NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1067/2013
ze dne 30. října 2013,
kterým se mění nařízení (ES) č. 1881/2006, pokud jde o maximální limity kontaminujících látek, a to dioxinů, PCB s dioxinovým efektem a PCB bez dioxinového efektu v játrech suchozemských zvířat
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 315/93 ze dne 8. února 1993, kterým se stanoví postupy Společenství pro kontrolu kontaminujících látek v potravinách (1), a zejména na čl. 2 odst. 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Komise (ES) č. 1881/2006 ze dne 19. prosince 2006, kterým se stanoví maximální limity některých kontaminujících látek v potravinách (2), stanoví maximální limity pro dioxiny a polychlorované bifenyly s dioxinovým efektem v řadě potravin včetně jater některých suchozemských zvířat.
(2)
Vědecký výbor pro kontaminující látky v potravinovém řetězci (Výbor) Evropského úřadu pro bezpečnost potravin (EFSA) přijal 5. července 2011 na žádost Komise stanovisko k posouzení rizika pro veřejné zdraví v souvislosti s výskytem vysokých hladin dioxinů a PCB s dioxinovým efektem v játrech ovcí a jelenovitých (3).
(3)
Na žádost Komise by mělo stanovisko určit, zda může u spotřebitelů z podskupin obyvatelstva, které tyto výrobky konzumují (nadměrní konzumenti, lidé se zvláštními požadavky na stravu), dojít ke zvýšení zdravotního rizika. Stanovisko by také mělo posoudit možné příčiny výskytu zvýšených hladin dioxinů a PCB s dioxinovým efektem v játrech ovcí a jelenovitých a poskytnout vědecké informace o tom, zda by bylo v budoucnosti vhodné stanovit regulační hodnoty v játrech na základě výrobku, ne na základě obsahu tuku.
(4)
Výbor dospěl k závěru, že pravidelná konzumace ovčích jater by vedla k nárůstu expozice dioxinům a PCB s dioxinovým efektem v průměru přibližně o 20 %. V ojedinělých případech by mohla konzumace ovčích jater vést k příjmům převyšujícím tolerovatelný týdenní příjem těchto kontaminujících látek. Výbor dospěl k závěru, že častá konzumace ovčích jater, zejména u žen v plodném věku a dětí, může představovat zdravotní riziko.
(5)
Dále výbor dospěl k závěru, že půda a sedimenty jsou přirozenými zásobárnami dioxinů a PCB. Přenos dioxinů a PCB s dioxinovým efektem z půdy na rostliny přes kořenový systém je však celkově zanedbatelný. V minulých několika letech byly v řadě vzorků ovčích jater z různých zemí Evropy zjištěny vysoké koncentrace dioxinů a PCB, i když nebyly spojeny s konkrétními zdroji kontaminace. V případě ovcí je hlavním způsobem expozice pastva. Při pastvě mohou ovce přijmout i půdu, a to buď skrze částice, které ulpěly na rostlinách, nebo přímo při konzumaci pastvinné vegetace blízko povrchu země. Příjem půdy je značně proměnlivý a velmi se liší v závislosti na ročním období: průměrný příjem půdy činí podle zjištění asi 8 % z příjmu sušiny. Celkově může příjem půdy podstatně zvýšit expozici ovcí dioxinům a PCB. O přenosu dioxinů nebo PCB z krmiva do ovčích jater je k dispozici jen omezené množství údajů. V závislosti na polychlorovaném dibenzo-p-dioxinu (PCDD), polychlorovaném dibenzofuranu (PCDF) nebo kongenerech PCB se zaznamenané přenosové poměry pohybovaly mezi 5 a 175 a byly asi čtyřikrát vyšší v játrech než v mase nebo ledvinách.
(6)
Úřad EFSA dospěl k závěru, že ovčí játra jsou významným orgánem k ukládání dioxinů a PCB. Rozdíly v metabolismu by částečně mohly vysvětlit poměrně vysoké ukládání dioxinů a podobných sloučenin v játrech ovcí ve srovnání se skotem.
(7)
Dále úřad EFSA dospěl k závěru, že i kdyby byla možná sekvestrace jater a výskyt dioxinů a PCB by nebyl úplně spojen s tukovým podílem jater, nemělo by to žádný vliv na výsledek, ať už vyjádřený v poměru k tuku nebo čerstvé tkáni, protože veškeré dioxiny a PCB se extrahují analytickým postupem, bez ohledu na to, v jaké části jater se vyskytují.
(8)
Komise požádala referenční laboratoř Evropské unie (EURL) pro dioxiny a PCB v krmivech a potravinách, aby přezkoumala, jaký vliv mají různé metody extrakce na hladiny dioxinů a PCB v játrech ovcí s ohledem na uvedení analytického výsledku v poměru k tuku nebo čerstvé hmotnosti. Laboratoř EURL dospěla k závěru, že rozdíly v koncentracích dioxinů a PCB byly podstatně vyšší v poměru k tuku než v poměru k čerstvé hmotnosti. Koncentrace dioxinů a PCB v poměru k tuku v ovčích játrech závisely na použité metodě extrakce nebo rozpouštědlech, a tedy na výsledném obsahu tuku. Při porovnání výsledků v poměru k čerstvé hmotnosti byly hladiny dioxinů a PCB srovnatelné.
(9)
Aby byly zaručeny srovnatelné výsledky a zajištěn jednotný postup prosazování v celé Unii, pokud jde o dioxiny a PCB v játrech suchozemských zvířat, je proto vhodné stanovit maximální limity v poměru k čerstvé hmotnosti, jak už byly stanoveny pro rybí játra a výrobky z nich.
(10)
Je třeba zajistit, aby se tyto maximální limity nevztahovaly na potraviny, které jsou v souladu s právními předpisy uváděny na trh před datem použitelnosti.
(11)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Pozměňovací ustanovení
V příloze nařízení (ES) č. 1881/2006 se bod 5.2 nahrazuje tímto:
„5.2
Játra suchozemských zvířat uvedených v bodě 5.1 kromě jater ovcí a výrobků z nich
0,30 pg/g čerstvé hmotnosti
0,50 pg/g čerstvé hmotnosti
3,0 ng/g čerstvé hmotnosti
Ovčí játra a výrobky z nich
1,25 pg/g čerstvé hmotnosti
2,00 pg/g čerstvé hmotnosti
3,0 ng/g čerstvé hmotnosti“
Článek 2
Přechodná ustanovení
1. Toto nařízení se nepoužije na výrobky uvedené na trh před 1. lednem 2014 v souladu s ustanoveními použitelnými k tomuto datu.
2. Prokázat, kdy byly produkty uvedeny na trh, je úkolem hospodářského subjektu v potravinářském odvětví.
Článek 3
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 30. října 2013.
A BIZOTTSÁG 1067/2013/EU RENDELETE
(2013. október 30.)
az 1881/2006/EK rendeletnek a szárazföldi állatok májában található dioxinok, dioxinszerű PCB-k és nem dioxinszerű PCB-k mint szennyező anyagok felső határértékei tekintetében történő módosításáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az élelmiszerekben előforduló szennyező anyagok ellenőrzésére vonatkozó közösségi eljárások megállapításáról szóló, 1993. február 8-i 315/93/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 2. cikke (3) bekezdésére,
mivel:
(1)
Az élelmiszerekben előforduló egyes szennyező anyagok felső határértékeinek meghatározásáról szóló, 2006. december 19-i 1881/2006/EK bizottsági rendelet (2) megállapítja az egyes élelmiszerekben, ezen belül bizonyos szárazföldi állatok májában található dioxinok és dioxinszerű poliklórozott bifenilek (PCB-k) felső határértékeit.
(2)
Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságnak (EFSA) az élelmiszerláncba bekerülő szennyező anyagokkal foglalkozó tudományos testülete (a továbbiakban: testület) a Bizottság kérésére 2011. július 5-én véleményt fogadott el juh- és szarvasmájban előforduló dioxinok és dioxinszerű PCB-k magas szintjének közegészségi kockázatáról (3).
(3)
A Bizottság kérésének megfelelően a véleményben jelezni kell, hogy a közegészségi kockázat potenciálisan növekedett-e a népesség azon alcsoportjai körében, akik ilyen termékeket fogyasztanak (pl. nagybani fogyasztók, speciális étrendet követők stb.). A véleményben a juh- és szarvasmájban előforduló dioxinok és dioxinszerű PCB-k magas szintjének lehetséges okait is fel kell tárni, valamint tudományos adatokat is meg kell adni annak alátámasztására, hogy a máj vonatkozásában a szabályozási szinteket a jövőben helyénvaló a zsírtartalom alapján, nem pedig a termékekre viszonyítva megállapítani.
(4)
A testület megállapította, hogy a juh- és szarvasmáj rendszeres fogyasztása átlagosan mintegy 20 %-kal növelné a dioxinoknak és a dioxinszerű PCB-knek való háttérexpozíciót. A juhmáj fogyasztása egyedi esetekben az említett szennyező anyagok megengedhető heti bevitelét (TWI) túllépő magas beviteli szintet eredményezhet. A testület megállapította, hogy a juhmáj rendszeres fogyasztása különösen a szülőképes korú nők és a gyermekek körében jelent az egészség szempontjából potenciális problémát.
(5)
A testület továbbá megállapította azt, hogy a talaj és az üledék a dioxinok és PCB-k természetes előfordulási helyei. A dioxinoknak és PCB-knek a talajból a növénybe a gyökérszerkezeten keresztül történő bejutása csekély mértékű kockázatot jelent. Az elmúlt években különféle európai országokból számos juhmájból vett minta esetében megállapították, hogy azokban a dioxinok és a PCB-k koncentrációja annak ellenére magas volt, hogy nem kerültek kapcsolatba meghatározott szennyezőforrásokkal. A juhok esetében a legelés a kitettség elsődleges tényezője. A legelés folyamán előfordulhat talaj szervezetbe történő bevitele vagy a növényre rakódott részecskék útján, vagy közvetlenül a legelő talajközeli növényzetének fogyasztásakor. A talaj bevitele meglehetősen változó és erősen szezonális: medián talajbevitel a jelentések szerint a teljes szárazanyag-bevitel 8 %-ában fordul elő. A talaj bevitele összességében jelentősen hozzájárulhat a juhok dioxinoknak és PCB-knek való kitettségéhez. A dioxinoknak és/vagy PCB-knek a takarmányból a juhmájba való jutásáról korlátozott mértékben állnak rendelkezésre adatok. A megvizsgált poliklórozott dibenzo-p-dioxin, a poliklórozott dibenzofurán vagy a PCB kongenerek bejelentett átviteli hányadosa 5 és 175 között váltakozott, és körülbelül négyszer magasabb volt a máj esetében, mint a hús vagy a vese esetében.
(6)
Az EFSA azt is megállapította, hogy a juhmáj jelentős szerepet játszik a dioxinok és a PCB-k tárolásában. Az anyagcserében tapasztalható eltérések részben magyarázatot adhatnak arra, hogy a szarvasmarhákhoz képest a juhok mája miért tartalmaz viszonylag nagy mennyiségben dioxinokat és kapcsolódó vegyületeket.
(7)
Az EFSA levonta azt a következtetést, hogy még ha a máj megkötő is lenne, és a dioxinok és PCB-k nem kapcsolódnának teljes mértékben a máj zsírfrakciójához, ez nem befolyásolná az - akár a lipidek, akár a nyers tömeg alapján kifejezett - eredményeket, mivel minden dioxint és PCB-t olyan elemzési eljárás során nyernek ki, amely nem veszi figyelme, hogy ezek a máj mely részében találhatók.
(8)
A Bizottság felkérte a takarmányban és az élelmiszerekben található dioxinokat és PCB-ket vizsgáló uniós referencialaboratóriumot, hogy vizsgálja meg a különféle kinyerési módszereknek a juhmájban található dioxinok és PCB-k szintjére gyakorolt hatását annak eldöntéséhez, hogy az elemzés eredményéről a zsírhoz viszonyítva vagy a nedves tömeg alapján történjen a jelentéstétel. Az uniós referencialaboratórium megállapította, hogy a dioxinok és a PCB-k koncentrációjában tapasztalható eltérések jelentősen nagyobbak voltak zsírhoz viszonyítva, mint nedves tömeg alapján. A juhmájban található dioxinok és PCB-k zsírhoz viszonyított koncentrációja az alkalmazott kinyerési módszertől vagy oldószerektől, ennek következtében pedig az ebből eredő zsírtartalomtól függött. Az eredmények nedves tömeg alapján történő összehasonlítása esetén a dioxinok és a PCB-k szintje egészen összemérhető volt.
(9)
Az összehasonlítható eredmények biztosítása, valamint a szárazföldi állatok májában található dioxinok és PCB-k tekintetében történő egységes uniós megközelítés alkalmazása érdekében ezért a legmagasabb szintet indokolt a nedves tömeg alapján meghatározni, ahogy az a halmáj és a belőle készült termékek esetében is történt.
(10)
Helyénvaló előírni, hogy a felső határértékek ne vonatkozzanak az említett alkalmazási időpontot megelőzően jogszerűen forgalomba hozott élelmiszerekre.
(11)
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Módosító rendelkezések
Az 1881/2006/EK rendelet mellékletében az 5.2. pont helyébe a következő szöveg lép:
„5.2.
Az 5.1. pontban említett szárazföldi állatok (a juh kivételével) mája és a belőlük készült termékek
0,30 pg/g nedves tömeg
0,50 pg/g nedves tömeg
3,0 ng/g nedves tömeg
Juhmáj és a belőle készült termékek
1,25 pg/g nedves tömeg
2,00 pg/g nedves tömeg
3,0 ng/g nedves tömeg”
2. cikk
Átmeneti rendelkezések
(1) Ez a rendelet nem vonatkozik azokra a termékekre, amelyeket 2014. január 1-je előtt hoztak forgalomba az alkalmazandó rendelkezéseknek megfelelően.
(2) Az élelmiszer-ipari vállalkozóra hárul a bizonyítási teher arra vonatkozóan, hogy a termékeket mikor hozták forgalomba.
3. cikk
Hatálybalépés és alkalmazás
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ezt a rendeletet 2014. január 1-jétől kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2013. október 30-án.