PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 964/2014
ze dne 11. září 2014,
kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013, pokud jde o standardní podmínky pro finanční nástroje
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (1), a zejména na čl. 38 odst. 3 druhý pododstavec uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Aby se usnadnilo používání finančních nástrojů, které byly zřízeny na celostátní, regionální, nadnárodní nebo přeshraniční úrovni a jsou spravovány řídicím orgánem podle čl. 38 odst. 3 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013 nebo na jeho odpovědnost, měla by být pro určité finanční nástroje stanovena pravidla upravující standardní podmínky. Tyto standardní podmínky by měly tyto nástroje připravit k používání - učinit z nich tzv. standardní finanční nástroje.
(2)
Aby se usnadnilo používání finančních nástrojů, je třeba, aby standardní podmínky zaručovaly, že jsou dodržována pravidla státní podpory, a usnadňovaly poskytování finanční podpory Unie konečným příjemcům prostřednictvím kombinace finančních nástrojů a grantů.
(3)
Standardní podmínky by poskytovateli finančních prostředků, např. veřejnému či soukromému investorovi nebo poskytovateli úvěru, správci finančního nástroje nebo konečnému příjemci, neměly umožnit, aby získal státní podporu, která není slučitelná s vnitřním trhem. Standardní podmínky by měly zohledňovat příslušná nařízení o podpoře de minimis, jako jsou nařízení Komise (EU) č. 1407/2013 (2), nařízení Komise (EU) č. 1408/2013 (3), nařízení Komise (EU) č. 651/2014 (4), nařízení Komise (EU) č. 702/2014 (5), pokyny k státní podpoře investic v rámci rizikového financování (6) a pokyny ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví a ve venkovských oblastech na období 2014 až 2020 (7).
(4)
Vzhledem k tomu, že se pravidla státní podpory nevztahují na zemědělské činnosti podporované z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova, mělo by být dodržování standardních podmínek dobrovolné. Na ostatní činnosti, na něž je poskytována podpora z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova, se vztahují obecná pravidla státní podpory, a proto by standardní podmínky měly být povinné.
(5)
Je možné, že podniky v odvětví rybolovu, zejména malé a střední podniky, mohou být podporovány z finančních nástrojů financovaných z evropského strukturálního a investičního fondu. Je-li taková podpora financována z jiného evropského strukturálního a investičního fondu než z Evropského námořního a rybářského fondu, měla by být celková částka podpory poskytnuté prostřednictvím finančních nástrojů všem podnikům v odvětví rybolovu a akvakultury v průběhu tří let nižší než strop ročního obratu členského státu v odvětví rybolovu, akvakultury a zpracování, který je stanoven v nařízení Komise (EU) č. 717/2014 (8). Kromě toho je třeba zohlednit nařízení Komise (EU) č. 702/2014 (9) a pokyny pro posuzování státní podpory v odvětví rybolovu a akvakultury (10).
(6)
Standardní podmínky by rovněž měly obsahovat minimální soubor požadavků na správu, aby se zaručilo řádné řízení finančních nástrojů, s cílem stanovit podrobnější pravidla, než jsou pravidla obsažená v nařízení (EU) č. 1303/2013.
(7)
Vhodným nástrojem k podpoření růstu malých a středních podniků v obtížných podmínkách financování je úvěr se sdílením rizik v portfoliu („úvěr SR“). Úvěr SR usnadňuje malým a středním podnikům přístup k finančním prostředkům tím, že finančním zprostředkovatelům poskytuje finanční příspěvek a sdílí s nimi úvěrové riziko, a tím malým a středním podnikům poskytuje více prostředků za zvýhodněných podmínek ve formě snížení úrokové sazby a/nebo snížení zajištění.
(8)
Financování prostřednictvím úvěru SR může představovat obzvláště účinný způsob, jak podpořit malé a střední podniky v prostředí, v němž jsou k dispozici jen omezené finanční prostředky nebo v němž jsou finanční zprostředkovatelé poměrně málo ochotní podstupovat rizika u určitých odvětví či druhů malých a středních podniků. Za těchto okolností představují standardní podmínky účinný způsob, jak takové tržní selhání řešit.
(9)
Vhodným finančním nástrojem k tomu, aby byli finanční zprostředkovatelé motivováni zvýšit úvěrování malým a středním podnikům, na které se vztahují záruky financované Unií, je limitovaná portfoliová záruka.
(10)
Limitovaná portfoliová záruka by měla odstranit stávající mezeru na dluhovém trhu u malých a středních podniků a podporovat nové úvěry poskytováním ochrany před úvěrovým rizikem (ve formě limitované portfoliové záruky za první ztrátu), aby se snížily konkrétní obtíže, jimž malé a střední podniky čelí ve snaze získat přístup k finančním prostředkům, a to kvůli nedostačujícímu zajištění v kombinaci s poměrně vysokým úvěrovým rizikem, které tyto podniky představují. Aby bylo dosaženo očekávaného dopadu, příspěvek Unie na limitovanou portfoliovou záruku by však neměl nahradit rovnocenné záruky, které finanční instituce obdrží na stejné účely v rámci stávajících finančních nástrojů na úrovni Unie a úrovni celostátní a regionální. Za těchto okolností představují standardní podmínky účinný způsob, jak takové tržní selhání řešit.
(11)
Vhodným finančním nástrojem k tomu, aby byl podnícen potenciál úspor energie, jenž vyplývá z renovace obytných budov, je úvěr na renovaci.
(12)
Úvěr na renovaci by se měl soustředit na dlouhodobé subvencované úvěrové podmínky a počáteční technickou podporu a financování, které je poskytováno vlastníkům obytných budov na přípravu a provádění projektů renovace budov. Rovněž počítá s trhem financování, na němž jsou bankovní zprostředkovatelé v podstatě jediným zdrojem financování, ale na němž je takovýchto prostředků příliš málo (kvůli neochotě zprostředkovatele podstupovat riziko), jsou příliš krátkodobé, příliš nákladné nebo jiným způsobem nevhodné vzhledem k tomu, že projekty, které jsou financovány, jsou spláceny dlouhodobě. Tato skutečnost společně s neúčinným systémem identifikace a obstarávání prací jménem majitelů budov s bytovými jednotkami, aniž by přitom byla vyloučena možnost podpory jednotlivců, představuje tržní selhání. Za těchto okolností představují standardní podmínky účinný způsob, jak takové tržní selhání řešit.
(13)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro koordinaci evropských strukturálních a investičních fondů,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví pravidla týkající se standardních podmínek pro tyto finanční nástroje:
a)
úvěr na portfolio se sdílením rizik („úvěr SR“);
b)
limitovanou portfoliovou záruku;
c)
úvěr na renovaci.
Článek 2
Dodatečné podmínky
Řídicí orgány mohou do dohody o financování začlenit další podmínky kromě těch, které do ní mají být začleněny podle podmínek pro vybraný finanční nástroj stanovených v tomto nařízení.
Článek 3
Soulad s pravidly státní podpory podle standardních podmínek
1. V případě finančních nástrojů kombinovaných s granty na technickou podporu, které jsou poskytovány konečným příjemcům podporovaným z jednoho z nástrojů, takové granty nepřesáhnou 5 % příspěvku na nástroj z evropských strukturálních a investičních fondů a podléhají závěrům předběžného hodnocení podle článku 37 nařízení (EU) č. 1303/2013, které takovéto granty zdůvodňují.
2. Subjekt, který provádí finanční nástroj (dále jen „finanční zprostředkovatel“), řídí grant na technickou podporu. Technická podpora se nevztahuje na činnosti, jež jsou kryté z nákladů a poplatků spojených s řízením, které obdržel na správu finančního nástroje. Výdaje hrazené z technické podpory nesmějí představovat část investice, která má být financována úvěrem v rámci příslušného finančního nástroje.
Článek 4
Správa za standardních podmínek
1. Řídicí orgán nebo případně správce fondu fondů jsou zastoupeni v dozorčím výboru nebo obdobném druhu správní struktury finančního nástroje.
2. Řídicí orgán se přímo nepodílí na individuálních investičních rozhodnutích. V případě fondu fondů řídicí orgán plní pouze dozorčí úlohu na úrovni fondu fondů, aniž by zasahoval do individuálních rozhodnutí fondu fondů.
3. Finanční nástroj má takovou správní strukturu, aby bylo možno přijímat rozhodnutí o diverzifikaci úvěrů a rizik transparentně v souladu s příslušnou tržní praxí.
4. Správní struktura správce fondu fondů a finančního zprostředkovatele je taková, aby zaručovala jejich nestrannost a nezávislost.
Článek 5
Dohoda o financování za standardních podmínek
1. Řídicí orgán uzavře písemnou dohodu o financování pro účely příspěvků z programů na finanční nástroje, která obsahuje podmínky podle přílohy I.
2. Dohoda o financování v přílohách obsahuje:
a)
předběžné hodnocení požadované podle článku 37 nařízení (EU) č. 1303/2013, které zdůvodňuje finanční nástroj;
b)
obchodní plán finančního nástroje včetně investiční strategie a popisu politiky v oblasti investic, záruk či úvěrů;
c)
popis nástroje, který musí odpovídat podrobným standardním podmínkám nástroje a musí stanovit finanční parametry finančních nástrojů,
d)
šablony pro monitorování a podávání zpráv.
Článek 6
Úvěr SR
1. Úvěr SR má podobu úvěrového fondu, který zřídí finanční zprostředkovatel za využití příspěvků z programu a od finančního zprostředkovatele, přičemž příspěvek finančního zprostředkovatele odpovídá alespoň 25 % úvěrového fondu. Úvěrový fond financuje portfolio nově vytvořených úvěrů, přičemž je vyloučeno refinancování stávajících úvěrů.
2. Úvěr SR splňuje podmínky stanovené v příloze II.
Článek 7
Limitovaná portfoliová záruka
1. Limitovaná portfoliová záruka zajišťuje pokrytí úvěrového rizika u jednotlivých úvěrů až do maximální míry zajištění ve výši 80 % pro účely vytvoření portfolia nových úvěrů malým a středním podnikům až do výše maximální ztráty stanovené sazbou záručního limitu, která nepřekročí 25 % rizikové expozice na úrovni portfolia.
2. Limitovaná portfoliová záruka splňuje podmínky stanovené v příloze III.
Článek 8
Úvěr na renovaci
1. Úvěr na renovaci má podobu úvěrového fondu, který zřídí finanční zprostředkovatel za využití příspěvků z programu a od finančního zprostředkovatele, přičemž příspěvek finančního zprostředkovatele odpovídá alespoň 15 % úvěrového fondu. Úvěrový fond financuje portfolio nově vytvořených úvěrů, přičemž je vyloučeno refinancování stávajících úvěrů.
2. Konečnými příjemci mohou být fyzické nebo právnické osoby nebo nezávislí odborníci, jakož i správci či jiné právní subjekty, kteří jednají jménem vlastníků nemovitostí či v jejich prospěch a provádějí opatření v oblasti energetické účinnosti či energie z obnovitelných zdrojů, jež jsou způsobilá podle nařízení (EU) č. 1303/2013 a programové podpory.
3. Úvěr na renovaci splňuje podmínky stanovené v příloze IV.
Článek 9
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 11. září 2014.
A BIZOTTSÁG 964/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2014. szeptember 11.)
az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályainak a pénzügyi eszközökre vonatkozó általános feltételek tekintetében történő megállapításáról
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 38. cikke (3) bekezdésének második albekezdésére,
mivel:
(1)
A nemzeti, regionális, transznacionális vagy határokon átnyúló szinten létrehozott és az irányító hatóság által vagy annak felelőssége mellett irányított, az 1303/2013/EU rendelet 38. cikke (3) bekezdése a) pontjának megfelelő pénzügyi eszközök felhasználásának elősegítése érdekében egyes pénzügyi eszközökre vonatkozóan általános feltételeket kell megállapítani. Ezen általános feltételeknek köszönhetően az érintett eszközök használatra kész, ún. „polcról levehető” pénzügyi eszközökké válnak.
(2)
A pénzügyi eszközök felhasználásának elősegítése érdekében az általános feltételeknek biztosítaniuk kell az állami támogatási szabályoknak való megfelelést, és elő kell segíteniük a végső kedvezményezettek uniós pénzügyi támogatásának pénzügyi eszközök és vissza nem térítendő támogatások ötvözésén keresztül történő megvalósítását.
(3)
Az általános feltételeknek ki kell zárniuk, hogy a finanszírozó, például a köz- vagy magánszektorbeli befektető vagy hitelező, a pénzügyi eszköz kezelője vagy a végső kedvezményezett a belső piaccal összeegyeztethetetlen állami támogatásban részesüljön. Az általános feltételeknek figyelembe kell venniük a vonatkozó de minimis rendeleteket, így az 1407/2013/EU bizottsági rendeletet (2), az 1408/2013/EU bizottsági rendeletet (3), a 651/2014/EU bizottsági rendeletet (4) és a 702/2014/EU bizottsági rendeletet (5), továbbá a kockázatfinanszírozási célú befektetések előmozdítása érdekében nyújtott állami támogatási intézkedésekre vonatkozó iránymutatást (6), valamint az agrár- és erdészeti ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló, a 2014-2020 közötti időszakra vonatkozó iránymutatást (7).
(4)
Tekintettel arra, hogy az állami támogatási szabályok nem alkalmazandók az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap keretében támogatott mezőgazdasági tevékenységekre, az általános feltételeknek való megfelelésnek önkéntesnek kell lennie. Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból támogatott egyéb tevékenységek esetében az általános állami támogatási szabályok alkalmazandók, következésképp az általános feltételek alkalmazását kötelezővé kell tenni.
(5)
A halászati ágazathoz tartozó vállalkozások, különösen kis- és középvállalkozások (kkv-k) esetében előfordulhat, hogy az európai strukturális és beruházási alapok által finanszírozott pénzügyi eszközök kedvezményezettjeivé válnak. Amennyiben az így kapott támogatást az Európai Tengerügyi és Halászati Alaptól eltérő másik európai strukturális és beruházási alap finanszírozza, a pénzügyi eszközökön keresztül a halászati és akvakultúra-ágazat összes vállalkozásának az utóbbi három évben nyújtott támogatások teljes összege nem érheti el a halászati, feldolgozóipari és akvakultúra-ágazati tevékenységek éves forgalmának az egyes tagállamokra vonatkozóan a 717/2014/EU bizottsági rendeletben (8) megállapított összeghatárát. Ezenfelül figyelembe kell venni a 702/2014/EU rendeletet és a halászati és akvakultúra-ágazat számára nyújtott állami támogatások vizsgálatáról szóló iránymutatást (9).
(6)
Az 1303/2013/EU rendeletben foglaltaknál részletesebb szabályok meghatározása érdekében az általános feltételeknek tartalmazniuk kell az irányítási követelményekre vonatkozó, a pénzügyi eszközök megfelelő irányítását biztosító minimumszabályokat is.
(7)
A kkv-k növekedésének nehéz finanszírozási környezetben történő támogatására megfelelő pénzügyi eszköz a portfóliókockázat-megosztási hiteleszköz („kockázatmegosztási hitel”). A kockázatmegosztási hitel a pénzügyi közvetítők részére nyújtott finanszírozási hozzájárulás és hitelkockázat-megosztás által könnyített finanszírozáshoz jutás mellett új hiteleket nyújt kkv-k részére, aminek köszönhetően a kkv-k számára több forrás áll rendelkezésre kedvező feltételek - így alacsonyabb kamat és/vagy kisebb előírt biztosíték - mellett.
(8)
Korlátozottan rendelkezésre álló finanszírozási források vagy a pénzügyi közvetítők bizonyos ágazatok vagy kkv-típusok tekintetében mutatkozó kockázatvállalási hajlandóságának viszonylag alacsony szintje esetén a kockázatmegosztási hitelen keresztüli finanszírozás különösen hatékony módja a kkv-k támogatásának. Ilyen körülmények között az általános feltételeken keresztül az ilyen jellegű piaci hiányosság hatékony módon kezelhető.
(9)
A maximált portfóliógarancia megfelelő pénzügyi eszköz ahhoz, hogy ösztönözze a pénzügyi közvetítőket az uniós finanszírozású garanciák által fedezett kkv-hitelek volumenének növelésére.
(10)
A maximált portfóliógaranciának a kkv-k számára nyújtott hitelek piacán mutatkozó hiányosságot kell kezelnie az új hitelekhez (az első veszteséget fedező maximált portfóliógarancia formájában) biztosított hitelkockázati védelem által. Az eszköz célja a kkv-k finanszírozáshoz jutása tekintetében az elegendő biztosíték hiánya és a kkv-k jelentette viszonylag magas kockázat együttes hatása miatt jelentkező nehézségek enyhítése. Ugyanakkor a várt hatás elérése érdekében a maximált portfóliógaranciára fordított uniós hozzájárulás nem helyettesítheti a meglévő uniós, nemzeti és regionális pénzügyi eszközök keretében az érintett pénzügyi intézmények által ugyanezen célra kapott egyenértékű garanciákat. Ezzel összefüggésben az általános feltételeken keresztül az ilyen jellegű piaci hiányosság hatékony módon kezelhető.
(11)
A lakóépületek felújításában rejlő energiahatékonysági potenciál kihasználásának ösztönzésére megfelelő pénzügyi eszköz az épületfelújítási hitel.
(12)
Az épületfelújítási hitelnek hosszú lejáratú támogatott hitelek biztosítására, kezdeti technikai segítségnyújtásra, valamint lakóépület-tulajdonosok részére épületfelújítási projektek előkészítése és végrehajtása céljából nyújtott finanszírozásra kell irányulnia. Mindemellett az épületfelújítási hitel olyan finanszírozási piac esetén indokolt, ahol alapvetően a banki közvetítők jelentik a finanszírozás egyetlen forrását, azonban az általuk biztosított finanszírozás vagy nem elegendő (a közvetítő kockázatvállalási hajlandósága miatt), vagy túl rövid lejáratú, vagy túl költséges vagy más szempontból nem felel meg a finanszírozott projektek hosszú távú visszafizetéssel járó jellegének. Ez a helyzet - azzal együtt, hogy nem áll rendelkezésre olyan hatékony rendszer, amelynek keretében az egyéneknek nyújtott támogatás lehetőségének kizárása nélkül a többlakásos épületek tulajdonosai részére meghatározhatók és beszerezhetők lennének a szükséges munkák - piaci hiányosságot eredményez. Az általános feltételeken keresztül az ilyen jellegű piaci hiányosság eredményesen kezelhető.
(13)
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban állnak az európai strukturális és beruházási alapok koordinációs bizottságának véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Tárgy
Ez a rendelet általános feltételeket állapít meg a következő pénzügyi eszközökre vonatkozóan:
a)
portfóliókockázat-megosztási hiteleszköz (a továbbiakban: kockázatmegosztási hitel);
b)
maximált portfóliógarancia;
c)
épületfelújítási hitel.
2. cikk
Kiegészítő feltételek
Az egyes pénzügyi eszközökre vonatkozóan e rendeletben meghatározott feltételeknek megfelelően a finanszírozási megállapodásokba foglalandó feltételek mellett az irányító hatóságok további feltételeket is belefoglalhatnak a finanszírozási megállapodásokba.
3. cikk
Az állami támogatási szabályoknak való megfelelés az általános feltételek szerint
(1) A pénzügyi eszközök végső kedvezményezettjeit támogató technikai segítségnyújtásra irányuló vissza nem térítendő támogatásokkal ötvözött pénzügyi eszközök esetében a vissza nem térítendő támogatás összege nem haladhatja meg az ESB-alapokból a pénzügyi eszköz részére nyújtott hozzájárulás 5 %-át, és a vissza nem térítendő támogatást az 1303/2013/EU rendelet 37. cikkében említett előzetes értékelésnek az ilyen támogatás indokoltságát alátámasztó következtetései alapján kell meghatározni.
(2) A pénzügyi eszközt végrehajtó szervezet (a továbbiakban: pénzügyi közvetítő) kezeli a technikai segítségnyújtásra irányuló vissza nem térítendő támogatást. A pénzügyi eszköz kezelésére kapott irányítási költségek és díjak által finanszírozott tevékenységek a technikai segítségnyújtás terhére nem finanszírozhatók. A technikai segítségnyújtásból finanszírozott kiadás nem lehet része az érintett pénzügyi eszköz keretében nyújtott hitel által finanszírozott beruházásnak.
4. cikk
Az általános feltételek szerinti irányítás
(1) Biztosítani kell az irányító hatóság vagy - adott esetben - az alapok alapja kezelőjének képviseletét a pénzügyi eszköz felügyelőbizottságában vagy hasonló típusú irányító szervében.
(2) Az irányító hatóság egyedi beruházási döntésekben közvetlenül nem vesz részt. Alapok alapja esetében az irányító hatóság az alapok alapja szintjén kizárólag felügyeleti jogkört gyakorol, az alapok alapja által hozott egyedi döntésekbe való beavatkozás nélkül.
(3) A pénzügyi eszköz olyan irányítási struktúrával rendelkezik, amely lehetővé teszi az átlátható és a releváns piaci gyakorlatnak megfelelő döntéshozatalt a hitelek és a kockázatok diverzifikációjával kapcsolatban.
(4) Az alapok alapja kezelője és a pénzügyi közvetítő olyan irányítási struktúrával rendelkezik, amely biztosítja az alapok alapja kezelőjének vagy a pénzügyi közvetítőnek a pártatlanságát és a függetlenségét.
5. cikk
Az általános feltételek szerinti finanszírozási megállapodás
(1) A programokból a pénzügyi eszközök részére nyújtott hozzájárulásokra vonatkozóan az irányító hatóság írásban finanszírozási megállapodást köt, amely tartalmazza az I. melléklet szerinti általános feltételeket.
(2) A finanszírozási megállapodás mellékleteit képezik a következők:
a)
a pénzügyi eszköz indokoltságát alátámasztó, az 1303/2013/EU rendelet 37. cikkében előírt előzetes értékelés;
b)
a pénzügyi eszköz üzleti terve, többek között a befektetési stratégiával és a befektetési, garancia- vagy hitelnyújtási politika leírásával;
c)
az eszköz leírása, amelyet hozzá kell igazítani az eszközre vonatkozó részletes általános feltételekhez, és amelynek rögzítenie kell a pénzügyi eszközök pénzügyi paramétereit;
d)
a monitoring és jelentéstétel céljait szolgáló sablonok.
6. cikk
Kockázatmegosztási hitel
(1) A kockázatmegosztási hitel a pénzügyi közvetítő által létrehozandó hitelalap formáját ölti, amelyhez a program és - a hitelalap legalább 25 %-áig - a pénzügyi közvetítő biztosít hozzájárulást. A hitelalap újonnan keletkeztetett hitelek portfólióját finanszírozza, a meglévő hitelek refinanszírozásának kizárásával.
(2) A kockázatmegosztási hitel megfelel a II. mellékletben meghatározott feltételeknek.
7. cikk
Maximált portfóliógarancia
(1) A maximált portfóliógarancia hitelenkénti alapon legfeljebb 80 %-os garanciavállalási arány mellett hitelkockázati fedezetet biztosít kis- és középvállalkozásoknak nyújtott új hitelekből álló portfólió létrehozása céljából legfeljebb a hiteleken képződő veszteség meghatározott maximumáig, amely nem haladhatja meg a portfóliószintű kockázati kitettség 25 %-át.
(2) A maximált portfóliógarancia megfelel a III. mellékletben meghatározott feltételeknek.
8. cikk
Épületfelújítási hitel
(1) Az épületfelújítási hitel a pénzügyi közvetítő által létrehozandó hitelalap formáját ölti, amelyhez a program és - a hitelalap legalább 15 %-áig - a pénzügyi közvetítő biztosít hozzájárulást. A hitelalap újonnan keletkeztetett hitelek portfólióját finanszírozza, a meglévő hitelek refinanszírozásának kizárásával.
(2) A végső kedvezményezettek ingatlantulajdonnal rendelkező természetes vagy jogi személyek vagy független szakmai szolgáltatók, valamint a tulajdonosok nevében és javára eljáró ingatlankezelők vagy egyéb jogi szervezetek lehetnek, akik/amelyek energiahatékonysági vagy megújuló energiákkal kapcsolatos, az 1303/2013/EU rendelet alapján és a program keretében támogatható intézkedéseket hajtanak végre.
(3) Az épületfelújítási hitel megfelel a IV. mellékletben meghatározott feltételeknek.
9. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2014. szeptember 11-én.