PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 372/2013
ze dne 22. dubna 2013,
kterým se na základě částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009 mění prováděcí nařízení (EU) č. 1008/2011 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů pocházejících z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 3, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Předchozí šetření a stávající antidumpingová opatření
(1)
V červenci 2005 Rada nařízením (ES) č. 1174/2005 (2) uložila konečné antidumpingové clo na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“). Opatření měla podobu valorického antidumpingového cla v rozmezí 7,6 % a 46,7 %.
(2)
Na základě prozatímního přezkumu zaměřeného na definici výrobku Rada v červenci 2008 v nařízení (ES) č. 684/2008 (3) objasnila definici výrobku v původním šetření.
(3)
Na základě šetření zaměřeného proti obcházení předpisů Rada v červnu 2009 nařízením (ES) č. 499/2009 (4) rozšířila konečné antidumpingové clo uplatňované na „všechny ostatní společnosti“, které bylo nařízením (ES) č. 1174/2005 uloženo na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů zasílaných z Thajska bez ohledu na to, zda jsou deklarovány jako pocházející z Thajska či nikoli.
(4)
V říjnu 2011 Rada na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení uložila prováděcím nařízením (EU) č. 1008/2011 (5) konečné antidumpingové clo na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů pocházejících z ČLR. Rozšířené clo uvedené v 3. bodě odůvodnění bylo rovněž potvrzeno prováděcím nařízením (EU) č. 1008/2011.
2. Zahájení částečného prozatímního přezkumu
(5)
V průběhu přezkumu před pozbytím platnosti Evropská komise (dále jen „Komise“) zjistila, že od zavedení opatření došlo na trhu Unie ke změnám týkajícím se hospodářské soutěže. Čínský vyvážející výrobce s nejnižší celní sazbou, jemuž bylo v původním šetření uděleno zacházení jako v tržním hospodářství, skutečně téměř ovládl velkou částí unijního trhu a výrazně zvýšil svůj podíl na dovozu do Unie. Ve světle důkazů prima facie o narušení ocelářského trhu v ČLR Komise rovněž vyjádřila pochybnosti o původně přiznaném zacházení jako v tržním hospodářství. V tomto kontextu se mělo za to, že došlo ke změnám podmínek, na nichž se zakládala stávající opatření, a zdálo se, že jsou tyto změny trvalé povahy.
(6)
Po konzultaci s poradním výborem Komise rozhodla, že existují dostatečné důkazy odůvodňující zahájení částečného prozatímního přezkumu, a zveřejněním oznámení dne 14. února 2012 v Úředním věstníku Evropské unie (6) („oznámení o zahájení“) zahájila z moci úřední v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení částečný prozatímní přezkum omezený na přezkoumání dumpingu ve vztahu k čínským vyvážejícím výrobcům.
3. Období přezkumného šetření
(7)
Šetření míry dumpingu se týkalo období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011 (dále jen „období přezkumného šetření“).
4. Dotčené strany
(8)
O zahájení částečného prozatímního přezkumu Komise oficiálně vyrozuměla vyvážející výrobce, dovozce, kteří nejsou ve spojení, o nichž bylo známo, že se jich přezkum týká, orgány ČLR a výrobní odvětví Unie. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení.
(9)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(10)
S ohledem na potenciálně vysoký počet vyvážejících výrobců a dovozců, kteří nejsou ve spojení, bylo v souladu s článkem 17 základního nařízení považováno za vhodné přezkoumat, zda se má použít metoda vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany podle článku 17 základního nařízení požádány, aby se do 15 dnů po zahájení přezkumu přihlásily a předložily Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu. Ke spolupráci se přihlásili dva vyvážející výrobci a osm dovozců, kteří nebyli ve spojení. V případě vyvážejících výrobců ani dovozců, kteří nebyli ve spojení, výběr vzorku tudíž nebyl nutný.
(11)
Komise zaslala dotazníky a formuláře žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství všem stranám, o kterých bylo známo, že se jich věc týká, a těm, kteří se přihlásili ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení. Komise obdržela odpovědi od jednoho čínského vyvážejícího výrobce, Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd (dále jen „Noblelift“), a od tří dovozců, kteří nejsou ve spojení.
(12)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, jež považovala za nezbytné pro stanovení dumpingu. Inspekční návštěva se uskutečnila v prostorách Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, Changxing, ČLR.
(13)
S ohledem na potřebu stanovit běžnou hodnotu pro vyvážejícího výrobce v ČLR, kterému nebylo uděleno zacházení jako v tržním hospodářství, proběhla inspekce v prostorách následujícího výrobce v Brazílii, která byla použita jako srovnatelná země:
-
Paletrans Equipamentos Ltda, Cravinhos, São Paulo (dále jen „Paletrans“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(14)
Výrobek, jehož se týká tento přezkum, je tentýž jako při původním šetření a tentýž, jehož definici objasnil prozatímní přezkum, tedy ruční paletové vozíky a jejich základní díly, tj. podvozky a hydraulika, pocházející z ČLR, v současnosti kódů KN ex 8427 90 00 a ex 8431 20 00. Pro účely tohoto nařízení se ručními paletovými vozíky rozumí vozíky na kolech podpírající zvedací vidlicová ramena pro manipulaci s paletami, určené k manuálnímu tlačení, tažení a řízení na hladkém, rovném a pevném povrchu, které provádí pěší obsluha za použití kloubové řídicí páky. Ruční paletové vozíky jsou určeny pouze ke zdvižení nákladu pumpováním řídicí páky do dostatečné výše k přepravení nákladu a nemají žádné jiné dodatečné funkce nebo použití, jako například i) přemísťování a zvedání nákladu za účelem jeho uložení výše nebo usnadnění při skladování nákladu (vysokozdvižné vozíky), ii) zakládání jedné palety na druhou (zakladače), iii) zdvižení nákladu na pracovní plošinu (nůžkové zvedáky) nebo iv) zvedání a vážení nákladu (paletové vozíky s váhou).
2. Obdobný výrobek
(15)
Šetření potvrdilo, že dotčený výrobek a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR, stejně tak jako výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu srovnatelné země, Brazílie, a jako výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobci z Unie, mají stejné základní fyzikální a technické parametry i stejné použití.
(16)
Proto se tyto výrobky považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
a) Zacházení jako v tržním hospodářství
(17)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v rámci antidumpingových šetření dovozu pocházejícího z ČLR určuje v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku u těch výrobců, kteří splňují kritéria uvedená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, tj. pokud se prokáže, že při výrobě nebo prodeji daného obdobného výrobku převažují podmínky tržního hospodářství. Tato kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
-
obchodní rozhodnutí a náklady reagují na tržní podmínky, bez výrazných státních zásahů; náklady nejdůležitějších vstupů se zakládají na tržní hodnotě,
-
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví ověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané pro všechny účely,
-
nedochází k podstatným zkreslením způsobeným bývalým systémem netržního hospodářství,
-
právní jistota a stabilita jsou zaručeny právními předpisy o úpadku a vlastnickém právu,
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(18)
Noblelift požádal o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovených lhůtách zaslal vyplněný formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství.
(19)
Komise vyhledala všechny informace, které považovala za potřebné, a všechny informace uvedené v žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství ověřila v prostorách dotčené společnosti.
(20)
Šetřením se zjistilo, že ceny, které Noblelift v období přezkumného šetření platil za čínskou za tepla válcovanou uhlíkovou ocel, která je hlavní surovinou představující přibližně 25 % nákladů na konečný výrobek, byly ve stejném období přibližně o 24 % až 31 % nižší než mezinárodní ceny a byly významnou měrou zkresleny. Mezinárodní ceny byly stanoveny na základě statistik pro trhy Unie a Severní Ameriky zveřejněných agenturou Steel Business Briefing (7) a na základě dovozních cen z databáze Comext. Na tomto základě bylo zjištěno, že čínské ceny oceli zjevně neodpovídaly tržním hodnotám. Navíc zde existuje zavedená praxe státních zásahů do trhu se surovinami. Dvanáctý čínský pětiletý plán (2011-2015) pro odvětví železa a oceli obsahuje řadu opatření, z nichž vyplývá, že kvůli kontrole čínské vlády nad firmami nemohou ocelářské společnosti jednat jinak, než v souladu s nařízeními čínské vlády. Dospělo se proto k závěru, že Noblelift nesplňuje podmínky prvního kritéria pro zacházení jako v tržním hospodářství.
(21)
V rozpočtovém roce 2010 navíc společnost ve spojení poskytla společnosti Noblelift bankovní záruku na dva úvěry, které představovaly značnou část celkových aktiv společnosti ve spojení a společnosti Noblelift. Tyto záruky nebyly vykázány ani ve finančním prohlášení společnosti Noblelift, ani v účtech společnosti ve spojení. Toto není v souladu se standardem IAS 24 (Zveřejnění stran ve spojení) a auditor neměl k této praktice žádné výhrady. Uvedení transakcí stran ve spojení ve finančním prohlášení je důležité, jelikož poukazuje na možné dopady na finanční postavení společnosti. Neuvedení významných závazků, jako například dotčených záruk, v tomto případě brání náležitému posouzení činnosti společnosti, a to zejména z hlediska možných rizik a příležitostí. Dospělo se proto k závěru, že účetní záznamy společnosti nebyly v souladu s mezinárodními účetními standardy řádně auditovaný, a nesplňují proto požadavky druhého kritéria.
(22)
Noblelift navíc obdržel státní podporu ve formě preferenční daně z příjmu a příspěvků, což narušuje finanční situaci firmy a nesplňuje tedy požadavky třetího kritéria.
(23)
Dotčený vyvážející výrobce a výrobní odvětví Unie dostali možnost podat připomínky k výše uvedeným zjištěním.
(24)
Noblelift si na základě zveřejnění zjištění týkajících se zacházení jako v tržním hospodářství vyžádal více podrobností ohledně výpočtu mezinárodní tržní ceny oceli. Společnost tvrdila, že zkreslení cen surovin by se mělo řešit úpravou běžné hodnoty při výpočtu dumpingu, nikoliv odmítnutím zacházení jako v tržním hospodářství. Ustanovení čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení však jasně požaduje, aby se „náklady nejdůležitějších vstupů zakládaly na tržní hodnotě“. Úpravou při výpočtu dumpingu ke zohlednění zkreslených nákladů na vstupy by proto ustanovení čl. 2 odst. 7 písm. c) do značné míry pozbylo významu. Tyto připomínky proto nemohly změnit výše uvedená zjištění.
(25)
Po zveřejnění konečných zjištění společnost Noblelift zopakovala své argumenty. Nejprve uvedla, že Komise nesdělila podrobnosti, tj. všechny údaje, které byly použity pro výpočet rozdílů v cenách surovin.
(26)
V této souvislosti se především podotýká, že Komise zdroje dat pro srovnávání cen oceli při několika příležitostech uvedla. Komise zopakovala vysvětlení poskytnutá během předchozích jednání, že ceny vycházející z údajů agentury Steel Business Briefing jsou chráněny autorským právem, neboť tato služba je dostupná formou předplatného. Komise proto nemůže ze zákonných důvodů tyto údaje zveřejňovat přímo, daná databáze je však dostupná a po uhrazení příslušného poplatku přístupná. Nicméně aby byla zajištěna rovnováha mezi ochranou práva k duševnímu vlastnictví a ochranou práva na obhajobu, použité údaje byly ověřeny úředníkem pro slyšení z generálního ředitelství pro obchod, který výpočet cenového rozdílu potvrdil a výsledky svého ověření sdělil firmě Noblelift.
(27)
Dále je třeba uvést, že agentura Steel Business Briefing přesně popisuje použitou metodologii (rozměry, tloušťku, šířku, místo v přepravě). Tyto parametry jsou obecné a slouží jako návod, který zároveň odkazuje na podrobnost údajů použitých při srovnání cen surovin, jehož cílem je zjistit, zda se náklady nejdůležitějších vstupů v zásadě zakládají na tržní hodnotě. Pro referenci Komise použila ceny v Evropě a v Severní Americe.
(28)
Společnost Noblelift dále uvedla, že při původním šetření nebyly rozdíly mezi cenami oceli na domácím trhu v ČLR a mezinárodními cenami oceli považovány za faktor bránící společnosti splnit podmínky prvního kritéria zacházení jako v tržním hospodářství. Jak uvádí 22. bod odůvodnění nařízení Komise (ES) č. 128/2005 (8) ze dne 27. ledna 2005, kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo v rámci původního šetření: „Pro všechny čtyři společnosti bylo celkově prokázáno (…) že náklady a ceny odrážely tržní hodnoty.“ Původní šetření skutečně neprokázalo podstatné rozdíly v cenách surovin získávaných z místních zdrojů v ČLR a surovin nakoupených za mezinárodní ceny. Toto zjištění však nemůže orgánům zabránit v tom, aby v případě, že dojde ke změně okolností a vzniku cenových rozdílů, tyto rozdíly odhalily při pozdějším šetření. Jak uvádí 76. bod odůvodnění níže, okolnosti se mezi lety 2004 (datum původního šetření) a 2011 (období šetření v rámci tohoto přezkumu), tj. v průběhu sedmi let, podstatně změnily. V tomto ohledu, a zejména při šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti v roce 2010, byly získány důkazy prima facie dokládající zkreslení cen na trhu s ocelí v ČLR způsobené státními zásahy. Toto byl také jeden z důvodů, proč došlo z moci úřední k zahájení současného přezkumu, a tento důvod se v současném šetření skutečně potvrdil (viz 20. bod odůvodnění).
(29)
Společnost Noblelift dále zopakovala své připomínky týkající se nezávažných dopadů úvěrových záruk a zanedbatelného vlivu státní podpory. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení je jasný a neodkazuje na podstatný vliv na finanční výsledky („společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví ověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ke všem účelům“). V každém případě, jak uvádí 21. bod odůvodnění výše, neuvedení významných závazků, jako například dotčených úvěrových záruk, v tomto případě brání náležitému posouzení činnosti společnosti, a to zejména z hlediska možných rizik a příležitostí. Co se týká státní podpory, Komise dotčené straně již v průběhu šetření odpověděla, že tato podpora přesahuje částku 10 milionů CNY. Tyto námitky proto nebylo možné přijmout.
(30)
Na závěr společnost Noblelift uvedla, že šetření mělo skončit, jelikož došlo k porušení tříměsíční lhůty, v rámci které musí být podle čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení rozhodnuto o udělení zacházení jako v tržním hospodářství. V tomto ohledu se odkazuje na změnu zavedenou nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1168/2012 ze dne 12. prosince 2012, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství a jejím zpětným účinkem. (9) Dále je třeba uvést, že rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství bylo přijato ve lhůtě delší než tři měsíce od začátku šetření kvůli procedurálním aspektům a časovým omezením šetření. Z důvodu složitosti otázek, které při posouzení žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství vyvstaly, se ukázalo, že tříměsíční lhůta byla skutečně téměř nesplnitelná. Je však třeba poznamenat, že doba rozhodnutí neměla na výsledek vliv.
(31)
Vyvozuje se proto závěr, že připomínky uvádějící důvody pro udělení zacházení jako v tržním hospodářství nejsou oprávněné.
(32)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti a podle čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení bylo stanoveno, že společnosti Noblelift zacházení jako v tržním hospodářství nebude uděleno.
b) Běžná hodnota
(33)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musí být v případě zemí bez tržního hospodářství a, pokud nelze zacházení jako v tržním hospodářství udělit, také v případě transformujících se zemí běžná hodnota stanovena na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(34)
Při původním šetření byla pro účely stanovení běžné hodnoty zvolena jako srovnatelná země Kanada. Jelikož však byla výroba v Kanadě ukončena, byla v oznámení o zahájení stávajícího přezkumu zamýšlena jako srovnatelná země Brazílie.
(35)
Dva vyvážející výrobci a jeden dovozce proti tomu, aby byla Brazílie použita jako srovnatelná země, vznesli výhrady. Jako argumenty proti výběru Brazílie bylo uvedeno, že na brazilském trhu s ručními paletovými vozíky je v důsledku malého počtu domácích výrobců nízká úroveň konkurence a prodejní ceny, zisky a výrobní náklady v Brazílii jsou tak zkresleny. Dotčení vyvážející výrobci navrhli jako vhodnou srovnatelnou zemi Indii, Malajsii nebo Tchaj-wan.
(36)
Na základě těchto připomínek Komise kontaktovala 38 indických výrobců, tři tchajwanské výrobce, dva malajsijské výrobce a dva brazilské výrobce, o nichž je známo, že vyrábí ruční paletové vozíky, a zaslala jim příslušný dotazník. Spolupráci se podařilo navázat jen s jedním výrobcem v Brazílii: Paletrans.
(37)
Po zveřejnění konečných zjištění a návrhu Komise strany znovu zopakovaly své připomínky, že Brazílie není kvůli chybějící konkurenci na brazilském trhu vhodnou volbou srovnatelné země. Strany uvedly, že výrobce ze spolupracující srovnatelné země má na brazilském trhu monopolní postavení umocněné vysokým dovozním clem. Další připomínky se týkaly nedostatků v odpovědích nedůvěrné povahy poskytnutých výrobcem ze srovnatelné země. A konečně bylo uváděno, že by měly být provedeny úpravy, které by zohledňovaly rozdíly mezi výrobcem ve srovnatelné zemi a vyvážejícím výrobcem v dotčené zemi.
(38)
Pokud jde o vhodnost Brazílie jako srovnatelné země, je nutné upozornit na to, že skutečnost, že výrobce ve srovnatelné zemi je hlavním výrobcem na brazilském trhu neznamená, že na tomto trhu existuje monopol. Konkurenci zde představují alespoň dva místní výrobci a nezanedbatelný dovoz a zjistilo se, že míra zisku výrobce ve srovnatelné zemi je v souladu s otevřeným trhem.
(39)
Jak uvádí 36. bod odůvodnění výše, po výhradách proti použití Brazílie jako srovnatelné země vznesených v počátečním stádiu řízení, Komise kontaktovala 45 výrobců ve čtyřech různých zemích, včetně společností navržených společností Noblelift. Navzdory opakovaným kontaktům s těmito společnostmi prostřednictvím telefonu a emailu požadované informace poskytl a při šetření spolupracoval pouze jeden brazilský výrobce.
(40)
S ohledem na tvrzení o údajných nedostatcích je třeba uvést, že při šetření spolupracoval pouze jeden výrobce ve srovnatelné zemi. Tato situace není neobvyklá, ale při zveřejňování údajů způsobuje problémy. Vzhledem k častým obtížím při navazování spolupráce s výrobci ve srovnatelné zemi musí Komise zaručit vysokou úroveň ochrany důvěrných informací. V tomto případě došlo při předložení informací, které nejsou důvěrné, ke vzniku jistých nedorozumění týkajících se údajných nedostatků, ty však byly s dotčenými stranami vyjasněny. Jedna strana konkrétně uvedla, že nedostatky v odpovědi výrobce ze srovnatelné země by měly vyřadit Brazílii jako srovnatelnou zemi a vzhledem k tomu, že Komise není schopna stanovit běžnou hodnotu, by mělo být šetření zastaveno. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že během současného šetření měla Komise všechny potřebné informace nutné pro výpočet dumpingu.
(41)
Stížnosti ohledně vhodnosti Brazílie jako srovnatelné země tedy nebylo možné přijmout.
(42)
S ohledem na požadavky na úpravy je třeba uvést, že úroveň rozdílů v obchodu mezi brazilským výrobcem a čínským vyvážejícím výrobcem byla zohledněna prostřednictvím úpravy úrovně obchodu (viz 59. bod odůvodnění níže).
(43)
Na závěr jedna strana uvedla, že by měly být provedeny úpravy zohledňující údajně rušivý vliv 14 % dovozního cla ve srovnatelné zemi. Vzhledem k tomu, že mezi dovozním clem jako takovým a úrovní cen na domácím trhu neexistuje spojitost, tuto námitku nezle přijmout.
(44)
Jelikož dostatečnou konkurenci v Brazílii představují alespoň dva místní výrobci a nezanedbatelný dovoz, lze ji považovat za vhodnou srovnatelnou zemi.
(45)
Komise v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení nejprve zkoumala, zda byl v případě firmy Paletrans tuzemský prodej obdobného výrobku nezávislým odběratelům reprezentativní. V tomto ohledu bylo zjištěno, že celkový objem tohoto prodeje činil alespoň 5 % celkového objemu vývozního prodeje společnosti Noblelift do Unie.
(46)
Komise následně zkoumala, zda společnost Paletrans na domácím trhu prodává obdobné výrobky, které by z hlediska funkcí a použitých materiálů byly dostatečně srovnatelné s typy prodávanými společností Noblelift na vývoz do Unie. Šetření zjistilo, že řada typů, které Paletrans prodává na domácím trhu, je dostatečně srovnatelná s typy vyváženými společností Noblelift do Unie.
(47)
Komise následně ve vztahu k výrobci ze srovnatelné země přezkoumala, zda je možné domácí prodej každého srovnatelného typu obdobného výrobku prodávaného na domácím trhu považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku. Toto přezkoumání proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje každého druhu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu v průběhu období přezkumného šetření.
(48)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu odpovídající vypočteným výrobním nákladům nebo vyšší představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku, a pokud se vážená průměrná cena tohoto typu rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu. Tak tomu bylo v případě všech srovnatelných typů a běžná hodnota byla vypočtena jako vážený průměr cen všech tuzemských prodejů daného druhu realizovaných během období přezkumného šetření.
(49)
Pro nesrovnatelné typy je možné běžnou hodnotu určit v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení, tedy tím, že se k případně upraveným výrobním nákladům připočte přiměřená částka za domácí prodejní, správní a režijní náklady a přiměřené ziskové rozpětí na domácím trhu. Prodejní, správní a režijní náklady a zisk byly stanoveny na základě skutečných údajů o výrobě a prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku, pocházejících od výrobce ve srovnatelné zemi. Je nutno uvést, že takto určená cena byla předmětem úprav uvedených v 59. bodě odůvodnění, především s cílem zohlednit rozdíly v obchodní úrovni mezi vývozem společnosti Noblelift a domácím prodejem výrobce ze srovnatelné země.
(50)
Jediný spolupracující vyvážející výrobce uvedl, že Komise provedla výpočet dumpingu na základě „neúplných kontrolních čísel výrobků“ a neposkytla žádná vysvětlení ohledně parametrů použitých pro porovnání.
(51)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení se dumpingové rozpětí obvykle zjišťuje na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem cen všech vývozních obchodů, pokud ustanovení upravující spravedlivé srovnání nestanoví jinak.
(52)
S ohledem na spravedlivé srovnání je nutno uvést, že kontrolní číslo výrobku je nástroj, který se při šetření používá za účelem strukturování a uspořádání značného množství velmi podrobných údajů poskytnutých společnostmi. Jedná se o pomůcku k provedení podrobnější analýzy různých vlastností výrobků v rámci dané kategorie dotčeného výrobku a obdobného výrobku.
(53)
Komise shromáždila informace týkající se řady parametrů (materiál podvozku, nátěr podvozku, nosnost, druh hydraulického systému, pracovní délka, vidlice, rozchod vidlic, materiál ovládací rukojeti, materiál nosného kola, druh nosného kola, druh brzd), ale aby bylo možné vzít v úvahu všechny vývozní transakce, bylo považováno za rozumné a proveditelné v tomto případě vycházet při srovnání z parametrů představujících nejvhodnější vlastnosti (materiál podvozku, nátěr podvozku, materiál ovládací rukojeti, materiál nosného kola, druh nosného kola).
(54)
V zájmu spravedlivého srovnání a vyšší shody bylo toto srovnání založeno na nejvhodnějších vlastnostech. Je nutno zdůraznit, že Komise neopomenula žádné údaje. Není však neobvyklé, že určité parametry použité v kontrolním čísle výrobku mají menší váhu a že některé parametry tvoří v porovnání s jinými lepší základ pro spravedlivé srovnání. Při srovnání na základě fyzických rozdílů nebo z jakýchkoli jiných důvodů nebyly opominuty žádné výrobky a ani nebyly vytvořeny nové typy výrobků. Naopak, do srovnání byl zahrnut veškerý prodej. Ačkoli bylo uznáno, že na cenu mají vliv i jiné parametry, pokládalo se za vhodnější, aby byly výpočty založeny na pěti nejdůležitějších parametrech, jelikož to vede k nejvyšší úrovni shody.
(55)
Co se týká procesních aspektů srovnání, je třeba uvést, že vyvážející výrobce měl naprosto dostatečnou příležitost vyjádřit se k výpočtům, jež byly provedeny v tomto případě. Úplné údaje o těchto výpočtech byly opakovaně zveřejněny.
(56)
V důsledku toho musely být výše uvedené námitky zamítnuty.
c) Vývozní cena
(57)
Veškerý prodej na vývoz čínského vyvážejícího výrobce do Unie byl uskutečněn přímo nezávislým odběratelům v Unii. Vývozní cena byla proto v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanovena na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba za dotčený výrobek zaplatit.
(58)
Jedna strana namítla, že do výpočtu by měl být zahrnut i vývozní prodej podvozků a hydraulik. Tato námitka byla přijata.
d) Srovnání
(59)
Srovnání vážené průměrné běžné hodnoty a vážené průměrné vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni. V zájmu spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům mezi činiteli, které ovlivňovaly ceny a srovnatelnost cen. Za tímto účelem byly tam, kde to bylo možné a oprávněné, provedeny náležité úpravy rozdílů v úrovni obchodu (odhadované cenové rozdíly při prodeji různým druhům zákazníků na domácím trhu srovnatelné země), v dopravě (sestávající z nákladů na vnitrozemskou nákladní dopravu ve vyvážející zemi a na námořní dopravu použitou k přepravě do Unie), v pojištění (náklady na pojištění námořní přepravy), v manipulaci a nakládání a ve vedlejších nákladech, provizích (za prodej na vývoz), bankovních poplatcích (za prodej na vývoz), nákladech na poskytnutí úvěru (založených na dohodnutých platebních podmínkách a na převládajících úrokových sazbách) a v nákladech na balení (cena použitého balicího materiálu).
(60)
Na základě námitky jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce byly provedeny úpravy zohledňující rozdílné tloušťky oceli používané výrobcem ve srovnatelné zemi a vyvážejícím výrobcem v dotčené zemi a běžná hodnota byla upravena tak, jak se považovalo za vhodné. Tyto úpravy vycházely z rozdílu tloušťky v poměru k tomu, nakolik se ocel podílí na ceně obdobného výrobku prodávaného v Brazílii výrobcem srovnatelné země. Toto vedlo ke změně dumpingového rozpětí (viz 73. bod odůvodnění níže). Po dodatečném zveřejnění, které vyzývalo zainteresované strany k podávání připomínek k úpravě tloušťky oceli, jedna strana pro absenci věcných podkladů úpravu zpochybnila. Uvedla rovněž, že nedůvěrná podání vyvážejícího výrobce usilující o změnu měla nedostatky, čímž porušila právo jiných stran na obhajobu. Komise ověřila údaje ve spisu, na němž byla založena úprava tloušťky oceli, a potvrdila, že úprava byla oprávněná.
(61)
Jediný spolupracující vývozce přednesl požadavky na několik dalších úprav s ohledem na rozdíly ve výkonnosti a produktivitě, přičemž zejména tvrdil, že výrobce ve srovnatelné zemi je méně výkonný (má menší výkon na pracovníka) a má větší spotřebu surovin na jednotku.
(62)
Úvodem je třeba uvést, že ačkoliv mezi společnostmi mohou existovat rozdíly ve výkonnosti a produktivitě, hlavní zásadou je zajistit porovnatelnost mezi vývozními cenami a běžnou hodnotou, což nevyžaduje, aby byly okolnosti v případě výrobce ve srovnatelné zemi a vyvážejícího výrobce v zemi bez tržního hospodářství zcela v souladu. Ospravedlněny jsou ve skutečnosti pouze úpravy rozdílů ve faktorech, které ovlivňují ceny a srovnatelnost cen mezi výrobcem ve srovnatelné zemi a vyvážejícím výrobcem v zemi bez tržního hospodářství.
(63)
Je nicméně třeba uvést, že šetření neodhalilo žádné okolnosti, které by naznačovaly, že výrobní proces výrobce ve srovnatelné zemi není dostatečně výkonný.
(64)
Pokud jde o nákladové faktory (např. produktivitu), tyto by se neměly vydělovat a posuzovat individuálně. K posouzení toho, zda jsou výhody ve vztahu k jednomu nákladovému faktoru (např. produktivitě) případně kompenzovány nevýhodami v jiných faktorech, by bylo zapotřebí spíše komplexní analýzy. Nižší využití pracovních sil je totiž ve skutečnosti často způsobeno vyšší mírou automatizace, což vede k vyšším nákladům v jiných oblastech (odpisy, kapitál, financování, výrobní režijní náklady). Pouze komplexní analýza by mohla odhalit všechny rozdíly v nákladových faktorech a prokázat, zda jsou ovlivněny ceny a cenová srovnatelnost, a odůvodnit tak úpravu. Tyto požadavky tudíž nelze přijmout.
(65)
Kromě toho, co již bylo výše uvedeno, požadavky na úpravy rozdílu energie na jednotku, odpisů na jednotku a rozdílu ve výrobních režijních nákladech byly nepodložené. Zejména ve vztahu k energetické účinnosti nebylo vysvětleno, kvůli jakým prvkům výrobního procesu je brazilský výrobce v porovnání s jediným spolupracujícím vyvážejícím výrobcem neefektivní. Výše úpravy byla založena na poměru rozdílu nákladů na jednotku pracovní síly (založené na rozdílu v produktivitě) spojených s podílem nákladů na pracovní sílu na celkových nákladech. Souvislost mezi tímto poměrem a energetickou účinností a odpisy a rozdíly ve výrobních režijních nákladech nebyla vysvětlena a nebyla srozumitelná. Tyto požadavky se tedy zamítají.
(66)
Jedna strana rovněž požadovala, aby byly provedeny úpravy parametrů, mimo jiné nosnosti a vidlice. V tomto ohledu se odkazuje na připomínky k parametrům pro srovnání (viz 50. bod odůvodnění výše), kde se uvádí, že aby byla zajištěna nejvyšší úroveň shody, je srovnání založeno na nejdůležitějších parametrech. V každém případě tato tvrzení nebyla doložena.
(67)
Dále byla požadována úprava zohledňující skutečnost, že vyvážející výrobce používá patentovanou technologii. Toto tvrzení nebylo blíže doloženo. Vyvážející výrobce tuto úpravu především nevyčíslil. Jedinou předloženou informací byl dokument, o kterém bylo uvedeno, že se jedná o patent. V pozdějším podání byla úprava částečně kvantifikovaná, avšak bez podpůrných důkazů. Z tohoto důvodu nebylo možné tento požadavek přijmout.
(68)
Požadavek na úpravu rozdílu v účinnosti při použití surovin byl pokryt úpravou tloušťky oceli (viz 60. bod odůvodnění výše), jelikož rozdílná tloušťka oceli může vést k celkově nižší spotřebě oceli.
(69)
Na závěr vyvážející výrobce uvedl, že prodává prostřednictvím jiných distribučních kanálů, zejména neznačkové výrobky prostřednictvím výrobců původního zařízení (dále jen „OEM“), než výrobce ve srovnatelné zemi. Byl proto vznesen požadavek na úpravu zohledňující tento rozdíl. Jak je uvedeno výše (59. bod odůvodnění), byla provedena úprava úrovně obchodu. Tato úprava se zakládala na předpokládaných cenových rozdílech při prodeji různým druhům zákazníků, včetně prodejů OEM, na domácím trhu srovnatelné země. Z důvodu důvěrné povahy údajů nelze rozsah těchto úprav zveřejnit, jelikož by došlo k odhalení běžné hodnoty založené na údajích poskytnutých jediným výrobcem ze srovnatelné země. Dospělo se tudíž k závěru, že rozdíly, kvůli nimž byly požadovány úpravy, byly již zohledněny.
(70)
Je nicméně třeba uvést, že vyvážející výrobce požadované změny nekvantifikoval. Pouze uvedl, že úprava provedená v jiném řízení dosáhla výše 40 %. Úprava provedená v jiném řízení (a tedy specifická pro konkrétní okolnosti onoho řízení) nemůže sama o sobě sloužit jako měřítko pro úpravy v tomto případě.
(71)
Po dodatečném zveřejnění informací (obsahujících výzvu k podávání připomínek k úpravě tloušťky oceli) vyvážející výrobce přednesl dodatečné požadavky na úpravy (nesouvisející s úpravou o tloušťku oceli): úpravy zohledňující povrchové úpravy, manipulaci a ceny oceli v Brazílii.
(72)
Především je třeba uvést, že požadavky byly doručeny po lhůtě pro podání připomínek a byly tak formálně nepřípustné. V každém případě tato tvrzení nebyla ani kvantifikovaná, ani doložená. Společnost své připomínky nedoložila důkazy, ani nevysvětlila, jak byl nebo jak by měl být rozsah různých úprav vypočítán.
e) Dumpingové rozpětí
(73)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo provedeno srovnání váženého průměru běžné hodnoty podle druhu výrobku a váženého průměru vývozní ceny dotčeného výrobku. Dumpingové rozpětí vyjádřené jako procento z ceny CIF na hranicích Unie před proclením je 70,8 %.
(74)
Dumpingové rozpětí pro všechny ostatní vyvážející výrobce v původním šetření kromě společnosti Noblelift se pohybovalo mezi 28,5 % a 46,7 %. Vzhledem k tomu, že při tomto přezkumu společnost Noblelift spolupracovala, a jelikož převážná většina čínského vývozu pochází od společnosti Noblelift, lze míru této spolupráce považovat za vysokou, zrevidovala Komise celostátní dumpingové rozpětí i pro všechny ostatní vývozce. Následkem toho by zbytkové dumpingové rozpětí mělo být stanoveno na stejné úrovni jako pro Noblelift, tj. 70,8 %.
(75)
Jedna strana uvedla, že celostátní clo by se nemělo rovnat dumpingovému rozpětí jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce, jelikož neexistují důkazy dokládající, že převážná většina dovozu pocházela od tohoto jediného spolupracujícího vývozce. V tomto ohledu bylo potvrzeno, že dle statistických údajů převážná většina dovozu z ČLR pochází od jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
D. TRVALÁ POVAHA ZMĚNĚNÝCH OKOLNOSTÍ
(76)
Podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení se také posuzovalo, zda lze změněné okolnosti přiměřeně považovat za okolnosti trvalé povahy.
(77)
Původní šetření v tomto ohledu neprokázalo podstatné rozdíly v cenách surovin získávaných čínskými vyvážejícími výrobci (včetně společnosti Noblelift) z místních zdrojů v ČLR a surovin zakoupených za mezinárodní ceny. Okolnosti se mezi lety 2004 (datum původního šetření) a 2011 (období přezkumného šetření), kdy byly ceny za tepla válcované oceli, hlavní suroviny, o 24 % až 31 % nižší než mezinárodní ceny, podstatně změnily. Tyto ceny v důsledku zkreslení cen na trhu s ocelí v ČLR (viz 20. bod odůvodnění výše) neodpovídaly tržním hodnotám. Čínský trh s ocelí se během těchto sedmi let skutečně podstatně změnil a ČLR se změnila z čistě dovozní země oceli na významného výrobce a světového vývozce; tuto skutečnost lze důvodně považovat za změnu trvalé povahy.
(78)
Čínské high-tech společnosti včetně společnosti Noblelift jsou navíc od roku 2008 příjemci státní podpory ve formě preferenční daně z příjmu (15 %). Během období původního šetření byla na společnosti uvalena základní sazba 25 %. Tato změna okolností může být proto důvodně považována za změnu trvalé povahy.
(79)
Proto se má za to, že okolnosti, kvůli nimž byl tento prozatímní přezkum zahájen, se pravděpodobně v dohledné době nezmění způsobem, který by měl vliv na zjištění tohoto prozatímního přezkumu. Proto byl učiněn závěr, že se tyto změny považují za trvalé a že zachování současné výše opatření již nemá opodstatnění.
E. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(80)
S ohledem na výsledky tohoto přezkumného šetření a vzhledem k tomu, že nové dumpingové rozpětí 70,8 % je nižší než úroveň odstranění újmy stanovená v původním šetření (viz 120. a 123. bod odůvodnění nařízení (ES) č. 128/2005), považuje se za vhodné změnit antidumpingové clo platné pro dovoz dotčeného výrobku od společnosti Noblelift i od ostatních vyvážejících výrobců na 70,8 %.
(81)
Jedna strana uvedla, že nově stanovené dumpingové rozpětí by nemělo být srovnáváno s úrovní odstranění újmy stanovenou při původním šetření. Úroveň odstranění újmy by spíše měla být stanovena při každém šetření, a to i v případě částečného přezkumu omezeného na dumping. Dle této strany představuje stávající způsob, kdy se nehodnotí újma, porušení pravidla nižšího cla. Strana rovněž tvrdila, že měl být zahájen plný prozatímní přezkum.
(82)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že vzhledem k tomu, že Komise zahájila částečný prozatímní přezkum omezený na dumping, újma nemohla být v tomto rámci zhodnocena. Podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení může Komise z vlastního podnětu nutnost zachování opatření v podložených případech přezkoumat. Komise tedy nemá povinnost zahájit prozatímní přezkum z moci úřední, který by se vztahoval na dumping i újmu, a který by měl být v každém případě podložený. V tomto případě byly informace a důkazy, které měla Komise k dispozici, dostačující pro zahájení prozatímního přezkumu omezeného na dumping. Navíc kdyby měla být újma vždy posuzována v rámci prozatímních přezkumů, možnost částečného prozatímního přezkumu omezeného na dumping stanovená čl. 11 odst. 3 základního nařízení by ztratila svůj význam. Tvrzení je proto nutno odmítnout. Je nicméně třeba připomenout, že dotčená zúčastněná strana má možnost v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení požadovat prozatímní přezkum újmy.
(83)
Pravidlo nižšího cla bylo plně zohledněno a nově stanovené dumpingové rozpětí bylo skutečně porovnáno s úrovní odstranění újmy stanovenou v původním šetření (nejnovější zjištění o újmě).
(84)
Jedna strana uvedla, že v tomto případě by byla vhodnější minimální dovozní cena. Případně by mělo být uloženo pevně stanovené clo.
(85)
V tomto ohledu je třeba uvést, že pro produkty, které se nabízejí v široké škále druhů a za různé ceny, které se dále neustále mění a zdokonalují, není vhodné stanovit ani minimální dovozní cenu, ani pevně stanovené clo. Velké množství celních sazeb by se velmi obtížně spravovalo. Dalším omezením ve stávajícím případě je skutečnost, že minimální dovozní ceny by musely být založeny na běžné hodnotě (jelikož clo je založeno na dumpingu), která se zakládá na důvěrných informacích jedné společnosti na trhu srovnatelné země. Tyto požadavky se tedy zamítají.
(86)
Vyvážející výrobce v rámci zákonných lhůt projevil zájem jednat. Žádná formální nabídka však nebyla učiněna, a Komise proto nebyla schopna se tímto dále zabývat.
(87)
Zúčastněné strany byly informovány o základních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlí změnit celní sazby uplatňované na vyvážející výrobce, a bylo jim umožněno vyjádřit své připomínky.
(88)
Ústní a písemné připomínky předložené stranami byly zváženy.
(89)
Podle čl. 1 odst. 3 prováděcího nařízení (EU) č. 1008/2011 se 70,8 % antidumpingové clo, uložené tímto nařízením „všem ostatním společnostem“, vztahuje na ruční paletové vozíky a jejich základní díly, definované v čl. 1 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 1008/2011, zasílané z Thajska, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Thajska či nikoli,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
V článku 1 prováděcího nařízení (EU) č. 1008/2011 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
„2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie, před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Celní sazba
(%)
Doplňkový kód TARIC
Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, 58, Jing Yi Road, Economy Development Zone, Changxing, Zhejiang Province, 313100, Čínská lidová republika
70,8
A603
Všechny ostatní společnosti
70,8
A999“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 22. dubna 2013.
A TANÁCS 372/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2013. április 22.)
az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálatot követően a Kínai Népköztársaságból származó kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 1008/2011/EU végrehajtási rendelet módosításáról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére, valamint 11. cikkének (3), (5) és (6) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,
mivel:
A. AZ ELJÁRÁS
1. Korábbi vizsgálatok és meglévő dömpingellenes intézkedések
(1)
2005 júliusában a Tanács az 1174/2005/EK rendeletével (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: KNK) származó kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik behozatalára. Az intézkedések 7,6 % és 46,7 % közötti dömpingellenes értékvám kivetését foglalták magukban.
(2)
A témakörre vonatkozó időközi felülvizsgálatot követően, 2008 júliusában a Tanács a 684/2008/EK rendelettel (3) egyértelművé tette, hogy az eredeti vizsgálat mely termékkörre terjedt ki.
(3)
2009 júniusában, a kijátszás elleni vizsgálatot követően a Tanács a 499/2009/EK rendelettel (4) kiterjesztette az 1174/2005/EK rendelet keretén belül „az összes többi vállalatra” kivetett végleges dömpingellenes vámot a Thaiföldön feladott, akár Thaiföldről származóként, akár nem ilyenként bejelentett kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik behozatalára.
(4)
2011 októberében, az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti megszűnésre vonatkozó felülvizsgálatot követően a Tanács az 1008/2011/EU végrehajtási rendelettel (5) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a KNK-ból származó kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik behozatalára. Az 1008/2011/EU végrehajtási rendelet szintén fenntartotta a (3) preambulumbekezdésben szereplő kiterjesztett vámot.
2. Részleges időközi felülvizsgálat megindítása
(5)
A megszűnés felülvizsgálata során az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) megállapította, hogy az intézkedések bevezetése a verseny átalakulását eredményezte az uniós piacon. A legalacsonyabb vámtétellel rendelkező kínai exportáló gyártó - akinek az eredeti vizsgálat alkalmával piacgazdasági elbánást ítéltek meg - ugyanis képes volt ténylegesen lefedni az uniós piac jelentős részét és számottevően növelni importrészesedését az Unióban. A kínai acélpiac torzulásaira vonatkozó meggyőző bizonyítékok alapján a Bizottságnak szintén kétségei támadtak az eredeti piacgazdasági elbánás meghatározását illetően. Ebben az összefüggésben megváltoztak azok a körülmények, amelyek alapján elrendelték a meglévő intézkedéseket, és ez a változás tartósnak tűnt.
(6)
Minthogy a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre részleges időközi felülvizsgálat megindításához, a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában2012. február 14-én közzétett értesítéssel (6) (a továbbiakban: a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítés) bejelentette, hogy az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján részleges időközi felülvizsgálatot indít hivatalból, mely a dömpingnek a kínai exportáló gyártók tekintetében történő kivizsgálására korlátozódik.
3. A felülvizsgálati időszak
(7)
A dömping mértékére vonatkozó vizsgálat a 2011. január 1. és 2011. december 31. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki.
4. Az érintett felek
(8)
A Bizottság a részleges időközi felülvizsgálat kezdeményezéséről hivatalosan értesítette az exportáló gyártókat, az ismert, érintett független importőröket, a KNK hatóságait és az uniós gazdasági ágazatot. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, valamint meghallgatást kérjenek az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül.
(9)
A Bizottság minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tette a meghallgatást, aki kérelmezte, és aki ismertette azokat a különleges okokat, amelyek meghallgatását indokolják.
(10)
Tekintettel az exportáló gyártók és független importőrök esetlegesen nagy számára, helyénvalónak tűnt annak mérlegelése, hogy az alaprendelet 17. cikke szerint mintavételt kell-e alkalmazni. A Bizottság - annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát - az alaprendelet 17. cikke szerint felkérte a fent említett feleket, hogy a felülvizsgálat megindítását követő 15 napon belül jelentkezzenek, és bocsássák rendelkezésére az eljárás megindításáról szóló értesítésben előírt információkat. Két exportáló gyártó és nyolc független importőr jelezte együttműködési szándékát. Így tehát sem az exportáló gyártók, sem pedig a független importőrök esetében nem volt szükség mintavételre.
(11)
A Bizottság kérdőívet és a piacgazdasági elbánás igénylésére szolgáló űrlapot küldött valamennyi ismert érintett félnek és azoknak, akik az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül jelentkeztek. Egy kínai exportáló gyártótól - Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd (a továbbiakban: Noblelift) - és három független importőrtől érkezett válasz.
(12)
A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, melyet a dömping megállapítása szempontjából szükségesnek tartott. Ellenőrző látogatásra került sor a Noblelift, Changxing (Csanghszing), KNK telephelyén.
(13)
Figyelembe véve, hogy a KNK-beli exportáló gyártó számára, akinek a piacgazdasági elbánást nem adták meg, egy rendes értéket is meg kell határozni, a következő gyártó telephelyén, az analóg országnak választott Brazíliában ellenőrzésre került sor:
-
Paletrans Equipamentos Ltda, Cravinhos, São Paulo (a továbbiakban: Paletrans).
B. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
1. Érintett termék
(14)
Az e felülvizsgálatban érintett termék megegyezik az eredeti vizsgálatban érintett és a termékkör meghatározására irányuló időközi felülvizsgálat során tisztázott termékkel, vagyis a KNK-ból származó, jelenleg az ex 8427 90 00 és ex 8431 20 00 KN-kód alá besorolt kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik, azaz alváz és hidraulika. E rendelet alkalmazásában kézi emelőkocsinak olyan kocsi minősül, amely görgőkkel ellátott, raklapok mozgatására szolgáló emelővillákkal rendelkezik, és amelyet a gyalogos gépkezelő sima, egyenletes, kemény felületen, csuklós kar segítségével kézi erővel tol, von és kormányoz. A kézi emelőkocsikat kizárólag arra tervezték, hogy az emelőkar pumpálásával olyan magas szintre lehessen velük emelni a rakományt, hogy az elszállítható legyen, és nincs más kiegészítő funkciójuk vagy felhasználásuk, mint például i. a rakományok mozgatása és emelése magasabbra helyezésük vagy raktározásuk segítése céljából (magasemelők); ii. raklapok egymásra helyezése (rakodógépek); iii. a rakománynak a munkavégzés szintjére történő emelése (ollós emelők); vagy iv. a rakomány felemelése és mérése (mérleges raklapemelők).
2. Hasonló termék
(15)
A vizsgálat megerősítette, hogy az érintett termék és a KNK-ban gyártott és a KNK belföldi piacán értékesített termékek, valamint az analóg országban - Brazíliában - gyártott és értékesített termékek, továbbá az uniós gyártók által előállított és az EU-ban értékesített termékek alapvető fizikai és műszaki jellemzői, valamint felhasználása megegyezik.
(16)
Ezért e termékeket az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek kell tekinteni.
C. DÖMPING
a) Piacgazdasági elbánás
(17)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése b) pontjának megfelelően a KNK-ból származó behozatallal kapcsolatos dömpingellenes vizsgálatok során a rendes értéket az említett cikk (1)-(6) bekezdésének megfelelően kell meghatározni azon gyártók esetében, amelyekről megállapították, hogy eleget tesznek az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott követelményeknek, vagyis ahol beigazolódik, hogy piacgazdasági feltételek érvényesülnek a hasonló termék gyártása és értékesítése tekintetében. Ezeket a feltételeket a tájékozódás megkönnyítése érdekében az alábbiakban foglaljuk össze:
-
az üzleti döntések és a költségek a piaci jelzésekhez igazodnak, jelentős állami beavatkozás nélkül, és a főbb ráfordítások költségei alapvetően a piaci értékeket tükrözik,
-
a vállalkozások egy átlátható könyvelést vezetnek, amelyet a nemzetközi számviteli szabályoknak megfelelően független könyvvizsgálatnak vetnek alá, és amelyet minden területen alkalmaznak,
-
nincsenek a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulások,
-
a csődre és a tulajdonjogra vonatkozó jogszabályok jogbiztonságot és stabilitást biztosítanak,
-
a valutaváltásokat piaci árfolyamon végzik.
(18)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja alapján a Noblelift igényelt piacgazdasági elbánást, aki a megadott határidőn belül benyújtotta a piacgazdasági elbánás iránti kérelemre vonatkozó űrlapot.
(19)
A Bizottság felkutatott valamennyi szükségesnek tartott információt, és az érintett vállalat telephelyén ellenőrzött minden információt, amelyet a piacgazdasági elbánás iránti kérelemben benyújtottak.
(20)
A vizsgálat megállapította, hogy a felülvizsgálati időszak során a Noblelift a kínai melegen hengerelt szénacélért - a végtermék összköltségének hozzávetőleg 25 %-át kitevő fő nyersanyagért - a figyelembe vett időszak nemzetközi árainál megközelítőleg 24-31 %-kal alacsonyabb, következésképpen jelentős mértékben torzított árat fizetett. A nemzetközi árakat a Steel Business Briefing (7) és a COMEXT uniós és észak-amerikai piac importáraira vonatkozó statisztikái alapján határozták meg. Mindezek alapján megállapítást nyert, hogy a kínai acélárak alapjában véve nem a piaci értéket tükrözik. Ezen túlmenően a nyersanyagok piacán bevett gyakorlatnak számít az állami beavatkozás. A vas- és acélipar tekintetében Kína 12. ötéves terve (2011-2015) számos intézkedést foglal magában, így a kínai állam szigorú ellenőrzése miatt az acélipari vállalatoknak nincs lehetőségük a kínai kormány utasításaitól eltérő módon folytatni tevékenységüket. Következésképpen megállapítható, hogy a Noblelift nem felel meg a piacgazdasági elbánás első feltétele által támasztott követelményeknek.
(21)
Ezenkívül a 2010. pénzügyi év során egy kapcsolódó vállalat a Noblelift számára két kölcsönre vonatkozóan bankgaranciát adott, amely mind a kapcsolódó vállalat, mind a Noblelift összes eszközének jelentős részét kitette. A bankgarancia sem a Noblelift pénzügyi kimutatásaiban, sem pedig a kapcsolódó vállalat könyvelésében nem jelent meg. Ez nincs összhangban a 24. számú (kapcsolt felekre vonatkozó közzétételek) nemzetközi számviteli standarddal, a könyvvizsgáló pedig nem emelt kifogást ezzel a gyakorlattal kapcsolatban. A kapcsolt felekkel folytatott tranzakciók pénzügyi kimutatásokban történő közzététele azért bír jelentőséggel, mert felhívhatja a figyelmet a vállalat pénzügyi helyzetét esetlegesen befolyásoló tényezőkre. Az olyan jelentős kötelezettségvállalások - mint a kérdéses bankgaranciák - közzétételének az elmulasztása, ebben az esetben megakadályozza, hogy megfelelően lehessen értékelni a vállalat tevékenységét, különösképpen pedig a vállalatot érintő kockázatokat, illetve lehetőségeit. Ennélfogva megállapítható, hogy a vállalat könyvviteli nyilvántartását nem a nemzetközi számviteli szabályoknak megfelelően ellenőrizték, és így nem teljesülnek a második feltétel által támasztott követelmények.
(22)
Végezetül, a Noblelift nyereségadó-kedvezmény, illetve támogatás formájában állami juttatásban részesült, amelyek torzítják pénzügyi helyzetét, és így a vállalat nem felel meg a harmadik feltétel által támasztott követelményeknek.
(23)
Az exportáló gyártó és az uniós gazdasági ágazat lehetőséget kapott, hogy a fenti megállapításokkal kapcsolatban észrevételt tegyen.
(24)
A piacgazdasági elbánással kapcsolatos eredmények nyilvánosságra hozatalát követően a Noblelift további információkat kért az acél nemzetközi piaci árának kiszámításáról. A vállalat úgy érvelt, hogy a nyersanyagárak torzulásait nem a piacgazdasági elbánás elutasításával, hanem a dömping kiszámítása során a rendes érték kiigazításával kell kezelni. Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontja azonban igen egyértelműen fogalmaz és kimondja, hogy „a főbb ráfordítások költségei alapvetően a piaci értékeket tükrözik”. A torzult nyersanyagárak kezelése céljából a dömping kiszámításánál alkalmazott kiigazítás ezért alapvetően értelmetlenné tenné a 2. cikk (7) bekezdésének c) pontját. Következésképpen az észrevételek nem befolyásolták a fenti megállapításokat.
(25)
A végleges megállapítások nyilvánosságra hozatalát követően a Noblelift megismételte érveit. A vállalat elsősorban arra hivatkozott, hogy a Bizottság nem tette közzé a részletes információkat, vagyis a nyersanyagárak közötti különbségek kiszámítása során felhasznált összes adatot.
(26)
Ezzel kapcsolatban először is azt kell megjegyezni, hogy a Bizottság számos alkalommal feltüntette az acélárak összehasonlításához használt adatok forrását. A Bizottság megismételte az eljárás során már korábban adott válaszát, miszerint a Steel Business Briefingen alapuló árak szerzői jogvédelem alatt álltak, mivel a szolgáltatás előfizetéssel vehető igénybe. A Bizottság következésképpen nem jogosult közvetlenül nyilvánosságra hozni ezeket az adatokat, de az adatbázis máskülönben rendelkezésre áll és megfelelő díj ellenében hozzáférhető. Mindazonáltal, a felhasznált adatokat a szellemi tulajdon védelme és a védelemhez való jog közötti egyensúly érdekében a Kereskedelmi Főigazgatóság meghallgató tisztviselője ellenőrizte, aki jóváhagyta az árkülönbözet kiszámítását és az ellenőrzés eredményéről tájékoztatta a Nobleliftet.
(27)
Meg kell továbbá jegyezni, hogy a Steel Business Briefing pontos leírást tartalmaz az alkalmazott módszertanról (méretek, vastagság, szélesség, szállítási pont). Ezek általános paraméterek és a nyersanyagárak összehasonlításának részletességére vonatkozóan is iránymutatásul szolgálnak abból a célból, hogy meg lehessen állapítani, hogy a fontosabb inputok alapjában véve piaci értéket tükröznek-e. A Bizottság európai és észak-amerikai árakat alkalmazott referenciaként.
(28)
A Noblelift továbbá azzal érvelt, hogy a KNK-beli és a nemzetközi acélárak közötti különbségek az eredeti vizsgálatkor nem jelentették azt, hogy a vállalat nem teljesíti a piacgazdasági elbánás első feltételét. Az eredeti vizsgálat keretében ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről szóló, 2005. január 27-i 128/2005/EK bizottsági rendelet (8) (22) preambulumbekezdésében foglaltaknak megfelelően „Mind a négy vállalat esetében megállapítást nyert, hogy […] a költségek és az árak a piaci értéket tükrözték”. Az eredeti vizsgálat valóban nem állapított meg jelentős különbözetet a KNK-ban helyben gyártott nyersanyag, illetve a nemzetközi árakon beszerzett nyersanyag árai között. Ez a következtetés ugyanakkor nem jelenti azt, hogy amennyiben a körülmények megváltoztak és az árak között különbség tapasztalható, az intézmények egy későbbi vizsgálat alkalmával ne azonosítsák az árkülönbözetet. Az alábbi (76) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően a körülmények jelentős mértékben megváltoztak 2004 (az eredeti vizsgálat időpontja) és 2011 (a jelenlegi felülvizsgálat vizsgálati időszaka) között, vagyis hét év alatt. E tekintetben, és különösképpen a 2010. évi megszűnésre vonatkozó felülvizsgálat alatt meggyőző bizonyítékokat gyűjtöttek a KNK-beli acélpiacon tapasztalt, az állami beavatkozásnak betudható ártorzulásokról. Többek között ez szolgáltatott okot a jelenlegi felülvizsgálat hivatalból történt megindítására, és ami a jelenlegi vizsgálat alkalmával bizonyítást is nyert (lásd a fenti (20) preambulumbekezdést).
(29)
Következő lépésként a Noblelift megismételte arra vonatkozó észrevételeit, hogy a kölcsöngaranciák nem jártak anyagi hatással, illetve az állami juttatások elhanyagolható mértékű hatást gyakoroltak. Meg kell jegyezni, hogy e tekintetben az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontja egyértelműen fogalmaz, és nem tesz említést a pénzügyi eredményekre gyakorolt anyagi hatásról („a vállalkozás egy átlátható könyvelést vezet, amelyet a nemzetközi számviteli szabályoknak megfelelően független könyvvizsgálat alá vetnek, és amelyet minden területen alkalmaznak”). Mindenesetre, a fenti (21) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően, a jelentős kötelezettségvállalások - mint a kérdéses kölcsöngaranciák - közzétételének elmulasztása, megakadályozza, hogy megfelelően lehessen értékelni a vállalat tevékenységét, különösképpen pedig a vállalatot érintő kockázatokat, illetve lehetőségeit. Az állami juttatásokat illetően a Bizottság már a vizsgálat alatt eljuttatta válaszát a félnek, amely szerint a juttatások összege meghaladta a 10 milliárd RMB-t. Következésképpen ezeket az érveket nem lehetett elfogadni.
(30)
A Noblelift végezetül azzal érvelt, hogy a vizsgálatot le kellet volna zárni, minthogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott, a piacgazdasági elbánásról szóló döntés meghozatalára megjelölt három hónapos határidőt nem tartották be. E tekintetben hivatkozni kell az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló 1225/2009/EK tanácsi rendeletet módosító, 2012. december 12-i 1168/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (9) bevezetett módosításra, illetve annak visszamenőleges hatályára. Meg kell továbbá jegyezni, hogy a piacgazdasági elbánásról szóló döntés meghozatalára a vizsgálattal összefüggő eljárási szempontok, illetve a rendelkezésre álló idő szűkössége miatt nem került sor a vizsgálat megkezdésétől számított három hónapon belül. A piacgazdasági elbírálással összefüggésben felmerült kérdések összetettebbé válása rámutatott, hogy gyakorlatilag nincs mód betartani a három hónapos határidőt. Ugyanakkor meg kell említeni, hogy a döntésre fordított idő nem befolyásolta az eredményt.
(31)
Ebből adódóan megállapításra került, hogy a piacgazdasági elbánás megadása mellett felsorakoztatott érvek nem megalapozottak.
(32)
A fentiek figyelembevételével, továbbá az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontja alapján a Noblelift nem részesül piacgazdasági elbánásban.
b) A rendes érték
(33)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően a nem piacgazdasággal rendelkező országok számára és abban az esetben, ha nem lehetett megadni a piacgazdasági elbánást, az átalakulóban lévő országok számára a rendes értéket egy hasonló országban alkalmazott ár vagy számtanilag képzett értéke alapján kell meghatározni.
(34)
Az eredeti vizsgálatban a rendes érték megállapításához Kanada szolgált analóg országként. Minthogy azonban Kanadában megszűnt a gyártás, Brazíliát tervezték figyelembe venni analóg országként az e felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben.
(35)
Két exportáló gyártó és egy importőr kifogást emelt az ellen javaslat ellen, hogy Brazíliát használják analóg országként. A Brazília választása ellen felsorakoztatott érvek szerint a hazai gyártók igen szűk köre miatt a kézi emelőkocsik brazíliai piacára alacsony fokú verseny jellemző és ennek következtében Brazíliában úgy az eladási árak, mint a nyereség és a termelési költségek magasak. A kérdéses exportáló gyártók Indiát, Malajziát vagy Tajvant javasolták megfelelő analóg országokként.
(36)
Ezeket a megjegyzéseket követően a Bizottság 38 indiai, három tajvani, kettő malajziai és kettő brazíliai ismert kéziemelőkocsi-gyártóval vette fel a kapcsolatot a vonatkozó kérdőív megküldésével. Együttműködésre csupán egy brazíliai gyártó mutatkozott hajlandónak: Paletrans.
(37)
A végleges megállapítások, illetve a bizottsági javaslat nyilvánosságra hozatalát követően a felek ismét jelezték, hogy Brazília nem tekinthető megfelelő analóg országnak, minthogy a brazíliai piacon nincs verseny. A felek állítása szerint az együttműködő analóg országbeli gyártó a brazíliai piacon monopolhelyzetben van, amelyet magas importvámok erősítenek. A további észrevételek arra vonatkoztak, hogy az analóg országbeli gyártónak a nem bizalmas jellegű kérdőívre adott válasza több ponton is hiányos volt. A felek végül azt állították, hogy tekintettel az analóg országbeli gyártó és az érintett ország exportáló gyártója között fennálló különbségekre, kiigazításokra van szükség.
(38)
Brazília analóg országként való megfelelőségét illetően meg kell jegyezni, hogy jóllehet az analóg országbeli gyártó számít a brazíliai piac legfőbb gyártójának, nincs monopolhelyzetben. Konkurenciát jelent számára még legalább két helyi gyártó, illetve a jelentős mértékű import is, és az analóg országbeli gyártó haszonkulcsa is összeegyeztethető a szabadpiaccal.
(39)
A (36) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően, Brazília analóg országként történő kiválasztásával kapcsolatban a vizsgálat korai szakaszában emelt kifogásokat követően a Bizottság négy különböző ország 45 gyártójával vette fel a kapcsolatot, többek között a Noblelift által javasolt vállalatokkal. A telefonon és e-mailben történt többszöri megkeresés ellenére e vállalatok közül csupán egy brazíliai gyártó nyújtotta be a kért információkat és működött együtt a vizsgálat során.
(40)
Az állítólagos hiányosságokkal kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy a vizsgálatban csak egy analóg országbeli gyártó működött együtt. Ez ugyan nem számít szokatlannak, de az adatok közzétételének szempontjából nehézséget jelent. Mivel az analóg országbeli gyártók együttműködésbe történő bevonása gyakran nehézségekbe ütközik, a Bizottságnak szavatolnia kell a bizalmas információk magas szintű védelmét. A jelen esetben a nem bizalmas jellegű adatok közzététele félreértésre adott okot az állítólagos hiányosságokra vonatkozóan, de ezeket tisztázták a felekkel. Nevezetesen egy fél részéről érkezett kifogás, amely szerint az analóg országbeli gyártó hiányos válasza kellő indok, hogy Brazília ne számítson analóg országnak, és mivel a Bizottság nem tud rendes értéket megállapítani, a vizsgálatot meg kell szüntetni. Ezzel összefüggésben meg kell jegyezni, hogy a jelen vizsgálat során a Bizottság a dömping kiszámításához szükséges összes információnak birtokában volt.
(41)
Brazília analóg országnak való alkalmasságát megkérdőjelező észrevételek tehát nem elfogadhatók.
(42)
A kiigazításra vonatkozó észrevétellel kapcsolatban meg kell említeni, hogy figyelembe vették a brazíliai gyártó és a kínai exportáló gyártó kereskedelmi szintjei közötti eltérést, mégpedig a kereskedelmi szint kiigazításának alkalmazásával (lásd az alábbi (59) preambulumbekezdést).
(43)
Végezetül, az egyik fél jelezte, hogy az analóg országban alkalmazott 14 %-os importvám következtében esetlegesen fellépő torzító hatás miatt kiigazításra van szükség. Ez az érvelés nem elfogadható, mivel semmilyen kapcsolat nem állapítható meg az importvám és a belföldi piac árszínvonala között.
(44)
Brazília következésképpen megfelelő analóg ország, mivel a legalább két gyártó vállalatot és a jelentős mértékű importot figyelembe véve a verseny megfelelőnek tekinthető.
(45)
Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság először azt vizsgálta, hogy reprezentatív volt-e a Paletrans hasonló termék független fogyasztók számára történt belföldi értékesítése. E tekintetben megállapították, hogy az ilyen értékesítések teljes volumene elérte a Noblelift Unióba irányuló teljes exportértékesítésének legalább 5 %-át.
(46)
A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy a Paletrans által a belföldi piacon értékesített hasonló termékek egyes típusai között vannak-e olyanok, amelyek rendeltetésük és a felhasznált anyagok tekintetében kellőképpen összehasonlíthatók az Unióba irányuló exportra értékesített Noblelift típusokkal. A vizsgálat megállapította, hogy a Paletrans által a belföldi piacon értékesített több típus is kellőképpen összehasonlítható az Unióba exportált Noblelift típusokkal.
(47)
A Bizottság ezt követően az analóg országbeli gyártó vonatkozásában megvizsgálta, hogy a belföldi piacon értékesített hasonló termék összehasonlítható típusai rendes kereskedelmi forgalomban eladott terméknek voltak-e tekinthetők. Ez úgy történt, hogy a Bizottság minden terméktípus esetében megállapította, mekkora volt a felülvizsgálati időszak során a hazai piacon független vevőknek történő nyereséges értékesítés aránya.
(48)
Amennyiben egy bizonyos terméktípus a kiszámított előállítási költséggel megegyező vagy azt meghaladó nettó eladási áron értékesített mennyisége az adott típus teljes értékesítésének több mint 80 %-át képviselte, és ha az említett típus súlyozott eladási átlagára megegyezett az egységnyi előállítási költséggel, vagy meghaladta azt, a rendes értéket a tényleges belföldi ár alapján állapították meg. Valamennyi összehasonlítható terméktípus esetében ez a helyzet áll fent, és a rendes értéket az egyes összehasonlítható terméktípusoknak a felülvizsgálati időszak alatt történt összes belföldi értékesítése árainak súlyozott átlaga alapján számították ki.
(49)
A nem összehasonlítható típusok esetében a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdésének értelmében a szükség esetén kiigazított előállítási költség és az ehhez hozzászámított belföldi értékesítés ésszerű százaléka, az általános és igazgatási költségek, valamint az indokolt belföldi nyereségességi árrés alapján lehet megállapítani. Az eladási, általános és igazgatási költségek, valamint a nyereség a szokásos kereskedelmi forgalomban, az analóg országbeli gyártó hasonló terméke előállításának, illetve értékesítésének tényleges adatain alapult. Meg kell jegyezni, hogy az ezek alapján megállapított árat a (59) preambulumbekezdésben foglaltak szerint kiigazították, elsősorban a Noblelift exportértékesítése és az analóg országbeli gyártó belföldi értékesítése közötti kereskedelmi szintben megmutatkozó különbség figyelembevételének céljából.
(50)
Az egyetlen együttműködő exportáló gyártó kifogásolta, hogy a Bizottság dömpingre vonatkozó számításai „csonkított termékkódokon” alapulnak és az összehasonlítás során alkalmazott paraméterekkel kapcsolatban egyáltalán nem szolgáltattak információt.
(51)
Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdése szerint a dömpingkülönbözetet rendszerint a vonatkozó tisztességes összehasonlítást szabályozó rendelkezéseknek megfelelően a rendes érték súlyozott átlagának az összes exportügylet árának súlyozott átlagával való összehasonlítása alapján állapítják meg.
(52)
A tisztességes összehasonlítással kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy a termékkódok a vizsgálat során a vállalatok által benyújtott igen nagy mennyiségű és rendkívül részletes adat strukturálását és rendszerezését segítik elő. A termékkódok használata az érintett termék, illetve a hasonló termék kategóriáján belül a különböző termékjellemzők részletesebb elemzésében nyújt segítséget.
(53)
A Bizottság számos paraméterrel kapcsolatban gyűjtött információt (alvázanyag, festett alváz, emelőkapacitás, hidraulikus rendszer típusa, munkahossz, villa, villák közötti távolság, kormányzott kerék anyaga, villagörgő anyaga, villagörgő típusa, fék típusa) azonban annak érdekében, hogy valamennyi exportügyletet figyelembe vehesse, ebben az esetben indokoltnak tűnt és lehetőség kínálkozott, hogy az összehasonlítást bizonyos, a legmegbízhatóbb jellemzőkkel rendelkező paraméterek alapján végezze el (alvázanyag, festett alváz, kormányzott kerék anyaga, villagörgő anyaga, villagörgő típusa).
(54)
A tisztességes összehasonlítás, valamint az egyezések növelésének érdekében az összehasonlítást a legmegbízhatóbb jellemzők alapján végezték el. Hangsúlyozni kell, hogy a Bizottság semmilyen adatot nem hagyott figyelmen kívül. Nem szokatlan azonban, hogy míg a termékkódokban használt bizonyos paraméterek kisebb súllyal bírnak, addig bizonyos más paraméterek biztosabb alapként szolgálnak a tisztességes összehasonlításra. Az összehasonlítás során a fizikai vagy egyéb különbségek alapján egyetlen terméket sem hagytak figyelmen kívül, és új terméktípusok létrehozására sem került sor. Éppen ellenkezőleg, az összehasonlítás kiterjedt az összes értékesítésre. Jóllehet elismerték, hogy más paraméterek bizonyos mértékben befolyásolták az árakat, alkalmasabbnak bizonyult a számításokat az öt legjelentősebb paraméter alapján elvégezni, minthogy ez vezetett a legjelentősebb számú egyezéshez.
(55)
Az összehasonlítást eljárási szempontból tekintve meg kell jegyezni, hogy az exportáló gyártónak minden lehetősége megvolt a szóban forgó ügy kapcsán végzett számítások véleményezésére. A számítások minden részletét több alkalommal is közzétették.
(56)
Ezért a fenti állításokat el kellett utasítani.
c) Exportár
(57)
A kínai exportáló gyártó minden, az Unióba irányuló exportértékesítése közvetlenül független uniós ügyfeleknek történt. Az exportárakat ezért az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően az érintett termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján határozták meg.
(58)
Az egyik fél azt kérte, hogy a számítások foglalják magukban az alváz és hidraulikus rendszer exportértékesítését is. Ezt a kérést a Bizottság elfogadta.
d) Összehasonlítás
(59)
A rendes érték súlyozott átlagának az exportár súlyozott átlagával való összehasonlítását gyártelepi alapon, azonos kereskedelmi szinten végezték. A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlításának biztosítása érdekében - az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően - figyelembe vették az árakat, illetve az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló tényezők közötti különbségeket. E célból, ahol az alkalmazható és indokolt, kiigazítások formájában megfelelő engedményeket alkalmaztak a következő tényezők közötti különbségekre: kereskedelmi szintek (az analóg ország belföldi piacán másfajta ügyfeleknek történt értékesítések becsült árkülönbsége), (az exportáló országban felmerülő belföldi szállítási költségeket és az Unióba történő tengeri fuvarozáshoz kapcsolódó költségeket tartalmazó) szállítási költségek, biztosítási (tengeri biztosítási költség), anyagmozgatási, rakodási és járulékos költségek, (az exportértékesítéssel kapcsolatos) jutalékok, (az exportértékesítéssel kapcsolatos) bankköltségek, (a meghatározott fizetési feltételeken és kamatlábakon alapuló) hitelköltségek és (a felhasznált csomagolóanyagok költségeit tartalmazó) csomagolási költségek.
(60)
Az egyetlen együttműködő exportáló gyártó kérelmét követően a rendes értéket kiigazították, miután indokoltnak találták az analóg országbeli gyártó és az érintett ország exportáló gyártója által használt acél vastagsága közötti különbségre vonatkozó kiigazítást. A kiigazítás alapjául a vastagságban megmutatkozó különbségnek az acél analóg országbeli gyártó által Brazíliában értékesített hasonló termék árában képviselt hányadához viszonyított aránya szolgált. Ez a dömpingkülönbözet módosulását eredményezte (lásd az alábbi (73) preambulumbekezdést). A további közzétételt (amely az acélvastagságra vonatkozó kiigazítással kapcsolatos észrevételek megtételére hívott fel) követően az egyik fél megkérdőjelezte a szóban forgó kiigazítást a tényszerű bizonyítékok hiányára hivatkozva. A fél rámutatott továbbá, hogy az exportáló gyártó által a kiigazításra vonatkozóan benyújtott, bizalmasnak nem minősülő anyagok hiányosak voltak, és ezáltal megsértette a többi fél védelemhez való jogát. A Bizottság ellenőrizte a rendelkezésre álló, az acél vastagságára vonatkozó kiigazítás alapjául szolgáló adatokat és megállapította, hogy a kiigazítás indokolt volt.
(61)
Az egyetlen együttműködő exportőr számos további kiigazítást kérelmezett a hatékonyság és a termelékenység terén fennálló különbségekre hivatkozva, így többek között azt állította, hogy az analóg országbeli gyártó termelékenysége (az egy dolgozóra vetített termelés) alacsonyabb, míg az egységnyi nyersanyag-felhasználása magasabb.
(62)
Először is azt kell megjegyezni, hogy annak ellenére, hogy fennállhatnak különbségek az egyes vállalatok hatékonysága és termelékenysége között, a vezérelv alapján az exportárak és a rendes értékek összehasonlíthatóságát kell biztosítani, ami nem követeli meg, hogy az analóg országbeli gyártó és a nem piacgazdasággal rendelkező ország exportáló gyártójának körülményei minden tekintetben megegyezzenek. Kizárólag az szolgálhat alapként a kiigazításra, ha az analóg országbeli gyártó, illetve a nem piacgazdasággal rendelkező ország exportáló gyártója esetében az árakat, illetve az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló tényezők között különbségek vannak.
(63)
Hangsúlyozni kell azt is, hogy a vizsgálat nem tárt fel arra utaló körülményt, hogy az analóg ország gyártójának gyártási eljárása ne lett volna kellően hatékony.
(64)
A költségtényezőket (például a termelékenységet) nem lehet egymástól szétválasztani és külön-külön értékelni. Annak megállapítására, hogy egy adott költségtényező révén (például a termelékenységgel) szerzett előnyöket ellensúlyozzák-e a többi költségtényező következtében keletkező hátrányok, átfogó elemzést kell végezni. Az alacsony munkaerő-felhasználás valójában gyakran a magasabb szintű automatizáció eredménye, amely viszont más területeken növeli meg a költségeket (értékcsökkenés, tőke, finanszírozás, előállítási költségek). Kizárólag egy átfogó elemzés keretein belül lenne lehetséges meghatározni az egyes költségtényezők között fennálló összes különbséget, illetve az árakra és az árak összehasonlíthatóságára gyakorolt hatást, amely indokolná a kiigazítást. Éppen ezért az érveket a Bizottság nem fogadja el.
(65)
A fentieken túl az egy egységre jutó energiafelhasználás közötti különbségre, valamint az egy egységre jutó értékcsökkenés, illetve előállítási költségek közötti különbségekre hivatkozó kiigazítási kérelmek megalapozatlanok voltak. Ezenfelül az energiahatékonyság kapcsán nem fejtették ki, hogy a gyártási folyamat mely elemei miatt nem rendelkezik megfelelő hatékonysággal a brazíliai gyártó az egyetlen együttműködő exportáló gyártóhoz képest. A kiigazítás összegének megállapítása (a termelékenységbeli különbségeken alapuló) az egy egységre vetített munkaerőköltségbeli különbség és munkaerőköltség összköltségen belüli részesedésének aránya alapján történt. Az energiahatékonyság és az említett arány közötti kapcsolatot, valamint az értékcsökkenés és az előállítási költségek közötti különbségeket nem fejtették ki, és ezek nem is érthetők. Az érveket ezért a Bizottság elutasítja.
(66)
Az egyik fél azt állította, hogy a paraméterekre - többek között az emelőkapacitásra és villára - vonatkozóan is kiigazításokat kell megállapítani. E tekintetben hivatkozni kell az összehasonlítás során alkalmazott paraméterek kapcsán tett megjegyzésekre (lásd az (50) preambulumbekezdést), amelyekben kifejtették, hogy a legnagyobb számú egyezés érdekében az összehasonlítás a legfontosabb paraméterekre terjedt ki. Az érveket egyetlen esetben sem támasztották alá.
(67)
A következő kiigazítási igény arra vonatkozott, hogy az exportáló gyártó szabadalmazott technológiát alkalmaz. Ezt az állítást azonban további adatokkal nem támasztották alá. Nevezetesen, az exportáló gyártó elmulasztotta számszerűsíteni a kiigazítás mértékét. Az egyetlen benyújtott információt az állítólagos szabadalmi dokumentum testesítette meg. A kiigazítást egy később benyújtott dokumentumban ugyan részben számszerűsítették, de ezt nem támasztották alá bizonyítékokkal. Éppen ezért az érvet a Bizottság nem fogadja el.
(68)
Az acélvastagság szerinti kiigazítás (lásd a fenti (60) preambulumbekezdést) már tartalmazza a nyersanyagok felhasználásának terén megmutatkozó hatékonyságbeli különbségek miatt kért kiigazítást, mivel a különböző vastagságú acél alkalmazása csökkentheti a teljes acélfelhasználást.
(69)
Végezetül az exportáló gyártó kijelentette, hogy az analóg ország gyártója által használt értékesítési csatornától eltérő csatornán keresztül értékesített, különösképpen eredetiberendezés-gyártói (a továbbiakban: OEM) alapon eladott márka nélküli termékek esetében. Ennek megfelelően az említett különbséget tükröző kiigazítást kért. A fent említetteknek megfelelően (lásd az (59) preambulumbekezdést) a kereskedelmi szint kiigazítása megtörtént. Ennek alapjául az analóg ország belföldi piacán másfajta ügyfeleknek történt értékesítések - többek között OEM eladások - becsült árkülönbsége szolgált. Az információk bizalmas jellege miatt e kiigazításnak a mértéke nem nyilvános, mivel felfedné az egyetlen analóg országbeli gyártó által szolgáltatott adatok alapján meghatározott rendes értéket. Ezért azt a következtetést kell levonni, hogy ezeket a különbségeket, amelyekre vonatkozóan a kiigazítást igényelték, már figyelembe vették.
(70)
Ki kell ugyanakkor emelni, hogy az exportáló gyártó elmulasztotta számszerűsíteni a kérelmezett kiigazítást. A gyártó csupán arra vonatkozóan tett említést, hogy egy másik eljárás alkalmával 40 %-os kiigazítást ítéltek meg. Egy másik eljárás keretében megítélt kiigazítást (minthogy az az adott eljárás egyedi körülményeit tükrözi) nem lehet a jelen esetben a kiigazítás számszerűsítésére szolgáló referenciaként alkalmazni.
(71)
A további közzétételeket (amelyek az acélvastagságra vonatkozó kiigazítással kapcsolatos észrevételek megtételére hívtak fel) követően az exportáló gyártó további (az acélvastagságra vonatkozó kiigazításhoz nem kapcsolódó) kiigazítások iránti kérelmeket nyújtott be: ezek a festésre, fogantyúra, illetve a brazíliai acélárakra vonatkozó kiigazításokat tartalmazták.
(72)
Első és legfontosabb szempontként meg kell jegyezni, hogy a kérelmeket az észrevételek megtételére kijelölt határidő lejárta után nyújtották be, és azokat így formai okokra hivatkozva nem vették figyelembe. A kérelmeket egyetlen esetben sem számszerűsítették, illetve támasztották alá. Kérelmei kapcsán a vállalat nem szolgált bizonyítékokkal, és azt sem fejtette ki, hogy a különböző kiigazítások mértékét milyen módon számította ki, illetve kellene kiszámítani.
e) Dömpingkülönbözet
(73)
Az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdésében foglalt rendelkezéseknek megfelelően típusonként összehasonlították a rendes érték súlyozott átlagát az érintett termék exportárának súlyozott átlagával. A vámfizetés nélküli, CIF uniós határparitáson számított ár százalékában kifejezett dömpingkülönbözet 70,8 %.
(74)
Az eredeti vizsgálat az exportáló gyártók esetében (a Noblelift kivételével) 28,5 % és 46,7 % közötti dömpingkülönbözetet állapított meg. Mivel azonban a jelenlegi felülvizsgálat során kizárólag a Noblelift működött együtt és az együttműködés jelentősnek tekinthető, hiszen a kínai export túlnyomó része a Noblelifttől származik, a Bizottság felülvizsgálta az összes többi exportőrre alkalmazott országos dömpingkülönbözetet. A maradvány dömpingkülönbözetet következésképpen a Noblelift esetében meghatározott szinten kell megállapítani, vagyis 70,8 %-on.
(75)
Az egyik fél azzal érvelt, hogy nem az egyetlen együttműködő exportáló gyártó dömpingkülönbözetéhez kell igazítani az országos vámot, minthogy nincs arra vonatkozó bizonyíték, hogy az import túlnyomó része ettől az egyetlen együttműködő exportőrtől származna. E tekintetben megerősítették, hogy a statisztikai adatok alapján a KNK-ból származó import túlnyomó része az egyetlen együttműködő exportáló gyártótól származik. Az érvet ezért a Bizottság elutasította.
D. A MEGVÁLTOZOTT KÖRÜLMÉNYEK TARTÓS JELLEGE
(76)
Az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdésének megfelelően megvizsgálták azt is, hogy a megváltozott körülmények indokoltan tartósnak tekinthetők-e.
(77)
Ezzel kapcsolatban az eredeti vizsgálat nem állapított meg jelentős különbséget a kínai exportáló gyártók (többek között a Noblelift) által a KNK-ban, helyben beszerzett nyersanyagok ára, illetve a nemzetközi nyersanyagárak között. 2004 (az eredeti vizsgálat időpontja) és 2011 (a jelenlegi felülvizsgálati időszak) között a körülmények jelentős mértékben megváltoztak: a fő nyersanyagnak számító melegen hengerelt acél ára a nemzetközi áraknál 24-31 %-kal alacsonyabb volt. A kínai acélpiacra jellemző ártorzulások következtében ezek az árak nem tükrözték a piaci értéket (lásd a fenti (20) preambulumbekezdést). Ezalatt a hét év alatt a kínai acélpiac valóban gyökeres átalakuláson ment keresztül, a KNK nettó acélimportőr országból számottevő mennyiséget előállító acéltermelővé és világviszonylatban jelentős exportáló országgá vált, amely tény indokoltan tekinthető tartós jellegűnek.
(78)
Ezenfelül a kínai high-tech vállalkozások, többek között a Noblelift, 2008 óta nyereségadó-kedvezmény (15 %) formájában állami juttatásban részesülnek. Az eredeti vizsgálat vizsgálati időszaka során a vállalatokra 25 %-os általános adómérték vonatkozott. E körülményváltozás szintén jogosan tekinthető tartós jellegűnek.
(79)
A Bizottság ezért úgy vélte, hogy az időközi felülvizsgálat megindításához vezető körülmények a közeljövőben valószínűleg nem fognak olyan mértékben megváltozni, hogy az befolyásolhatná az időközi felülvizsgálat megállapításait. Ezért arra a következtetésre jutott, hogy a megváltozott körülmények tartósak, és a jelenlegi mértékű intézkedés alkalmazása többé nem indokolt.
E. DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
(80)
A felülvizsgálat eredményei alapján, illetve mivel az újonnan megállapított 70,8 %-os dömpingkülönbözet alacsonyabb az eredeti vizsgálat során meghatározott károkozást megszüntető szintnél (lásd a 128/2005/EK rendelet (120)-(123) preambulumbekezdését) helyénvalónak tűnik a Noblelift vállalattól, valamint minden más exportáló gyártótól származó érintett termék behozatalára alkalmazandó dömpingellenes vám 70,8 %-ra történő módosítása.
(81)
Az egyik fél megjegyezte, hogy az újonnan megállapított dömpingkülönbözetet nem az eredeti vizsgálat során meghatározott károkozást megszüntető szinthez kellett volna hasonlítani. Érvelése szerint minden egyes vizsgálatnak - így tehát még a dömpingre korlátozódó részleges felülvizsgálatnak is - ki kell terjednie a károkozást megszüntető szint megállapítására. E fél meglátása szerint a jelenlegi gyakorlat, amely nem terjed ki a károkozás-megállapításra, sérti az alacsonyabb vám szabályát. A fél azt is állította, hogy helyénvaló egy teljes időközi felülvizsgálat megindítása lett volna.
(82)
Ezzel összefüggésben azt kell megjegyezni, hogy mivel a Bizottság a dömpingre korlátozódó részleges időközi felülvizsgálatot kezdeményezett, e kereteken belül nincs mód a károkozás mértékének újbóli meghatározására. Az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdése értelmében indokolt esetben az intézkedések további fenntartása felülvizsgálható a Bizottság kezdeményezésére. Ennek alapján tehát nem áll fenn olyan kötelezettség, amely szerint a Bizottságnak hivatalból a dömpingre és a károkozásra egyaránt kiterjedő időközi felülvizsgálatot kell kezdeményeznie, illetve a felülvizsgálatnak indokoltnak kell lennie. A szóban forgó eset kapcsán a Bizottság elegendő információval és bizonyítékkal rendelkezett, hogy megindítson egy a dömpingre korlátozódó időközi felülvizsgálatot. Ezenfelül, amennyiben valamennyi időközi felülvizsgálat kiterjedne az okozott kár megállapítására, az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdése szerinti dömpingre korlátozódó részleges időközi felülvizsgálat lehetősége értelmét vesztené. Az állítást ezért a Bizottság elutasítja. Mindazonáltal emlékeztetni kell arra, hogy az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése értelmében a szóban forgó érdekelt félnek lehetősége van kérelmezni károkozásra vonatkozó részleges időközi felülvizsgálatot.
(83)
Az alacsonyabb vám szabályát maradéktalanul tiszteletben tartották és az újonnan megállapított dömpingkülönbözet ténylegesen a (károkozással kapcsolatos legfrissebb adatokat tartalmazó) eredeti vizsgálat során meghatározott károkozást megszüntető szinthez hasonlították.
(84)
Az egyik fél állítása szerint a jelen esetben megfelelőbb lenne minimális importár alkalmazása, vagy rögzített vám kivetése.
(85)
Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy sem a minimális importár, sem pedig a rögzített vám nem alkalmazható olyan termékek esetében, amelyeknek igen nagyszámú, különböző árakon elérhető, illetve folytonosan változtatott, korszerűsített egyedi típusa létezik. Az ilyen nagyszámú vámszintek kezelése igen nagy nehézséget okozna. A szóban forgó eset kapcsán további korlátozást jelent, hogy a minimális importár alapjául a rendes érték szolgálna (minthogy a vám mértéke a dömpingtől függ), amely érték azonban egy analóg országbeli vállalat bizalmas adatai alapján kerülne meghatározásra. Az érveket ezért a Bizottság elutasítja.
(86)
A kötelező határidőkön belül az exportáló gyártó jelezte, hogy szándékában áll kötelezettségvállalást tenni. Mivel hivatalos ajánlat benyújtására azonban nem került sor, a Bizottság nem tudta alaposabban mérlegelni ezt a lehetőséget.
(87)
A Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a lényeges tényekről és szempontokról, melyek alapján az exportáló gyártókra vonatkozó vámot módosítani szándékoztak, és a felek lehetőséget kaptak észrevételek benyújtására.
(88)
A felek által benyújtott szóbeli és írásbeli észrevételeket figyelembe vették.
(89)
Megjegyzendő, hogy az 1008/2011/EU végrehajtási rendelet 1. cikke (3) bekezdése értelmében az e rendelettel az „összes többi vállaltra” kivetett 70,8 %-os dömpingellenes vám alkalmazandó a Thaiföldön feladott - függetlenül attól, hogy Thaiföldről származóként jelentették-e be vagy sem -, az 1008/2011/EU végrehajtási rendelet 1. cikke (1) bekezdésében szereplő meghatározás szerinti kézi emelőkocsik és alapvető részegységeikre,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az 1008/2011/EU végrehajtási rendelet 1. cikke (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
„(2) Az (1) bekezdésben meghatározott és az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékre a nettó uniós határparitáson számított, vámfizetés előtti árra alkalmazandó végleges dömpingellenes vám mértéke a következő:
Vállalat
Vám mértéke
(%)
Kiegészítő TARIC-kód
Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, 58, Jing Yi Road, Economy Development Zone, Changxing (Csanghszing), Zhejiang Province, 313100, Kína
70,8
A603
Összes többi vállalat
70,8
A999”
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Luxembourgban, 2013. április 22-én.