebyly poskytnuty žádné přesvědčivé důkazy o tom, že clo je řádně zohledněno v účtovaných cenách.
(43)
Rovněž je třeba poznamenat, že i kdyby byla přijata skutečnost, že clo je zohledněno v pozdějších kupních cenách (quod non), čl. 11 odst. 10 základního nařízení požaduje, aby clo bylo zohledněno v cenách dalšího prodeje i v pozdějších kupních cenách.
(44)
Po zveřejnění konečných zjištění skupina TMK nadále vznášela námitky proti odečtení cla z vývozních cen a dále tvrdila, že provedená úprava na základě nákladů na plyn způsobila ztráty, které byly podle jejího názoru jistě nižšího rozsahu, aniž však poskytla jakékoli další důkazy. Skupina TMK stále zastávala názor, že skutečnost, že vývozní ceny ze závodu by měly být vyšší než výrobní náklady, je z právního hlediska nesprávná, a zopakovala, že má být posuzováno pouze kritérium, zda bylo zaplacené antidumpingové clo řádně zohledněno v ceně dalšího prodeje účtované odběrateli, kteří nejsou ve spojení, kteří zboží nakoupili na základě DDP („s dodáním clo placeno“). Jelikož však ceny DDP účtované prvním odběratelům, kteří nejsou ve spojení, nepokrývaly ani náklady, natož antidumpingové clo, dokonce i bez úpravy o náklady na plyn, a jelikož cena surovin, která představuje více než 50 % nákladů na výrobu, se v témže období zvýšila o více než 70 %, jak je uvedeno ve 42. bodě odůvodnění, má se za to, že skupina TMK neposkytla nezvratné důkazy, které by prokázaly, že clo bylo řádně zohledněno v účtovaných cenách nebo v pozdějších kupních cenách.
(45)
Na základě výše uvedeného bylo proto třeba toto tvrzení zamítnout.
3.1.4 Dumpingové rozpětí
(46)
Podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byl srovnán vážený průměr běžné hodnoty a vážený průměr vývozní ceny podle typu výrobku na základě ceny ze závodu odděleně pro každého z vyvážejících výrobců. Pro skupinu TMK je stanoveno jedno společné dumpingové rozpětí výpočtem jako jediný vážený průměr sazby dumpingu pro vyvážející výrobce v rámci skupiny TMK.
(47)
Na základě toho dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením, činilo 29,6 %. Po zveřejnění konečných zjištění poukázala skupina TMK na některé administrativní chyby ve výpočtu dumpingu v případě dvou jejích výrobních subjektů. Tyto administrativní chyby byly opraveny a bylo zjištěno, že vážené průměrné dumpingové rozpětí pro skupinu TMK činí 28,7 %, a nikoli 29,6 %.
(48)
Je třeba poznamenat, že toto dumpingové rozpětí je navzdory důkazům prima facie poskytnutým v žádosti o přezkum vyšší než clo v současnosti platné pro dovoz skupiny TMK. Toto zvýšení je důsledkem několika faktorů: za prvé, důkazy předložené v žádosti o přezkum se vztahovaly pouze na určité transakce jednoho ze tří vyvážejících výrobců. Bylo zjištěno, že některé z těchto transakcí se netýkají dotčeného výrobku. Za druhé, jak je uvedeno ve 23. bodě odůvodnění, některé vývozní transakce týkající se dotčeného výrobku nebyly v průběhu šetření skupinou uvedeny. Kromě toho bylo tvrzení skupiny, pokud jde o clo jako náklad (viz 41. až 45. bod odůvodnění), zamítnuto. Kombinace těchto skutečností s jinými skutečnostmi ověřenými v průběhu šetření vedla ke zvýšení dumpingového rozpětí.
4. TRVALÁ POVAHA ZMĚNĚNÝCH OKOLNOSTÍ
(49)
V souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení se posuzovalo, zda lze změněné okolnosti týkající se dumpingu důvodně považovat za okolnosti trvalé povahy.
(50)
Skupina TMK ve své žádosti o přezkum uvedla, že došlo ke změně okolností trvalé povahy, jelikož byly provedeny významné změny vnitřní struktury této skupiny a její výrobní zařízení bylo zásadně zdokonaleno, což mělo přímý dopad na strukturu jejích nákladů.
(51)
Šetření odhalilo, že skupina TMK skutečně provedla významné investice, díky nimž se zvýšila účinnost a kapacita. Avšak vzhledem ke zvýšení cen surovin a vývoji skladby výrobků směrem k většímu množství výrobků s přidanou hodnotou nelze prokázat pokles výrobních nákladů. Bylo zjištěno, že zdokonalení uvedená v 50. bodě odůvodnění jsou strukturální povahy a pravděpodobně se v blízké budoucnosti nezmění.
(52)
Kromě toho bylo přihlédnuto i k vývoji vývozních cen do zemí mimi Unii v průběhu období přezkumného šetření a do Unie po skončení období přezkumného šetření. Bylo zjištěno, že ceny u vývozu totožných výrobků do zemí mimo Unii byly srovnatelné s cenami u prodeje na vývoz do Unie za totéž období. Pokud jde o období po skončení období přezkumného šetření, bylo zjištěno, že se tento vývoz uskutečňoval za mírně vyšší ceny než v období přezkumného šetření, což je v souladu s vývojem cen na mezinárodní úrovni. Neexistuje proto žádný náznak toho, že by vývozní ceny v dohledné budoucnosti výrazně kolísaly.
5. ZMĚNA ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
(53)
S ohledem na výsledky tohoto šetření se považuje za vhodné změnit antidumpingové clo platné pro dovoz dotčeného výrobku skupiny TMK na 28,7 %. Změněné antidumpingové clo by mělo být uloženo na úrovni zjištěného dumpingového rozpětí, jelikož je nižší než rozpětí újmy stanovené v původním šetření.
(54)
Zúčastněné strany byly informovány o hlavních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě má být doporučena změna prováděcího nařízení (EU) č. 585/2012, a bylo jim umožněno vyjádřit připomínky,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Položka týkající se společností OAO Volzhsky Pipe Plant,
OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant a OAO Seversky Tube Works v tabulce v čl. 1 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) č. 585/2012 se nahrazuje tímto:
„OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works,
OAO Sinarsky Pipe Plant a OAO Seversky Tube Works
28,7 %
A859“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 21. prosince 2012.
A TANÁCS 1269/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2012. december 21.)
az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálatot követően a többek között Oroszországból származó egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 585/2012/EU végrehajtási rendelet módosításáról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére és 11. cikke (3), (5) és (6) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,
mivel:
1. AZ ELJÁRÁS
1.1. Hatályos intézkedések
(1)
A Tanács egy vizsgálatot követően (a továbbiakban: az eredeti vizsgálat) a 954/2006/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Horvátországból, Romániából, Oroszországból és Ukrajnából származó egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek behozatalára. Az intézkedés a külön megnevezett orosz exportáló gyártóktól származó behozatalokra kivetett 24,1 %-os dömpingellenes értékvámból állt, az összes többi orosz vállalattól származó behozatalokra kivetett maradványvám pedig 35,8 % volt. A jelenlegi felülvizsgálat tárgyát képező OAO TMK-csoportra (a továbbiakban: a TMK-csoport vagy a kérelmező) - melynek tagjai az OAO Volzhsky Pipe Plant, az OAO Taganrog Metallurgical Works, az OAO Sinarsky Pipe Plant és az OAO Seversky Tube Works - kivetett végleges dömpingellenes vám 35,8 %, azaz a maradványvám volt.
(2)
A TMK-csoport által az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerint kérelmezett időközi felülvizsgálat (a továbbiakban: a felülvizsgálat) megindítását követően a Tanács 812/2008/EK rendeletével (3) a TMK-csoport tekintetében 27,2 %-ra módosította az egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámot.
(3)
A Tanács a hatályvesztés felülvizsgálatát (a továbbiakban: a hatályvesztési felülvizsgálat) követően az 585/2012/EU végrehajtási rendelettel (4) fenntartotta az Oroszországból és Ukrajnából származó egyes varratmentes vas- vagy acélcsövek behozataláról szóló 954/2006/EK tanácsi rendelet által hozott intézkedéseket.
(4)
A fentieknek megfelelően a jelenleg hatályban lévő intézkedések az 585/2012/EU végrehajtási rendelet által meghatározott intézkedések. A TMK-csoportra (melynek tagjai az OAO Volzhsky Pipe Plant, az OAO Taganrog Metallurgical Works, az OAO Sinarsky Pipe Plant és az OAO Seversky Tube Works) 27,2 %-os dömpingellenes vám vonatkozik.
1.2. Részleges időközi felülvizsgálat megindítása
(5)
A Bizottság 2011. október 14-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) (5) bejelentette, hogy az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján az Oroszországból származó egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedésekkel kapcsolatban részleges időközi felülvizsgálatot indít.
(6)
A felülvizsgálatot, amelynek hatálya kizárólag a dömping kivizsgálására korlátozódik, a TMK-csoport által benyújtott megalapozott kérelem nyomán indították. A kérelmező a kérelemben prima facie bizonyítékot szolgáltatott arra nézve, hogy a kárt okozó dömping kivédéséhez a továbbiakban nincs szükség a jelenlegi mértékű intézkedések fenntartására.
1.3. Az érintett felek
(7)
A Bizottság hivatalosan tájékoztatta a kérelmezőt, az exportáló ország hatóságait és az uniós gazdasági ágazatot a részleges időközi felülvizsgálat megindításáról. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, illetve hogy meghallgatást kérjenek.
(8)
A vizsgálathoz szükségesnek tekintett információk beszerzése érdekében a Bizottság kérdőívet küldött a kérelmezőnek, aki a megadott határidőn belül válaszolt.
(9)
A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet a dömping szintjének megállapítása szempontjából szükségesnek ítélt. Ellenőrző látogatásokra került sor a kérelmező és a vele kapcsolatban álló kereskedelmi vállalatok, a moszkvai ZAO TMK Trade House, a litkarinói TMK Warehouse Complex LLC, a kölni TMK Europe GmbH, a leccói TMK Italia s.r.l. és a genfi TMK Global S.A. telephelyein.
1.4. A felülvizsgálati időszak
(10)
A dömping szintjére vonatkozó vizsgálat a 2010. október 1. és 2011. szeptember 30. közötti időszakra (a továbbiakban: a felülvizsgálati időszak) terjedt ki.
2. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK
2.1. Érintett termék
(11)
Az érintett termék megegyezik a jelenleg hatályos intézkedéseket megállapító 585/2012/EU végrehajtási rendeletben meghatározott termékkel, azaz a jelenleg az ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 és ex 7304 59 93 KN-kód alá besorolt, Oroszországból származó, legfeljebb 406,4 mm külső átmérőjű, kör keresztmetszetű, egyes varrat nélküli vas- és acélcsövekkel, amelyek szénegyenértéke (Carbon Equivalent Value, CEV) a Nemzetközi Hegesztési Intézet (International Institute of Welding, IIW) képlete és a kémiai elemzés (6) szerint nem haladja meg a 0,86-ot (a továbbiakban: az érintett termék).
2.2. Hasonló termék
(12)
Amint az eredeti vizsgálat és a hatályvesztési felülvizsgálat is megállapította, a jelenlegi vizsgálat szintén megerősítette, hogy az Oroszországban gyártott és az Unióba exportált termék, az Oroszországban előállított és a belföldi piacán értékesített termék, valamint az Unióban az uniós gyártók által előállított és értékesített termék ugyanazokkal az alapvető fizikai és technikai jellemzőkkel rendelkezik, és végső felhasználásaik is megegyeznek. Ezért e termékeket az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek kell tekinteni.
3. DÖMPING
3.1. Dömpingelt behozatal a felülvizsgálati időszakban
3.1.1. Rendes érték
(13)
A belföldi piacon való értékesítések a kapcsolatban álló vállalatokon, a ZAO TMK Trade House-on és a TMK Warehouse-on keresztül történtek, amelyek a varrat nélküli vas- és acélcsöveket oroszországi független vásárlóknak továbbértékesítették.
(14)
Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése szerint először minden exportáló gyártó tekintetében megvizsgálták, hogy a hasonló termék belföldön, független fogyasztóknak való összértékesítése reprezentatív volt-e az Unióba exportra értékesített termékek összvolumenével összehasonlítva, vagyis hogy az ilyen értékesítések összvolumene eléri-e az általa uniós exportra értékesített érintett termék teljes volumenének legalább 5 %-át. A vizsgálat kimutatta, hogy a belföldi értékesítés minden exportáló gyártó esetében reprezentatív volt.
(15)
A Bizottság továbbá azt is vizsgálta, hogy az exportáló gyártók által a belföldi piacon értékesített hasonló termék egyes terméktípusai az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében eléggé reprezentatívnak tekinthetők-e. Egy adott terméktípus belföldi értékesítése abban az esetben minősült kellően reprezentatívnak, ha a kérelmező által az említett terméktípusnak a felülvizsgálati időszak alatt a belföldi piacon, független fogyasztóknak értékesített összvolumene az Unióba exportált, összehasonlítható terméktípus értékesítési összvolumenének legalább 5 %-át tette ki.
(16)
Az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében a Bizottság ezt követően azt is vizsgálta, hogy a reprezentatív mennyiségben értékesített egyes terméktípusok belföldi értékesítései rendes kereskedelmi forgalom keretében megvalósított értékesítéseknek tekinthetők-e. Ezt olyan módon állapították meg, hogy az érintett termék minden egyes exportált típusára meghatározták a felülvizsgálati időszak folyamán a belföldi piacon független vevők részére történt nyereséges értékesítés arányát.
(17)
Azon terméktípusoknál, amelyek belföldi piacon értékesített volumenének több mint 80 %-át egységköltség fölött értékesítették, és amelyek esetében az eladási ár súlyozott átlaga megegyezett az előállítási egységköltséggel vagy azt meghaladta, a terméktípusonkénti rendes érték megállapítása az érintett típus értékesítési összvolumenére alkalmazott tényleges belföldi árak súlyozott átlagának kiszámításával történt, függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek voltak-e.
(18)
Azokban az esetekben, amikor egy terméktípus nyereséges értékesítése legfeljebb a típus értékesítési összvolumenének 80 %-át tette ki, vagy amikor a típus súlyozott átlagára nem érte el az egységnyi előállítási költséget, a rendes érték meghatározása a tényleges belföldi ár alapján történt, amelyet a szóban forgó típus felülvizsgálati időszak alatti, kizárólag nyereséges belföldi értékesítéseinek súlyozott átlagáraként számítottak ki.
(19)
A nem reprezentatív terméktípusok rendes értékét (azaz azokét, amelyek belföldi értékesítése nem érte el az Európai Unióba irányuló exportértékesítés 5 %-át, vagy amelyeket a belföldi piacon egyáltalán nem értékesítettek) a terméktípusonkénti gyártási költség és az eladási, általános és adminisztratív költségek, illetve a nyereség összege alapján számították ki. Létező belföldi értékesítés esetén az érintett terméktípusokra a belföldi piacon rendes kereskedelmi forgalomban kötött összes ügylet terméktípusonkénti nyereségét vették figyelembe. Belföldi értékesítés hiányában egy átlagos nyereséget alkalmaztak.
(20)
Az előállítási költségek és különösen az energiaköltségek tekintetében - a gázra korlátozódóan - megvizsgálták, hogy az exportáló gyártók által fizetett gázárakban megfelelően megjelennek-e a gáz előállításával és elosztásával kapcsolatos költségek.
(21)
Megállapítást nyert, hogy az exportáló gyártók által fizetett belföldi gázár az Oroszországból származó földgáz exportárának körülbelül egyharmada volt. E tekintetben minden rendelkezésre álló adat azt mutatja, hogy az oroszországi belföldi gázárak szabályozott árak, így a földgáz nem szabályozott piacain fizetett áraknál jóval alacsonyabbak. Mivel az exportáló gyártók nyilvántartásai nem tükrözték megfelelően a gázköltségeket, az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdése szerint ki kellett igazítani őket. Az oroszországi belső piachoz kapcsolódó, megfelelően reprezentatív, torzítatlan gázárak hiányában a Bizottság helyénvalónak találta a kiigazításnak az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdése szerint a más reprezentatív piacokról szerzett információk alapján történő elvégzését. A kiigazított ár az orosz gáznak a német-cseh határnál (Waidhaus) exportra értékesített átlagárán alapult, helyi elosztási költségekkel kiigazítva. Mivel Waidhaus az Európai Unióba - amely az orosz gáz legfőbb piaca, és árai ésszerűen tükrözik a költségeket - irányuló orosz gázértékesítés fő csomópontja, ezért az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdése értelmében reprezentatív piacnak tekinthető.
(22)
A nyilvánosságra hozatalt követően a TMK-csoport azt állította, hogy a gázár-kiigazítás ellentétes volt az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdésével és a WTO AD-megállapodás 2.2.1.1. pontjával. Ahogyan azt a (21) preambulumbekezdés is említi, megállapítást nyert, hogy a TMK-csoport által fizetett belföldi gázár az oroszországi földgáz exportárának körülbelül egyharmada volt. Mivel az exportáló gyártók nyilvántartásai nem tükrözték ésszerűen - az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdése szerint - a gázköltségeket, azokat ennek megfelelően ki kellett igazítani. A Bizottság a TMK-csoport állítását megalapozatlannak találta, és bizonyítékok hiányában elvetette.
3.1.2. Exportár
(23)
Meg kell jegyezni, hogy az érintett termék egyes exportmennyiségeit a TMK-csoport nem jelentette be, mivel úgy tekintette, hogy a szóban forgó varrat nélküli vas- és acélcsövek nem tartoznak a vizsgálat hatálya alá. A Bizottság szolgálatainak a helyszíni vizsgálatok során mutattak olyan mintákat, amelyeken az érintett termék kategóriájába állítólag nem tartozó, feldolgozás előtti és utáni termék keresztmetszete volt látható; ez azonban nem tekinthető meggyőző bizonyítéknak.
(24)
A kérdés megvizsgálása után megállapítást nyert, hogy ezek a varrat nélküli vas- és acélcsövek az érintett termék kategóriájába tartoznak. A kapcsolódó exportműveleteket a dömping kiszámítása során ezért figyelembe vették.
(25)
2012. november 9-én a meghallgató tisztviselő által tartott meghallgatáson a TMK-csoport úgy nyilatkozott, hogy elsősorban a nyilvánosságra hozatali dokumentumban felvetett osztályozási problémával kíván foglalkozni, amely szerinte körülbelül 13-14 %-kal növelte meg dömpingkülönbözetét. A TMK-csoport meglepetését fejezte ki azzal a ténnyel kapcsolatban, hogy ezeket a termékeket a vizsgálat hatálya alá tartozónak tekintették, és ismételten állította, hogy ezeket az exportált mennyiségeket azért nem jelentette be, mert e termékek „nyersdarabok” (más néven „üreges termékek”), nem pedig csövek, így véleményük szerint nem tartoznak az érintett termék kategóriájába. Azt is állították, hogy a Bizottság szolgálatai az ellenőrző látogatás során valójában igen röviden foglalkoztak ezzel a kérdéssel. E tekintetben megjegyzendő, hogy 2012. augusztus 31-i beadványában maga a TMK-csoport állította a következőt: „a vizsgálat során alaposan tanulmányozták a kérdést, hogy a 7304 59 10 KN-kód alá eső »üreges« termékeket a vizsgálat hatálya alá tartozónak kell-e tekinteni”. Valójában mind az Európai Acélcsőipari Szövetségnek (European Steel Tube Association, a továbbiakban: ESTA), mind a TMK-csoportnak több alkalommal is széleskörű lehetősége nyílt arra, hogy hozzászóljon ehhez a kérdéshez. Ezenfelül meg kell jegyezni, hogy a Bizottság szolgálatai - annak érdekében, hogy minden releváns információt összegyűjtsenek - felkérték a TMK-val kapcsolatban álló importőröket, hogy töltsék ki a kérdőív mellékletét, és a kapott információkat helyszíni vizsgálat keretében ellenőrizték. Az állítás, miszerint a Bizottság szolgálatai az ellenőrző látogatás során csak igen „röviden” foglalkoztak a kérdéssel, és hogy e termékeket az érintett termék kategóriájába sorolták, téves volt, ezért a Bizottság visszautasította.
(26)
A TMK-csoport ezenfelül azt is állította, hogy a vizsgálat ezen exportmennyiségekre való kiterjesztése jogtalan és megalapozatlan volt, mivel a Bizottság szolgálatainak nem sikerült bebizonyítaniuk, hogy a csövek nem voltak „megmunkálatlanok”, és megalapozatlan volt az a következtetés, miszerint ezek a „nyersdarabok”„félkészek” (vagy részben megmunkáltak) voltak.
(27)
Először is a Bizottság emlékeztetni kíván arra, hogy a 7304 39 10 és 7304 59 10 KN-kód alá tartozó termékek a következők: varrat nélküli „cső és üreges profil” vasból vagy acélból (az öntöttvas cső kivételével), „megmunkálatlan, egyenes és egységes falvastagságú, kizárólag más keresztmetszetű és falvastagságú csövek és csővezetékek gyártásához való felhasználásra”. A 7304 39 10 és a 7304 59 10 alszámokhoz tartozó magyarázat így szól: „ide az általában beszúrással és meleghengerléssel vagy beszúrással és melegen történő húzással előállított varratmentes acélcsövek tartoznak; rendszerint nyersdarabnak nevezik. Arra szánják ezeket, hogy kisebb mérettűrésű, más alakú és falvastagságú csöveket készítsenek belőlük. Végeiket csupán durván levágják és sorjázzák, de egyébként befejezetlenek. Külső és belső felületük durva, és nincsenek revétlenítve. Továbbá nincsenek olajozva, cinkkel bevonva vagy festve sem.” A TMK-csoport és az ESTA által előterjesztett érvek mérlegelése után a Bizottság úgy tekinti, hogy a helyszíni ellenőrző látogatások során gyűjtött különböző dokumentumok (vásárlói megrendelés és specifikációk, vállalatközi szerződések, a vállalattal kapcsolatban álló importőrök által kibocsátott számlák, az ISO 9809-1 szabvány leírása) alapján ezek a csövek ténylegesen „félkészek” abban az értelemben, hogy meg kell felelniük bizonyos olyan követelményeknek és specifikációknak, mint például ez: „kiváló minőségű, hengerekhez melegen készre munkált SS csövek 34CrMo4 típusú vasból, amelyek az UNI EN 10083-1 és a DIN 1629 tárgyát képezik, »durvaszemcsésre lágyítottak«, »sima véggel« és a vásárlói megrendelésben meghatározott méretekkel rendelkeznek.” Ezenfelül a vásárlói megrendelésben és specifikációkban felsorolt további követelmények, mint például a „lehetséges hiányosságok ultrahangos tesztelése, a vastagság, az oválosodás és az egyenesség ellenőrzése” szintén arra utalnak, hogy e csövek további feldolgozás tárgyát képezik, az úgynevezett nyersdarabok esetében ugyanis nem ez a helyzet.
(28)
A TMK-csoport azt állította, hogy a „durvaszemcsésre lágyítottság” és a „sima végek” kritériuma nem szerepel a vonatkozó KN-kódok és a magyarázat szövegében annak meghatározásaként, hogy egy cső „megmunkálatlan”-e. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a vámtarifaszámokhoz tartozó szövegek és a vonatkozó megjegyzések nem minden esetben tartalmaznak kimerítő felsorolást az érintett termékek minden tulajdonságáról. Amennyiben a szóban forgó termékekhez hasonlóan olyan termékekről van szó, amelyek különböző fajta áruk tulajdonságaival egyaránt bírnak, az osztályozás az importált áruk legfontosabb tulajdonságai alapján történik. Ezért a fent említett tulajdonságok, noha nem szerepelnek a vonatkozó KN-kódok és magyarázatok szövegében felsorolt kritériumok között, fontos tényezők maradnak annak eldöntéséhez, hogy a terméktípusok „megmunkálatlannak” és így a 7304 39 10 és a 7304 59 10 KN-kód hatálya alá tartozónak tekintendők-e.
(29)
A TMK-csoport azt állította továbbá, hogy a szóban forgó csöveket nem lágyították, mivel azokat a tanúsítványban szereplő adatoknak megfelelően nem hőkezelték. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a vásárló vásárlási specifikációi ennek ellentmondó információkat tartalmaznak, hivatkozva a termék hőkezelésére. E vásárlói specifikációkra további utalásokat tettek olyan egyéb dokumentumokban, mint a TMK-csoport által kibocsátott gyártói bejelentés, valamint a TMK-csoport és a független vásárló által aláírt szerződésekben szereplő specifikáció.
(30)
Megállapítást nyert továbbá, hogy a fent említett, a TMK-csoport által a helyszíni ellenőrzésen rendelkezésre bocsátott vállalatközi szerződésekben ezeket a termékeket eredetileg (az intézkedések hatálya alá tartozó) más KN-kód alá sorolták be, amelyeket aztán megváltoztattak az intézkedések hatálya alá nem tartozó KN-kódra (ideértve a vizsgálati időszakot is), pedig a rendelkezésre álló információk alapján a vásárlói megrendelésben és a termékspecifikációban nem történt változás. A TMK-csoport azzal érvelt, hogy a KN-kód fent említett módosítása irreleváns, mivel az alkalmazandó vámosztályozási szabályok értelmében azok az objektív tulajdonságok számítanak, amelyek az árukat az Unióba történő behozatalukkor jellemzik. Bár az árukat Unióba való behozatalukkor jellemző objektív tulajdonságok fontos tényezők, a TMK-csoport nem tagadja, hogy a terméktípusokat az intézkedések hatálya alá tartozónak osztályozták, mielőtt ezt a besorolást a termékspecifikációk bármely módosítása nélkül megváltoztatták volna. Ez tekinthető az egyik olyan tényezőnek, amely arra enged következtetni, hogy az érintett terméktípusok a vizsgálat hatálya alá tartoznak.
(31)
Megállapítást nyert továbbá, hogy a független vásárló vásárlási specifikációi világosan „félig kész” termékeket említettek, nem pedig nyersdarabokat vagy üreges termékeket. Erre a TMK azzal érvelt, hogy vámosztályozási szempontból teljességgel irreleváns, hogyan írja le a terméket egy vásárló. Erre válaszul meg kell jegyezni, hogy a vásárló termékleírásának annyiban van jelentősége, hogy a vásárló nyilvánvalóan tudatában van a termékkövetelményeknek a megrendelés idején. Ezért kétségbe vonható az az állítás, hogy a vásárló termékmeghatározása „teljességgel irreleváns”.
(32)
Ebből az következik, hogy a félig kész, hőkezeléssel előállított, a fent említett hengerek gyártására vásárolt varrat nélküli vascsöveknek meglehetősen részletes technikai/minőségi/méretbeli követelményeknek kell megfelelniük. Ezek a tulajdonságok egyértelműen nem felelnek meg a 7304 39 10 és a 7304 59 10 KN-kód magyarázatában említett megmunkálatlanság fogalmának, ezért a Bizottság visszautasítja a TMK-csoport azon megjegyzését, miszerint a „megmunkálatlan” kifejezést állítólag helytelenül értelmezte.
(33)
Ellentmondva több előzetes kijelentésének, a TMK-csoport azt is állította, hogy ezeket a független vásárlónak értékesített termékeket nem csupán ugyanarra az alkalmazásra - azaz hengergyártásra - szánták, hanem át lehetett őket alakítani ún. „precíziós csövekké” is. A csoport azt állította, hogy a független vásárló először nyersdarabokat alakít át hidegen hengerelt csövekké (vagy precíziós csövekké), amelyeket aztán gázhengerekké dolgoznak át. Megjegyzendő, hogy ez az állítás nemcsak annak mond ellent, amit a TMK-csoport előzetes beadványaiban állított, hanem az ellenőrzési látogatások során gyűjtött dokumentumokban talált információknak is. A fentiektől függetlenül megjegyzendő, hogy ez a kiegészítő állítás új volt, azt késői stádiumban nyújtották be, és nem támasztották alá bizonyítékkal. Ráadásul a csoport bizonyítékot nyújtott be, amely állítólag azt bizonyította, hogy a független vásárló precíziós csöveket is értékesített. Megjegyzendő egyrészt, hogy a fent említett bizonyítékot a vizsgálat egy igen késői szakaszában nyújtották be, másrészt, hogy a bizonyíték a felülvizsgálati időszak vége utáni, annál jóval későbbi időszakra vonatkozik, és hogy a dokumentumok mindenféle típusú (vagy metszetű) hidegen hengerelt termék (cső) lehetséges értékesítésére vonatkoztak. A fenti érveket ezért elutasították.
(34)
Az érintett termék tekintetében az exportáló gyártók által az Unióba, uniós független vásárlók részére értékesített export nagy része két kapcsolódó kereskedelmi vállalaton, a németországi TMK Europe GmbH-n és az olaszországi TMK Italia s.r.l.-en keresztül zajlott. A fent említett exportok esetében az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése alapján meghatározott, ténylegesen fizetett vagy fizetendő exportárak alapján állapították meg, vagyis a felülvizsgálati időszak során az Unióban az első független vevő által a vele kapcsolatban álló vállalatnak ténylegesen fizetett vagy fizetendő viszonteladói árak alkalmazásával, melyeket kiigazítottak az import és a viszonteladás között felmerült összes költséggel és a nyereséggel.
(35)
A terméket korlátozott mennyiségekben exportálták közvetlenül uniós független vásárlóknak. Az említett mennyiségekre az exportárat ezért a ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján állapították meg, az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban.
3.1.3. Összehasonlítás
(36)
A rendes értéket és az exportáló gyártók exportárait a gyártelepi ár alapján hasonlították össze. A rendes érték és az exportár megfelelő összehasonlításának biztosítása érdekében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően kiigazítások formájában kellő mértékben figyelembe vették azokat a különbségeket, amelyek az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásolják. Ez alapján kiigazításokat végeztek a csomagolás, a fuvarozási költségek, a hitelköltségek és a dömpingellenes vámok tekintetében.
(37)
A TMK-csoport kérte a varrat nélküli vas- és acélcsöveknél az acélfajta, a csavarmenettípus és a bevonat meghatározta bizonyos jellemzők figyelembevételét annak érdekében, hogy a belföldön és az exportra értékesített csövek közötti összehasonlítás igazságos legyen.
(38)
Az Európai Unió varrat nélküli csőipari védelmi bizottságának (Defence Committee of the Seamless Steel Tube Industry of the European Union - ESTA) állítása szerint a termékmeghatározás vagy az eredeti vizsgálatban, illetve az azt követő felülvizsgálatban alkalmazott módszerek módosítására vonatkozó bármely kérelem ellentmond az alaprendelet 11. cikke (9) bekezdésének, és emiatt nem fogadható el.
(39)
E tekintetben a vizsgálat megállapította, hogy a TMK-csoport kérelme nem érintette a termékmeghatározást, sőt, általa további jellemzők azonosítása vált lehetővé, ezzel biztosítva az azonos jellemzőkkel rendelkező, varrat nélküli vas- és acélcsövek igazságos összehasonlítását. Ezenfelül megállapítást nyert, hogy ezek a további jellemzők befolyásolták az árakat és azok összehasonlíthatóságát.
(40)
A fentiek alapján a kérelmet indokoltnak tekintették, és a fent említett jellemzőket ezért figyelembe vették.
(41)
A TMK-csoport azon véleménynek adott hangot, hogy az alaprendelet 11. cikke (10) bekezdésének megfelelően az exportárat a DDP („vámfizetéssel leszállítva”) szállítási feltétellel végrehajtott műveleteknél kifizetett vámok levonása nélkül kell kiszámítani. A TMK-csoport állítása szerint az általa értékesített varrat nélküli vas- és acélcsövek uniós exportjaira vonatkozó dömpingellenes vámok kivetését megelőző utolsó teljes 12 hónapos időszakkal (2005. július 1-2006. június 30., a továbbiakban: a referencia-időszak) összehasonlítva a vám megfelelően megjelent a felülvizsgálati időszak során felszámított árakban és az Unióban történő későbbi értékesítéseknél alkalmazott árakban.
(42)
E tekintetben kiderült, hogy az első független vásárlóknak felszámított DDP-árak nem fedezték a költségeket, és még úgysem a dömpingellenes vámokat, így ezek a műveletek összességében veszteségesnek tekintendők. Megállapítást nyert továbbá, hogy bár a hasonló termékek árai kb. 30 %-kal nőttek a referencia-időszak óta, a nyersanyagok ára, amely átlagosan az előállítás költségének több mint 50 %-át teszi ki, több mint 70 %-kal nőtt ugyanazon időszak során. A fentiek alapján a Bizottság úgy tekinti, hogy nem nyújtottak be meggyőző bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy a vám megfelelően megjelenik az alkalmazott árakban.
(43)
Megállapítást nyert továbbá, hogy még ha el is fogadjuk (bár nem így van), hogy a vám megjelenik a későbbi értékesítések során alkalmazott árakban, az alaprendelet 11. cikke (10) bekezdésének értelmében a vámnak mind a viszonteladói árakban, mind a későbbi értékesítések során alkalmazott árakban meg kell jelennie.
(44)
A nyilvánosságra hozatalt követően a TMK-csoport továbbra is ellenezte a vámok exportárakból való levonását, és továbbra is azzal érvelt, hogy az alkalmazott gázár-kiigazítás veszteséget eredményezett, mely a véleménye szerint bizonyosan csekélyebb horderejű volt, ugyanakkor semmiféle bizonyítékot nem bocsátott rendelkezésre. A TMK-csoport fenntartotta azon véleményét, hogy a tény, miszerint a gyártelepi exportáraknak meg kellene haladniuk a termelési költségeket, jogilag nem volt helytálló, és ismételten azt állította, hogy csupán azt a kritériumot kell megvizsgálni, hogy a kifizetett dömpingellenes vámok megfelelően megjelennek-e a független, DDP-alapon vásárló független vevői által felszámított újraértékesítési árakban. Ugyanakkor, mivel az első független vásárlóknak felszámított DDP-árak nem fedezték a költségeket, és még úgysem a dömpingellenes vámokat, még a gázkiigazítás nélkül sem, és mivel a nyersanyagok ára, amely a gyártás költségének átlagban több mint 50 %-át teszi ki, - ahogyan azt a (42) preambulumbekezdés is említi - több mint 70 %-kal növekedett ugyanazon időszak során, a Bizottság úgy tekinti, hogy a TMK-csoport nem bocsátott rendelkezésre meggyőző bizonyítékot, amely alátámasztaná, hogy a vám megfelelően megjelent a felszámított árakban vagy a későbbi értékesítések során alkalmazott árakban.
(45)
A fentiek alapján a kérelmet el kellett utasítani.
3.1.4. Dömpingkülönbözet
(46)
Az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésének megfelelően gyártelepi ár alapján, minden exportáló gyártóra külön-külön, terméktípusonként összehasonlították a rendes érték súlyozott átlagát az exportárak súlyozott átlagával. A TMK-csoport számára közös dömpingkülönbözetet határoztak meg: a csoportot alkotó exportáló gyártókra egyetlen súlyozott dömpingátlagot számoltak ki.
(47)
Ennek alapján a dömpingkülönbözet a CIF uniós határparitáson számított, vámfizetés nélküli ár százalékaként kifejezve 29,6 % volt. A nyilvánosságra hozatalt követően a TMK-csoport arra hívta fel a figyelmet, hogy gyártással foglalkozó entitásai közül kettő vonatkozásában adminisztrációs hibák történtek a dömping kiszámítása során. Ezeket az adminisztrációs hibákat kijavították, és a TMK-csoportra kiszámított súlyozott átlagos dömpingkülönbözetet 29, 6 % helyett 28,7 %-ban állapították meg.
(48)
Megállapítást nyert, hogy ez a dömpingkülönbözet - a felülvizsgálati kérelemben benyújtott prima facie bizonyítékokkal ellentétben - magasabb, mint a TMK-csoporttól származó importra alkalmazandó hatályos vám. A növekedést számos tényező magyarázza: először is a felülvizsgálati kérelemben benyújtott bizonyíték csak a három exportáló gyártó egyikének bizonyos műveleteihez kapcsolódott. E műveletek némelyike nem bizonyult az érintett termékhez kapcsolódónak. Másodsorban a vizsgálat során - ahogyan azt a (23) preambulumbekezdés is említi - a csoport nem jelentett néhány, az érintett termékre vonatkozó exportműveletet. Végezetül pedig a csoportnak a vámra mint költségre vonatkozó állítását (lásd a (41)-(45) preambulumbekezdés) elvetették. A dömpingkülönbözet növekedésének hátterében ezen elemek kombinációja, valamint egyéb, a vizsgálat során ellenőrzött elemek állnak.
4. A MEGVÁLTOZOTT KÖRÜLMÉNYEK TARTÓS JELLEGE
(49)
Az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdésének megfelelően megvizsgálták, hogy a dömping tekintetében megváltozott körülmények ésszerűen tartósnak tekinthetők-e.
(50)
A TMK-csoport felülvizsgálati kérelmében említette, hogy egyes körülmények tartósan megváltoztak, mivel nagy változások történtek belső struktúrájában, és jelentősen javultak gyártási berendezései is, közvetlen hatást gyakorolva költségstruktúrájára.
(51)
A vizsgálat megállapította, hogy a TMK-csoport valóban jelentős beruházásokat hajtott végre, amelyek megnövekedett hatékonysághoz és kapacitáshoz vezettek. Ugyanakkor, mivel a nyersanyagárak emelkedtek, valamint a termékportfólió a nagyobb hozzáadott-értéket képviselő termékek felé mozdult el, az előállítási költség csökkenéséről nem lehetett megbizonyosodni. Az (50) preambulumbekezdésben említett fejlődés strukturális természetűnek bizonyult, amely valószínűleg nem változik meg a közeljövőben.
(52)
A Bizottság ezenfelül megvizsgálta a felülvizsgálati időszak során az Unión kívüli országokra, valamint a felülvizsgálati időszak után az Unióra alkalmazott exportárak alakulását. Megállapítást nyert, hogy az Unión kívüli országokba irányuló, azonos termékeket értékesítő export árszintjei összehasonlíthatók az ugyanabban az időszakban az Unióba irányuló exportértékesítések árszintjeivel. Ami a felülvizsgálati időszak utáni időszakot illeti, megállapítást nyert, hogy az értékesítések némileg magasabb áron történtek, mint a felülvizsgálati időszak során, ami összhangban áll a nemzetközi árszintalakulással. Ezért nem volt arra utaló jel, hogy az előrelátható jövőben az exportárak jelentősen fluktuálnának.
5. A DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK MÓDOSÍTÁSA
(53)
A felülvizsgálat eredményei alapján helyénvalónak bizonyul a TMK-csoporttól származó érintett termék behozatalára alkalmazandó dömpingellenes vám 28,7 %-ra való módosítása. A módosított dömpingellenes vám mértékét a megállapított dömpingkülönbözet szintjén kell meghatározni, mivel alacsonyabb az eredeti vizsgálat során megállapított dömpingkülönbözetnél.
(54)
Az érdekelt feleket tájékoztatták azokról az alapvető tényekről és szempontokról, melyek alapján az 585/2012/EU végrehajtási rendelet módosítására irányuló javaslat szándéka megfogalmazódott, továbbá lehetőséget kaptak észrevételeik megtételére,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az 585/2012/EU végrehajtási rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében szereplő táblázatban az OAO Volzhsky Pipe Plant,
OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant és OAO Seversky Tube Works vállalatokra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő lép:
„OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works,
OAO Sinarsky Pipe Plant és OAO Seversky Tube Works
28,7 %
A859”
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2012. december 21-én.