ROZHODNUTÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) 2015/529
ze dne 21. ledna 2015,
kterým se mění rozhodnutí ECB/2004/3 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropské centrální banky (ECB/2015/1)
Rada guvernérů Evropské centrální banky,
s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 12.3 tohoto statutu,
s ohledem na rozhodnutí ECB/2004/2 ze dne 19. února 2004, kterým se přijímá jednací řád Evropské centrální banky (1), a zejména na článek 23 uvedeného rozhodnutí,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle čl. 127 odst. 6 Smlouvy o fungování Evropské unie přijala Rada nařízení (EU) č. 1024/2013 (2), které svěřuje Evropské centrální bance (ECB) zvláštní úkoly týkající se politik, které se vztahují k obezřetnostnímu dohledu nad úvěrovými institucemi, s cílem přispět k bezpečnosti a odolnosti úvěrových institucí a stabilitě finančního systému v rámci Unie a každého členského státu s plným ohledem na jednotu a integritu vnitřního trhu a řádnou péči o tuto jednotu a integritu. Tyto zvláštní úkoly přistupují k úkolu Evropského systému centrálních bank (ESCB), danému čl. 127 odst. 5 Smlouvy, přispívat k řádnému provádění opatření, která přijímají příslušné orgány v oblasti obezřetnostního dohledu nad úvěrovými institucemi a stability finančního systému.
(2)
Rozhodnutí ECB/2004/3 (3) bylo pozměněno rozhodnutím ECB/2011/6 (4) s cílem zajistit ochranu veřejného zájmu, co se týče stability finančního systému v Unii a v členských státech, pokud jde o žádosti o přístup k dokumentům vypracovaným nebo uchovávaných ECB, které se týkají jejích činností, politik nebo rozhodnutí v oblasti finanční stability, včetně dokumentů týkajících se poskytování podpory ze strany ECB Evropské radě pro systémová rizika.
(3)
Při plnění zvláštních úkolů uvedených v prvním bodě odůvodnění bude ECB také vypracovávat a uchovávat dokumenty týkající se obezřetnostního dohledu nad úvěrovými institucemi. Takové dokumenty budou považovány za dokumenty ECB ve smyslu rozhodnutí ECB/2004/3.
(4)
Je třeba zajistit ochranu veřejného zájmu, pokud jde o politiku Unie či členských států v oblasti obezřetnostního dohledu nad úvěrovými institucemi v souvislosti s žádostmi veřejnosti o přístup k dokumentům ECB. Také je třeba zajistit ochranu veřejného zájmu, pokud jde o účel dohledových kontrol.
(5)
V souladu s čl. 23.1 jednacího řádu Evropské centrální banky, přijatého rozhodnutím ECB/2004/2, jsou jednání rozhodovacích orgánů ECB a všech výborů či skupin jimi zřízených, jakož i jednání Rady dohledu, jejího řídícího výboru a všech jejích dočasných dílčích struktur důvěrná, pokud Rada guvernérů nezmocní prezidenta ECB, aby výsledky jejich jednání zveřejnil. Před tím, než učiní takové rozhodnutí ohledně jednání Rady dohledu, jejího řídícího výboru a všech jejích dočasných dílčích struktur, konzultuje prezident předsedu Rady dohledu.
(6)
Příslušné unijní právo, zejména nařízení (EU) Evropského parlamentu a Rady č. 575/2013 (5) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU (6), se vztahuje jak na zveřejňování, tak na důvěrnost informací uchovávaných příslušnými orgány při výkonu obezřetnostního dohledu nad úvěrovými institucemi.
(7)
Vývoj ekonomik členských států a finančních trhů a jeho dopad na provádění měnové politiky ECB a/nebo na stabilitu finančního systému v Unii nebo v členských státech zvýšil potřebu vzájemné součinnosti mezi ECB a orgány členských států a mezi ECB a Evropskými a mezinárodními institucemi či orgány. Ukázalo se, že je zcela zásadní, aby ECB mohla Evropským orgánům i orgánům členských států předávat relevantní a objektivní informace, a tak co nejefektivněji sloužila veřejnému zájmu při plnění svého mandátu. To by znamenalo, že musí být umožněna také účinná neformální a důvěrná komunikace, která by neměla být narušena možností jejího zveřejnění.
(8)
Konkrétně je ECB povinna postupovat v součinnosti s vnitrostátními orgány a subjekty, orgány, institucemi nebo jinými subjekty Unie, s příslušnými mezinárodními organizacemi, jakož i s příslušnými orgány dohledu a správními orgány třetích zemí ve vztahu k: a) úkolu ESCB podporovat obecné hospodářské politiky Unie podle čl. 127 odst. 1 Smlouvy; b) úkolu ESCB přispívat k řádnému provádění opatření, která přijímají příslušné orgány v oblasti obezřetnostního dohledu nad úvěrovými institucemi a stability finančního systému podle čl. 127 odst. 5 Smlouvy; a c) úkolům, které jsou ECB svěřeny nařízením Rady (EU) č. 1024/2013. Podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (EU) č. 1024/2013 mají ECB i příslušné vnitrostátní orgány konkrétně povinnost v dobré víře spolupracovat a povinnost vyměňovat si informace. ECB spolupracuje také na mezinárodní úrovni, pokud jde o úkoly ESCB. Pro účinnou spolupráci ECB je nezbytné vytvořit a zachovat prostor ke svobodné a konstruktivní výměně názorů a informací mezi výše zmíněnými orgány, institucemi a jinými subjekty. Na tomto základě by ECB měla být oprávněna chránit dokumenty, které jsou vyměňovány v rámci její spolupráce s národními centrálními bankami, vnitrostátními příslušnými orgány, vnitrostátními pověřenými orgány a jinými příslušnými orgány a subjekty.
(9)
Kromě toho je při plnění úkolu ESCB podporovat plynulé fungování platebních systémů důležité chránit ty dokumenty, jejichž zveřejnění by vedlo k porušení veřejného zájmu, pokud jde o spolehlivost a bezpečnost infrastruktur finančních trhů, platebních schémat a poskytovatelů platebních služeb.
(10)
Rozhodnutí ECB/2004/3 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Změny
Rozhodnutí ECB/2004/3 se mění takto:
1.
V článku 3 se doplňují tyto nové definice:
„c)
‚vnitrostátní příslušný orgán‘ a ‚vnitrostátní pověřený orgán‘ mají význam uvedený v nařízení Rady (EU) č. 1024/2013 (7);
d)
„jinými příslušnými orgány a subjekty“ rozumí příslušné vnitrostátní orgány a subjekty, orgány, instituce nebo jiné subjekty Unie, příslušné mezinárodní organizace, příslušné orgány dohledu a správní orgány třetích zemí.
;
2.
V čl. 4 odst. 1 písm. a) se první odrážka nahrazuje tímto:
-
„důvěrnost zasedání rozhodovacích orgánů ECB, Rady dohledu či jiných orgánů zřízených podle nařízení Rady (EU) č. 1024/3013,“
;
3.
V čl. 4 odst. 1 písm. a) se doplňují tyto nové odrážky:
-
„politiku Unie nebo členských států, která se vztahuje k obezřetnostnímu dohledu nad úvěrovými a jinými finančními institucemi,
-
účel dohledových kontrol,
-
spolehlivost a bezpečnost infrastruktur finančních trhů, platebních schémat a poskytovatelů platebních služeb.“
;
4.
Čl. 4 odst. 3 se nahrazuje tímto:
„3. Přístup k dokumentu, který ECB vypracovala nebo obdržela pro účely vnitřního použití v rámci jednání a předběžných konzultací uvnitř ECB nebo pro účely výměny názorů mezi ECB a národními centrálními bankami, vnitrostátními příslušnými orgány či vnitrostátními pověřenými orgány, se odepře i po přijetí rozhodnutí, neexistuje-li převažující veřejný zájem na zpřístupnění.
Přístup k dokumentům odrážejícím výměnu názorů mezi ECB a jinými příslušnými orgány a subjekty se odepře i po přijetí rozhodnutí, pokud by zpřístupnění takového dokumentu vážně ohrozilo účinnost plnění úkolů ECB, neexistuje-li převažující veřejný zájem na zpřístupnění.“
;
5.
V čl. 7 odst. 1 se odkaz na „generálního ředitele pro sekretariát a jazykové služby“ nahrazuje odkazem na „generálního ředitele pro sekretariát“.
Článek 2
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 21. ledna 2015.
AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK (EU) 2015/529 HATÁROZATA
(2015. január 21.)
az Európai Központi Bank dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló EKB/2004/3 határozat módosításáról (EKB/2015/1)
AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,
tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen annak 12.3. cikkére,
tekintettel az Európai Központi Bank eljárási szabályzatának elfogadásáról szóló, 2004. február 19-i EKB/2004/2 határozatra (1) és különösen annak 23. cikkére,
mivel:
(1)
Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 127. cikkének (6) bekezdése alapján a Tanács elfogadta az 1024/2013/EU rendeletet (2), amely a hitelintézetek biztonságához és hatékony és eredményes működéséhez, valamint az Unión és az egyes tagállamokon belül a pénzügyi rendszer stabilitásához való hozzájárulás céljából a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó szakpolitikákkal kapcsolatos külön feladatokkal bízza meg az EKB-t, a belső piaci egység és integritás maradéktalan tiszteletben tartása mellett. E külön feladatok a Központi Bankok Európai Rendszerének (KBER) a Szerződés 127. cikkének (5) bekezdése szerinti azon feladata mellett állnak fenn, amely szerint a KBER támogatja a hatáskörrel rendelkező hatóságokat a hitelintézetek prudenciális felügyeletére és a pénzügyi rendszer stabilitására vonatkozó politikáik zavartalan megvalósításában.
(2)
Az EKB/2011/6 határozat (3) az Unió, valamint a tagállamok pénzügyi rendszerének stabilitását illetően a közérdek védelme érdekében módosította az EKB/2004/3 határozatot (4) az EKB tevékenységeihez, politikáihoz vagy döntéseihez kapcsolódó olyan dokumentumokhoz való hozzáférés iránti kérelmek tekintetében, amelyeket az EKB a pénzügyi stabilitás területén készít vagy birtokában tart, beleértve az EKB által az Európai Rendszerkockázati Testületnek nyújtott támogatást is.
(3)
Az (1) preambulumbekezdésben említett külön feladatok ellátása során az EKB a hitelintézetek prudenciális felügyeletéhez kapcsolódó dokumentumokat is fog készíteni vagy birtokában tartani. Az ilyen dokumentumok az EKB/2004/3 határozat értelmében EKB dokumentumnak fognak minősülni.
(4)
Az EKB dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférés iránti kérelmekkel összefüggésben biztosítani kell a közérdek védelmét az Uniónak vagy valamely tagállamnak a hitelintézetek prudenciális felügyeletével kapcsolatos politikáját illetően. Biztosítani kell továbbá a közérdek védelmét a felügyeleti vizsgálatok célját illetően.
(5)
Az Európai Központi Bank EKB/2004/2 határozattal elfogadott eljárási szabályzatának 23.1. cikkével összhangban az EKB döntéshozó szerveinek és az általuk alapított bármely bizottságnak vagy csoportnak, a felügyeleti testületnek, irányítóbizottságának és minden ideiglenes szervezeti alegységének az eljárásai titkosak, kivéve, ha a Kormányzótanács felhatalmazza az EKB elnökét tanácskozásaik eredményének közzétételére. Az elnök konzultál a felügyeleti testület elnökével a felügyeleti testület, annak irányítóbizottsága és minden ideiglenes szervezeti alegysége jegyzőkönyveivel kapcsolatos minden ilyen határozat meghozatala előtt.
(6)
Az alkalmazandó uniós jog a hitelintézetek prudenciális felügyeletének ellátása során az illetékes hatóságok birtokában levő információk nyilvánosságra hozatala és titkossága tekintetében egyaránt jelentőséggel bír, így különösen az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) és a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (6).
(7)
A tagállamok gazdaságaiban és a pénzügyi piacokon bekövetkező fejlemények és azoknak az EKB monetáris politikájának végrehajtására és/vagy az Unió vagy valamely tagállam pénzügyi rendszerének stabilitására gyakorolt hatásai fokozták az EKB és a tagállami hatóságok, valamint az EKB és európai és nemzetközi intézmények vagy szervek közötti interakció szükségességét. Kulcsfontosságúnak bizonyult, hogy az EKB képes legyen releváns és tárgyilagos üzeneteket eljuttatni az európai és tagállami hatóságokhoz annak érdekében, hogy megbízatása ellátása során a lehető leghatékonyabban szolgálja a közérdeket. Ez azt jelentheti, hogy a hatékony informális és bizalmas kommunikáció is lehetséges kell legyen, és azt nem veszélyeztetheti a nyilvánosságra hozatal kilátása.
(8)
Pontosabban, az EKB-nak kommunikálnia kell nemzeti hatóságokkal és szervekkel, uniós intézményekkel, szervekkel és hivatalokkal, érintett nemzetközi szervezetekkel, harmadik országok felügyeleti hatóságaival és közigazgatásával, az alábbiakkal kapcsolatosan: a) az Unión belüli általános gazdaságpolitika KBER általi támogatása a Szerződés 127. cikke (1) bekezdése alapján; b) a hatáskörrel rendelkező hatóságok KBER általi támogatása a hitelintézetek prudenciális felügyeletére és a pénzügyi rendszer stabilitására vonatkozó politikáik zavartalan megvalósításában a Szerződés 127. cikke (5) bekezdése alapján; és c) az 1024/2013/EU rendelettel az EKB-ra ruházott feladatok. Így különösen az 1024/2013/EU rendelet 6. cikkének (2) bekezdése értelmében mind az EKB, mind az illetékes nemzeti hatóságok kötelesek jóhiszemű együttműködést és információcserét folytatni. Az EKB emellett nemzetközi szintű együttműködést is folytat a KBER feladatait illetően. Ahhoz, hogy az EKB hatékonyan tudjon együttműködni, lényeges teret biztosítani és fenntartatni a megfontolásra („space to think”) a fent említett hatóságok, intézmények és egyéb szervek közötti szabad és konstruktív vélemény- és információcsere érdekében. Ennek alapján az EKB-nak jogosultnak kell lennie arra, hogy védje a nemzeti központi bankokkal, illetékes nemzeti hatóságokkal, kijelölt nemzeti hatóságokkal és egyéb érintett hatóságokkal és szervekkel folytatott együttműködése részeként kicserélt dokumentumokat.
(9)
Ezenkívül a KBER-nek a fizetési rendszerek zavartalan működésének elősegítésére irányuló feladata ellátása során fontos az olyan dokumentumok védelme, amelyek nyilvánosságra hozatala veszélyeztetné a közérdeket a pénzügyi piaci infrastruktúrák, fizetési rendszerek és pénzforgalmi szolgáltatók stabilitását és biztonságát illetően.
(10)
Az EKB/2004/3 határozatot erre tekintettel megfelelően módosítani szükséges,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
Módosítások
Az EKB/2004/3 határozat a következőképpen módosul:
1.
a 3. cikk a következő fogalommeghatározásokkal egészül ki:
„c) »illetékes nemzeti hatóság« (INH) és »kijelölt nemzeti hatóság« (KNH): az 1024/2013/EU tanácsi rendeletben (7) meghatározott jelentéssel bír;
d) »egyéb érintett hatóságok és szervek«: érintett nemzeti hatóságok és szervek, uniós intézmények, szervek és hivatalok, érintett nemzetközi szervezetek, harmadik országok felügyeleti hatóságai és közigazgatása.
;
2.
a 4. cikk (1) bekezdésének a) pontjában az első francia bekezdés helyébe a következő szöveg lép
-
„az EKB döntéshozó szervei, a felügyeleti testület vagy az 1024/2013/EU rendelet alapján létrehozott egyéb szervek eljárásainak titkossága,”
;
3.
a 4. cikk (1) bekezdésének a) pontja a következő francia bekezdésekkel egészül ki
-
„az Uniónak vagy valamely tagállamnak a hitelintézetek és más pénzügyi intézmények prudenciális felügyeletével kapcsolatos politikája,
-
a felügyeleti vizsgálatok célja,
-
a pénzügyi piaci infrastruktúrák, fizetési rendszerek vagy pénzforgalmi szolgáltatók stabilitása és biztonsága.”
;
4.
a 4. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
„(3) Az EKB által belső használatra, az EKB-n belüli tárgyalások és előzetes konzultációk, vagy az EKB és az NKB-k, INH-k vagy KNH-k közötti véleménycsere részeként készített vagy kapott dokumentumokhoz való hozzáférést elutasítják a döntés meghozatalát követően is, kivéve, ha a nyilvánosságra hozatalhoz nyomós közérdek fűződik.
Az EKB és az egyéb érintett hatóságok és szervek közötti véleménycserét tükröző dokumentumokhoz való hozzáférést elutasítják a döntés meghozatalát követően is, amennyiben a dokumentum nyilvánosságra hozatala súlyosan veszélyeztetné az EKB hatékonyságát feladatai ellátása terén, kivéve, ha a nyilvánosságra hozatalhoz nyomós közérdek fűződik.”
;
5.
a 7. cikk (1) bekezdésében az „EKB titkárságáért és nyelvi szolgálataiért felelős főigazgatóra” való hivatkozást a „EKB titkárságáért felelős főigazgatóra” való hivatkozás váltja fel.
2. cikk
Hatálybalépés
Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Kelt Frankfurt am Mainban, 2015. január 21-én.