NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 283/2014
ze dne 11. března 2014
o hlavních směrech transevropských sítí v oblasti telekomunikační infrastruktury a o zrušení rozhodnutí č. 1336/97/ES
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 172 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanoviska Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanoviska Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Telekomunikační sítě a služby jsou rostoucí měrou založeny na internetových infrastrukturách, kde jsou úzce propojeny širokopásmové sítě s digitálními službami. Internet se stává dominantní platformou pro komunikaci, služby, vzdělávání, účast na společenském a politickém životě, kulturní obsah a podnikání. Transevropská dostupnost široce rozšířeného, vysokorychlostního a bezpečného přístupu k internetu a digitálních služeb ve veřejném zájmu je proto důležitá pro sociální a ekonomický růst, konkurenceschopnost, sociální začleňování a vnitřní trh.
(2)
Dne 17. června 2010 Evropská rada podpořila sdělení Komise ze dne 26. srpna 2010 o Digitální agendě pro Evropu, jejímž cílem je stanovit postup pro maximální využití sociálních a ekonomických možností informačních a komunikačních technologií. Účelem je stimulovat nabídku a poptávku, pokud jde o konkurenceschopnou infrastrukturu vysokorychlostního internetu a digitální služby založené na internetu, a učinit tak další krok k vytvoření skutečně jednotného digitálního trhu, který je nezbytný pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění.
(3)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1316/2013 (4) stanoví podmínky, metody a postupy pro poskytování finanční pomoci Unie pro transevropské sítě v oblasti dopravy, digitálních komunikací a energetiky. Vzhledem k tomu, že podobné výzvy a příležitosti jsou i v odvětvích, na která se vztahuje nástroj pro propojení Evropy, existuje významný prostor pro využití součinností, mj. kombinováním finančních zdrojů v rámci nástroje pro propojení Evropy s jinými zdroji financování.
(4)
Existuje velké množství přeshraničních digitálních služeb, které v rámci podpory politik Unie zajišťují komunikaci mezi evropskými orgány veřejné správy. Je důležité, aby nová řešení vycházela z těch stávajících, která již byla provedena v souvislosti s dalšími evropskými iniciativami, aby nedocházelo ke zdvojování práce, a aby byla zajištěna koordinace a sladění přístupů a řešení v rámci různých iniciativ a politik, jako je například program ISA zřízený rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 922/2009 (5), program Fiscalis zavedený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1286/2013 (6) a program Horizont 2020 zavedený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1291/2013 (7). Je také důležité, aby řešení splňovala dohodnuté mezinárodní nebo evropské normy či otevřené specifikace pro interoperabilitu, zejména specifikace určené Komisí v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1025/2012 (8), a další příslušné specifikace a směry, jako je Evropský rámec interoperability evropských veřejných služeb (dále jen „evropský rámec interoperability“).
(5)
Rozvoj vysokorychlostních širokopásmových sítí se bude opírat o evropské technické normy. Pokud má hrát Unie v odvětví telekomunikací hlavní úlohu, musí se v jejím rámci zavést programy výzkumu a vývoje a zintenzivnit monitorování normalizačních postupů.
(6)
U rozsáhlých pilotních projektů prováděných mezi členskými státy a spolufinancovaných v rámci programu pro konkurenceschopnost a inovace (9), jako je PEPPOL, STORK, epSOS, eCODEX nebo SPOCS, byly na vnitřním trhu prověřeny hlavní přeshraniční digitální služby založené na společných stavebních prvcích, jejichž konsolidace probíhá prostřednictvím projektu eSENS. Tyto pilotní projekty již dosáhly nebo v blízké budoucnosti dosáhnou zralosti, která je pro zavedení do praxe požadována. U stávajících projektů společného zájmu se již ukázalo, že postup na úrovni EU má jednoznačnou přidanou hodnotu, např. v oblasti kulturního dědictví (Europeana), ochrany dítěte (Bezpečnější internet), sociálního zabezpečení (EESSI), přičemž byly navrženy další projekty, jako např. v oblasti ochrany spotřebitele (řešení sporů on-line).
(7)
Pokud jde o infrastruktury digitálních služeb, měly by mít stavební prvky přednost před jinými infrastrukturami digitálních služeb, neboť jsou pro vytvoření těchto infrastruktur předpokladem. Infrastruktury digitálních služeb by mimo jiné měly vytvářet evropskou přidanou hodnotu a pokrývat skutečně prokázané potřeby. Aby mohly být zavedeny do praxe, měly by být z technického i provozního hlediska dostatečně vyspělé, což musí být prokázáno zejména úspěšnou realizací pilotních projektů. Měly by být založeny na konkrétním plánu udržitelnosti s cílem zajistit střednědobý až dlouhodobý provoz platforem hlavních služeb nad rámec nástroje pro propojení Evropy. Z toho důvodu by finanční pomoc podle tohoto nařízení měla být pokud možno v průběhu času postupně ukončována a v případě potřeby by měly být uvolněny finanční prostředky z jiných zdrojů než z nástroje pro propojení Evropy.
(8)
Je důležité poskytnout financování pro infrastruktury digitálních služeb, které jsou nezbytné pro splnění právních závazků vyplývajících z práva Unie nebo které vyvíjejí nebo zajišťují stavební prvky, s možným významným dopadem na rozvoj celoevropských veřejných služeb, v zájmu podpory mnohočetných infrastruktur digitálních služeb a postupného vybudování evropského ekosystému interoperability. V této souvislosti se právními závazky rozumí zvláštní ustanovení, která vyžadují buď vytvoření, nebo využití infrastruktur digitálních služeb, nebo požadují výsledky, kterých lze dosáhnout pouze prostřednictvím evropských infrastruktur digitálních služeb.
(9)
Jakožto již zavedené infrastruktury digitálních služeb by Europeana a Bezpečnější internet pro děti měly mít z hlediska financování přednost. V prvních letech příštího víceletého finančního rámce na období 2014-2020 stanoveného v nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 (10) by zejména měla být zajištěna kontinuita financování poskytovaného Unií pro nástroj pro propojení Evropy z jiných programů Unie, aby bylo umožněno nepřerušené a úspěšné poskytování služeb na téže úrovni, která je zajištěna v rámci stávajícího režimu financování. Dne 10. května 2012 Rada zdůraznila, že je nezbytné zajistit dlouhodobou životaschopnost Europeany, a to i z hlediska správy a financování (11).
(10)
Je třeba zajistit bezpečné, inkluzivní a pozitivní online prostředí pro děti a mladé lidi. Z hlediska ochrany a podpory práv dětí v online prostředí je klíčové zajistit po roce 2014fungování programu Bezpečnější internet. Prováděním tohoto nařízení je třeba zajistit finanční podporu Evropské strategie pro internet lépe uzpůsobený dětem na úrovni Unie i členských států, a to především pokud jde o centra pro bezpečnější internet v členských státech. Činnosti center pro bezpečnější internet, mimo jiné jejich funkce osvětových center, a další činnosti vedoucí ke zvyšování povědomí, provozování linek pomoci pro děti, rodiče a vychovatele poskytujících informace o tom, jak nejlépe mají děti internet používat, jakož i tísňových linek pro hlášení obsahu na internetu týkajícího se pohlavního zneužívání dětí, představují klíčový prvek a základní předpoklad pro úspěch této strategie.
(11)
Budoucí právní akt Unie o elektronické identifikaci a důvěryhodných službách pro elektronické transakce na vnitřním trhu má stanovit podrobné požadavky a podmínky pro vzájemné uznávání klíčových předpokladů, které jsou zde označovány za stavební prvky infrastruktur digitálních služeb. Uvedený právní akt bude zahrnovat některé z nejdůležitějších stavebních prvků, například elektronickou identifikaci a elektronický podpis jakožto součásti projektů společného zájmu uvedených v příloze tohoto nařízení.
(12)
Infrastruktury digitálních služeb realizované v souladu s rozhodnutím 922/2009/ES usnadní elektronickou interakci mezi evropskými orgány veřejné správy v různých zemích a odvětvích. To pak umožní poskytování základních služeb, mimo jiné v oblastech, jako je elektronická identifikace a ověřování pravosti a zadávání veřejných zakázek, přeshraniční propojení obchodních rejstříků, interoperabilní elektronické přeshraniční zdravotnické služby, jakož i přeshraniční spolupráce týkající se kybernetické bezpečnosti, a přispěje tak k vytvoření jednotného digitálního trhu. Této interakce mezi správními orgány bude dosaženo vytvořením nebo rozšířením interoperabilních platforem hlavních služeb, a to na základě stávajících společných stavebních prvků, nebo zajištěním dalších stavebních prvků nezbytných pro rozvoj dalších platforem hlavních služeb, a prostřednictvím souvisejících obecných služeb pro propojení vnitrostátních infrastruktur s platformami hlavních služeb, aby mohly být poskytovány přeshraniční digitální služby.
(13)
Členské státy by měly podporovat místní a regionální orgány v tom, aby se plně a účinně zapojily do správy infrastruktur digitálních služeb, a měly by zajistit, aby projekty společného zájmu, které se týkají přeshraničního poskytování služeb elektronické veřejné správy, braly v úvahu doporučení evropského rámce interoperability.
(14)
Evropský parlament ve svém usnesení ze dne 6. července 2011 nazvaném Evropské širokopásmové sítě: investice do digitálního růstu (12) zdůraznil, že širokopásmové služby jsou klíčem ke konkurenceschopnosti průmyslu Unie a velkou měrou přispívají k hospodářskému růstu, sociální soudržnosti a vytváření kvalitních pracovních příležitostí v Unii. Má-li být Unie zdrojem inovací, znalostí a služeb, je nezbytné investovat do nejmodernějších technologií, jež obstojí i v budoucnosti.
(15)
Evropský trh s téměř 500 miliony obyvatel s vysokorychlostním širokopásmovým připojením by byl klíčovým faktorem pro rozvoj vnitřního trhu, vedl by k vytvoření celosvětově jedinečné skupiny uživatelů dostatečně rozsáhlé pro to, aby se všem regionům poskytly nové možnosti, každému jednotlivému uživateli další výhody a Unii jako takové kapacita stát se hlavní znalostní ekonomikou ve světovém měřítku. Rychlé zavádění vysokorychlostních širokopásmových sítí je zásadní pro rozvoj produktivity Unie a pro vznik nových a malých podniků, které mohou zastávat vedoucí postavení v různých odvětvích, například ve zdravotnictví, výrobním průmyslu a ve službách.
(16)
Spojení nových příležitostí v infrastruktuře a nových, inovativních a interoperabilních služeb by mělo uvést v pohyb účinný cyklus pomocí stimulace zvyšující se poptávky po vysokorychlostním širokopásmovém připojení, na niž by bylo vhodné z komerčního hlediska reagovat.
(17)
Digitální agenda pro Evropu stanoví, že do roku 2020 by měli mít všichni Evropané přístup k internetu o rychlosti vyšší než 30 Mb/s a polovina nebo více evropských domácností by měla mít předplacené internetové připojení o rychlosti vyšší než 100 Mb/s.
(18)
Vzhledem k rychlému rozvoji digitálních služeb a aplikací vyžadujících stále rychlejší internetová připojení a urychlený vývoj nejmodernějších technologií, které to umožní, je vhodné v rámci hodnocení Digitální agendy pro Evropu zvážit revizi cílů v oblasti širokopásmového připojení pro rok 2020, aby se zajistilo, že Evropa bude mít k dispozici konkurenceschopné rychlosti širokopásmového připojení v porovnání s jinými světovými ekonomikami.
(19)
Část projektů v oblasti širokopásmového připojení by se měla vyznačovat vyššími ambicemi a usilovat o vyšší rychlosti, a měla by tak sloužit jako pilotní projekty pro rychlejší připojení a modely s potenciálem pro replikovatelnost.
(20)
Evropský parlament ve svém usnesení ze dne 12. září 2013 nazvaném Digitální agenda pro růst, mobilitu a zaměstnanost: čas přeřadit na vyšší rychlost zdůraznil, že cílem revidované a na budoucnost orientované Digitální agendy pro Evropu pro rok 2020 je propojení všech domácností v Unii širokopásmovým připojením o rychlosti 100 Mb/s, přičemž polovina domácností by měla předplacené připojení o rychlosti 1 Gb/s nebo vyšší.
(21)
Vedoucí úlohu při zavádění a modernizaci širokopásmových sítí by měl hrát soukromý sektor, přičemž by se měl opírat o regulační rámec podporující hospodářskou soutěž a investice. V případě, kdy objem soukromých investic není dostatečný, měly by členské státy provést nezbytné kroky k dosažení cílů Digitální agendy pro Evropu. Veřejná finanční podpora pro širokopásmové sítě by měla být omezena na programy nebo iniciativy zaměřené na projekty, které nemohou být financovány pouze soukromým sektorem, což musí být doloženo předběžným hodnocením, kterým se zjistí selhání trhu nebo nepříznivé investiční situace, v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (13).
(22)
Finanční nástroj či nástroje pro širokopásmové sítě nemají vést k nepřiměřenému narušení hospodářské soutěže a k vytěsnění soukromých investic nebo vytvářet překážky, které soukromé investory odradí. Mají být zejména v souladu s články 101, 102, 106 a 107 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) a ve vhodných případech s pokyny EU k použití pravidel státní podpory ve vztahu k rychlému zavádění širokopásmových sítí.
(23)
Prostředky z veřejných zdrojů na širokopásmové sítě mají být vydávány pouze na infrastruktury, jež jsou v souladu s platnými právními předpisy, zejména předpisy v oblasti hospodářské soutěže, a s nařízeným přístupem podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/19/ES (14).
(24)
Vzhledem k tomu, že finanční zdroje, které jsou k dispozici v rámci nástroje pro propojení Evropy, jsou omezené, měla by se finanční pomoc zaměřit na vytvoření finančních mechanismů na úrovni Unie, které přilákají další investice, podpoří multiplikační efekt, a usnadní tak efektivní využívání soukromých a jiných veřejných investičních zdrojů. Díky tomuto přístupu vzniknou příznivé podmínky pro finanční příspěvky podniků a institucionálních subjektů, jejichž výše může výrazně překročit úroveň přímo způsobilého financování v rámci nástroje pro propojení Evropy.
(25)
Vzhledem k omezeným finančním zdrojům v rámci nástroje pro propojení Evropy a v zájmu zajištění vhodného financování pro infrastruktury digitálních služeb by celková výše rozpočtových prostředků určených na širokopásmové připojení neměla překročit minimální částku nezbytnou k zajištění nákladově efektivní intervence, kterou je třeba stanovit prostřednictvím předběžného hodnocení a zohlednit přitom mimo jiné druh zamýšlených finančních nástrojů, potenciální pákový efekt pro minimální velikost projektového portfolia umožňující jeho účinné fungování a tržní podmínky.
(26)
Podpora zavádění širokopásmových sítí poskytovaná v rámci nástroje pro propojení Evropy by měla doplňovat pomoc poskytovanou podle jiných unijních programů a iniciativ, včetně evropských strukturálních a investičních fondů, v případech, kdy je v rámci předběžného hodnocení zjištěno selhání trhu či nepříznivá investiční situace a kdy tak rozhodnou řídící orgány. Finanční pomoc pro zavádění širokopásmových sítí poskytovaná v rámci nástroje pro propojení Evropy by měla přispět k úsilí členských států, a to jak přímo, tak tím, že zajistí investiční nástroje pro dobrovolné, účelově vázané příspěvky z jiných zdrojů, včetně evropských strukturálních a investičních fondů, v důsledku čehož budou moci členské státy využít know-how a úspory z rozsahu, které skýtají nástroje řízené Unií, s cílem zlepšit efektivní využití veřejných prostředků.
(27)
Financování v rámci nástroje pro propojení Evropy by v zájmu zajištění hospodářsky nejvýhodnějšího řešení a v důsledku omezených zdrojů mělo být poskytnuto na projekty, jež využívají z hlediska daného projektu nejvhodnější technologie, mohou podnítit inovativní obchodní modely a vykazují vysoký potenciál, pokud jde o replikaci. Pokud jsou projekty financovány prostřednictvím dobrovolných příspěvků v rámci nástroje pro propojení Evropy, například prostřednictvím evropských strukturálních a investičních fondů nebo vnitrostátních či regionálních finančních prostředků, měla by být kritéria způsobilosti pružnější a zohledňovat konkrétní situaci a podmínky v oblastech, kterým tyto finanční prostředky mají posloužit.
(28)
Unie může podpořit zavádění širokopásmových sítí, které přispívají k dosažení cílů Digitální agendy pro Evropu ve všech možných oblastech. Důležitými cíli Digitální agendy pro Evropu jsou zmenšení digitální propasti a zvýšení digitálního začleňování. Všechna opatření Unie v oblasti širokopásmového připojení by tak měla být zaměřena na zvláštní potřeby příměstských, venkovských, a zejména řídce osídlených a méně rozvinutých regionů, v nichž je nutné zavést připojení. To zahrnuje zavádění širokopásmových sítí za účelem propojení ostrovních, uzavřených, horských, odlehlých a okrajových regionů, včetně ostrovních členských států, s ústředními regiony Unie nebo opatření ke zlepšení spolehlivosti nebo kvality spojení mezi těmito regiony a ústředními regiony Unie.
(29)
Pro dotvoření jednotného digitálního trhu je třeba podpořit slučitelnost programu týkajícího se nástroje pro propojení Evropy s vnitrostátními a regionálními činnostmi v oblasti širokopásmového připojení.
(30)
Při provádění tohoto nařízení by měla být forma finanční pomoci sladěna s povahou dotčených opatření. Platformy hlavních služeb, které nemohou být financovány z jiných zdrojů, by proto v oblasti infrastruktur digitálních služeb měly být upřednostněny pro financování, a to formou zadávání veřejných zakázek, nebo ve výjimečných případech formou grantů, zatímco na obecné služby by měla být poskytnuta pouze omezená finanční pomoc z nástroje pro propojení Evropy. Navíc by jakákoliv finanční pomoc z nástroje pro propojení Evropy měla být zaměřena na účinné využívání fondů Unie, a proto by širokopásmové sítě měly být podporovány finančními nástroji, které přinášejí větší pákový efekt než granty.
(31)
Intervence podle tohoto nařízení by měla být zaměřena na dosažení součinností a interoperability mezi různými projekty společného zájmu popsanými v příloze, jakož i s jinými infrastrukturami, včetně dopravních a energetických infrastruktur podporovaných v rámci nástroje pro propojení Evropy, příslušnými výzkumnými infrastrukturami podporovanými mimo jiné prostřednictvím programu Horizont 2020 a příslušnými infrastrukturami podporovanými z evropských strukturálních a investičních fondů, a zároveň by nemělo docházet ke zdvojování činností a nepřiměřenému administrativnímu zatížení.
(32)
Finanční pomoc pro projekty společného zájmu by měla být doplněna horizontálními opatřeními, včetně technické pomoci, opatření na povzbuzení poptávky a koordinace, přičemž cílem by měl být co největší dopad intervence Unie.
(33)
Při vyčleňování prostředků na intervenci v oblasti širokopásmových sítí by Komise měla vzít v úvahu výsledky hodnocení stávajících finančních nástrojů Unie.
(34)
Komisi by měla být nápomocna odborná skupina složená ze zástupců všech členských států za účelem konzultací a podpory mimo jiné při monitorování provádění tohoto nařízení, plánování, hodnocení a řešení problémů s prováděním.
(35)
Odborná skupina by měla rovněž spolupracovat se subjekty podílejícími se na provádění tohoto nařízení, například s místními a regionálními orgány, poskytovateli přístupu k internetu, administrátory veřejných sítí a výrobci součástí, jakož i s vnitrostátními regulačními orgány a se Sdružením evropských regulačních orgánů v oblasti elektronických komunikací (BEREC), zřízeným nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1211/2009 (15).
(36)
Nařízením (EU) č. 1316/2013 se zřizuje koordinační výbor pro nástroj pro propojení Evropy, který je rovněž výborem ve smyslu nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (16). Nařízení (EU) č. 1316/2013 na Komisi dále přenáší pravomoci přijímat v souladu s přezkumným postupem roční a víceleté pracovní programy, mimo jiné pro odvětví telekomunikací, které je předmětem tohoto nařízení. V tomto ohledu je důležité upřesnit, že členské státy by při projednávání otázek souvisejících s tímto nařízením, zejména návrhů ročních a víceletých pracovních programů, měli v koordinačním výboru pro nástroj pro propojení Evropy zastupovat odborníci z odvětví telekomunikační infrastruktury.
(37)
Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž koordinovaného rozvoje transevropských sítí v oblasti telekomunikační infrastruktury, nemůže být uspokojivě dosaženo členskými státy, ale spíše jich, z důvodu přeshraniční povahy podporovaných infrastruktur a dopadů na celé území Unie, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.
(38)
Za účelem podpory projektů společného zájmu v odvětví dopravy, telekomunikačních infrastruktur a energie stanoví nařízení (EU) č. 1316/2013 podmínky, metody a postupy pro poskytování finanční pomoci Unie na transevropské sítě. Stanoví také rozčlenění zdrojů, které mají být k dispozici podle nařízení (EU, Euratom) č. 1311/2013 ve všech třech odvětvích. Nařízení (EU) č. 1316/2013 je použitelné od 1. ledna 2014. Je tedy vhodné sladit uplatňování tohoto nařízení a nařízení (EU) č. 1316/2013 a nařízení (EU, Euratom) č. 1311/2013 Toto nařízení by se tedy mělo použít od 1. ledna 2014.
(39)
Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1336/97/ES (17) by mělo být zrušeno,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět
1. Tímto nařízením se stanoví hlavní směry pro včasné zavedení a interoperabilitu projektů společného zájmu v oblasti transevropských sítí v oblasti telekomunikační infrastruktury.
2. Toto nařízení stanoví zejména:
a)
cíle a operační priority projektů společného zájmu;
b)
určení projektů společného zájmu;
c)
kritéria, podle kterých jsou opatření přispívající k projektům společného zájmu způsobilá pro finanční pomoc Unie v souladu s nařízením (EU) č. 1316/2013 pro účely rozvoje, realizace, zavádění, vzájemného propojení a interoperability těchto projektů;
d)
priority z hlediska financování poskytovaného pro projekty společného zájmu.
Článek 2
Definice
1. Pro účely tohoto nařízení se použijí definice uvedené v článku 2 nařízení (EU) č. 1316/2013.
2. Pro účely tohoto nařízení a nařízení (EU) č. 1316/2013 se dále rozumí:
a)
„telekomunikační infrastrukturou“ širokopásmové sítě a infrastruktury digitálních služeb;
b)
„infrastrukturami digitálních služeb“ infrastruktury, které umožňují elektronické poskytování síťových služeb, zpravidla po internetu, které zajišťují transevropské interoperabilní služby společného zájmu pro občany, podniky nebo veřejné orgány a které jsou tvořeny platformami hlavních služeb a obecnými službami;
c)
„stavebními prvky“ základní infrastruktury digitálních služeb, které jsou základním předpokladem pro opětovné využití ve složitějších infrastrukturách digitálních služeb;
d)
„platformami hlavních služeb“ ústřední uzly infrastruktur digitálních služeb, jejichž účelem je zajišťovat transevropské propojení, přístup a interoperabilitu a které jsou otevřené členským státům a mohou být otevřené i jiným subjektům;
e)
„obecnými službami“ vstupní služby spojující jednu či více vnitrostátních infrastruktur s platformou nebo platformami hlavních služeb;
f)
„širokopásmovými sítěmi“ pevné a bezdrátové přístupové sítě, pomocná infrastruktura a hlavní sítě schopné zajistit spojení o velmi vysokých rychlostech;
g)
„horizontálními opatřeními“ studie ve smyslu čl. 2 bodu 6 nařízení (EU) č. 1316/2013, a podpůrná opatření programu ve smyslu čl. 2 bodu 7 nařízení (EU) č. 1316/2013.
Článek 3
Cíle
1. Projekty společného zájmu přispívají k dosažení obecných cílů uvedených v článku 3 nařízení (EU) č. 1316/2013.
2. Kromě obecných cílů sledují projekty společného zájmu jeden nebo několik těchto specifických cílů:
a)
hospodářský růst a podpora dokončení a fungování vnitřního trhu, což povede ke zvýšení konkurenceschopnosti evropského hospodářství, včetně malých a středních podniků;
b)
zlepšení každodenního života občanů, podniků a veřejných orgánů, na všech úrovních, podporou širokopásmových sítí, propojení a interoperability vnitrostátních, regionálních a místních širokopásmových sítí, nediskriminačního přístupu k těmto sítím a digitálního začlenění.
3. K dosažení cílů uvedených v odstavcích 1 a 2 přispívají tyto operační priority:
a)
interoperabilita, propojení, udržitelné zavádění, provoz a modernizace transevropských infrastruktur digitálních služeb, jakož i koordinace na evropské úrovni;
b)
efektivní tok investic soukromého a veřejného sektoru s cílem stimulovat zavádění a modernizaci širokopásmových sítí, a přispět tak k dosažení cílů širokopásmového připojení stanovených v Digitální agendě pro Evropu.
Článek 4
Projekty společného zájmu
1. Účelem projektů společného zájmu je zejména:
a)
vytvořit nebo rozšířit interoperabilní a pokud možno mezinárodně slučitelné platformy hlavních služeb, spolu s obecnými službami pro infrastruktury digitálních služeb;
b)
zajistit efektivní investiční nástroje pro širokopásmové sítě, přilákat nové kategorie investorů a navrhovatelů projektů a podpořit replikovatelnost inovačních projektů a obchodních modelů.
2. Projekty společného zájmu mohou zahrnovat celý cyklus, včetně studií proveditelnosti, provádění, nepřetržité činnosti a modernizace, koordinace a hodnocení.
3. Projekty společného zájmu mohou být podporovány prostřednictvím horizontálních opatření.
4. Projekty společného zájmu a opatření, která k nim přispívají, jsou podrobněji popsány v příloze.
Článek 5
Metody intervence
1. V oblasti infrastruktur digitálních služeb realizuje platformy hlavních služeb v prvé řadě Unie, zatímco obecné služby realizují strany, které vytváří napojení na příslušnou platformu hlavních služeb. Investice do širokopásmových sítí poskytuje převážně soukromý sektor, který se opírá o regulační rámec podporující hospodářskou soutěž a investice. Veřejná podpora pro širokopásmové sítě je poskytována pouze v případě selhání trhu či nepříznivé investiční situace.
2. Členské státy a jiné subjekty, které jsou pověřeny prováděním projektů společného zájmu nebo k nim přispívají, se vybízejí, aby přijaly opatření nezbytná k usnadnění provádění projektů společného zájmu. Konečné rozhodnutí o provádění projektu společného zájmu, který se vztahuje na území některého členského státu, se přijme až poté, co je tento členský stát schválí.
3. Opatření přispívající k projektům společného zájmu splňujícím kritéria uvedená v článku 6 tohoto nařízení jsou způsobilá pro finanční pomoc Unie na základě podmínek a nástrojů, které jsou k dispozici podle nařízení (EU) č. 1316/2013. Finanční podpora je poskytována v souladu s příslušnými pravidly a postupy přijatými Unií, prioritami financování stanovenými v článku 6 tohoto nařízení a dostupností zdrojů, přičemž se přihlíží ke zvláštním potřebám příjemců:
4. opatření přispívající k projektům společného zájmu v oblasti infrastruktur digitálních služeb jsou podpořena:
a)
zadáváním veřejných zakázek; nebo
b)
granty.
5. opatření přispívající k projektům společného zájmu v oblasti širokopásmových sítí jsou podpořena:
a)
finančními nástroji vymezenými v nařízení (EU) č. 1316/2013, které mohou být doplněny dalšími příspěvky z jiných odvětví nástroje pro propojení Evropy, jiných nástrojů, programů a rozpočtových položek v rozpočtu Unie, od členských států, včetně regionálních a místních orgánů a jiných investorů, včetně soukromých investorů, v souladu s čl. 15 odst. 2 nařízení (EU) č. 1316/2013; nebo
b)
kombinací finančních nástrojů a grantů z veřejných zdrojů jiných než nástroj pro propojení Evropy, ať už jsou to veřejné zdroje na úrovni Unie, nebo na vnitrostátní úrovni;
6. horizontální opatření jsou podpořena:
a)
zadáváním veřejných zakázek; nebo
b)
granty.
7. Celková částka rozpočtových prostředků přidělených na finanční nástroje pro širokopásmové sítě nepřekročí minimální částku nezbytnou k zajištění nákladově efektivních intervencí, které se stanoví na základě předběžného hodnocení uvedeného v čl. 14 odst. 1 nařízení (EU) č. 1316/2013.
Tato částka představuje 15 % z finančního krytí určeného pro odvětví telekomunikací uvedeného v čl. 5 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 1316/2013.
8. Nejméně třetina projektů širokopásmového připojení, které získávají finanční pomoc podle tohoto nařízení, je zaměřena na dosažení rychlosti širokopásmového připojení vyšší než 100 Mb/s.
9. Evropský parlament a Rada mohou na návrh Komise a v návaznosti na zprávu uvedenou v čl. 8 odst. 6 upravit částku stanovenou podle odstavce 7 tohoto článku a podíl projektů uvedený v odstavci 8 tohoto článku.
10. Je-li podpora z nástroje pro propojení Evropy doplňkem podpory z evropských strukturálních a investičních fondů a jiné přímé veřejné podpory, může být dosažení součinností mezi opatřeními v rámci nástroje pro propojení Evropy a podporou z evropských strukturálních a investičních fondů posíleno využitím vhodného mechanismu koordinace.
Článek 6
Kritéria způsobilosti a priority financování
1. Aby byla opatření přispívající k projektům společného zájmu v oblasti infrastruktur digitálních služeb způsobilá pro financování, musí splňovat všechna tato kritéria:
a)
být dostatečně vyspělá, aby mohla být zavedena, což musí být doloženo zejména úspěšnou realizací pilotních projektů v rámci programů, jako jsou například programy Unie související s inovacemi a výzkumem;
b)
přispívat k politikám a činnostem Unie na podporu vnitřního trhu;
c)
přinášet evropskou přidanou hodnotu a zahrnovat strategii a plán pro dlouhodobou udržitelnost, případně financováním ze zdrojů jiných než z nástroje pro propojení Evropy, přičemž kvalita této strategie musí být prokázána na základě posouzení proveditelnosti a poměru nákladů a přínosů. Tuto strategii je v případě potřeby nutné aktualizovat;
d)
být v souladu s mezinárodními nebo evropskými normami nebo s otevřenými specifikacemi a směry pro interoperabilitu, jako je Evropský rámec interoperability, a vycházet ze stávajících řešení.
2. Výběr opatření přispívajících k projektům společného zájmu v oblasti infrastruktur digitálních služeb, jež mají být financovány podle nástroje pro propojení Evropy, jakož i úroveň jejich financování se stanoví v rámci ročního pracovního programu uvedeného v čl. 17 odst. 1 nařízení (EU) č. 1316/2013.
3. Nejvyšší prioritu pro financování mají stavební prvky, které jsou nezbytné pro rozvoj, zavádění a provoz ostatních infrastruktur digitálních služeb uvedených v oddílu 1.1 přílohy a u nichž je prokazatelný předpoklad, že pro tyto účely budou mít využití.
4. Druhou nejvyšší prioritu mají jiné infrastruktury digitálních služeb, jejichž účelem je podpora práva, politik a programů Unie, uvedených v oddílu 1.2 a 1.3 přílohy, a jež jsou pokud možno založeny na stávajících stavebních prvcích.
5. Podpora platforem hlavních služeb má přednost před podporou obecných služeb.
6. V ročních a víceletých pracovních programech uvedených v článku 17 nařízení (EU) č. 1316/2013 mohou být na základě cílů stanovených v článku 3 tohoto nařízení, popisu projektů společného zájmu v příloze tohoto nařízení a s ohledem na dostupné rozpočtové prostředky stanovena další kritéria, pokud jde o způsobilost a prioritu v oblasti infrastruktur digitálních služeb.
7. Aby byla opatření přispívající k projektům společného zájmu v oblasti širokopásmových sítí způsobilá pro financování, musí splňovat všechna tato kritéria:
a)
významně přispívat k plnění cílů Digitální agendy pro Evropu;
b)
být dostatečně vyspělé z hlediska fáze vývoje projektu a přípravné fáze a stavět na účinných mechanismech realizace;
c)
nabízet řešení selhání trhu nebo nepříznivých investičních situací;
d)
nesmí vést k narušení trhu nebo k vytěsňování soukromých investic;
e)
využívat technologii považovanou za nejvhodnější k řešení potřeb dotčené zeměpisné oblasti, přičemž se berou v úvahu zeměpisné, sociální a ekonomické faktory na základě objektivních kritérií a v souladu se zásadou technologické neutrality;
f)
zavádět technologii, jež je pro konkrétní projekt nejvhodnější, a současně nabízet nejlepší možnou rovnováhu mezi nejvyspělejšími technologiemi z hlediska kapacity toku údajů, bezpečnosti přenosu, odolnosti sítě a nákladové efektivnosti;
g)
disponovat vysokým potenciálem replikovatelnosti nebo být založeny na inovativních obchodních modelech.
8. Kritéria uvedená v odst. 7 písm. g) tohoto článku se nevyžadují pro projekty financované z dodatečných účelově vázaných příspěvků poskytnutých v souladu s čl. 15 odst. 2 nařízení (EU) č. 1316/2013.
9. Aby byla horizontální opatření způsobilá pro financování, musí splňovat jedno z těchto kritérií:
a)
připravovat nebo podporovat opatření provádění při jejich zavádění, řízení a řešení stávajících či vznikajících problémů při provádění;
b)
vytvářet novou poptávku po infrastrukturách digitálních služeb.
Článek 7
Spolupráce s třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi
1. Unie může navazovat kontakty, projednávat a vyměňovat si informace a spolupracovat s veřejnými orgány nebo jakoukoli jinou organizací ve třetích zemích za účelem dosažení každého cíle sledovaného tímto nařízením. Kromě jiných cílů bude tato spolupráce usilovat o podporu interoperability mezi sítěmi v oblasti telekomunikační infrastruktury v Unii a podobnými sítěmi třetích zemí.
2. Země Evropského sdružení volného obchodu (ESVO), které jsou členy Evropského hospodářského prostoru, mohou být zapojeny do odvětví v rámci nástroje pro propojení Evropy zahrnujícího telekomunikační infrastrukturu v souladu s podmínkami stanovenými v dohodě o EHP.
3. Odchylně od čl. 8 odst. 3 a čl. 9 odst. 4 nařízení (EU) č. 1316/2013, mohou být přistupující země a kandidátské země využívající předvstupní strategie zapojeny do odvětví v rámci nástroje pro propojení Evropy zahrnujícího telekomunikační infrastrukturu v souladu s dohodami, které s Unií podepsaly.
4. Pro účely účasti zemí ESVO se odvětví v rámci nástroje pro propojení Evropy zahrnující telekomunikační infrastrukturu považuje za zvláštní program.
Článek 8
Výměna informací, monitorování a podávání zpráv
1. Na základě informací obdržených podle čl. 22 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 1316/2013 si členské státy a Komise vyměňují informace a osvědčené postupy týkající se pokroku dosaženého v provádění tohoto nařízení. Členské státy do tohoto procesu ve vhodných případech zapojí místní a regionální orgány. Komise zveřejní celoroční přehled těchto informací a předloží ho Evropskému parlamentu a Radě.
2. Komisi poskytuje poradenství a je nápomocna skupina odborníků složená z jednoho zástupce každého státu. Tato skupina odborníků je Komisi nápomocna zejména při:
a)
monitorování provádění tohoto nařízení;
b)
zohledňování vnitrostátních plánů a vnitrostátních strategií, kde je to případné;
c)
realizaci opatření pro hodnocení provádění pracovních programů z finančního a technického hlediska;
d)
řešení stávajících nebo vznikajících problémů souvisejících s realizací projektu.
e)
vymezování strategických směrů před tím, než dojde k vypracování ročního a víceletého pracovního programu, které jsou uvedeny v článku 17 nařízení (EU) č. 1316/2013, přičemž zvláštní pozornost věnuje výběru a stažení opatřeních přispívajících k projektům společného zájmu a rozdělení rozpočtových prostředků, jakož i revizi těchto pracovních programů.
3. Skupina odborníků může rovněž posuzovat jakékoli jiné otázky týkající se rozvoje transevropských sítí v oblasti telekomunikační infrastruktury.
4. Komise skupinu odborníků informuje o pokroku při provádění ročních a víceletých pracovních programů, které jsou uvedeny v článku 17 nařízení (EU) č. 1316/2013.
5. Skupina odborníků spolupracuje se subjekty zapojenými do plánování, rozvoje a správy digitálních sítí a služeb, jakož i s dalšími příslušnými zúčastněnými stranami.
Komise a další subjekty pověřené prováděním tohoto nařízení, například Evropská investiční banka, věnují doporučením skupiny odborníků zvláštní pozornost.
6. V souvislosti s hodnocením v polovině období a následným hodnocením nařízení (EU) č. 1316/2013, uvedeným v článku 27 tohoto nařízení, a za pomoci skupiny odborníků Komise uveřejní zprávu o pokroku v provádění tohoto nařízení. Uvedená zpráva se předloží Evropskému parlamentu a Radě.
7. Zpráva bude obsahovat hodnocení pokroku, jehož bylo dosaženo při rozvoji a provádění projektů společného zájmu, včetně případných zpoždění v provádění a zaznamenaných obtíží, jakož i informace o závazcích a platbách.
8. Komise v těchto zprávách rovněž vyhodnotí, zda oblast působnosti projektů společného zájmu nadále odráží technologický rozvoj a inovace, stejně jako vývoj právních předpisů či vývoj trhu a hospodářský vývoj, a zda by s ohledem na tento vývoj a potřebu dlouhodobé udržitelnosti měla být finanční podpora některého projektu společného zájmu postupně ukončena nebo poskytována z jiných zdrojů. U projektů, které mohou mít významný dopad na životní prostředí, zahrnují tyto zprávy analýzu vlivu na životní prostředí s případným přihlédnutím k potřebě přizpůsobení se změně klimatu a zmírnění jejího dopadu a k odolnosti vůči živelným pohromám. Takové hodnocení lze uskutečnit rovněž kdykoli jindy, považuje-li se to za vhodné.
9. Dosažení specifických cílů stanovených v článku 3 se posuzuje ex post mimo jiné na základě:
a)
dostupnosti infrastruktur digitálních služeb, měřeno podle počtu členských států napojených na každou infrastrukturu digitálních služeb;
b)
procentuálního podílu občanů a podniků využívajících infrastruktur digitálních služeb a přeshraniční dostupnosti těchto služeb;
c)
objemu získaných investic v oblasti širokopásmových sítí a pákového efektu, v případě projektů financovaných z příspěvků z veřejných zdrojů uvedených v čl. 5 odst. 5 písm. b).
Článek 9
Zrušení
Rozhodnutí č. 1336/97/ES se zrušuje.
Článek 10
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 11. března 2014.
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 283/2014/EU RENDELETE
(2014. március 11.)
a távközlési infrastruktúrák területén működő transzeurópai hálózatokra vonatkozó iránymutatásokról és az 1336/97/EK határozat hatályon kívül helyezéséről
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
Tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 172. cikkére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményeire (1),
tekintettel a Régiók Bizottságának véleményeire (2),
rendes jogalkotási eljárás keretében (3),
mivel:
(1)
A távközlési hálózatok és szolgáltatások egyre inkább internetalapú infrastruktúrákká válnak, amelyekben a széles sávú hálózatok és a digitális szolgáltatások szorosan összefonódnak. Az internet egyre inkább a kommunikáció, a szolgáltatások, az oktatás, a társadalmi és a politikai életben való részvétel, a kulturális tartalomközlés és az üzleti élet meghatározó eszközévé válik. Éppen ezért a társadalmi és gazdasági növekedés, a versenyképesség, a társadalmi befogadás és a belső piac szempontjából nélkülözhetetlen, hogy Európa egészében széles körben elterjedt legyen a nagy sebességű, biztonságos internet-hozzáférés és a közérdekű digitális szolgáltatás.
(2)
Az Európai Tanács 2010. június 17-i ülésén elfogadta a Bizottság 2010. augusztus 26-i közleményét az európai digitális menetrendről, amelyben kijelölte azt az utat, amelyen haladva az információs és kommunikációs technológiák társadalmi és gazdasági lehetőségei a legteljesebb mértékben kihasználhatók. A menetrend arra hivatott, hogy - az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedéshez nélkülözhetetlen, valódi digitális egységes piac kialakulása érdekében - ösztönözze a versenyképes, nagy sebességű internet-infrastruktúrának és az internetalapú digitális szolgáltatásoknak a keresletét és kínálatát.
(3)
Az 1316/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) meghatározza, hogy milyen feltételek, módszerek és eljárások keretében nyújtható uniós pénzügyi támogatás a közlekedési, a távközlési és az energetikai infrastruktúrák ágazatában a transzeurópai hálózatok számára. Az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz körébe tartozó ágazatokban hasonlóak a kihívások és a lehetőségek, ezért a szinergiák jelentős körét lehet kiaknázni, ideértve az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközből történő finanszírozás összekapcsolását egyéb forrásokból származó finanszírozással.
(4)
Már ma is nagy számban állnak rendelkezésre olyan, határokon átnyúló digitális szolgáltatások, amelyek az uniós szakpolitikákat támogatva lehetővé teszik az európai közigazgatási szervek közötti adatcserét. Fontos, hogy a javasolt új megoldások kiaknázzák a más európai kezdeményezések keretében megvalósult megoldásokat, elkerüljék a párhuzamosságokat, és biztosítsák a különböző kezdeményezések és szakpolitikák - például a 2009/922/EK európai parlamenti és a tanácsi határozattal (5), létrehozott ISA-program az 1286/2013/EU európai parlamenti és a tanácsi rendelettel létrehozott (6) Fiscalis program és az 1291/2013/EU európai parlamenti és a tanácsi rendelettel (7) létrehozott Horizont 2020 - megközelítéseinek és megoldásainak koordinációját és egymáshoz igazítását. Hasonlóan fontos, hogy a megoldások megfeleljenek az elfogadott nemzetközi és/vagy európai szabványoknak vagy az átjárhatóságra vonatkozó - mindenekelőtt az 1025/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (8) összhangban a Bizottság által meghatározott - nyílt specifikációknak, és más releváns specifikációknak és irányadó rendelkezéseknek, mint például az európai közszolgáltatásokra vonatkozó európai átjárhatósági keret (EIF).
(5)
A nagy sebességű, széles sávú hálózatok kialakítása európai műszaki szabványok mentén történik majd. Ahhoz, hogy az Unió az élen járó újító szerepét tölthesse be a távközlési iparban, uniós kutatási és fejlesztési programokra, valamint a szabványosítási eljárások fokozott ellenőrzésére van szükség.
(6)
A Versenyképességi és Innovációs Program (9) által társfinanszírozott, több tagállamot felölelő, olyan nagyszabású kísérleti projekteknek, mint a PEPPOL, a STORK, az epSOS, az eCODEX vagy a SPOCS, sikerült kulcsfontosságú határokon átnyúló digitális szolgáltatásokat érvényre juttatniuk a belső piacon, olyan közös építőelemekre építve, amelyeket az eSENS projekt foglal egybe. Ezek a kísérleti projektek már elérték vagy a közeljövőben el fogják érni a megvalósításhoz szükséges kiforrottságot. Már meglévő közös érdekű projektek bizonyították az európai szintű fellépés egyértelmű hozzáadott értékét az olyan területeken, mint például a kulturális örökség (Europeana), a gyermekvédelem (Safer Internet) és a szociális biztonság (EESSI); ezenkívül más területek, így például a fogyasztóvédelem vonatkozásában is született javaslat hasonló projektre (ODR).
(7)
A digitális szolgáltatási infrastruktúrák tekintetében az építőelemeknek előnyt kell élvezniük egyéb digitális szolgáltatási infrastruktúrákkal szemben, mivel az előbbiek az utóbbiak előfeltételét képezik. A digitális szolgáltatási infrastruktúráknak többek között európai hozzáadott értéket kell teremteniük és létező igényeket kell kielégíteniük. Ezen túlmenően mind műszakilag, mind pedig a működés tekintetében megfelelően kiforrottaknak kell lenniük ahhoz, hogy bevezethetők legyenek; ezt a kellő érettséget mindenekelőtt sikeres kísérleti projektnek kell demonstrálnia. A digitális szolgáltatási infrastruktúráknak tényleges fenntarthatósági terveken kell alapulniuk annak érdekében, hogy az alapvető szolgáltatási platformok az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz keretén túl is működhessenek közép-, illetve hosszú távon. Az e rendelet szerinti pénzügyi támogatást ezért lehetőség szerint idővel fokozatosan meg kell szüntetni, és adott esetben az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköztől eltérő más finanszírozási forrásokat kell mobilizálni.
(8)
Fontos, hogy finanszírozásban részesüljenek azok a digitális szolgáltatási infrastruktúrák, amelyek szükségesek az uniós jog szerinti jogi kötelezettségek teljesítéséhez és/vagy amelyek olyan építőelemeket fejlesztenek ki vagy bocsátanak rendelkezésre, amelyek nagy hatással lehetnek az Európa-szerte nyújtott közszolgáltatások fejlődésére, hogy ezáltal egyszerre több digitális szolgáltatási infrastruktúra létrehozását is támogassuk, és idővel fokozatosan egy európai átjárhatósági ökoszisztémát alakítsunk ki. Ebben az összefüggésben a jogi kötelezettségek olyan konkrét rendelkezéseket jelentenek, amelyek digitális szolgáltatási infrastruktúrák fejlesztését vagy használatát írják elő, illetve olyan eredményeket követelnek meg, amelyeket csak európai digitális szolgáltatási infrastruktúrákkal lehet elérni.
(9)
Mint jól működő digitális szolgáltatási infrastruktúrák, az Europeana és a Safer Internet for Children (a biztonságos és gyermekbarát internetet célzó program) a finanszírozás tekintetében elsőbbséget kell, hogy élvezzen. Így különösen, az 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletben (10) meghatározott, a 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret első éveiben biztosítani kell az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközhöz más uniós programokból nyújtott uniós finanszírozás folyamatosságát, hogy megszakítás nélkül és sikeresen lehessen ugyanolyan szintű szolgáltatást nyújtani, mint a jelenlegi finanszírozási rendszer keretében. A Tanács a 2012. május 10-i következtetéseiben (11) hangsúlyozta annak rendkívüli fontosságát, hogy az Europeana hosszú távon életképes legyen, a kormányzás és a finanszírozás tekintetében is.
(10)
Biztonságos, inkluzív és pozitív online környezetet kell biztosítani a gyermekek és a fiatalok számára. A gyermekjogok online környezetben történő védelmére és előmozdítására irányuló alapvető intézkedésként biztosítani kell, hogy a „Biztonságosabb internet” program 2014 után is működjön. E rendelet végrehajtása révén gondoskodni kell arról, hogy a gyermekbarát internet európai stratégiájának végrehajtása mind uniós, mind pedig tagállami szinten megfelelő pénzügyi támogatásban részesüljön, mindenekelőtt a tagállami Biztonságos Internet Központok tekintetében. Biztonságos Internet Központok tevékenységei - így a figyelemfelkeltés, a tudatosság-növelés, a gyermekeknek, szülőknek és gondviselőknek szóló, az internet gyermekbarát használatáról tájékoztató segélyvonalak és az interneten található pedofil tartalmak bejelentésére szolgáló forróvonalak működtetése - kiemelten fontos szerepet játszanak az említett stratégia megvalósításában és e stratégia sikerének előfeltételei is egyben.
(11)
A belső piacon történő elektronikus tranzakciókhoz kapcsolódó elektronikus azonosításról és megbízható szolgáltatásokról szóló, jövőbeli uniós jogi aktus feladata meghatározni a kulcsfontosságú tényezők kölcsönös elismerésére vonatkozó részletes követelményeket és feltételeket, amely tényezőkre ez a rendelet a továbbiakban a digitális szolgáltatási infrastruktúrák építőelemeiként hivatkozik. Az említett jogi aktus ki fog terjedni a legfontosabb építőelemek közül többre is, így például az elektronikus azonosításra és az elektronikus aláírásra, amelyek az e rendelet mellékletében foglalt közös érdekű projektek részét képezik.
(12)
A 2009/922/EK határozatnak megfelelően megvalósított digitális szolgáltatási infrastruktúrák elősegítik a határokon és ágazatokon átnyúló elektronikus együttműködést az európai közigazgatások között. Ez viszont lehetővé teszi alapvető szolgáltatások nyújtását többek között olyan területeken, mint az elektronikus azonosítás és hitelesítés, valamint közbeszerzés, cégjegyzékek határokon átnyúló összekapcsolása, átjárható, határokon átnyúló, elektronikus egészségügyi szolgáltatások, valamint határokon átnyúló együttműködés a kiberbiztonság területén, amely hozzájárul a digitális egységes piac létrejöttéhez. A közigazgatások közötti együttműködés elérhető átjárható alapvető szolgáltatási platformok létrehozása és/vagy továbbfejlesztése révén, amelyek a meglévő közös építőelemekre építenek és/vagy további olyan építőelemeket biztosítanak, amelyek lényegesek egyéb alapvető szolgáltatási platformok és olyan kapcsolódó általános szolgáltatások fejlesztése szempontjából, amelyek a nemzeti infrastruktúrákat az alapvető szolgáltatási platformokhoz kapcsolják határokon átnyúló digitális szolgáltatások nyújtása érdekében.
(13)
A tagállamoknak ösztönözniük kell a helyi és a regionális hatóságokat a digitális szolgáltatási infrastruktúrák irányításában történő teljes körű és hatékony részvételre, és gondoskodniuk kell arról, hogy az e-kormányzati szolgáltatások határokon átnyúló biztosításával kapcsolatos közös érdekű projektek figyelembe vegyék az európai átjárhatósági keretben megfogalmazott ajánlásokat.
(14)
„A széles sávú hozzáférésről Európában: beruházás a digitális technológia által vezérelt növekedésbe” című, 2011. július 6-i állásfoglalásában (12) az Európai Parlament hangsúlyozta, hogy a széles sávú szolgáltatások kulcsfontosságúak az Unió iparának versenyképességéhez és nagyban hozzájárulnak az Unió gazdasági növekedéséhez, a társadalmi kohézióhoz és a minőségi foglalkoztatáshoz. Ha az Unió élen kíván járni az innováció, a tudás és a szolgáltatások tekintetében, be kell ruháznia az időtálló csúcstechnológiába.
(15)
A belső piac fejlődésének kulcsa a nagy sebességű, széles sávú hálózathoz hozzáféréssel rendelkező, közel 500 millió fő alkotta európai piac lehet, amely a felhasználók világméretekben is egyedülálló kritikus tömegét alkotja, és amely új lehetőségeket nyit meg valamennyi régió előtt, nagyobb értéket nyújt mindegyik felhasználónak, és lehetőséget biztosít az Uniónak arra, hogy a világ vezető tudásalapú gazdaságává váljon. A nagy sebességű, széles sávú hálózatok mihamarabbi kiépítése létfontosságú az uniós termelékenység fejlődése és olyan új és kisvállalkozások megjelenése szempontjából, amelyek vezető szerepet tölthetnek be különböző ágazatokban, például az egészségügy, a gyártás és a szolgáltatóipar területén.
(16)
Az infrastruktúrában rejlő új lehetőségek, valamint az új, innovatív és átjárható szolgáltatások összekapcsolása minden bizonnyal kedvező folyamatrendszert lendít majd mozgásba azáltal, hogy ösztönzi a nagy sebességű, széles sávú kapcsolat iránti kereslet növekedését, amelyet üzleti szempontból érdemes lesz kielégíteni.
(17)
Az európai digitális menetrend előírja, hogy 2020-ig valamennyi európai polgárnak 30 Mbit/s feletti sebességű, az európai háztartások legalább felének pedig 100 Mbit/s feletti sebességű internet-hozzáféréssel kell rendelkeznie.
(18)
Tekintettel az egyre gyorsabb internet-kapcsolatot igénylő digitális szolgáltatások és alkalmazások és az azokat lehetővé tévő csúcstechnológiák dinamikus fejlődésére, az európai digitális menetrend értékelésének keretében célszerű lenne felülvizsgálni a széles sávú internet tekintetében 2020-ra kitűzött célokat, hogy az Unió a világ más gazdaságaihoz hasonlítva versenyképes széles sávú sebességet kínálhasson.
(19)
A széles sávra vonatkozó projektek egy részének még ambiciózusabbnak kell lennie és nagyobb sebesség elérésére kell törekednie, és ezzel kísérleti projektként kell szolgálnia a gyorsabb kapcsolatok és az olyan modellek tekintetében, amelyeknek elterjedésére lehetőségek mutatkoznak.
(20)
„A növekedésről, a mobilitásról és a foglalkoztatásról szóló digitális menetrend: ideje magasabb sebességbe kapcsolni” című, 2013. szeptember 12-i állásfoglalásában az Európai Parlament hangsúlyozta, hogy az európai digitális menetrend keretében 2020-ra megvalósítandó módosított célnak előretekintőnek kell lennie: arra kell törekedni, hogy az Unióban valamennyi háztartás 100 Mbit/s sebességű, és ezen belül is a háztartások fele 1 Gbit/s sebességű internet-kapcsolattal rendelkezzen.
(21)
A magánszférának vezető szerepet kell játszania a széles sávú hálózatok kiterjesztésében és modernizálásában, amelyet egy versenyképes és beruházásbarát szabályozói keret támogat. A magánbefektetések hiánya esetén a tagállamoknak kell a szükséges erőfeszítéseket megtenniük az európai digitális menetrend céljainak eléréséhez. A széles sávú szolgáltatások közforrásból történő támogatását olyan programokra vagy kezdeményezésekre kell korlátozni, amelyek egyedül a magánszféra által nem finanszírozható projektekre irányulnak, amelyet a piac hiányosságait vagy a nem eléggé kedvező befektetési helyzetet feltáró előzetes értékelés támaszt alá, összhangban a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel (13).
(22)
A széles sávú hálózatokhoz nyújtott pénzügyi eszközök indokolatlanul nem torzíthatják a versenyt, nem szoríthatnak ki magánbefektetéseket vagy tántoríthatják el a magánüzemeltetőket a befektetésektől. A pénzügyi eszközöknek mindenekelőtt összhangban kell lenniük az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 101., 102., 106. és 107. cikkével, valamint adott esetben az állami támogatásra vonatkozó szabályoknak a széles sávú hálózatok mielőbbi kiépítésére való alkalmazásáról szóló uniós iránymutatásokkal.
(23)
A széles sávú hálózatokhoz nyújtott állami finanszírozást kizárólag olyan infrastruktúrákhoz lehet felhasználni, amelyek megfelelnek az alkalmazandó jogszabályoknak, és mindenekelőtt a versenyjognak, valamint a 2002/19/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (14) összhangban.
(24)
Tekintettel az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz keretében rendelkezésre álló pénzügyi források korlátozott voltára, a pénzügyi támogatásnak uniós szintű finanszírozási mechanizmusok létrehozására kell összpontosulnia további befektetések vonzása, a többszöröző hatás elősegítése és ezáltal a magán- és az egyéb közforrások hatékony befektetési felhasználásának az elősegítése érdekében. Ez a megközelítés lehetővé teszi az üzleti és intézményi szereplők hozzájárulását jóval az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz keretében közvetlenül elérhető finanszírozási szintet meghaladóan.
(25)
Az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz keretében rendelkezésre álló pénzügyi források korlátozottságára tekintettel, valamint annak érdekében, hogy a digitális szolgáltatási infrastruktúrák megfelelő finanszírozásban részesüljenek, a széles sávú hálózatokra a költségvetésből előirányzott teljes összeg nem haladhatja meg a költséghatékony intézkedéshez szükséges minimumösszeget, amelyet előzetes értékeléssel kell megállapítani, figyelemmel többek között a tervezett pénzügyi eszközökre, a minimálisan hatékony projektportfólió tekintetében lehetséges tőkeáttételi hatásra, valamint a piaci feltételekre.
(26)
Az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz keretében a széles sávú hálózatok telepítéséhez nyújtott támogatásnak ki kell egészítenie az egyéb uniós programok és kezdeményezések, így például az európai strukturális és beruházási alapok által biztosított támogatást, amennyiben egy előzetes értékelés piaci hiányosságokat vagy nem eléggé kedvező befektetési helyzetet tárt fel, és az irányító hatóságok támogatás nyújtásáról hoztak döntést. Az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz keretében a széles sávú hálózatok telepítéséhez nyújtott pénzügyi támogatásnak mind közvetlenül, mind pedig az egyéb forrásokból - például az európai strukturális és beruházási alapokból - származó önkéntes, e célra elkülönített hozzájárulásokra vonatkozó befektetési eszköz biztosítása révén hozzá kell járulnia a tagállamok erőfeszítéseihez, lehetővé téve, hogy a tagállamok a közkiadások hatékonyságának növelése érdekében a maguk javára fordíthassák az Unió által kezelt eszközök know-how-ját és nagyságrendi hatásait.
(27)
A gazdaságilag legelőnyösebb megoldások biztosítása érdekében és a korlátozott forrásokra tekintettel az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz keretében olyan projekteket kell támogatni, amelyek a konkrét projekt tekintetében legalkalmasabb technológián alapulnak, segítik az innovatív üzleti modellek előmozdítását, és komoly lehetőség mutatkozik az elterjedésükre. Amennyiben az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz keretében a projektek finanszírozása önkéntes hozzájárulások révén történik - például az európai strukturális és beruházási alapokból, illetve nemzeti vagy regionális támogatás révén -, a támogathatósági kritériumoknak rugalmasabbnak kell lenniük, és figyelembe kell venniük a támogatandó területre jellemző egyedi helyzetet és feltételeket.
(28)
Az Unió valamennyi területtípus esetében támogathatja az európai digitális menetrend céljainak eléréséhez hozzájáruló széles sávú hálózatok telepítését. Az európai digitális menetrendben kiemelt célként szerepel a digitális szakadék szűkítése és a digitális társadalmi befogadás növelése. Az Unió valamennyi, a széles sávú hálózatok területén hozott intézkedésének arra kell irányulnia, hogy választ adjon azokra a sajátos igényekre, amelyek az elővárosi, vidéki, és mindenekelőtt a gyéren lakott és kevésbé fejlett régiókban jelentkeznek, és amely régióknak szükségük van arra, hogy számukra kapcsolatot biztosítsanak. Ennek megfelelően a szigeteken, a körülzárt, hegyvidéki, távoli régiókban és a peremterületeken, ideértve a szigetországi tagállamokat is, széles sávú hálózatokat kell telepíteni, amelyek összeköttetést biztosítanak az Unió központi régióival, és/vagy olyan intézkedéseket kell hozni, amelyek javítják a felsorolt régiók és az Unió központi régiói közötti összeköttetések megbízhatóságát vagy teljesítményét.
(29)
A digitális egységes piac megvalósítása érdekében ösztönözni kell az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz keretében végrehajtott programok és a nemzeti és regionális intézkedések összeegyeztethetőségét.
(30)
E rendelet végrehajtása során a pénzügyi támogatás módjának összhangban kell lennie az adott intézkedés jellegével. Ezért a digitális szolgáltatási infrastruktúrákat illetően a más forrásból nem finanszírozható alapvető szolgáltatási platformokat közbeszerzés - vagy kivételes esetben - vissza nem térítendő támogatás formájában előnyben kell részesíteni, míg az általános szolgáltatásoknak csak korlátozott pénzügyi támogatást kell nyújtani az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközből. Ezenkívül az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközből nyújtott bármely pénzügyi támogatásnak az uniós források hatékony felhasználására kell törekednie, és ezért a széles sávú hálózatokat olyan pénzügyi eszközökkel kell támogatni, amelyek a vissza nem térítendő támogatásokénál nagyobb tőkeáttételi hatást biztosítanak.
(31)
Az e rendelet szerinti támogatásnak - az átfedések és az indokolatlan adminisztratív terhek elkerülése mellett - törekednie kell a mellékletben szereplő közös érdekű projektek közötti, valamint más olyan infrastruktúrákkal való szinergiák és átjárhatóság elérésére, mint az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz által támogatott közlekedési és energiaipari infrastruktúrák, a többek között a Horizont 2020 által támogatott megfelelő kutatási infrastruktúrák és az európai strukturális és beruházási alapok által támogatott megfelelő infrastruktúrák.
(32)
A közös érdekű projektek pénzügyi támogatását horizontális intézkedéseknek kell kiegészíteniük, - ideértve a technikai segítségnyújtást, a keresletösztönző intézkedéseket és a koordinációt - amelyek célja az uniós támogatás hatásának a maximalizálása.
(33)
A széles sávú hálózatokra vonatkozó támogatás odaítélésekor a Bizottságnak kellően figyelembe kell vennie a meglévő uniós pénzügyi eszközök értékelésének eredményeit.
(34)
A Bizottságot egy, az összes tagállam képviselőiből álló szakértői csoport segíti, amelynek kikérik a véleményét, és amely hozzájárul többek között e rendelet végrehajtásának nyomon követéséhez, a tervezéshez, az értékeléshez és a végrehajtás kapcsán jelentkező problémák kezeléséhez.
(35)
A szakértői csoportnak együtt kell működnie az e rendelet végrehajtásában érintett szervekkel, vagyis a helyi és a regionális hatóságokkal, az internet-szolgáltatókkal, a nyilvános hálózatok rendszergazdáival és az alkatrészgyártókkal, továbbá a nemzeti szabályozó hatóságokkal és az 1211/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (15) létrehozott Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testületével (BEREC).
(36)
Az 1316/2013/EU rendelet létrehozza az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz koordinációs bizottságát, amely a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (16) értelmében vett bizottságnak minősül. Az 1316/2013/EU rendelet felhatalmazza a Bizottságot, hogy a vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően éves és többéves munkaprogramokat fogadjon el többek között a távközlési ágazat vonatkozásában, amely utóbbi e rendelet tárgyát képezi. Fontos kiemelni, hogy e tekintetben a tagállamokat az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz koordinációs bizottságában az e rendelethez kapcsolódó kérdésekről és mindenekelőtt az éves és többéves munkaprogramok tervezeteiről folytatott megbeszélések alkalmával a távközlési infrastruktúrák ágazata szakértőinek kell képviselniük.
(37)
Mivel e rendelet céljait, nevezetesen a távközlési infrastruktúrák területén működő transzeurópai hálózatok összehangolt fejlesztését a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban a támogatott infrastruktúrák határon átnyúló jellege és az Unió egész területére gyakorolt hatása miatt e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket.
(38)
A közlekedési-, távközlési és energia infrastruktúrák területére vonatkozó közös érdekű projektek támogatása érdekében az 1316/2013/EU rendelet meghatározza, hogy milyen feltételek, módszerek és eljárások keretében nyújtható uniós pénzügyi támogatás a transzeurópai hálózatok számára. Az említett rendelet emellett mindhárom ágazat vonatkozásában meghatározza az 1311/2013/EU, Euratom rendelet alapján rendelkezésre álló források bontását. Az 1316/2013/EU rendelet 2014. január 1-jétől alkalmazandó. Helyénvaló ezért e rendelet időbeli hatályát az 1316/2013/EU rendelet és az 1311/2013/EU, Euratom rendelet időbeli hatályához igazítani. Ezt a rendeletet ezért 2014. január 1-jétől kell alkalmazni.
(39)
Az 1336/97/EK európai parlamenti és tanácsi határozatot (17) hatályon kívül kell helyezni,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Tárgy
(1) Ez a rendelet iránymutatásokat állapít meg a távközlési infrastruktúrák területén működő transzeurópai hálózatokra vonatkozó közös érdekű projektek időben történő megvalósítása és átjárhatósága érdekében.
(2) Ez a rendelet különösen az alábbiakról rendelkezik:
a)
a közös érdekű projektek céljai és működési prioritásai;
b)
a közös érdekű projektek meghatározása;
c)
azok a kritériumok, amelyekkel összhangban a közös érdekű projektekhez hozzájáruló intézkedések - a fejlesztésük, megvalósításuk, telepítésük, összekapcsolásuk és átjárhatóságuk tekintetében - az 1316/2013/EU rendelet szerint uniós pénzügyi támogatásra jogosultak;
d)
a közös érdekű projektek finanszírozásának prioritásai.
2. cikk
Fogalommeghatározások
(1) E rendelet alkalmazásában az 1316/2013/EU rendelet 2. cikkében foglalt fogalommeghatározásokat kell alkalmazni.
(2) E rendelet és az 1316/2013/EU rendelet alkalmazásában az alábbi fogalommeghatározások szintén alkalmazandók:
a) „távközlési infrastruktúra”: széles sávú hálózatok és digitális szolgáltatási infrastruktúrák;
b) „digitális szolgáltatási infrastruktúrák”: olyan infrastruktúrák, amelyek lehetővé teszik a hálózati szolgáltatások elektronikus - tipikusan interneten keresztül történő - nyújtását, transzeurópai átjárható közös érdekű szolgáltatásokat nyújtva a polgárok, üzleti vállalkozások és/vagy közigazgatási szervek számára; és amelyek alapvető szolgáltatási platformokból és általános szolgáltatásokból állnak;
c) „építőelemek”: olyan digitális szolgáltatási alapinfrastruktúrák, amelyek az összetettebb digitális szolgáltatási infrastruktúrákban újrahasznosítható kulcsfontosságú tényezők;
d) „alapvető szolgáltatási platformok”: a digitális szolgáltatási infrastruktúrák központi elemei, amelyek célja a transzeurópai összekapcsolhatóság, hozzáférés és átjárhatóság biztosítása, valamint amelyek a tagállamok számára nyitva állnak és más szereplők számára is nyitva állhatnak;
e) „általános szolgáltatások”: olyan közvetítő szolgáltatások, amelyek egy vagy több nemzeti infrastruktúrát kötnek össze alapvető szolgáltatási platformmal vagy platformokkal;
f) „széles sávú hálózatok”: nagyon nagy sebességű internetkapcsolat biztosítására képes vezetékes és vezeték nélküli hozzáférési hálózatok, kiegészítő infrastruktúrák és törzshálózatok;
g) „horizontális intézkedések”: az 1316/2013/EU rendelet 2. cikke 6. és 7. pontjában meghatározott tanulmányok és programtámogató intézkedések.
3. cikk
Célok
(1) A közös érdekű projekteknek hozzá kell járulniuk az 1316/2013/EU rendelet 3. cikkében meghatározott általános célkitűzések eléréséhez.
(2) Az általános célok mellett a közös érdekű projekteknek az alábbi konkrét célok közül egynek vagy többnek a megvalósítására is törekedniük kell:
a)
gazdasági növekedés, a belső piac teljes körű megvalósításának és működésének támogatása az európai gazdaság, így többek között a kis- és középvállalkozások (kkv-k) versenyképességének támogatása érdekében;
b)
a polgárok, az üzleti vállalkozások és a közigazgatási szervek mindennapi életének javítása minden szinten, a következők elősegítése révén: széles sávú hálózatok, a nemzeti, regionális és helyi széles sávú hálózatok összekapcsolása és átjárhatósága, az e hálózatokhoz való megkülönböztetéstől mentes hozzáférés és a digitális társadalmi befogadás.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben említett célok eléréséhez az alábbi működési prioritásoknak kell hozzájárulniuk:
a)
a transzeurópai digitális szolgáltatási infrastruktúrák átjárhatósága, összekapcsolhatósága, fenntartható telepítése, működése és fejlesztése, valamint európai szintű koordinációja;
b)
olyan eredményes magán- és közbefektetések, amelyek ösztönzik a széles sávú hálózatok telepítését és modernizálását, és hozzájárulnak az európai digitális menetrendben a széles sávú hálózatok tekintetében megfogalmazott célok eléréséhez.
4. cikk
Közös érdekű projektek
(1) A közös érdekű projektek különösen:
a)
átjárható és lehetőség szerint nemzetközileg kompatibilis olyan alapvető szolgáltatási platformok létrehozását és/vagy javítását célozzák, amelyek a digitális szolgáltatási infrastruktúrákra irányuló általános szolgáltatásokkal járnak együtt;
b)
hatékony befektetési eszközt biztosítanak a széles sávú hálózatok számára, új befektetői köröket és projektgazdákat vonzanak és ösztönzik az innovatív projektek és üzleti modellek elterjedését.
(2) A közös érdekű projektek a teljes folyamatot magukban foglalhatják, azaz a megvalósíthatósági tanulmányokat, a végrehajtást, a folyamatos működést és fejlesztést, az összehangolást és az értékelést egyaránt.
(3) A közös érdekű projekteket horizontális intézkedések támogathatják.
(4) A közös érdekű projektek és az azokhoz hozzájáruló intézkedések további leírása a mellékletben található.
5. cikk
A támogatás módjai
(1) A digitális szolgáltatási infrastruktúrák területén az alapvető szolgáltatási platformokat elsősorban az Unió hozza létre, míg az általános szolgáltatásokat az adott alapvető szolgáltatási platformokhoz kapcsolódó felek biztosítják. A széles sávú hálózatokba való beruházásoknak túlnyomóan a magánszférából kell érkezniük, és versenyképes, befektetésbarát szabályozói környezet révén elő kell segíteni azokat. Széles sávú hálózatokhoz közforrásból származó támogatás csak a piac hiányosságai és nem eléggé kedvező befektetési helyzet esetében nyújtható.
(2) Kívánatos, hogy a tagállamok és a közös érdekű projekt végrehajtásáért felelős, illetve a projekt megvalósításához hozzájáruló egyéb szervek hozzák meg a közös érdekű projektek végrehajtásának elősegítéséhez szükséges intézkedéseket. Az adott tagállam területéhez kapcsolódó közös érdekű projekt végrehajtására vonatkozó végső döntés az adott tagállam jóváhagyása után hozható meg.
(3) A közös érdekű projektekhez hozzájáruló, az e rendelet 6. cikkében foglalt kritériumoknak megfelelő intézkedések az 1316/2013/EU rendeletben foglalt feltételek mellett és az ugyanezen rendelet szerint elérhető eszközök keretében jogosultak uniós pénzügyi támogatásra. A pénzügyi támogatás nyújtására az Unió által elfogadott vonatkozó szabályok és eljárások, az e rendelet 6. cikkében foglalt finanszírozási prioritások és az erőforrások rendelkezésre állása szerint kerül sor, figyelemmel a kedvezményezettek sajátos igényeire.
(4) A digitális szolgáltatási infrastruktúrák területén a közös érdekű projektekhez hozzájáruló intézkedések támogatásának
a)
közbeszerzés; és/vagy
b)
vissza nem térítendő támogatás révén kell történnie.
(5) A széles sávú hálózatok területén a közös érdekű projektekhez hozzájáruló intézkedések támogatásának
a)
az 1316/2013/EU rendeletben meghatározott olyan pénzügyi eszközök révén kell történnie, amelyek az 1316/2013/EU rendelet 15. cikke (2) bekezdésének megfelelően nyitottak az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz egyéb részeiből, egyéb eszközökből, programokból és uniós költségvetési tételekből, tagállamoktól, így többek között a regionális és helyi hatóságoktól, valamint bármely más befektetőktől, köztük magánbefektetőktől érkező további hozzájárulások iránt; és/vagy
b)
a nem az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközből származó - akár uniós, akár nemzeti - közforrásokból nyújtott pénzügyi eszközök és vissza nem térítendő támogatások együttese révén kell történnie.
(6) A horizontális intézkedések támogatásának
a)
közbeszerzés; és/vagy
b)
vissza nem térítendő támogatás révén kell történnie.
(7) A széles sávú hálózatokra szánt pénzügyi eszközökre a költségvetésből előirányzott teljes összeg nem haladhatja meg a költséghatékony támogatáshoz szükséges minimumösszeget, amelyet az 1316/2013/EU rendelet 14. cikkének (1) bekezdésében említett előzetes értékelés alapján kell megállapítani.
Ez az összeg a távközlési ágazat vonatkozásában az 1316/2013/EU rendelet 5. cikke (1) bekezdésének (b) pontjában említett pénzügyi keretösszeg 15 %-a.
(8) A széles sávú hálózatra vonatkozó, e rendelet értelmében pénzügyi támogatásban részesülő projektek legalább harmadának 100 Mbit/s fölötti szélessávú sebesség elérésére kell irányulnia.
(9) A 8. cikk (6) bekezdése szerinti jelentést követően az Európai Parlament és a Tanács a Bizottság javaslata alapján felülvizsgálhatja az e cikk (7) bekezdésének megfelelően megállapított összeget és a projekteknek az e cikk (8) bekezdésében foglalt arányát.
(10) Amennyiben az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközből származó támogatás az európai strukturális és beruházási alapokból származó támogatást és egyéb közvetlen köztámogatást egészít ki, az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz intézkedései és az európai strukturális és beruházási alapokból származó támogatás közötti szinergiák elérését támogatni lehet a megfelelő koordinációs mechanizmus alkalmazásával.
6. cikk
Támogathatósági feltételek és finanszírozási prioritások
(1) Ahhoz, hogy a digitális szolgáltatási infrastruktúrák területén a közös érdekű projektekhez hozzájáruló intézkedések támogathatók legyenek, valamennyi alábbi feltételnek meg kell felelniük:
a)
eléggé kiforrottak a megvalósításhoz, amit - többek között az innovációra és kutatásra vonatkozó uniós programok keretében végzett - sikeres kísérleti projektek támasztanak alá;
b)
hozzájárulnak a belső piacot támogató uniós szakpolitikákhoz és tevékenységekhez;
c)
hozzáadott európai értéket hoznak létre adott esetben az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköztől eltérő finanszírozási forrásokat felhasználva - a hosszú távú fenntarthatóságra vonatkozó stratégiát és tervet tartalmaznak, és amelyek minőségét megvalósíthatósági tanulmánnyal és költség-haszon elemzéssel kell alátámasztani; e stratégiát adott esetben naprakésszé kell tenni;
d)
megfelelnek az átjárhatóságra vonatkozó nemzetközi és/vagy európai követelményeknek vagy nyílt specifikációknak és iránymutatásoknak, így például az európai átjárhatósági keretnek, valamint már létező megoldásokra épülnek.
(2) A digitális szolgáltatási infrastruktúrák területén a közös érdekű projektekhez hozzájáruló, az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközből finanszírozandó intézkedések kiválasztását, valamint finanszírozási szintjük megállapítását az 1316/2013/EU rendelet 17. cikkének (1) bekezdésében említett éves munkaprogram keretében kell elvégezni.
(3) A melléklet 1. szakaszának 1. pontjában felsorolt egyéb digitális szolgáltatási infrastruktúrák fejlesztéséhez, telepítéséhez és működéséhez elengedhetetlen és azokban bizonyíthatóan felhasználásra kerülő építőelemeknek elsődleges prioritást kell biztosítani a finanszírozás során.
(4) A melléklet 1.szakaszának 2. és 3. pontjában felsorolt egyéb, az uniós jog, szakpolitikák és programok támogatását szolgáló digitális szolgáltatási infrastruktúráknak másodlagos prioritást kell biztosítani, lehetőség szerint a már meglévő építőelemekre alapozva.
(5) Az alapvető szolgáltatási platformok támogatása prioritást élvez az általános szolgáltatásokkal szemben.
(6) Az e rendelet 3. cikkében meghatározott célkitűzések és a közös érdekű projektek e rendelet mellékletében szereplő leírása alapján, valamint a rendelkezésre álló költségvetést figyelembe véve 1316/2013/EU rendelet 17. cikkében említett éves és többéves munkaprogramokban további támogathatósági és prioritási kritériumok állapíthatók meg a digitális szolgáltatási infrastruktúrákra vonatkozóan.
(7) Ahhoz, hogy a széles sávú hálózatok területén a közös érdekű projektekhez hozzájáruló intézkedések támogathatók legyenek, valamennyi alábbi feltételnek meg kell felelniük:
a)
jelentős mértékben hozzájárulnak az európai digitális menetrend céljainak megvalósításához;
b)
a projektfejlesztési és előkészítési fázisaik kellően kiforrottak és hatékony megvalósítási mechanizmusokon alapulnak;
c)
piaci hiányosságokat és az optimálistól elmaradó befektetési helyzeteket kezelnek;
d)
nem vezetnek a piac torzulásához, illetve nem szorítják ki a magánbefektetéseket;
e)
a kérdéses földrajzi terület igényeinek a kezeléséhez a legalkalmasabbnak tekintett technológiát használják, figyelembe véve az objektív kritériumon alapuló földrajzi, társadalmi és gazdasági tényezőket, valamint összhangban a technológiasemlegesség elvével;
f)
a konkrét projekt megvalósításához a legalkalmasabb technológiát használják, és ezzel párhuzamosan az adatáramlási kapacitás, az adatátviteli biztonság, a hálózat ellenállóképessége és a költséghatékonyság szempontjából a legmodernebb technológiák közötti lehető legjobb egyensúlyt kínálják;
g)
nagy elterjedési potenciállal rendelkeznek és/vagy innovatív üzleti modellekre épülnek.
(8) Az e cikk (7) bekezdésének g) pontjában említett feltételek teljesítése nem szükséges az 1316/2013/EU rendelet 15. cikkének (2) bekezdése szerinti további elkülönített hozzájárulásokból finanszírozott projektek esetében.
(9) A horizontális intézkedések az alábbi feltételek teljesülése esetén támogathatók:
a)
végrehajtási intézkedések megvalósítását és irányítását készítik elő és támogatják, és már meglevő vagy megjelenő végrehajtási problémákat kezelnek; vagy
b)
digitális szolgáltatási infrastruktúrák iránti új keresletet teremtenek.
7. cikk
Együttműködés a harmadik országokkal és a nemzetközi szervezetekkel
(1) Az Unió annak érdekében, hogy az e rendelet által elérni kívánt célok teljesüljenek, kapcsolatot kezdeményezhet, megbeszéléseket, információcserét és együttműködést folytathat harmadik országok hatóságaival vagy bármely más szervezetével. Az egyéb célkitűzések mellett ez az együttműködés többek között az átjárhatóság előmozdítását szolgálja az Unió távközlési infrastruktúrája területén levő hálózatok és a harmadik országokban levő hasonló hálózatok között.
(2) Az Európai Szabadkereskedelmi Társulás (EFTA) országai, amelyek egyben az Európai Gazdasági Térségnek (EGT) is tagjai, az EGT-megállapodásban foglalt feltételekkel összhangban részt vehetnek az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköznek a távközlési infrastruktúrákra vonatkozó részében.
(3) Az 1316/2013/EU rendelet 8. cikkének (3) bekezdésétől és 9. cikkének (4) bekezdésétől eltérve a valamely előcsatlakozási eszközből részesülő csatlakozó államok és tagjelölt országok az Unióval aláírt megállapodásokkal összhangban részt vehetnek az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköznek a távközlési infrastruktúrákra vonatkozó részében.
(4) Az EFTA-országok részvételének alkalmazásában az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközről szóló rendeletnek a távközlési infrastruktúrákra vonatkozó részét különálló programnak kell tekinteni.
8. cikk
Információcsere, nyomon követés és jelentéstétel
(1) Az 1316/2013/EU rendelet 22. cikkének harmadik albekezdése szerint kapott információk alapján a tagállamok és a Bizottság információt és legjobb gyakorlatokat cserélnek az e rendelet végrehajtása terén elért eredményekről. Adott esetben a tagállamok e folyamatba bevonnak helyi és regionális hatóságokat is. A Bizottság éves áttekintést tesz közzé ezen információkról, és benyújtja azt az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.
(2) A Bizottság munkáját a tagállamok egy-egy képviselőjéből álló szakértői csoport segíti, amellyel a Bizottság rendszeresen konzultál. A szakértői csoport különösen az alábbiakban segíti a Bizottság munkáját:
a)
e rendelet végrehajtásának nyomon követése;
b)
a nemzeti tervek vagy adott esetben nemzeti stratégiák figyelembevétele;
c)
a munkaprogramok megvalósításának pénzügyi és technikai szinten történő értékelését célzó intézkedések meghozatala;
d)
létező vagy felmerülő projektmegvalósítási problémák kezelése;
e)
az 1316/2013/EU rendelet 17. cikkben említett éves és többéves tervek kidolgozását megelőzően stratégiai iránymutatások megfogalmazása, különös tekintettel a közös érdekű projektekhez hozzájáruló intézkedések kiválasztására és visszavonására, a költségvetési bontás meghatározására, továbbá e munkaprogramok felülvizsgálatára.
(3) A szakértői csoport fontolóra vehet bármely egyéb olyan kérdést is, amely a távközlési infrastruktúrák területén a transzeurópai hálózatok fejlesztésével függ össze.
(4) A Bizottság tájékoztatja a szakértői csoportot az 1316/2013/EU rendelet 17. cikkében említett éves és többéves programok végrehajtása terén elért eredményekről.
(5) A szakértői csoport együttműködik a digitális hálózatok és szolgáltatások tervezésével, fejlesztésével és irányításával foglalkozó szervezetekkel, illetve más érintett érdekelt felekkel.
A Bizottság és az e rendelet végrehajtásáért felelős egyéb szervezetek, így például az Európai Beruházási Bank, különös figyelmet szentelnek a szakértői csoport észrevételeinek.
(6) Az 1316/2013/EU rendelet félidős és utólagos értékelésével összefüggésben, az említett rendelet 27. cikkében említettek szerint, és a szakértői csoport segítségével a Bizottság jelentést tesz közzé az e rendelet végrehajtása terén elért eredményekről. A jelentést meg kell küldeni az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.
(7) E jelentésnek értékelést kell tartalmaznia a közös érdekű projektek kidolgozása és megvalósítása terén elért eredményekről, ideértve a végrehajtásbeli késedelmek és a felmerült nehézségek ismertetését, valamint a kötelezettségvállalásokról és a kifizetésekről szóló információkat is.
(8) A Bizottság a jelentésben azt is értékeli, hogy a közös érdekű projektek hatóköre továbbra is tükrözi-e a technológiai fejlesztéseket és az innovációkat, valamint a szabályozásbeli vagy piaci és gazdasági fejleményeket és, hogy az ilyen fejleményekre és a hosszú távú fenntarthatóság szükségességére tekintettel a támogatott közös érdekű projektek finanszírozását vajon fokozatosan meg kell-e szüntetni vagy más módon kell-e biztosítani. Olyan projektek esetében, amelyek várhatóan jelentős környezeti hatással járnak, a jelentéseknek tartalmazniuk kell a környezeti hatás elemzését is, amely kiterjed, adott esetben, az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra és hatásainak mérséklésére, illetve a katasztrófákkal szembeni ellenálló-képességre. Ennek az értékelésnek értékelés elvégzésére bármely más, erre alkalmasnak ítélt időpontban is sor kerülhet.
(9) A 3. cikkben meghatározott konkrét célkitűzések elérését utólagosan kell mérni többek között az alábbiak alapján:
a)
a digitális szolgáltatási infrastruktúrák rendelkezésre állása, az egyes digitális szolgáltatási infrastruktúrához kapcsolódó tagállamok számában mérve;
b)
a digitális szolgáltatási infrastruktúrákat használó polgárok és üzleti vállalkozások százalékos aránya és az ilyen szolgáltatások határokon átnyúló rendelkezésre állása;
c)
a széles sávú infrastruktúrák területére vonzott befektetések mértéke és a tőkeáttételi hatás, az 5. cikk (5) bekezdésének b) pontjában említett közforrásokból származó hozzájárulásokból finanszírozott projekteket illetően.
9. cikk
Hatályon kívül helyezés
Az 1336/97/EK határozat hatályát veszti.
10. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ezt a rendeletet 2014. január 1-jétől kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Strasbourgban, 2014. március 11-én.