ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2015/163
ze dne 21. listopadu 2014
o slučitelnosti opatření, která Polsko zamýšlí přijmout podle článku 14 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/13/EU o koordinaci některých právních a správních předpisů členských států upravujících poskytování audiovizuálních mediálních služeb (směrnice o audiovizuálních mediálních službách), s právem Unie
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2010/13/EU ze dne 10. března 2010 o koordinaci některých právních a správních předpisů členských států upravujících poskytování audiovizuálních mediálních služeb (směrnice o audiovizuálních mediálních službách) (1), a zejména na čl. 14 odst. 2 uvedené směrnice,
s ohledem na stanovisko výboru zřízeného podle článku 29 směrnice 2010/13/EU,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Dopisem ze dne 19. srpna 2014 oznámilo Polsko Komisi určitá opatření, která zamýšlí přijmout v souladu s čl. 14 odst. 1 směrnice 2010/13/EU.
(2)
Komise ve lhůtě tří měsíců od uvedeného oznámení ověřila slučitelnost těchto opatření s právem Unie, zejména pokud jde o proporcionalitu opatření a transparentnost vnitrostátního konzultačního postupu.
(3)
Při posuzování těchto opatření Komise vzala v úvahu dostupné údaje o polském audiovizuálním trhu, zejména pokud jde o dopad na televizní trh.
(4)
Seznam událostí zásadního společenského významu Polsko vypracovalo jasným a transparentním způsobem na základě rozsáhlé konzultace.
(5)
Na základě podrobných důkazů a údajů o sledovanosti poskytnutých polskými orgány útvary Komise ověřily, že seznam určených událostí vypracovaný podle čl. 14 odst. 1 směrnice 2010/13/EU splňuje nejméně dvě z následujících kritérií, která se považují za spolehlivé ukazatele společenského významu událostí: i) událost má v určitém členském státě mimořádný celkový ohlas a nemá význam pouze pro veřejnost, která příslušnou sportovní či jinou činnost zpravidla sleduje, ii) událost je všeobecně uznávaná a pro obyvatelstvo daného členského státu má zvláštní kulturní význam, neboť především posiluje kulturní identitu, iii) příslušné události se účastní národní tým v rámci soutěže nebo turnaje mezinárodního významu a iv) událost se tradičně vysílá ve volně dostupném televizním vysílání a má vysokou sledovanost.
(6)
Oznámený seznam událostí zásadního společenského významu obsahuje události, které jsou již uvedeny na zákonném seznamu podle článku 20b zákona o rozhlasovém a televizním vysílání ze dne 29. prosince 1992, ve znění zákona ze dne 31. března 2000, jakož i jiné události, které jsou součástí předlohy nařízení Rady pro rozhlasové a televizní vysílání o seznamu významných událostí. Řada určených událostí se obecně považuje za události zásadního společenského významu, například letní a zimní olympijské hry, finále a semifinále Světového poháru ve fotbale a mistrovství Evropy ve fotbale. Seznam mezi takové události řadí i další fotbalová utkání, kterých se účastní polský národní tým, včetně kvalifikačních utkání. Jak prokázaly polské orgány, tyto události mají vysokou sledovanost a tradičně se vysílají ve volně dostupném televizním vysílání. Navíc mají v Polsku mimořádný celkový ohlas, neboť jsou velmi oblíbené u široké veřejnosti, a nikoli pouze u veřejnosti, která sportovní události zpravidla sleduje. Kromě toho se některých utkání v rámci Světového poháru ve fotbale a mistrovství Evropy ve fotbale, včetně kvalifikačních utkání, účastní polský národní tým.
(7)
Tato jiná fotbalová utkání v rámci oficiálních turnajů a v rámci Ligy mistrů a Poháru UEFA, kterých se účastní polský národní tým nebo polský klub, mají vysokou sledovanost, tradičně se vysílají ve volně dostupném televizním vysílání a mají v Polsku mimořádný celkový ohlas.
(8)
Zápasy v rámci mistrovství světa a Evropy ve volejbale mužů a žen, kterých se účastní polský národní tým, včetně kvalifikačních turnajů a Světové ligy mužů, mají vysokou sledovanost a tradičně se vysílají ve volně dostupném televizním vysílání. Kromě toho v Polsku vzbuzují nevšední a široký zájem, a to i u veřejnosti, která obvykle tuto disciplínu nesleduje. Rovněž zahrnují účast národního týmu na mezinárodním turnaji zásadního významu. Tento zájem je posílen skutečností, že polští účastníci dosáhli v uvedených turnajích významných úspěchů.
(9)
Semifinále a finále mistrovství světa a Evropy v házené mužů kromě toho, že mají vysokou sledovanost a tradičně se vysílají ve volně dostupném televizním vysílání, vzbuzují v Polsku nevšední a široký zájem, a to i u veřejnosti, která obvykle tuto disciplínu nesleduje. Jiné soutěže v rámci semifinále a finále mistrovství světa a Evropy v házené mužů, kterých se účastnil polský národní tým, měly rovněž vysokou sledovanost a tradičně se vysílaly ve volně dostupném televizním vysílání. Navíc v Polsku vzbuzují nevšední a široký zájem, a to i u veřejnosti, která obvykle tuto disciplínu nesleduje. Rovněž zahrnují účast národního týmu na mezinárodním turnaji zásadního významu, v němž polští účastníci dosáhli významných úspěchů.
(10)
Mistrovství světa v severském lyžování, závody Světového poháru ve skocích na lyžích a závody Světového poháru žen v běhu na lyžích kromě toho, že mají vysokou sledovanost a tradičně se vysílají ve volně dostupném televizním vysílání, vzbuzují v Polsku nevšední a široký zájem, a to i u veřejnosti, která obvykle tuto disciplínu nesleduje. Rovněž zahrnují účast polského národního týmu na mezinárodním turnaji zásadního významu, v němž polští účastníci dosáhli významných úspěchů.
(11)
Mistrovství světa v atletice mají vysokou sledovanost a tradičně se vysílají ve volně dostupném televizním vysílání. Navíc v Polsku vzbuzují nevšední a široký zájem, a to i u veřejnosti, která disciplíny reprezentované v této události jindy obvykle nesleduje. Polští soutěžící dosáhli významných úspěchů ve skoku o tyči, vrhu koulí a hodu diskem.
(12)
Vzhledem ke způsobům, jakými budou tyto události zásadního společenského významu vysílány, definici „oprávněného subjektu televizního vysílání“, úloze Rady pro rozhlasové a televizní vysílání v mechanismu pro řešení sporů ve věcech provádění dotčených opatření a k předpokládanému datu vstupu konečných polských opatření v platnost (12 měsíců po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie) nepřekračují určená opatření rámec toho, co je nezbytné k dosažení zamýšlených cílů, totiž ochrany práva na informace a zajištění širokého přístupu veřejnosti k televiznímu přenosu vnitrostátních nebo jiných událostí zásadního společenského významu. Lze proto učinit závěr, že účinky na právo na vlastnictví zakotvené v článku 17 Listiny základních práv Evropské unie nejdou nad rámec účinků, které jsou neoddělitelně spojeny se zahrnutím událostí na seznam stanovený v čl. 14 odst. 1 směrnice 2010/13/EU.
(13)
Z týchž důvodů se polská opatření jeví jako přiměřená, jelikož naléhavé důvody veřejného zájmu na zajištění přístupu široké veřejnosti k vysílání událostí zásadního společenského významu odůvodňují výjimku ze základní svobody volného pohybu služeb stanovené v článku 56 Smlouvy o fungování Evropské unie. Polská opatření kromě toho nepředstavují diskriminaci ani uzavření trhu vůči subjektům televizního vysílání, držitelům práv nebo jiným hospodářským subjektům z jiných členských států.
(14)
Určená opatření jsou rovněž slučitelná s pravidly Unie v oblasti hospodářské soutěže, neboť definice oprávněných subjektů televizního vysílání, jež mohou vysílat události uvedené na seznamu, je založena na objektivních kritériích, která umožňují skutečnou a potenciální hospodářskou soutěž při získávání vysílacích práv na tyto události. Kromě toho není počet určených událostí nepřiměřený v rozsahu, jaký by narušil hospodářskou soutěž na navazujících trzích s volně dostupným televizním vysíláním a placeným televizním vysíláním. Lze proto zaujmout stanovisko, že účinky na volnou hospodářskou soutěž nejdou nad rámec účinků, které jsou neoddělitelně spojeny se zahrnutím událostí na seznam stanovený v čl. 14 odst. 1 směrnice 2010/13/EU.
(15)
Komise sdělila opatření, jež Polsko zamýšlí přijmout, ostatním členským státům a předložila výsledky ověřování výboru zřízenému podle článku 29 směrnice 2010/13/EU. Výbor přijal kladné stanovisko,
ROZHODLA TAKTO:
Jediný článek
1. Opatření, která Polsko zamýšlí přijmout podle čl. 14 odst. 1 směrnice 2010/13/EU a která byla oznámena Komisi podle čl. 14 odst. 2 uvedené směrnice, jsou slučitelná s právem Unie.
2. Opatření přijatá Polskem se zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 21. listopadu 2014.
A BIZOTTSÁG (EU) 2015/163 HATÁROZATA
(2014. november 21.)
a tagállamok audiovizuális médiaszolgáltatások nyújtására vonatkozó egyes törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseinek összehangolásáról szóló 2010/13/EU irányelv (az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv) 14. cikke alapján Lengyelország által bevezetni tervezett intézkedéseknek az uniós joggal való összeegyeztethetőségéről
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a tagállamok audiovizuális médiaszolgáltatások nyújtására vonatkozó egyes törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseinek összehangolásáról szóló, 2010. március 10-i 2010/13/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv) (1) és különösen annak 14. cikke (2) bekezdésére,
tekintettel a 2010/13/EU irányelv 29. cikke alapján létrehozott bizottság véleményére,
mivel:
(1)
2014. augusztus 19-i levelében Lengyelország értesítette a Bizottságot egyes, a 2010/13/EU irányelv 14. cikkének (1) bekezdése alapján bevezetni tervezett intézkedéseiről.
(2)
A Bizottság az értesítéstől számítva három hónapon belül megvizsgálta, hogy az intézkedések - különösen arányosságuk és a nemzeti szintű konzultációs eljárás átláthatósága tekintetében - összeegyeztethetők-e az uniós joggal.
(3)
Az intézkedések vizsgálata során a Bizottság figyelembe vette a lengyel audiovizuális piacról rendelkezésre álló adatokat, köztük különösen a televíziós piacra gyakorolt hatásokkal kapcsolatosakat.
(4)
A társadalmi szempontból kiemelten jelentős események jegyzékét Lengyelország egyértelmű és átlátható módon, széles körű konzultáció alapján állította össze.
(5)
A lengyel hatóságok által átadott részletes információk és nézettségi adatok alapján a Bizottság szolgálatai meggyőződtek arról, hogy a Lengyelország által a 2010/13/EU irányelv 14. cikkének (1) bekezdése alapján kijelölt események jegyzéke a következő, az események társadalmi jelentősége szempontjából mértékadónak tekintett kritériumok közül legalább kettőt teljesít: (i) az esemény a tagállamban széles körben különös visszhangot kelt, és nem csupán az adott sport, illetve tevékenység szokásos közönségének fontos; (ii) az eseménynek - különösen a kulturális önazonosság erősítésében - általánosan elismert egyedi kulturális jelentősége van a tagállam lakossága számára; (iii) az ország csapata résztvevője a nemzetközi jelentőségű verseny vagy bajnokság keretében zajló eseménynek; és (iv) az eseményről hagyományosan ingyenes televíziós közvetítést adnak, amely nagy nézettségnek örvend.
(6)
A társadalmi szempontból kiemelten jelentős események jegyzéke egyfelől azokat az eseményeket tartalmazza, amelyeket a rádiózásról és a televíziózásról szóló, egy 2000. március 31-i törvénnyel módosított 1992. december 29-i törvény 20b. cikke megjelöl, másfelől pedig azokat a további eseményeket, amelyek az Országos Rádió- és Televíziótanács fontos eseményeket megállapító rendeletének tervezetében szerepelnek. A megjelölt események közül több általában is kiemelten jelentősnek számít társadalmi szempontból; ilyen például a nyári és a téli olimpiai játékok, valamint a labdarúgó világ- és Európa-bajnokság elődöntői és döntője. A jegyzék ezen események olyan további labdarúgó-mérkőzéseit is tartalmazza, amelyeket a lengyel nemzeti válogatott vív, ideértve a selejtezőket is. A lengyel hatóságok bemutatták, hogy ezek az események a múltban nagy televíziós nézettségnek örvendtek, és hagyományosan ingyenesen fogható televíziós csatornákon nézhetők. Emellett ezek az események széles körben találnak különös visszhangra Lengyelországban, ugyanis nem csupán a sportesemények szokásos közönsége érdeklődik irántuk, hanem a széles nézőközönség is kedveli őket. A labdarúgó világ- és Európa-bajnokságon, a selejtezőket is ideértve, több mérkőzés a lengyel nemzeti válogatott részvételével zajlik.
(7)
A hivatalos versenysorozatok, illetve a Bajnokok Ligája és az UEFA-kupa keretében megrendezett további olyan labdarúgó-mérkőzések, amelyeket a lengyel nemzeti válogatott vagy lengyel klubcsapatok vívnak, ugyancsak nagy televíziós nézettségnek örvendenek, hagyományosan ingyenesen fogható televíziós csatornákon nézhetők, és széles körben találtak különös visszhangra Lengyelországban.
(8)
A férfi és a női röplabda világ- és Európa-bajnokságnak a lengyel válogatott által vívott mérkőzései, ideértve a selejtezőket is, valamint a férfi röplabda-világliga küzdelmei nagy televíziós nézettségnek örvendenek, és hagyományosan ingyenesen fogható televíziós csatornákon nézhetők. Ezek az események a közönség széles rétegeiben keltenek fokozott érdeklődést Lengyelországban, és olyan nézők figyelmét is felkeltik, akik általában nem követik ezt a sportágat. Ez esetben is arról van szó, hogy nemzeti válogatott vesz részt fontos nemzetközi mérkőzéssorozaton. Az érdeklődést az is erősíti, hogy a lengyel csapatok jó eredményeket értek el ezeken az eseményeken.
(9)
A férfi kézilabda világ- és Európa-bajnokság elődöntői és döntője - amellett, hogy nagy televíziós nézettségnek örvendenek, és hagyományosan ingyenesen fogható televíziós csatornákon nézhetők - a közönség széles rétegeiben keltenek fokozott érdeklődést Lengyelországban, és olyan nézők figyelmét is felkeltik, akik általában nem követik ezt a sportágat. A férfi kézilabda világ- és Európa-bajnokság elődöntői és döntője idején a lengyel nemzeti válogatott részvételével rendezett más mérkőzések ugyancsak nagy televíziós nézettségnek örvendenek, és hagyományosan ingyenesen fogható televíziós csatornákon nézhetők. Ezek az események a közönség széles rétegeiben keltenek fokozott érdeklődést Lengyelországban, és olyan nézők figyelmét is felkeltik, akik általában nem követik ezt a sportágat. Ez esetben arról is szó van, hogy a nemzeti válogatott olyan fontos nemzetközi mérkőzéssorozatokon vesz részt, amelyeken korábban jó eredményeket ért el.
(10)
Az északisí-világbajnokság, a síugró világkupa versenyei és a női sífutó világkupa versenyei - amellett, hogy nagy televíziós nézettségnek örvendenek, és hagyományosan ingyenesen fogható televíziós csatornákon nézhetők - a közönség széles rétegeiben keltenek fokozott érdeklődést Lengyelországban, és olyan nézők figyelmét is felkeltik, akik általában nem követik ezt a sportágat. Ez esetben arról is szó van, hogy a lengyel nemzeti válogatott olyan fontos nemzetközi versenysorozatokon vesz részt, amelyeken a lengyel versenyzők korábban jó eredményeket értek el.
(11)
Az atlétikai világbajnokság a múltban nagy televíziós nézettségnek örvendett, és hagyományosan ingyenesen fogható televíziós csatornákon nézhető. Ez az esemény a közönség széles rétegeiben vált ki nagy visszhangot Lengyelországban, és olyan nézők figyelmét is felkelti, akik általában nem követik az érintett versenyszámokat. A lengyel versenyzők jó eredményeket értek el rúdugrásban, súlylökésben és diszkoszvetésben.
(12)
Figyelemmel a felsorolt, társadalmi szempontból kiemelten jelentős események tervezett közvetítési módjára, a „jogosult közvetítő” fogalommeghatározására, az Országos Rádió- és Televíziótanácsnak az intézkedések végrehajtásával kapcsolatban felmerülő jogviták rendezési mechanizmusaiban játszott szerepére, valamint a végleges lengyel intézkedések hatálybalépésének tervezett időpontjára (tizenkét hónappal az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételüket követően) megállapítható, hogy a megjelölt intézkedések nem terjeszkednek túl azokon a kereteken, amelyeket az elérni kívánt célok, konkrétan a tájékozódáshoz való jog védelme, valamint a nyilvánosságnak a társadalmi szempontból kiemelten jelentős események televíziós közvetítéséhez való széles körű hozzáférése kijelölnek. Ezért kimondható, hogy az Európai Alapjogi Charta 17. cikkében meghatározott, a tulajdonhoz való jogra gyakorolt hatásaikat tekintve az intézkedések nem terjeszkednek túl azokon a kereteken, amelyek az eseményeknek a 2010/13/EU irányelv 14. cikkének (1) bekezdése szerinti jegyzékre való felvételéből szükségszerűen következnek.
(13)
Ugyanebből a megfontolásból a lengyel intézkedések arányosnak tekinthetők, mert - a nyilvánosságnak a társadalmi szempontból kiemelten jelentős események televíziós közvetítéséhez való széles körű hozzáféréséhez fűződő fontos közérdekre való tekintettel - csak a szükséges mértékben szűkítik a szolgáltatásnyújtásnak az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 56. cikke szerinti alapszabadsága érvényesülését. A lengyel intézkedések továbbá nem valósítanak meg hátrányos megkülönböztetést, és nem zárják le a piacot más tagállamok műsorszolgáltatói, jogtulajdonosai és más gazdasági szereplői előtt.
(14)
A megjelölt intézkedések összeegyeztethetők az Európai Unió versenyszabályaival is, tekintettel arra, hogy a jegyzéken szereplő események közvetítésére jogosult műsorszolgáltatók körét objektív kritériumok alapján jelölik ki, ezért az egyes események közvetítési jogának megszerzéséért tényleges verseny folyik vagy folyhat. Megállapítható továbbá, hogy a jegyzéken szereplő események száma nem túlzott, így nem torzítja az ingyenesen és a díjfizetés ellenében fogható televíziós csatornák közötti versenyt. Ezért kimondható, hogy a piaci verseny szabadságára gyakorolt hatásaikat tekintve az intézkedések nem terjeszkednek túl azokon a kereteken, amelyek az eseményeknek a 2010/13/EU irányelv 14. cikkének (1) bekezdése szerinti jegyzékre való felvételéből szükségszerűen következnek.
(15)
A Bizottság a Lengyelország által bevezetni kívánt intézkedésekről tájékoztatta a többi tagállamot, és megállapításait ismertette a 2010/13/EU irányelv 29. cikke alapján létrehozott bizottsággal. A bizottság kedvező véleményt alkotott,
A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
Egyetlen cikk
(1) A Lengyelország által a 2010/13/EU irányelv 14. cikkének (1) bekezdése alapján meghozni kívánt, a Bizottságnak az irányelv 14. cikkének (2) bekezdése alapján bejelentett intézkedések összeegyeztethetők az uniós joggal.
(2) A Lengyelország által meghozandó intézkedéseket közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.
Kelt Brüsszelben, 2014. november 21-én.