NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 833/2012
ze dne 17. září 2012,
kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovoz některých hliníkových fólií v rolích pocházejících z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) dne 20. prosince 2011 informovala Evropská komise (dále jen „Komise“) o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu do Unie některých hliníkových fólií v rolích pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podalo dne 9. listopadu 2011 Evropské sdružení pro kovy (European Association of Metals, Eurométaux) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 50 % celkové výroby některých hliníkových fólií v rolích v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení šetření.
2. Strany Dotčené Řízením
(3)
O zahájení řízení Komise úředně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v ČLR, výrobce ve srovnatelné zemi, dovozce, distributory a další strany, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, jakož i zástupce ČLR. Zúčastněné strany měly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Žadatel, další výrobci v Unii, vyvážející výrobci v ČLR, dovozci a distributoři předložili svá stanoviska. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
Vzhledem ke zjevně velkému počtu výrobců v Unii, dovozců a vyvážejících výrobců se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení.
(6)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli dovozci a vyvážející výrobci požádáni, aby se přihlásili a poskytli Komisi základní informace o své činnosti související s dotčeným výrobkem (jak je vymezen v bodě 3 níže) v období od 1. října 2010 do 30. září 2011, které jsou požadovány v oznámení o zahájení řízení.
(7)
Co se týče výrobců v Unii, Komise v oznámení o zahájení řízení uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii na základě informací, které obdržela od spolupracujících výrobců v Unii před zahájením šetření. Tento vzorek sestával ze čtyř největších známých společností nebo skupin společností v Unii.
(8)
Jak je uvedeno ve 24. bodě odůvodnění, požadované informace poskytli a se zařazením do vzorku souhlasili pouze dva dovozci, kteří nejsou ve spojení. Proto se vzhledem k omezenému počtu spolupracujících dovozců výběr vzorku již nepovažoval za nutný. Třetí dovážející společnost poskytla písemné stanovisko, ale neodpověděla na dotazník.
(9)
Jak je uvedeno v 26. bodě odůvodnění, požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo 14 vyvážejících výrobců v ČLR. Na základě informací poskytnutých těmito stranami Komise vybrala vzorek čtyř vyvážejících výrobců s největším objemem vývozu do Unie.
(10)
Aby se vyvážejícím výrobcům, kteří o to projevili zájem, umožnilo požádat o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti všem čínským vyvážejícím výrobcům, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a orgánům ČLR. Přihlásily se dvě společnosti, které požádaly o zacházení jako v tržním hospodářství: jedna společnost byla součástí vybraného vzorku, druhá nikoli. Žádosti o přiznání individuálního zacházení předložily společnosti zařazené do vzorku a společnost, která požádala o zacházení jako v tržním hospodářství, ale která nebyla součástí vzorku.
(11)
Komise zaslala dotazníky všem vyvážejícím výrobcům, kteří se přihlásili ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení (konkrétně čtyřem společnostem zařazeným do vzorku a všem ostatním společnostem), aby mohli požádat o individuální zjišťování. Dotazníky byly rovněž zaslány ostatním stranám, o nichž bylo známo, že jsou řízením dotčeny, konkrétně čtyřem výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, spolupracujícím dovozcům v Unii, uživatelům a sdružení spotřebitelů.
(12)
Odpovědi poskytli tři vyvážející výrobci v ČLR zařazení do vzorku, čtyři výrobci v Unii zařazení do vzorku a dva dovozci, kteří nejsou ve spojení. Na dotazník pro uživatele odpovědělo také šest maloobchodníků.
(13)
Komise neobdržela žádné žádosti o individuální zjišťování v souladu s čl. 17 odst. 3 základního nařízení.
(14)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobci v Unii
-
CUKI Cofresco SPA, Volpiano (TO), Itálie;
-
Fora Folienfabrik GmbH, Radolfzell, Německo;
-
ITS BV, Apeldoorn, Nizozemsko;
-
SPHERE Group, Paříž, Francie.
Vyvážející výrobci v ČLR
-
CeDo Shanghai Co. Ltd., Šanghaj;
-
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd., Ningbo;
-
Ningbo Times Co. Ltd., Ningbo;
-
Shanghai Blue Diamond Co. Ltd., Šanghaj.
Dovozce v Unii ve spojení s výrobcem
-
CeDo Limited, Telford, Spojené království.
Výrobce v Turecku (srovnatelná země)
-
Sedat Tahir Ltd., Ankara.
(15)
S cílem shromáždit informace týkající se nákladů na hlavní nepřímou surovinou pro výrobu hliníkových fólií, tj. surový hliník, se Komise obrátila na Šanghajskou burzu neželezných kovů (Shanghai Futures Exchange, dále také jen „SHFE“), která je důležitou platformou pro obchodování s hliníkem v Číně. O informace o světových trzích a cenách byla požádána Londýnská burza kovů (London Metal Exchange, dále také jen „LME“), kde byla kromě toho uskutečněna informační návštěva. SHFE na žádost Komise poskytla písemné informace. Komise rovněž navrhla informační návštěvu na SHFE, která byla původně schválena. V pozdější fázi však SHFE došla k závěru, že by k návštěvě bylo třeba povolení od čínské vlády. Čínské orgány naopak popřely, že by takové povolení bylo nezbytné. Nakonec SHFE odvolala své původní schválení návštěvy a rozhodla se ji nepřijmout.
(16)
Informační návštěva se uskutečnila na Šanghajských trzích s kovy (Shanghai Metals Markets, dále také jen „SMM“), které jsou poskytovatelem a vydavatelem informací o cenách v Šanghaji.
3. Období šetření
(17)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2010 do 30. září 2011 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený Výrobek
(18)
Dotčeným výrobkem je hliníková fólie o tloušťce 0,007 mm nebo větší, ale ne větší než 0,021 mm, nevytvrzená, válcovaná, též reliéfní, ale dále již neupravená, v rolích nízké váhy o hmotnosti nepřesahující 10 kg (dále jen „dotčený výrobek“ nebo „hliníková fólie v rolích“ nebo „AHF“). Dotčený výrobek je v současnosti kódů KN ex 7607 11 11 a ex 7607 19 10.
(19)
Dotčený výrobek se obvykle používá jako spotřební výrobek pro balení a jiná použití v domácnosti nebo stravování. Definice výrobku nebyla zpochybněna.
2. Obdobný Výrobek
(20)
Šetření ukázalo, že hliníkové fólie v rolích vyráběné v ČLR a z této země vyvážené, hliníkové fólie v rolích, které v Unii vyrábějí a prodávají výrobci v Unii, a hliníkové fólie v rolích, které jsou vyráběny a prodávány v Turecku (srovnatelná země) spolupracujícím tureckým výrobcem, mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti, jakož i stejná základní použití, a jsou proto považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. VÝBĚR VZORKU
1. Výběr Vzorku Výrobců v Unii
(21)
V souladu s článkem 17 základního nařízení a s ohledem na zjevně velký počet výrobců v Unii se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku pro účely zjištění újmy.
(22)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že prozatímně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek sestává ze čtyř největších (skupin) společností vybraných z více než 30 výrobců v Unii, o kterých bylo již před zahájením šetření známo, že vyrábějí obdobný výrobek. Vzorek byl vybrán na základě objemu prodeje výrobců, jejich velikosti a geografické polohy v rámci Unie; navrhovaný vzorek představoval 44 % celkové odhadované výroby v Unii během období šetření. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby se seznámily s dokumentací a vyjádřily se ke vhodnosti výběru do 15 dnů ode dne zveřejnění oznámení o zahájení řízení. Po vypršení termínu pro předložení připomínek jedna zúčastněná strana namítla, že by ve vzorku měl figurovat také výrobce ze Spojeného království. V této souvislosti je třeba poznamenat, že jeden výrobce ze Spojeného království již do vzorku byl zařazen (součást společnosti Sphere Group). Žádná jiná zúčastněná strana proti konečné podobě vzorku neměla námitek, a vzorek byl proto potvrzen.
2. Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(23)
S ohledem na potenciálně velký počet dovozců zapojených do řízení se v souladu s článkem 17 základního nařízení v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku dovozců.
(24)
Pouze dva dovozci, kteří nejsou ve spojení, poskytli požadované informace a souhlasili se spoluprací. Výběr vzorku již proto nebyl považován za nutný.
3. Výběr vzorku vyvážejících výrobců
(25)
V souladu s článkem 17 základního nařízení a s ohledem na zjevně velký počet vyvážejících výrobců se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku pro účely zjištění dumpingu.
(26)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo 14 vyvážejících výrobců v ČLR. Tyto společnosti vyvezly přibližně 7 800 tun, což je přibližně 60 % čínského vývozu na trh EU v období šetření. Na základě informací poskytnutých těmito stranami Komise vybrala vzorek čtyř vyvážejících výrobců s největším objemem výroby, prodeje a vývozu, jež mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. Jedna z vybraných společností následně ukončila spolupráci a další společnost oznámila Komisi, že informace, které jí poskytla ve formuláři pro výběr vzorku, byly chybné. Na základě těchto nových informací bylo rozhodnuto vyloučit tuto společnost ze vzorku společností. Komise vyzvala dvě další společnosti, aby se staly součástí vzorku. Proběhla konzultace se spolupracujícími vyvážejícími výrobci, zastoupením ČLR při EU a žadatelem ohledně konečného složení vzorku. Žádná zúčastněna strana proti tomuto výběru neměla výhrady. Následně jedna ze společností nově zařazených do vzorku rovněž ukončila spolupráci. Konečný vzorek tedy zahrnoval tři vyvážející výrobce v ČLR, což představovalo přibližně 30 % dovozu dotčeného výrobku do Unie v období šetření a 50 % objemu prodeje 14 vyvážejících výrobců, kteří poskytli údaje pro výběr vzorku.
D. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství a individuální zacházení
1.1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(27)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR stanoví v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku pro ty vyvážející výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(28)
O přiznání zacházení jako v tržním hospodářství se přihlásily dvě společnosti: CeDo Shanghai Co. Ltd. (dále jen „CeDo Shanghai“) a Shanghai Blue Diamond Co. Ltd. (dále jen „Blue Diamond“). Pouze společnost CeDo Shanghai byla vybrána do výše zmíněného vzorku; druhá společnost vybrána nebyla. V návaznosti na rozsudek Soudního dvora ve věci C-249/10 P: Brosmann Footwear (HK) Ltd a další v. Rada Evropské unie však bylo rozhodnuto prošetřit všechny žádosti o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství, které byly předloženy ve stanovené lhůtě, tj. také žádosti obou výše uvedených společností.
(29)
Žádosti o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství byly zkoumány prizmatem pěti kritérií stanovených v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Kritéria pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
-
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních signálů bez zásadních zásahů státu a náklady odrážejí tržní hodnotu;
-
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech;
-
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství;
-
právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zaručují právní jistotu a stabilitu a
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(30)
V prostorách těchto společností byla provedena šetření na místě týkající se žádostí o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství.
(31)
Oběma společnostem bylo odepřeno zacházení jako v tržním hospodářství podle prvního z kritérií uvedených v čl. 2 odst. 7 písm. c), neboť existovaly důkazy, že cena hlavní základní suroviny, hliníku, byla zkreslena. Zkreslena byla také cena meziproduktu, hliníkových fólií ve velkých rolích, jak je popsáno níže. Tyto společnosti rovněž nesplnily další kritéria, jak je vysvětleno níže.
1.1.1. Celoodvětvové závěry ohledně kritéria 1 - obchodní rozhodnutí a náklady nejdůležitějších vstupů
(32)
Hliníkové fólie v malých rolích se vyrábí jednoduchým postupem, který spočívá v převíjení, stříhání a balení hliníkových fólií ve velkých rolích do menších rolí. Hlavní surovinou pro výrobu hliníkových fólií je surový hliník. Surový hliník činí asi 60-70% výrobních nákladů výrobku, jenž je předmětem tohoto šetření, a je tudíž rozhodující nákladovou položkou při jeho výrobě. To se odráží v celoodvětvové praxi určování nákupní a prodejní ceny hliníkové fólie na základě referenční ceny surového hliníku (hliníkového ingotu) navýšené o poplatky za výrobu/převod. Společnosti žádající o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství nakoupily hliníkové fólie ve velkých rolích na základě kupní smlouvy, ve které se stanovily ceny hliníkové fólie ve velkých rolích s odkazem na ceny surového hliníku zveřejněné na Šanghajských trzích s kovy, které jsou poskytovatelem informací o cenách různých kovů a určují tyto ceny na základě cen spotových obchodů v šanghajské oblasti. Ceny uváděné na Šanghajských trzích s kovy jsou pro ceny hliníku na domácím trhu vysoce reprezentativní. Tyto ceny se velmi důsledně řídí cenami na SHFE, na které se uskutečňuje většina transakcí v Číně.
(33)
Celosvětovou referencí pro cenu surového hliníku, který je komodita, je kotace na Londýnské burze kovů. Cena hliníku na domácím čínském trhu se výrazně liší od cen na Londýnské burze kovů. Jak ukazuje následující graf, cenový rozdíl mezi LME a SHFE se v období šetření pohyboval v rozmezí od + 500 až -90 USD/t. Během období šetření byla kotace na LME na základě průměrných měsíčních hodnot o více než 9 % vyšší než kotace na SHFE (čistá cena), přičemž rozdíl v polovině období činil až + 23 %. Je třeba rovněž zmínit, že během druhé části období šetření, kdy ceny na celém světě klesaly vzhledem k poklesu poptávky na trhu, bylo možné u cen na SHFE sledovat opačný trend (výsledkem toho byly ceny i o 3 % vyšší než ceny na Londýnské burze kovů), což dále ilustruje, že ceny na tomto trhu jsou zkreslené.
(34)
Tento zásadní rozdíl v cenách surového hliníku v porovnání se zbytkem světa, jak je vysvětleno výše, existuje pravděpodobně v důsledku kombinace řady státem ovlivňovaných faktorů a významného zasahování ze strany státu na domácím trhu, které se uskutečňuje pomocí celé řady nástrojů. Tento vliv státu měl za následek tvorbu a existenci poměrně izolovaného domácího trhu se surovým hliníkem v Číně, na který nepůsobí tržní síly.
(35)
Zaprvé, SHFE je kontrolována čínským státním regulačním orgánem (China Securities Regulatory Commission, dále jen „CSRC“). SHFE vykonává své funkce v souladu s nařízením o správě obchodování futures kontraktů (Futures Trading), s opatřeními pro správu takového obchodování a v souladu se svými stanovami. Řada z těchto státem uložených pravidel, kterými se řídí fungování burzy, přispívá k nízké volatilitě, zkreslení cen a vývoji cen na SHFE: denní cenové výkyvy jsou omezeny na 4 % nad nebo pod vypořádací cenou z předchozího obchodovacího dne, obchoduje se s nízkou frekvencí (do 15. dne každého měsíce), termínové smlouvy jsou omezeny na dobu až 12 měsíců, otevřené pozice (open interests) obchodníků jsou omezeny na určitou částku, cenová spekulace je zakázaná.
(36)
Přístup na burzu je ze zákona umožněn pouze čínským obchodníkům, kteří k obchodování na burze rovněž potřebují schválení od CSRC. Zástupci na trhu členů SHFE mohou provádět transakce pouze na žádost členů SHFE, nemohou přijímat pokyny od jiných organizací a nemohou obchodovat na vlastní účet. Fyzické dodávky se mohou uskutečnit pouze ve schváleném skladu v ČLR, na rozdíl od mezinárodních burz, v jejichž případě se dodávka může uskutečnit kdekoliv na světě. Kromě toho skutečnost, že představují pouze platformu pro fyzické výměny (neprodávají se deriváty), zcela izoluje čínské trhy s hliníkem. V důsledku toho je arbitráž s Londýnskou burzou kovů nebo s jinými trhy prakticky nemožná a burza funguje izolovaně od světových trhů. Proto nelze stavět tyto trhy na stejnou úroveň.
(37)
Za druhé, stát zasahuje do mechanismu tvorby cen na SHFE, vzhledem k tomu, že je jak prodejcem surového hliníku, tak prostřednictvím Státního úřadu pro rezervy a dalších státních orgánů nákupčím. Čínská vláda například zavedla stimulační balíček, jehož cílem bylo omezit dopady hospodářské krize na konci roku 2008; tento balíček zahrnoval program, který spočíval v pověření Státního úřadu pro rezervy nákupem hliníku od hliníkových hutí za účelem podpory jejich činnosti tím, že se uměle zvýší domácí poptávka, jelikož globální poptávku snížila celosvětová finanční a hospodářská krize. Tyto státem pořádané nákupy měly za následek významné zkreslení cen během prvního pololetí roku 2009. Zajímavé je zjištění, že na konci období šetření se ceny na čínském domácím trhu pohybovaly opačným směrem než ceny na světových trzích.
(38)
Čínský stát popsal svoji politiku zásahů v odvětví hliníku ve svém 12. pětiletém rozvojovém plánu pro hliník (2011-2015). V plánu se uvádí toto opatření: „úprava daňových úlev a slev na vývozní daně a dalších ekonomických nástrojů a přísná kontrola celkového objemu expanze a vývozu primárních výrobků“. V praxi to znamená, že na podporu odvětví hliníku je zaměřena kombinace specifických daňových režimů. Tyto nástroje omezují vývoz surového hliníku z ČLR a současně podporují dovoz a výrobu navazujících výrobků (jako dotčený výrobek) z hliníku pro domácí i vývozní trhy.
(39)
Tento plán navazuje na mnohaletou politiku popsanou v předchozích plánech. Tyto plány byly uskutečňovány v průběhu mnoha let a během období šetření byla prováděna řada níže popsaných prováděcích opatření. Jedná se o tyto programy:
1)
vývozní clo ve výši 17 % na surový hliník a hliníkový šrot (ve srovnání s 0% clem na hliníkové fólie v malých rolích);
2)
sleva na DPH ve výši 0 % na surový hliník (ve srovnání s 15% slevou na hliníkové fólie od června 2009);
3)
zrušení 5% cla na dovoz kovů.
(40)
Kombinaci těchto opatření používá stát k omezení vývozu surového hliníku, což na druhé straně vede k rostoucí domácí dodávce a ke snížení cen na domácím trhu.
(41)
Velká většina čínských hliníkových hutí je ve vlastnictví státu. Různé průmyslové plány, které zřetelně ovlivňují výrobní kapacitu a výrobu hliníku, v současnosti zejména 12. pětiletý plán (2011-2015) pro odvětví hliníku, podporují strategický rozvoj „hluboce zpracovaných výrobků z hliníku a odvětví výroby hliníku, aby se dále rozšířil průmyslový řetězec“.
(42)
Opatření přijatá čínským státem, jak jsou popsána výše, byla tedy považována za důkaz zásahů státu do rozhodování společností týkajícího se získávání surovin a jejich výrobních nákladů. Současný čínský systém spočívající ve vysokých vývozních clech a nulovém vracení DPH z vývozu surového hliníku, spolu s nulovou vývozní daní a částečným vrácením DPH na vývoz navazujících výrobků z hliníku, jako je dotčený výrobek, a zásahy státu při stanovování cen na SHFE, vedl v zásadě k situaci, kdy čínské ceny surového hliníku a ceny navazujících výrobků z hliníku (rovněž používaných jako surovina při výrobě dalších výrobků z hliníku) jsou výsledkem zásahu státu a nezávislé na kolísání cen na mezinárodních trzích. To má přímý dopad na rozhodování společností při pořizování navazujících hliníkových surovin. Ceny hliníku byly vždy narušeny (s výjimkou, jak již bylo uvedeno výše, velmi omezené doby, kdy byly zřejmě ve hře jiné narušující priority státu), což poskytovalo čínským výrobcům hliníkových fólií nespravedlivou výhodu.
(43)
Vzhledem k tomu, že surový hliník činí asi 60 % nákladů na výrobu hliníkových fólií v malých rolích, představuje tento rozdíl významné nepřiměřené nákladové zvýhodnění čínských výrobců, které je pro druh komodity, jako jsou hliníkové fólie v malých rolích, rozhodující.
(44)
Poté, co jí byla zjištění Komise zpřístupněna, společnost CeDo Shanghai je zpochybnila. Nejprve tvrdila, že některá zjištění Komise jsou chybná a nekonzistentní, což negativně ovlivňuje celková zjištění týkající se obchodního rozhodování společností v ČLR. Konkrétně uvedla, že přístup na SHFE není omezen pouze na čínské státní příslušníky, neboť je možné otevírat účty u zprostředkovatelů, kteří mají povolení k obchodování na SHFE. V obecnosti společnost nezpochybnila skutečnost, že existují kontrolované akce ze strany čínského státu, ale podle jejího názoru není cílem těchto akcí narušení cen a zajištění trvale nízké volatility na trhu, nýbrž prevence spekulací a možných chyb při provádění transakcí. Dále podnik tvrdil, že v období šetření byly variace a rozdíl cen na SHFE a LME spíše omezené, a v určitém období byly dokonce ceny v ČLR vyšší než jinde ve světě. Proto je cenové zvýhodnění čínských výrobců, které by bylo způsobeno snížením cen, minimální, pokud vůbec nějaké. Společnost dále vysvětluje, že zvrácení vývoje cen na konci období šetření bylo způsobeno skutečností, že čínské hospodářství na konci roku 2011 stále expandovalo, a nebylo tedy výsledkem narušení ze strany státu. Nakonec společnost tvrdila, že výše uvedené mechanismy nebo postupy nemají podstatný vliv na rozhodování společností, pokud jde o jejich náklady a cenové politiky.
(45)
Prohlášení společnosti nejsou v rozporu se zjištěním Komise, že obchodování na burze je vyhrazeno pouze čínským obchodníkům. Pokud jde o účel a cíl akcí prováděných státem, jsou prohlášení společnosti spekulativní a v tomto okamžiku nepodložená důkazy. Důvod zavedení těchto předpisů a omezení je irelevantní; směrodatný je jejich celkový dopad, který spočívá ve vytvoření izolovaného domácího trhu s hliníkem, na kterém se vývoj cen neřídí vývojem cen na světových trzích. V tomto ohledu se rovněž podotýká, že po poskytnutí informací čínské orgány k tomuto bodu nepředložily žádné připomínky. Jak je uvedeno výše ve 43. bodě odůvodnění, narušení čínského trhu s hliníkem (cenový rozdíl v období šetření je -9 %) je dostatečně významné, aby vedlo k významnému nepřiměřenému nákladovému zvýhodnění čínských výrobců výrobku takového komoditního typu, jako je dotčený výrobek. Toto nákladové zvýhodnění nelze vysvětlit žádnou komparativní výhodou čínských výrobců hliníku. A konečně, všechny spolupracující společnosti nakupovaly suroviny na čínském domácím trhu na základě smluv, které jsou indexovány podle místních cen hliníku. Individuální rozhodnutí společností jsou tedy zřetelně ovlivněna akcemi státu, které narušují trh s hliníkem.
(46)
Společnost Blue Diamond vysvětlila, že ceny na SMM nejsou státem diktované ceny a že SMM se podobá LME, neboť v obou případech se jedná o veřejné zdroje informací. Komise nezjistila, že by ceny byly přímo stanovované státem, proto je tato připomínka irelevantní. Dále pak veřejná dostupnost cen automaticky nezajišťuje, že jsou tyto ceny výsledkem tržních sil.
1.1.2. Závěry pro konkrétní společnosti ohledně kritérií 2 až 5
(47)
Komise zjistila, že společnost CeDo Shanghai nesplnila kritérium 3, jelikož její splátky půjčky v cizí měně podléhaly schválení devizové správy, o které se lze domnívat, že má rušivý vliv na rozhodování společnosti o půjčkách, a tedy na její finanční situaci.
(48)
Společnost CeDo Shanghai zpochybnila zjištění Komise týkající se kritéria 3. Tvrdila, že registrace u devizové správy je celostátní praxí, která se vztahuje na všechny společnosti, které splácí půjčky ze zahraničí a jedná se pouze o řádnou správu věcí veřejných ze strany čínských finančních orgánů, které musí zajistit, aby nedocházelo k nekalým transakcím za účelem umožnění odtoku financí z Číny. Společnost dále tvrdila, že její výrobní náklady ani její celková finanční situace v žádném případě nezávisí na tomto schválení. Společnost CeDo Shanghai proto tvrdila, že definice kritéria 3 ze strany Komise je v tomto ohledu chybná.
(49)
Rozhodnutí o financování jsou pro podniky bezpochyby jedna z nejdůležitějších rozhodnutí. Regulace ohledně vnějšího dluhu uváděná společností CeDo Shanghai jasně uplatňuje schvalovací postup u půjček, které nepochází z Číny. Rozhodování podniků o financování ze zahraničí tedy podléhá schválení ze strany státu, který tak narušuje finanční situaci společností. Tvrzení společnosti proto bylo zamítnuto.
(50)
Společnost Blue Diamond nesplnila kritérium 1 také z dalšího důvodu, neboť využívá rozšířeného osvobození od daně z příjmu. Dále nesplnila kritérium 2, neboť nemá jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech. Dále tato společnost nebyla schopna prokázat, že splňuje kritérium 3, jelikož využívá průmyslových objektů zdarma, což narušuje její náklady a finanční situaci.
(51)
Společnost zpochybnila některá z těchto zjištění. Tvrdila, že osvobození od daně nemá vliv na její vývozní ceny, které jsou předmětem antidumpingového šetření. Tvrdila rovněž, že ve svém účetnictví dodržovala čínská pravidla týkající se DPH a vysvětlila, že odlišnosti v záznamech o prodeji a v účetních záznamech byly výsledkem smluvních podmínek a nebyly běžnou praxí společnosti. Společnost dále potvrdila, že používá značného množství průmyslových prostor zdarma na základě dohody.
(52)
Připomínky týkající se dvojí fakturace byly v rozporu s vysvětlením a důkazy poskytnutými během šetření na místě. Nebyly poskytnuty žádné další důkazy o dvojí fakturaci a o tom, jakým způsobem byl postup společnosti pro odpisy v souladu s čínskými pravidly týkajícími se DPH, jak tvrdila tato společnost. Společnost kromě toho potvrdila závěry týkající se osvobození od daní a bezplatné využívání průmyslových prostor. V této souvislosti je třeba uvést, že kritéria používaná k posouzení žádostí o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství se netýkají vždy striktně vývozní ceny, ale slouží k určení toho, zda u výrobce v souvislosti s výrobou a prodejem obdobného výrobku převažují podmínky tržního hospodářství. Vzhledem k tomu, že společnost nepožádala o individuální zjišťování a ani nebyla vybrána do vzorku, nebyly požadovány informace o jejích vývozních cenách.
(53)
Zacházení jako v tržním hospodářství se tudíž zamítá oběma společnostem.
1.2. Individuální zacházení
(54)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod uvedený článek případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
-
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisky;
-
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky jsou svobodně určeny;
-
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby a buď jsou státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce v menšině, nebo je společnost dostatečně nezávislá na státních zásazích;
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů a
-
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení individuálních antidumpingových opatření.
(55)
Všechny společnosti zařazené do vzorku a společnost Blue Diamond požádaly o individuální zaházení. Jejich žádost byla přezkoumána. Šetření ukázalo, že všechny společnosti zařazené do vzorku a společnost Blue Diamond splnily všechny podmínky čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
(56)
Proto bylo všem vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku a společnosti Blue Diamond přiznáno individuální zacházení.
2. Srovnatelná Země
(57)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, určí na základě cen na domácím trhu nebo na základě početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(58)
V oznámení o zahájení řízení uvedla Komise záměr použít Spojené státy americké jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR, a účastníci řízení byli vyzváni, aby se k této volbě vyjádřili.
(59)
Nebyly obdrženy žádné podstatné připomínky k volbě Spojených států amerických (dále jen „USA“) jako navrhované srovnatelné země. Žádná ze zúčastněných stran nenavrhla jinou srovnatelnou zemi výrobců obdobného výrobku.
(60)
Výrobci v USA však nebyli ochotni spolupracovat, přestože během šetření byli kontaktováni všichni známí výrobci v USA. Komise požádala o spolupráci výrobce v ostatních třetích zemích, které byly uvedeny v podnětu, jako je Mexiko a Jihoafrická republika, avšak ani v těchto zemích nedošlo k navázání spolupráce.
(61)
Komise se sama pokusila vyhledat další výrobce ze třetích zemí. Dopisy a dotazníky byly proto rozeslány všem známým výrobcům v dalších třetích zemích (Turecko, Indie, Jižní Korea).
(62)
Dva turečtí výrobci se přihlásili ke spolupráci. Dále jeden výrobce odpověděl na všechny otázky dotazníku a souhlasil s inspekcí ve svých prostorách.
(63)
Komise zveřejnila své posouzení týkající se vhodnosti Turecka jako srovnatelné země v nedůvěrné dokumentaci, která je zúčastněným stranám k dispozici k nahlédnutí. Žádná ze zúčastněných stran se k výběru Turecka jako srovnatelné země nevyjádřila.
(64)
Proto bylo předběžně rozhodnuto, že Turecko je vhodnou srovnatelnou zemí v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
3. Běžná Hodnota
(65)
Vzhledem k tomu, že žádná ze společností žádajících o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství nebyla schopna prokázat, že splňuje kritéria pro toto přiznání, a další dvě společnosti, které byly vybrány do vzorku, o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství nepožádaly, běžná hodnota pro všechny čínské vyvážející výrobce byla stanovena, jak je vysvětleno v 57. bodě odůvodnění výše, na základě cen skutečně zaplacených nebo splatných nebo na základě početně zjištěné běžné hodnoty v Turecku pro obdobný výrobek. Poté, co byly za základ pro stanovení běžné hodnoty zvoleny ceny zaplacené nebo splatné v Unii, byla běžná hodnota vypočtena na základě údajů ověřených v prostorách spolupracujícího tureckého výrobce uvedeného ve 14. bodě odůvodnění výše.
(66)
Komise v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení nejprve zkoumala, zda byl prodej obdobného výrobku nezávislým odběratelům reprezentativní. Bylo zjištěno, že prodej uskutečněný tureckým spolupracujícím výrobcem obdobného výrobku v Unii je reprezentativní ve srovnání s dotčeným výrobkem vyváženým do Unie vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku.
(67)
Komise poté zkoumala, zda tento prodej může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo stanovením podílu ziskového prodeje nezávislým odběratelům. Prodejní transakce byly považovány za ziskové v případě, že se jednotková cena rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší. Proto byly stanoveny výrobní náklady na tureckém trhu v období šetření.
(68)
V případě těch typů výrobku, u nichž se více než 80 % objemu prodeje na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší než náklady na jednotku a jejichž vážená průměrná prodejní cena byla rovna výrobním nákladům na jednotku nebo vyšší, byla běžná hodnota jednotlivých typů výrobku určena jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje daného typu na domácím trhu bez ohledu na to, zda šlo o prodej ziskový, či nikoli.
(69)
Pokud objem ziskového prodeje určitého druhu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného druhu výrobku nebo pokud vážený průměr ceny daného druhu výrobku nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného druhu výrobku v období šetření.
(70)
Pokud spolupracující turecký výrobce neměl žádný domácí prodej konkrétního druhu výrobku, byla běžná hodnota v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení určena početně.
(71)
U druhů výrobku, které nebyly prodávány spolupracujícím tureckým výrobcem na domácím trhu, ale byly prodávány na jiných trzích, byla běžná hodnota početně zjištěna tak, že k nákladům na výrobu téhož druhu výrobku prodávaného na jiných trzích byly přičteny jeho prodejní, správní a režijní náklady a zisk. V případě druhů výrobků, které nebyly tureckým spolupracujícím výrobcem prodávány vůbec, byla běžná hodnota početně zjištěna tak, že k nákladům na výrobu všech druhů výrobku byly přičteny jejich prodejní, správní a režijní náklady a zisk.
(72)
Podle čl. 2 odst. 6 základního nařízení byly částky pro prodejní, správní a režijní náklady a zisk stanoveny na základě údajů, které turecký výrobce skutečně zaznamenal při výrobě a prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku.
4. Vývozní Ceny
(73)
Vyvážející výrobci uskutečňovali prodej na vývoz do Unie přímo nezávislým odběratelům, nebo prostřednictvím společností ve spojení se sídlem v Unii.
(74)
Pokud se vývoz do Unie uskutečnil přímo nezávislým odběratelům v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě cen, které byly skutečně zaplaceny za dotčený výrobek, nebo cen, které je třeba zaplatit.
(75)
Pokud se vývoz do Unie uskutečnil prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení stanoveny na základě cen, za něž byl dovezený výrobek poprvé těmito společnostmi ve spojení znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii. Úpravy byly provedeny u všech nákladů za období mezi dovozem a novým prodejem včetně prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. Pokud jde o ziskové rozpětí, byl použit zisk, kterého dosáhli dva dovozci dotčeného výrobku, kteří nejsou ve spojení, neboť skutečný zisk dovozce ve spojení nebyl kvůli vztahu mezi vyvážejícím výrobcem a dovozcem ve spojení považován za spolehlivý.
5. Srovnání
(76)
Vzhledem k tomu, že čínský dovoz byl od výrobců privátní značky, byla srovnání provedena pouze na základě prodeje výrobků privátní značky uskutečněného tureckou spolupracující společností.
(77)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité individuální úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Odpovídající úpravy nepřímých daní, nákladů na dopravu, pojištění, manipulaci a záruky a úpravy úvěrových nákladů byly provedeny ve všech případech, kdy byly považovány za přiměřené, správné a podložené ověřenými podklady. Hmotnost balení nebyla při srovnávání brána v úvahu.
(78)
Když byl ke klasifikaci druhů výrobku použit systém PCN, byla u všech vyvážejících výrobců zařazených do vzorku zjištěna nízká shoda. Jestliže nemohly být identifikovány žádné přímé shody, byly porovnávány podobné druhy a byly provedeny úpravy za účelem zohlednění rozdílů jako např. v typech balení. V případě použití metody podobnosti byly dotčené straně sděleny podrobné informace.
6. Dumpingová Rozpětí
(79)
Podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení se dumpingové rozpětí pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku zjišťovalo na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozních cen a bylo vyjádřeno jako procentní podíl ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením.
(80)
Výpočet váženého průměru těchto tří dumpingových rozpětí byl proveden pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku.
(81)
Vzhledem k malé spolupráci ze strany ČLR (přibližně 60 %) se považovalo za vhodné, aby se celostátní dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR stanovilo na základě nejvíce dumpingových transakcí spolupracujících vývozců.
(82)
Stanovená prozatímní dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, jsou následující:
Tabulka č. 1
Dumpingová rozpětí
Název společnosti
Status
Dumpingové rozpětí
CeDo Shanghai Co. Ltd.
Individuální zacházení
39,3 %
Ningbo Times Co. Ltd.
Individuální zacházení
31,4 %
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.
Individuální zacházení
28,6 %
Další spolupracující společnosti
35,2 %
Celostátní dumpingové rozpětí
43,4 %
E. ÚJMA
1. Výroba v unii a výrobní odvětví unie
(83)
V Unii existuje 31 výrobců nebo skupin výrobců obdobného výrobku, z nichž většina je relativně malá. Dále se na ně bude odkazovat jako na „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení. Žadatel Eurométaux jednal jménem sedmi výrobců, jejichž souhrnná výroba během období šetření činila přibližně 50 % celkové výroby v Unii některých hliníkových fólií v rolích. Je však třeba poznamenat, že se údaje poskytnuté žadatelem, jak bylo ověřeno z jiných zdrojů, vztahovaly na všechny známé společnosti, které vyrábějí a prodávají dotčený výrobek na trhu Unie. Na tomto základě byla celková výroba obdobného výrobku v Unii v období šetření odhadnuta na 91 000 tun. Prostřednictvím žadatele byly shromážděny nebo zpřístupněny informace od všech známých společností, které vyrábějí a prodávají dotčený výrobek na trhu Unie. Tyto informace budou při tomto šetření použity jako makroekonomické ukazatele.
2. Spotřeba v unii
(84)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje na trhu Unie uskutečněného výrobním odvětvím Unie a na základě dovozu na trh Unie. Tyto údaje byly předloženy žadatelem a byly zpřístupněny všem zúčastněným stranám. Údaje poskytnuté o výrobcích v Unii byl ověřeny na základě údajů, které Komise obdržela během šetření pozic a výběru vzorků. Údaje o dovozu dotčeného výrobku jak pro dotčenou zemi, tak pro třetí země byly ověřeny na základě údajů z databáze COMEXT (Eurostat). Žadatel poukázal na to, že jeho údaje o prodeji na trhu Unie obsahovaly určité objemy vyrobené v ČLR, které již byly zahrnuty do údajích o dovozu. Proto se z objemu prodeje některých výrobců nezařazených do vzorku v EU, kteří rovněž dováželi z ČLR, učinil odpočet. Tento odpočet zabránil dvojímu započítání objemů prodeje do celkové spotřeby.
(85)
Na tomto základě se spotřeba v Unii vyvíjela takto:
Tabulka č. 1
Spotřeba v EU (v tunách)
2008
2009
2010
Období šetření
Celkový dovoz
4 600
7 600
10 300
14 300
Výroba v Unii prodávaná na trhu Unie
91 000
91 500
87 700
82 456
Celková spotřeba
95 600
99 100
98 000
96 756
Index (2008 = 100)
100
104
103
101
(86)
Celková spotřeba na trhu EU během posuzovaného období kolísala pouze mírně. Příčinou této stability byla skutečnost, že trh EU pro dotčený výrobek je dobře zavedený; vzhledem k tomu, že se jedná o výrobek běžně používaný v domácnostech, nedocházelo navzdory hospodářské krizi na trhu s tímto výrobkem k výrazným výkyvům.
3. Dovoz z dotčené země
3.1. Objemy a podíl na trhu
(87)
Údaje o objemech dovozu byly získány od žadatele, který upravil statistické údaje Eurostatu na základě svých znalostí o trhu. Tato úprava byla nezbytná, neboť statistika kódů KN obsahuje dovoz, který není dovozem dotčeného výrobku. Úprava byla založena na poznatcích o vývozu na trh EU z různých vyvážejících zemí a na dovozní ceně, která by naznačovala, zda byl dovážený výrobek dotčeným výrobkem či nikoliv. Podrobné údaje a metodologie byly zúčastněným stranám zpřístupněny v příloze 3 žádosti. Na tomto základě se dovoz do Unie z ČLR během posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka č. 2
Dovoz z ČLR
2008
2009
2010
Období šetření
Dovoz z ČLR (v tunách)
4 270
6 836
9 839
12 994
Index (2008 = 100)
100
160
230
304
Podíl na trhu
4,5 %
6,9 %
10,0 %
13,4 %
Index (2008 = 100)
100
154
225
301
Zdroj: Žadatel
(88)
Po antidumpingovém šetření ohledně hlavní suroviny a předcházejícího výrobku (hliníkové fólie ve velkých rolích), které vedlo v roce 2009 k uložení cel pro čínské výrobce, objem dovozu z ČLR podstatně vzrostl. Objem dovozu dotčeného výrobku vzrostl během posuzovaného období o více než 200 %.
(89)
Podíl na trhu zaujímaný čínskými vyvážejícími výrobci vykazuje stejný vzestupný trend dovozu během posuzovaného období: vzrostl ze 4,5 % v roce 2008 na 13,4 % v období šetření.
3.2. Ceny dumpingového dovozu a cenové podbízení
(90)
Průměrné ceny dovozu z ČLR se vyvíjely takto:
Tabulka č. 3
Ceny dovozu z ČLR
2008
2009
2010
Období šetření
Průměrná cena CIF (EUR/t)
(3)
2 335
2 600
2 518
Index (2009 = 100)
(3)
100
111
108
Zdroj: Eurostat
(91)
Mělo by být uvedeno, že čínské dovozní ceny se ve velké míře řídí čínskými cenami surovin (především slitin hliníku). Dovozní ceny však v období šetření klesly o 3 %, ve srovnání s rokem 2010, kdy se ceny surovin zvýšily přibližně o 4 % (viz níže uvedená tabulka).
Tabulka č. 4
Vývoj průměrných cen hliníku v Číně
2008
2009
2010
Období šetření
Měsíční spotová vážená průměrná cena na SHFE (EUR/t)
1 408
1 187
1 467
1 523
Index (2008 = 100)
100
84
104
108
Zdroj: Šanghajská burza neželezných kovů (SHFE), bez DPH
(92)
Vzhledem k tomu, že veškerý známý čínský dovoz byl od výrobců privátní značky, byla srovnání cenového podbízení (a prodeje pod cenou) provedena pouze na základě prodeje výrobků privátní značky uskutečněného výrobním odvětvím Unie.
(93)
S cílem určit cenové podbízení během období šetření byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých druhů výrobku prodávaných výrobci v Unii zařazenými do vzorku účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, porovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami dovozu spolupracujících čínských výrobců prodávaného prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o stávající celní poplatky a náklady po dovozu.
(94)
Toto cenové srovnání bylo provedeno podle druhu u transakcí na stejné úrovni obchodní činnosti, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev z cen. Výsledek srovnání vyjádřený jako procentuální část obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření poukázal na vážené průměrné rozpětí cenového podbízení 10,0 % ze strany čínských vyvážejících výrobců.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví unie
4.1. Předběžné poznámky
(95)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
(96)
Makroekonomické ukazatele (výroba, kapacita, využití kapacity, objem prodeje a podíl na trhu) byly posouzeny na úrovni celého výrobního odvětví Unie. Toto posouzení bylo založeno na informacích poskytnutých žadatelem, které byly ověřeny na základě údajů poskytnutých spolupracujícími výrobci v Unii.
(97)
Analýza mikroekonomických ukazatelů (průměrné jednotkové ceny, zaměstnanost, mzdy, produktivita, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál) byla provedena u výrobců v Unii zařazených do vzorku. Posouzení vycházelo z jejich informací, které byly řádně ověřeny.
4.2. Makroekonomické ukazatele
4.2.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Tabulka č. 5
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity Unie
2008
2009
2010
Období šetření
Objem výroby (v tunách)
95 500
95 000
93 000
91 000
Index (2008 = 100)
100
99
97
95
Výrobní kapacita (v tunách)
160 000
164 000
164 000
164 000
Index (2008 = 100)
100
103
103
103
Využití kapacity
59,7 %
57,9 %
56,7 %
55,5 %
Index (2008 = 100)
100
97
95
93
(98)
Výše uvedená tabulka ukazuje, že výroba v posuzovaném období navzdory stabilní spotřebě klesala. Ačkoli výrobní kapacita byla během posuzovaného období přiměřeně stabilní, využití kapacity klesalo stejně jako výroba.
4.2.2. Objem prodeje a podíl na trhu
Tabulka č. 6
Objem prodeje a podíl na trhu
2008
2009
2010
Období šetření
Objem prodeje na trhu EU (v tunách)
91 000
91 500
87 700
82 456
Index (2008 = 100)
100
101
96
91
Podíl na trhu
95,2 %
92,3 %
89,5 %
85,2 %
Index (2008 = 100)
100
97
94
90
(99)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období snížil o 9 % a jeho podíl na trhu setrvale klesal z 95,2 % v roce 2008 na 85,2 % v průběhu období šetření.
4.2.3. Růst
(100)
Pokles objemu prodeje v EU a podílu výrobního odvětví Unie na trhu v posuzovaném období je třeba vnímat v kontextu stabilní spotřeby během stejného období, jak je popsáno v 85. bodě odůvodnění.
4.3. Údaje týkající se výrobců v Unii zařazených do vzorku (mikroekonomické ukazatele)
4.3.1. Průměrné jednotkové ceny v Unii a výrobní náklady
Tabulka č. 7
Prodejní ceny
2008
2009
2010
Období šetření
Jednotková cena v EU pro nezávislé odběratele
(EUR/t)
4 479
3 950
4 237
4 378
Index (2008 = 100)
100
88
95
98
(101)
Průměrné prodejní ceny (včetně značkových a neznačkových výrobků) vykazují během posuzovaného období pokles o 2 %. Prodejní ceny však nebyly považovány za spolehlivý ukazatel újmy, jelikož byly značně ovlivněny cenami surovin (zejména hliníku), které během posuzovaného období vykazovaly podobnou tendenci. Celkově vzato, ceny v roce 2010 a v období šetření byly nižší z důvodu cenového podbízení popsaného v 94. bodě odůvodnění výše.
4.3.2. Zaměstnanost, produktivita a mzdy
Tabulka č. 8
Zaměstnanost, produktivita a mzdy
2008
2009
2010
Období šetření
Počet zaměstnanců
301
314
287
284
Index (2008 = 100)
100
104
95
94
Produktivita (v jednotkách/zaměstnanec)
143
138
141
138
Index (2008 = 100)
100
96
98
96
Mzda na zaměstnance
41 070
38 913
44 115
43 600
Index (2008 = 100)
100
95
107
106
(102)
Počet zaměstnanců se během posuzovaného období snížil o 6 %, ačkoli mzdy mírně vzrostly. Navíc pokles počtu zaměstnanců nevedl k nárůstu produktivity, neboť ztráty objemu prodeje, jak jsou popsány ve 99. bodě odůvodnění výše, byly ještě výraznější. Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená jako výkon na osobu a na rok, v posuzovaném období mírně klesla. Své nejnižší hodnoty dosáhla v roce 2009; v roce 2010 se začala zvyšovat, avšak nedosáhla své počáteční úrovně. V období šetření se produktivita vrací na nejnižší úroveň z roku 2009.
4.3.3. Zásoby
Tabulka č. 9
Zásoby
2008
2009
2010
Období šetření
Konečný stav zásob
2 873
2 994
3 092
3 534
Index (2008 = 100)
100
104
108
123
Konečný stav zásob jako procento výroby
6,7 %
6,9 %
7,7 %
9,1 %
Index (2008 = 100)
100
104
115
136
(103)
Ačkoli společnosti výrobního odvětví Unie zařazené do vzorku udržovaly své zásoby na nízké úrovni a využívaly systému výroby na objednávku, některé běžné výrobky zůstávaly na skladě. Výše zásob se značně zvýšila, a to jak v absolutních číslech, tak jako procento výroby. Během dotčeného období se úroveň stavu zásob na konci roku zvýšila z 6,7 % na 9,1 %.
4.3.4. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
Tabulka č. 10
Ziskovost
2008
2009
2010
Období šetření
Ziskovost prodeje EU (v % čistého prodeje)
2,7%
6,2%
2,7%
0,7%
Index (2008 = 100)
100
231
101
27
(104)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. Takto vypočtená ziskovost dosáhla své nejvyšší úrovně v roce 2009, jelikož se snížily náklady na nákup hlavní suroviny (tj. hliníku). Od roku 2009 se zisk začal snižovat a v období šetření dosáhl 0,7 %. Tyto údaje o ziskovosti se týkají všech segmentů trhu, včetně relativně ziskového značkového segmentu, který byl mnohem méně zasažen konkurencí levného čínského dovozu. Segment privátních značek byl však v období šetření výrazně ztrátový.
(105)
Schopnost získávat kapitál výrobní odvětví Unie neuvedlo jako významný problém.
Tabulka č. 11
Peněžní tok, investice a návratnost investic
2008
2009
2010
Období šetření
Peněžní tok
12 716 283
17 369 815
12 030 581
7 771 917
Index (2008 = 100)
100
137
95
61
Investice (EUR)
4 604 286
2 167 756
2 770 090
1 716 570
Index (2008 = 100)
100
47
60
37
Návratnost investic
33,3 %
68,7 %
27,2 %
7,4 %
Index (2008 = 100)
100
206
82
22
(106)
Peněžní tok, tj. schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, jakož i návratnost investic, sledovaly podobný negativní trend jako zisk z obratu.
(107)
V roce 2008 jeden výrobcem v EU investoval do dodatečných skladovacích zařízení. V ostatních letech posuzovaného období nebyly zjištěny žádné významné investice společností výrobního odvětví Unie zařazených do vzorku.
4.3.5. Velikost skutečného dumpingového rozpětí
(108)
Dumpingová rozpětí jsou uvedena výše v oddíle o dumpingu. Všechna stanovená rozpětí jsou podstatně vyšší než nepatrná. Navíc vzhledem k objemu dumpingového dovozu z ČLR a jeho cenám není možné považovat dopad skutečného dumpingového rozpětí na trh EU za zanedbatelný.
5. Závěr o újmě
(109)
Šetřením bylo prokázáno, že se mnoho ukazatelů újmy pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie během posuzovaného odvětví zhoršilo, nebo se nevyvíjelo v souladu se spotřebou. To se týká především období od roku 2010 do konce období šetření.
(110)
V posuzovaném období v souvislosti se stabilní spotřebou nepřetržitě a výrazně rostl dovoz z ČLR. Současně s tím klesl celkový objem prodeje výrobního odvětví Unie o 9 % a jeho podíl na trhu poklesl přibližně o 10 procentních bodů. Rovněž zásoby výrobního odvětví Unie se výrazně zvýšily, což poukazuje na jeho neschopnost výrobek prodat. Levný dumpingový dovoz během posuzovaného období trvale rostl a jeho ceny byly v období šetření výrazně nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(111)
Dále byly v roce 2010 a během období šetření významně ovlivněny ukazatele újmy týkající se finanční situace výrobního odvětví Unie, jako je peněžní tok a ziskovost.
(112)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
F. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Úvod
(113)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a čl. 3 odst. 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda dumpingový dovoz pocházející z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, aby ji bylo možné označit za podstatnou. Dále byly zkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, aby se zajistilo, že jakákoli újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připisována dumpingovému dovozu.
2. Účinek dumpingového dovozu
(114)
Na konci roku 2009 byla na hliníkové fólie ve velkých rolích pocházející z ČLR uložena antidumpingová cla. Od tohoto data se dovoz dotčeného výrobku (navazujícího výrobku) rychle zvýšil. Toto zvýšení dovozu probíhalo současně se zhoršováním situace výrobního odvětví Unie.
(115)
Šetření prokázalo, že spotřeba Unie zůstala během posuzovaného období stabilní, zatímco objem dumpingového dovozu z ČLR dramaticky vzrostl, a to o více než 200 %. Podíl tohoto dovozu na trhu se také zvýšil ze 4,5 % v roce 2008 na 13,4 % v období šetření (tj. přibližně o 9 procentních bodů). Zároveň objem prodeje uskutečněného výrobním odvětvím Unie poklesl o 9 % a podíl na trhu klesl rovněž o 9 procentních bodů, z 95,2 % v roce 2008 na 85,2 % v období šetření.
(116)
Pokud jde o cenový tlak, je třeba zdůraznit, že ze strany čínských vyvážejících výrobců docházelo v období šetření k cenovému podbízení vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie. Cenový tlak při rostoucích objemech umožňoval čínským vyvážejícím výrobcům získávat zakázky od velkých odběratelů (maloobchodníků a velkoobchodníků). U stávajících zakázek muselo výrobní odvětví Unie upustit od růstu cen, které byly nezbytné ke kompenzování zvýšení cen hliníku. Cenové podbízení se v období šetření pohybovalo kolem 10 % a v témže roce výrobní odvětví Unie zvýšilo průměrné ceny o 3 %, aby kompenzovalo zvýšené náklady na suroviny; čínští vyvážející výrobci naopak snížili své ceny na trhu EU o přibližně 3 % (viz tabulka č. 3). To vedlo k podstatnému zhoršení ziskovosti výrobního odvětví Unie.
(117)
Z výše uvedeného vyplývá, že výrazný nárůst dumpingového dovozu z ČLR, a to při cenách, které v porovnání s výrobním odvětvím Unie vykazovaly cenové podbízení, byl určující pro podstatnou újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie, což se odráží zejména v jeho špatné finanční situaci, poklesu objemu prodeje a podílu na trhu a ve zhoršení mnoha ukazatelů újmy.
3. Účinky dalších činitelů
3.1. Dovoz ze třetích zemí
(118)
Objem dovozu z jiných třetích zemí během posuzovaného období je uveden v tabulce níže. Tendence ohledně cen a množství byly poskytnuty žadatelem na základě údajů Eurostatu.
Tabulka č. 12
Dovoz ze třetích zemí
2008
2009
2010
Období šetření
Dovoz ze třetích zemí
330
764
461
1 306
Index (2008 = 100)
100
231
140
396
Podíl na trhu
0,3 %
0,8 %
0,5 %
1,3 %
Index (2008 = 100)
100
223
136
391
(119)
Dovoz ze třetích zemí (především z Indie, Ruska, Tchaj-wanu a Turecka) se v posuzovaném období zvýšil o 300 %. Celkový podíl takového dovozu na trhu EU je však stále zanedbatelný. Proto nemohl přispět k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie v období šetření.
3.2. Objem vývozu a ceny
(120)
Objem vývozu výrobců v Unii zařazených do vzorku během posuzovaného období je uveden v tabulce níže. Tendence ohledně cen a množství jsou ověřené údaje, které poskytli výrobci zařazení do vzorku.
Tabulka č. 13
Vývoz uskutečněný výrobci v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku
2008
2009
2010
Období šetření
Objem vývozu EU
1 900
1 800
1 600
1 700
Index (2008 = 100)
100
95
84
89
Vývoz jako procento výroby
2,0 %
1,9 %
1,7 %
1,9 %
Index (2008 = 100)
100
95
86
94
Vývozní ceny
3 792
3 460
3 447
3 565
Index (2008 = 100)
100
91
91
94
(121)
Objem vývozu uskutečněného výrobci zařazenými do vzorku nebyl v posuzovaném období významný: nikdy nepředstavoval více než 2 % vyrobeného objemu. Objem vývozu sledoval trend podobný tomu, který byl pozorován u objemu prodeje na evropském trhu. Vzhledem ke svému omezenému objemu nepřispěl vývoj vývozu uskutečněný výrobci v Unii k podstatné újmě, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.
3.3. Dopad hospodářské krize
(122)
Hospodářská krize nezpůsobila během posuzovaného období žádný pokles spotřeby Unie. Jak bylo možné očekávat u běžných výrobků pro domácnost, finanční krize neměla žádný dopad na spotřebu hliníkových fólií v rolích, které jsou stále velmi stabilním výrobkem v odvětví zpracování potravin a v balírenském odvětví. Hospodářská krize tedy nepřispěla k újmě, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo během období šetření.
3.4. Konkurence na trhu Unie
(123)
Konkurenční tlak na trhu Unie je silný vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Unie je poměrně různorodé (existuje zde více než 30 výrobců) a že jedním z jeho hlavních odběratelů je silné odvětví maloobchodu.
(124)
V průběhu mnoha let největší maloobchodníci v Evropské unii vyvinuli své vlastní značky (privátní značky), které v souvislosti s AHF postupně snižovaly objem prodeje vlastních značek výrobců. To způsobovalo újmu výrobcům výrobního odvětví Unie, kteří utrpěli pokles prodeje v ziskovější značkové části své výroby a byli nuceni podstupovat vyšší konkurenční tlak v rostoucím segmentu privátních značek.
(125)
Šlo však o postupný mnohaletý proces a šetření prokázalo, že obchod s privátními značkami se od roku 2010 do období šetření zvýšil pouze z 83 % na 84 %. Navzdory tomuto nárůstu bude mít tedy pouze malý dopad na výrobce v EU a nevysvětluje rozsah újmy, kterou výrobci v EU utrpěli.
3.5. Vývoj výrobních nákladů výrobního odvětví Unie
(126)
Zúčastněné strany uvedly, že kolísání výrobních nákladů, zejména cen hliníku, přispělo k újmě.
(127)
Náklady na výrobu AHF jsou úzce spojeny s vývojem cen hliníku, který je hlavní surovinou používanou k výrobě tohoto výrobku. Celosvětovou referencí pro ceny hliníku je LME.
Tabulka č. 14
Vývoj průměrných cen hliníku na LME
2008
2009
2010
Období šetření
Průměrná hotovostní cena za tunu v USD na LME
2 750
1 750
2 150
2 460
Index (2008 = 100)
100
64
78
90
Zdroj: LME
(128)
Vývoj uvedený výše vyplynul z finanční krize, jež vypukla přibližně v říjnu 2008. Ceny hliníku poklesly kvůli snížené poptávce a v určitém rozsahu vzrostly koncem období šetření. Průmyslové odvětví AHF však běžně stanoví své ceny na základě cen na LME plus rozpětí na pokrytí transformačních nákladů a zisk. To znamená, že za běžných okolností nemá kolísání cen na LME významný dopad na situaci výrobního odvětví AHF, neboť ceny hotových výrobků se pohybují v souladu s cenami na LME. Výrobní odvětví Unie vždy existovalo v podmínkách výkyvů cen hliníku.
(129)
Bylo také řečeno, že výrobní odvětví Unie má neefektivní zařízení, které přispělo k újmě. Je třeba říci, že šetření nepodpořilo toto stanovisko a že ve skutečnosti transformační náklady jako celek v EU a v Číně byly obdobné. Kromě toho by jakákoli taková neúčinnost znamenala, že ziskovost výrobního odvětví Unie by byla nízká po mnoho let a toto tvrzení nevysvětluje ztrátu tržního podílu, objemu prodeje a ziskovosti, k nimž docházelo od roku 2009 do období šetření.
(130)
S ohledem na výše uvedené nelze kolísání cen hliníku nebo údajnou výrobní neúčinnost považovat za příčinu újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.6. Nadměrná kapacita
(131)
Jak je uvedeno výše, využití kapacity evropských výrobců bylo během posuzovaného období relativně nízké. Ovšem vzhledem k tomu, že výrobci v Unii jsou schopni používat tytéž stroje na převíjení jiných výrobků (např. přilnavých fólií), nejsou údaje o využití kapacity považovány za významný faktor újmy. Kromě toho údaje o využití kapacity byly poměrně nízké již v roce 2008 a 2009, kdy ziskovost a situace výrobního odvětví byly obecně uspokojivé.
(132)
Byl proto vyvozen závěr, že nadměrná kapacita není významnou příčinou újmy způsobené výrobcům v EU.
4. Závěr týkající se příčinné souvislosti
(133)
Z výše uvedené analýzy vyplývá, že zvláště v roce 2010 a v období šetření došlo k podstatnému nárůstu objemu dumpingového dovozu z ČLR a jeho podílu na trhu. Bylo zjištěno, že ceny v rámci tohoto dovozu byly podbízivé ve vztahu k cenám účtovaným výrobním odvětvím Unie na trhu Unie, zejména v období šetření.
(134)
Uvedený růst objemu levného dumpingového dovozu z ČLR a jeho podílu na trhu probíhal současně s negativním vývojem hospodářské situace výrobního odvětví Unie. Tato situace se zhoršila v období šetření, kdy výrobní odvětví Unie dále ztrácelo podíl na trhu a ziskovost a kdy ostatní finanční ukazatele, jako peněžní tok a návratnost investic, dosáhly nejnižších hodnot.
(135)
Analýza ostatních známých činitelů, včetně hospodářské krize, ukazuje, že negativní dopad těchto činitelů není natolik významný, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.
(136)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového vývozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dumpingový vývoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
G. ZÁJEM UNIE
1. Úvodní Poznámky
(137)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat antidumpingová opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců/velkoobchodníků a maloobchodníků prodávajících dotčený výrobek.
2. Zájem výrobního odvětví unie
(138)
Výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z ČLR. Je třeba připomenout, že mnoho ukazatelů újmy vykazovalo během posuzovaného období záporný trend. Pokud by opatření nebyla uložena, jeví se další zhoršení situace výrobního odvětví Unie jako nevyhnutelné. Situace výrobního odvětví Unie se rychle zhoršila po uložení antidumpingových opatření na předcházející výrobek (hliníkové fólie ve velkých rolích) v roce 2009. Protože stejné strukturální problémy v čínském odvětví hliníku, které byly zaznamenány již během šetření, existují na trhu i nadále, výrobní odvětví Unie uvedlo, že by mělo být chráněno také před nekalou hospodářskou soutěží.
(139)
Očekává se, že uložení prozatímních antidumpingových cel obnoví účinné obchodní podmínky na trhu Unie a výrobnímu odvětví Unie umožní přizpůsobit ceny výrobku, který je předmětem šetření, takovým způsobem, aby zohledňovaly náklady různých složek a podmínky na trhu. Lze rovněž očekávat, že uložení prozatímních opatření umožní výrobnímu odvětví Unie získat zpět alespoň část podílu na trhu, o nějž přišlo v průběhu posuzovaného období, což bude mít další kladný dopad na jeho ziskovost a celkovou finanční situaci.
(140)
Pokud by opatření nebyla uložena, bylo by možné očekávat další ztráty podílu na trhu a výrobní odvětví Unie by bylo nadále ztrátové, zejména v odvětví privátních značek. To by bylo ze střednědobého a dlouhodobého hlediska neudržitelné. S ohledem na klesající ziskovost a na ostatní finanční ukazatele, jako je peněžní tok a návratnost investic, lze očekávat, že většina výrobců v Unii by nebyla schopna udržet si konkurenceschopnost na trh, pokud by opatření nebyla zavedena.
(141)
Kromě toho výrobní odvětví Unie dodává svým spotřebitelům (především maloobchodníkům a velkoobchodníkům) další výrobky pro zpracování potravin a balírenské odvětví, jako jsou přilnavé fólie a výrobky z papíru. Některé z těchto výrobků se vyrábějí na stejných převíjecích zařízeních jako dotčený výrobek. Dotčený výrobek tvoří významný segment portfolia výrobků prodávaných různými společnostmi výrobního odvětví Unie: pro některé z nich představuje více než 50 % obratu. Pokud se situace dotčeného výrobku dále zhorší, ohrozí to také výrobu dalších výrobků v Unii.
(142)
Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení vyrovnávacích cel by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem dovozců / velkoobchodníků
(143)
Pokud jde o dovozce, velký podíl na dovozu dotčeného výrobku, který se odhaduje na přibližně 50 % během období šetření, měli dva velcí aktéři na evropském trhu, kteří pořizují své výrobky v ČLR.
(144)
Jeden z těchto dovozců je ve spojení se spolupracujícím vyvážejícím výrobcem zařazeným do vzorku (CeDo Shanghai). Společnost CeDo Group vytvořila strategii dvojího zásobování: fólie, které prodává na trhu Unie, jsou vyráběny jak v ČLR, tak v Unii. Skupina CeDo Group poukázala na to, že antidumpingová opatření by ohrozila tuto strategii a snížila její ziskovost. Navrhovaná opatření však nejsou zaměřena proti určité společnosti, nýbrž na obnovení spravedlivého obchodu na trhu Unie.
(145)
Není známo, zda je druhý velký dovozce (Quickpack) ve spojení s nějakým čínským dodavatelem, neboť přestože byl vyzván k účasti na šetření, rozhodl se nespolupracovat. Dopad případných cel v navrhované výši na tuto společnost tedy není jasný.
(146)
Z ostatních dovozců spolupracovali při šetření pouze dva dovozci, kteří odpověděli na dotazník. Jejich odpovědi představují přibližně 6 % celkového dovozu z ČLR. Tyto společnosti tvrdily, že by mohly být nuceny opustit trh s fóliemi, pokud by byla antidumpingová cla uložena; více než 80 % jejich obratu však představovaly další výrobky, neboť tyto dvě společnosti dovážely mnoho dalších výrobků v potravinářském odvětví a v odvětví zboží pro domácnost.
(147)
Další dovozce/výrobce (Terinex Ltd) neodpověděl na dotazník, ale poskytl své stanovisko založené na situaci na trhu Spojeného království. Společnost Terinex Ltd objasnila, že její zásobování z ČLR cenově podbízí její vlastní výrobu, ale vzhledem k tomu, že je malým hráčem na trhu, neměla za to, že její dovoz způsobuje výrobnímu odvětví Unie újmu. Pokud se však vezme v potaz dovoz z ČLR jako celek (87. bod odůvodnění a dále), pak je zřejmé (114. bod odůvodnění a dále), že dovoz z ČLR je hlavní příčinou újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Vzhledem k tomu, že obrat dotčeného výrobku je relativně nízký - v poměru k celkovým aktivitám společností -, uložení opatření by nemělo mít závažný dopad na celkový zisk.
(148)
Pokud jde o odvětví dovozu obecně (ve spojení či nikoli), nelze vyloučit, že uložení opatření bude mít negativní vliv na toto odvětví, neboť kvůli clu se dovoz stane pravděpodobně méně atraktivní a výrobní odvětví Unie by mohlo získat zpět některé objednávky či smlouvy na úkor odvětví dovozu. To by se však stalo na základě obnovení spravedlivé hospodářské soutěže a dopad na odvětví dovozu jako celek by byl přiměřený.
(149)
Na základě výše uvedeného byl přijat prozatímní závěr, že dopad na dovozce nebude takový, aby bylo možné usuzovat, že zavedení opatření by bylo v rozporu s celkovým zájmem Unie.
4. Zájem maloobchodníků
(150)
Při šetření spolupracovalo šest maloobchodníků. Tito maloobchodníci mohou být považováni za reprezentativní výběr vzhledem k tomu, že jsou z různých států Evropské unie a mají rozdílnou velikost, pokud jde o obrat. Všichni se ohradili proti uložení jakéhokoliv opatření z toho důvodu, že tato opatření budou znamenat dodatečné náklady pro jejich podnikání a mohou omezit výběr dodavatelů.
(151)
Z jejich odpovědí však jasně vyplývá, že prošetřovaný výrobek tvoří jen velmi malou část obratu těchto maloobchodníků (v každém případě méně než 1 %) a jakékoliv antidumpingové opatření by mělo malý nebo nulový dopad na jejich obrat nebo zisky.
5. Zájem spotřebitelů
(152)
Komise kontaktovala jedno sdružení spotřebitelů, které odpovědělo, že o spolupráci při šetření nemá zájem. Žádné jiné sdružení spotřebitelů se nepřihlásilo.
(153)
Dopad antidumpingových cel na spotřebitele bude pravděpodobně velmi okrajový, neboť AHF představuje velmi malé procento týdenního rozpočtu spotřebitelů. Dále se očekává, že jakékoli zvýšení cen AHF na maloobchodní úrovni způsobené uložením cel by bylo buď zanedbatelné, nebo nulové.
6. Závěr týkající se zájmu unie
(154)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn předběžný závěr, že na základě dostupných informací o zájmu Unie neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR.
H. NÁVRH PROZATÍMNÍCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(155)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
(156)
Za účelem stanovení výše těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, aniž by přitom byla překročena zjištěná dumpingová rozpětí.
(157)
Při výpočtu výše cla nezbytného k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého mohou přiměřeně dosáhnout výrobci ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, u prodeje obdobného výrobku v Unii.
(158)
V předchozích šetřeních týkajících se AHF (velkých rolí) bylo rozpětí běžného zisku na základě výše uvedeného popisu stanoveno na 5 %. Žadatel tvrdil, že 6% rozpětí zisku by bylo přiměřené pro dané odvětví, pokud by neexistoval dumping působící újmu. Neuvedl však důkazy na podporu svého tvrzení a vzhledem k tomu, že v této souvislosti nebyly podány další připomínky, považuje se za vhodné uplatnit 5% ziskové rozpětí, jak bylo stanoveno v předchozím šetření. Má se tedy dočasně za to, že ziskové rozpětí 5 % z obratu lze chápat jako přiměřená částka, které by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu. Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie. Cena, která nepůsobí újmu, byla získána tak, že se od prodejní ceny v EU odečetl skutečný zisk, jehož bylo dosaženo během období šetření, a nahradil se výše uvedeným ziskovým rozpětím.
(159)
Nezbytné zvýšení ceny pak bylo určeno na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR, jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, s cenou výrobku prodávaného výrobním odvětvím Unie na trhu Unie v období šetření nepůsobící újmu. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento průměrné celkové hodnoty CIF dovozu.
2. Prozatímní opatření
(160)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla uložit prozatímní antidumpingová opatření ohledně dovozu pocházejícího z ČLR, a to na úrovni nižších z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(161)
Na základě výše uvedených skutečností byly sazby antidumpingového cla stanoveny porovnáním rozpětí pro odstranění újmy a dumpingového rozpětí. Navrhované antidumpingové clo se proto stanoví takto:
Navrhovaná prozatímní antidumpingová cla
Název společnosti
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Prozatímní clo
CeDo Shanghai Co. Ltd.
39,3 %
16,3 %
16,3 %
Ningbo Times Co. Ltd.
31,4 %
15,5 %
15,5 %
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.
28,6 %
13,0 %
13,0 %
Další spolupracující společnosti
35,2 %
15,5 %
15,5 %
Celostátní dumpingové rozpětí
43,4 %
35,4 %
35,4 %
(162)
Individuální sazby antidumpingového cla, stanovené pro jednotlivé společnosti a uvedené v tomto nařízení, byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz výrobků pocházejících z ČLR a vyráběných těmito společnostmi, tedy uvedenými konkrétními právními subjekty. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(163)
Všechny žádosti o uplatňování těchto sazeb antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být zaslány Komisi (4) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činností společností, které se týkají výroby, domácích prodejů a prodejů na vývoz a které souvisejí např. s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
I. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(164)
V zájmu řádného úředního postupu je nutno stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Je třeba rovněž uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a za účelem uložení případného konečného cla mohou být znovu posouzena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz hliníkových fólií o tloušťce 0,007 mm nebo větší, ale ne větší než 0,021 mm, nevytvrzených, válcovaných, též reliéfních, ale dále již neupravených, v rolích nízké váhy o hmotnosti nepřesahující 10 kg, v současnosti kódů KN ex 7607 11 11 a ex 7607 19 10 (kódy TARIC 7607111110 a 7607191010), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
CeDo Shanghai Co. Ltd.
16,3 %
B299
Ningbo Times Co. Ltd.
15,5 %
B300
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.
13,0 %
B301
Able Packaging Co.,Ltd
15,5 %
B302
Guangzhou Chuanlong Aluminium Foil Product Co.,Ltd
15,5 %
B303
Ningbo Ashburn Aluminium Foil Products Co.,Ltd
15,5 %
B304
Shanghai Blue Diamond Aluminium Foil Manufacturing Co.,Ltd
15,5 %
B305
Weifang Quanxin Aluminium Foil Co.,Ltd
15,5 %
B306
Zhengzhou Zhuoshi Tech Co. Ltd
15,5 %
B307
Zhuozhou Haoyuan Foil Industry Co.,Ltd
15,5 %
B308
Zibo Hengzhou Aluminium Plastic Packing Material Co.,Ltd
15,5 %
B309
Yuyao Caelurn Aluminium Foil Products Co.,Ltd
15,5 %
B310
Všechny ostatní společnosti
35,4 %
B999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se zúčastněné strany mohou vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. září 2012.
A BIZOTTSÁG 833/2012/EU RENDELETE
(2012. szeptember 17.)
a Kínai Népköztársaságból származó egyes alumínumfólia-tekercsek behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 7. cikkére,
a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,
mivel:
A. AZ ELJÁRÁS
1. Az eljárás megindítása
(1)
2011. december 20-án az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítésben (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó egyes alumíniumfólia-tekercseknek az Európai Unióba történő behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindítását.
(2)
Az eljárást azután indították meg, hogy a Fémfeldolgozók Európai Szövetsége (Eurométaux) (a továbbiakban: panaszos) 2011. november 9-én panaszt nyújtott be olyan gyártók nevében, amelyeknek termelése egyes alumíniumfólia-tekercsek teljes uniós gyártásának több mint 50 %-át teszi ki. A panasz prima facie bizonyítékot tartalmazott az említett termék dömpingjére és az ebből eredő jelentős kárra, és ez elegendőnek bizonyult a vizsgálat megindításához.
2. Az eljárásban érintett felek
(3)
A Bizottság az eljárás megindításáról hivatalosan értesítette a panaszost, más ismert uniós gyártókat, a kínai exportáló gyártókat, az analóg országban működő gyártókat, az importőröket, a viszonteladókat és más ismert érintett feleket, valamint Kína képviselőit. A Bizottság az érdekelt feleknek lehetőséget biztosított arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, és meghallgatást kérjenek az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül.
(4)
A panaszos, más uniós gyártók, a kínai exportáló gyártók, az importőrök és a viszonteladók ismertették álláspontjukat. A Bizottság minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tette a meghallgatást, aki kérelmezte, és aki ismertette azokat a különleges okokat, amelyek meghallgatását indokolják.
(5)
Tekintettel az uniós gyártók nyilvánvalóan nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítésben az importőrök és az exportáló gyártók tekintetében az alaprendelet 17. cikke szerint mintavételt irányoztak elő.
(6)
A Bizottság - annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát - felkérte az importőröket és az exportáló gyártókat, hogy jelentkezzenek, és az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározottak szerint szolgáltassanak alapinformációkat az (alábbi 3 bekezdésben meghatározott) érintett termékkel kapcsolatban a 2010. október 1. és 2011. szeptember 30. közötti időszakban folytatott tevékenységeikről.
(7)
A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben az uniós gyártók tekintetében bejelentette, hogy az együttműködő uniós gyártóktól a vizsgálat megindítását megelőzően kapott információk alapján ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. A mintát a négy legnagyobb ismert uniós vállalat, illetve vállalatcsoport alkotta.
(8)
Az alábbi (24) preambulumbekezdésből kiderül, hogy mindössze kettő, a vállalatokkal kapcsolatban nem álló importőr szolgáltatott információkat és járult hozzá ahhoz, hogy szerepeljen a mintában. Az importőrök csekély számát tekintve a Bizottság végül nem tartotta szükségesnek a mintavételt. Egy harmadik importőr vállalat a kérdőív kitöltése nélkül nyújtott be beadványt.
(9)
Az alábbi (23) preambulumbekezdésben leírtak szerint 14 kínai exportáló gyártó adta meg a kért információkat, és járult hozzá ahhoz, hogy szerepeljen a mintában. Az exportáló gyártóktól kapott információk alapján a Bizottság a mintába azt a négy exportáló gyártót vette fel, amely az Unióba irányuló legnagyobb exportvolumennel rendelkezik.
(10)
Annak érdekében, hogy az exportáló gyártók - amennyiben ez szándékukban áll - piacgazdasági elbánás vagy egyéni elbánás iránti kérelmet nyújthassanak be, a Bizottság formanyomtatványokat küldött valamennyi ismert érintett kínai exportáló gyártónak és a kínai hatóságoknak. Két vállalat jelentkezett és kérelmezte a piacgazdasági elbánást; egyikük szerepelt a kiválasztott mintában, a másik nem. A mintában szereplő vállalatoktól és a piacgazdasági elbánást kérelmező, de a mintába nem tartozó vállalattól egyéni elbánás iránti kérelem érkezett.
(11)
A Bizottság kérdőíveket küldött az eljárás megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül jelentkező valamennyi exportáló gyártónak, tehát a mintába felvett négy vállalatnak és minden más vállalatnak, lehetővé téve ezáltal számukra, hogy egyéni vizsgálatot kérelmezzenek. A kérdőíveket más ismert érintett felek, így a mintába felvett négy uniós gyártó, az együttműködő uniós importőrök, a felhasználók és egy fogyasztói szövetség számára is elküldték.
(12)
A kitöltött kérdőíveket a mintába felvett három kínai exportáló gyártó, a mintába felvett négy uniós gyártó és két független importőr küldte vissza. A felhasználói kérdőívet hat kiskereskedő is kitöltötte.
(13)
A Bizottsághoz az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése szerinti egyedi vizsgálat iránti igény nem érkezett.
(14)
A Bizottság megvizsgálta és ellenőrizte az uniós érdek tekintetében kárt okozó dömping ideiglenes megállapításához szükséges valamennyi információt. A következő vállalatok telephelyén került sor ellenőrző látogatásra:
Uniós gyártók
-
CUKI Cofresco SPA, Volpiano (TO), Olaszország;
-
Fora Folienfabrik GmbH, Radolfzell, Németország;
-
ITS BV, Apeldoorn, Hollandia;
-
SPHERE Group, Párizs, Franciaország.
Kínai exportáló gyártók
-
CeDo Shanghai Co. Ltd., Shanghai;
-
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd., Ningbo;
-
Ningbo Times Co. Ltd., Ningbo;
-
Shanghai Blue Diamond Co. Ltd., Shanghai.
Kapcsolatban álló uniós importőr
-
CeDo Limited, Telford, Egyesült Királyság.
Törökországi (analóg országbeli) gyártó
-
Sedat Tahir Ltd., Ankara
(15)
Az alumíniumfólia gyártásához szükséges fő közvetett alapanyag, például a nyersalumínium költségeivel kapcsolatos adatgyűjtés érdekében tájékoztatást kértek Kína fő alumíniumkereskedelmi platformjától, a Sanghaji Határidős Tőzsdétől (Shanghai Futures Exchange, a továbbiakban „SHFE” vagy „Tőzsde”). A világpiacokkal és árakkal kapcsolatos információkat kértek a Londoni Fémtőzsdétől (LME), ahol tájékozódó látogatásra is sor került. Az SHFE a Bizottság kérését követően írásban nyújtott tájékoztatást. A Bizottság továbbá tájékozódó látogatást javasolt a Sanghaji Határidős Tőzsdén, amelyet az SHFE először elfogadott. Később azonban úgy ítélte meg, hogy ehhez a látogatáshoz a kínai kormány engedélye szükséges. A kínai hatóságok szerint azonban ilyen engedélyre nincs szükség. Az SHFE végül megváltoztatta eredeti döntését és úgy határozott, hogy a látogatást nem hagyja jóvá.
(16)
Tájékozódó látogatást tettek a Shanghai Metal Markets-nél (SMM), Shanghai egyik árakkal kapcsolatos információszolgáltatással és az árak közzétételével foglalkozó vállalatánál.
3. Vizsgálati időszak
(17)
A dömping és a kár vizsgálata a 2010. október 1-jétől2011. szeptember 30-ig terjedő időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) vonatkozott. A kárfelmérés szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2008 januárjától a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra terjedt ki (a továbbiakban: figyelembe vett időszak).
B. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
1. Érintett termék
(18)
Az érintett termék legalább 0,007 mm, de legfeljebb 0,021 mm vastagságú, alátét nélküli, hengerelt, de tovább nem megmunkált, domborított vagy nem domborított, kis súlyú, legfeljebb 10 kg tömegű tekercsben kiszerelt alumíniumfólia (a továbbiakban „érintett termék” vagy „alumíniumfólia-tekercs”). Az érintett terméket jelenleg az ex 7607 11 11 és ex 7607 19 10 KN-kódok alá sorolják be.
(19)
Az érintett termék általában csomagolásra és más háztartási/vendéglátó-ipari célokra használt fogyasztási termék. A termékmeghatározást elfogadták.
2. Hasonló termék
(20)
A vizsgálat során megállapították, hogy a Kínában gyártott és onnan exportált alumíniumfólia-tekercsek, az Unióban az uniós gyártók által gyártott és értékesített alumíniumfólia-tekercsek, továbbá a Törökországban (az analóg országban) az együttműködő törökországi gyártó által előállított és értékesített alumíniumfólia-tekercsek alapvető fizikai és műszaki tulajdonságai, valamint alapvető felhasználási formái megegyeznek, ezért ezeket a termékeket az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében hasonló termékeknek kell tekinteni.
C. MINTAVÉTEL
1. Mintavétel az uniós gyártók körében
(21)
Tekintettel az uniós gyártók nyilvánvalóan nagy számára, a kár megállapítása érdekében az eljárás megindításáról szóló értesítésben az alaprendelet 17. cikkének megfelelően mintavételt irányoztak elő.
(22)
Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság bejelentette, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. Ebben a mintában a négy legnagyobb vállalat (vállalatcsoport) szerepelt azon több mint 30 uniós gyártó közül, amelyekről a vizsgálat megindítását megelőzően ismert volt, hogy hasonló terméket gyártanak. A minta kiválasztása a gyártók értékesítési volumenén, méretén és az Unión belüli földrajzi elhelyezkedésén alapult, a javasolt minta pedig a vizsgálati időszak alatti uniós össztermelés becsült értéke 44 %-ának felelt meg. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tekintsenek bele az aktába, és az eljárás megindításáról szóló értesítés közzétételétől számított 15 napon belül jelezzék, hogy megfelelőnek találják-e a minta kiválasztását. Az észrevételek benyújtási határideje után egy érdekelt fél úgy érvelt, hogy a mintának tartalmaznia kellett volna egy gyártót az Egyesült Királyságból. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy egy egyesült királyságbeli gyártó vállalat (a Sphere Group tagja) szerepelt a mintában. Más érdekelt fél nem emelt kifogást a végleges minta ellen, ennélfogva a mintát jóváhagyták.
2. Mintavétel a független importőrök körében
(23)
Tekintettel az eljárásban érintett importőrök esetlegesen nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítésben az alaprendelet 17. cikkének megfelelően az importőrök esetében mintavételt irányoztak elő.
(24)
A független importőrök közül információkat csak két vállalat szolgáltatott, akik jelezték együttműködési szándékukat is. Ennélfogva a mintavételt végül nem tartották szükségesnek.
3. Mintavétel az exportáló gyártók KÖRÉBEN
(25)
Tekintettel az exportáló gyártók nyilvánvalóan nagy számára, a dömping megállapítása érdekében az eljárás megindításáról szóló értesítésben az alaprendelet 17. cikkének megfelelően mintavételt irányoztak elő.
(26)
Összesen 14 kínai exportáló gyártó szolgáltatta a kért információkat és járult hozzá ahhoz, hogy szerepeljen a mintában. A vizsgálati időszak alatt e vállalatok exportteljesítménye hozzávetőleg 7 800 tonnának, azaz az uniós piacra irányuló kínai export 60 %-ának felelt meg. Az e felektől kapott információk alapján a Bizottság a mintába azt a négy exportáló gyártót vette fel, amelyek a rendelkezésre álló idő alatt ésszerűen megvizsgálható legnagyobb gyártási, értékesítési és exportvolumennel rendelkeztek. A mintába felvett vállalatok egyike később elállt az együttműködéstől, egy másik pedig arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy az általa a mintavételi formanyomtatványon a Bizottságnak megadott adatok hibásak voltak. Az új információ ismeretében úgy határoztak, hogy a mintába felvett vállalatok közül ezt a vállalatot kizárják. A Bizottság további két vállalatot kért fel a mintában való részvételre. A minta végleges összetételéről az együttműködő exportáló gyártókkal, Kína európai uniós küldöttségével és a panaszossal egyeztetésre került sor. Az érdekelt felek egyike sem emelt kifogást e választás ellen. Ezt követően a mintában szereplő egyik új vállalat szintén visszavonta együttműködési szándékát. A végleges mintában így három kínai exportáló gyártó szerepelt, amelyek a vizsgálati időszak alatt az érintett termék Unióba történő behozatalának hozzávetőleg 30 %-át fedték le, és a mintavételhez adatot szolgáltató 14 exportáló gyártó értékesítési volumenének 50 %-át képviselték.
D. DÖMPING
1. Piacgazdasági elbánás és EGYÉNI elbánás
1.1. Piacgazdasági elbánás
(27)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja értelmében a Kínából származó behozatalra vonatkozó dömpingellenes vizsgálatok során a rendes értéket az említett cikk (1)-(6) bekezdése szerint állapítják meg azon exportáló gyártók tekintetében, amelyekről megállapítást nyer, hogy teljesítik az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában megállapított kritériumokat.
(28)
Két vállalat, a CeDo Shanghai Co. Ltd. (a továbbiakban: CeDo Shanghai) és a Shanghai Blue Diamond Co. Ltd. (a továbbiakban: Blue Diamond) jelentkezett és kérelmezte a piacgazdasági elbánást. A fentiek értelmében csak a CeDo Shanghait vették fel a mintába, a másik vállalatot nem. A Bíróság C-249/10 P. sz. Brosmann Footwear (HK) és társai kontra az Európai Unió Tanácsa ügyben hozott ítéletét követően azonban úgy határoztak, hogy megvizsgálják a határidőn belül beérkezett piacgazdasági elbánás iránti kérelmeket - azaz a fent említett két vállalat kérelmét is.
(29)
A piacgazdasági elbánás iránti kérelmeket az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában foglalt öt kritérium alapján vizsgálták. A piacgazdasági elbánásra vonatkozó kritériumokat röviden, a tájékozódás megkönnyítése érdekében, az alábbiakban foglaljuk össze:
-
a vállalat döntéseit piaci jelzések alapján, jelentős állami beavatkozás nélkül hozzák meg, továbbá a költségek a piaci értékeket tükrözik,
-
a vállalat átlátható könyvelést vezet, amelyet a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően független könyvvizsgálat alá vetnek, és amelyet minden területen alkalmaznak,
-
nem állnak fenn a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulások,
-
a csődeljárásról és a tulajdonjogról szóló törvények garantálják a stabilitást és a jogbiztonságot, és
-
a valutaváltásokat piaci árfolyamon végzik.
(30)
E vállalatok telephelyén a piacgazdasági elbánásra vonatkozó kérelmek tekintetében helyszíni ellenőrzésre került sor.
(31)
Mivel bizonyíték igazolta, hogy a feldolgozási lánc magasabb szintjén használt alapvető nyersanyag, az alumínium ára torzított, ezért a 2. cikk (7) bekezdése c) pontjában szereplő 1. kritérium értelmében a piacgazdasági elbánást mindkét vállalat esetében elutasították. Az alábbiakban ismertetett óriás alumíniumfólia-tekercs - mint köztes nyersanyag - árának torzulását is megállapították. A vállalatok egyéb kritériumoknak sem feleltek meg, amint ez az alábbiakban olvasható.
1.1.1. Az 1. kritériummal - üzleti döntések és főbb ráfordítások - kapcsolatos, a gazdasági ágazat egészét érintő következtetések
(32)
A kisméretű alumíniumfólia-tekercseket az óriás alumíniumfólia-tekercsek kisebb hengerekre történő áttekercselése, vágása és csomagolása egyszerű folyamatával állítják elő. Az alumíniumfólia gyártásának fő nyersanyaga a nyersalumínium. A nyersalumínium a jelenlegi vizsgálatban érintett termék előállítási költségei hozzávetőleg 60-70 %-át teszi ki, így ez jelenti a gyártás fő költségtételét. Ezt tükrözi az az egész ágazatban elterjedt gyakorlat, hogy az alumíniumfólia vételárát és eladási árát is a nyersalumínium (alumíniumtömb) - gyártási és átváltási díjjal növelt - referenciaára alapján határozzák meg. A piacgazdasági elbánást kérelmező vállalatok valóban olyan adásvételi szerződések alapján vásároltak óriás alumíniumfólia-tekercseket, amelyek az óriás alumíniumfólia-tekercsek árát a nyersalumíniumnak az SMM - a különböző fémek árával kapcsolatos információszolgáltató - által közzétett áraira hivatkozva határozták meg. Az SMM ezeket az árakat a sanghaji térségben érvényes azonnali kereskedési árak alapján állapítja meg. Az SMM adatai a belföldi alumíniumárak tekintetében kifejezetten reprezentatívak. Ezek az árak szorosan követik a Sanghaji Határidős Tőzsdén jegyzett árfolyamokat, ahol a tranzakciók többsége kínai adásvételt jelent.
(33)
A nyersalumínium, mint áru árára vonatkozó nemzetközi referenciaérték a Londoni Fémtőzsdén jegyzett árfolyam. Kína belföldi piacán az alumínium jellemző ára jelentősen eltér az LME árfolyamaitól. Amint az alábbi ábrán látható, az LME-SHFE árfolyam-különbözet a vizsgálati időszakban +500 és -90 USD/tonna között változott. Havi átlagban a vizsgálati időszak alatt az LME által jegyzett nettó árfolyam az SHFE árfolyamánál több mint 9 %-kal volt magasabb, az időszak közepén pedig a különbség elérte a + 23 %-ot. Érdemes megjegyezni továbbá, hogy a vizsgálati időszak második felében, amikor a keresleti piac szűkülése miatt világszerte csökkentek az árak, az SHFE áraiban ezzel ellentétes tendencia volt megfigyelhető (így azok 3 %-kal még meg is meghaladják az LME árait), ami ugyancsak az ezen a piacon jellemző ártorzulásokat szemlélteti.
(34)
A nyersalumínium árának a világ többi részéhez viszonyított jelentős eltérését egy sor állami indíttatású tényező és a belföldi piacon számos eszközzel végrehajtott jelentős állami beavatkozás együttes jelenlétének tulajdonítják, amint ez fentebb olvasható. Ez az állami befolyás a nyersalumínium piaci erőktől elhatárolt, meglehetősen elszigetelt belföldi piacának kialakulását és fennállását eredményezte Kínában.
(35)
Először is az SHFE a kínai Értékpapír-szabályozói Bizottság (CSRC) ellenőrzése alatt áll. Az SFHE a határidős kereskedés igazgatásáról szóló rendelet, a határidős tőzsdékre vonatkozó igazgatási intézkedések és az alapszabály szerint látja el feladatát. A tőzsde működését szabályozó számos előírás hozzájárul az alacsony volatilitáshoz, az ártorzuláshoz és az SHFE-t jellemző ártendenciákhoz: a napi áringadozás legfeljebb 4 %-kal lehet magasabb vagy alacsonyabb az előző kereskedési napi teljesítési árfolyamnál, a kereskedés gyakorisága alacsony (minden hónap 15. napjáig), határidős ügyleteket legfeljebb 12 hónapos futamidővel lehet kötni, a kereskedők nyitott pozícióit egy meghatározott összegre korlátozzák és az árspekuláció is limitált.
(36)
A Tőzsdéhez való hozzáférést a törvény kizárólag kínai kereskedők számára teszi lehetővé, akiknek a CSRC engedélyére is szükségük van a Tőzsdén folytatott kereskedéshez. Az SHFE tagjainak piaci képviselői kizárólag az SHFE-tagok kérésére hajthatnak végre tranzakciókat, más szervezetektől nem fogadhatnak el megbízást és nem kereskedhetnek saját számlára. Az árukat kizárólag Kína területén, jóváhagyott raktárakba lehet szállítani, eltérően a nemzetközi tőzsdéktől, ahonnan az árukat a világ bármely részére szállíthatják. Ezenkívül mivel e raktárakban kizárólag fizikai teljesítésre kerül sor (származékos termékeket nem lehet értékesíteni), ez teljesen elszigeteli a kínai alumíniumpiacot. Ennek következtében a Londoni Fémtőzsdével vagy más piacokkal megvalósított arbitrázs gyakorlatilag lehetetlen, a Tőzsde így a többi világpiactól elszigetelten működik. Emiatt a piacok közötti kiegyenlítődés nem lehetséges.
(37)
Másodszor az állam az Állami Tartalékiroda és egyéb állami szervek útján egyrészt nyersalumínium-értékesítőként, másrészt pedig vevőként beavatkozik az SHFE árképzési mechanizmusába. A kínai kormány például 2008 végén a gazdasági válság hatásait enyhítő élénkítőcsomagot vezetett be, amely olyan programot foglalt magában, hogy az Állami Tartalékiroda a kohókból alumíniumot vásárol, és így a belföldi kereslet mesterséges növelésével segíti működésük fenntartását a pénzügyi és gazdasági világválság miatt visszaeső kereslet idején. Az említett államilag szervezett felvásárlás 2009 első felében jelentős ártorzulást eredményezett. E tekintetben érdemes megjegyezni, hogy a vizsgálati időszak végére Kína belföldi piacának árai a világpiaci árakhoz képest ellentétes irányban mozogtak.
(38)
A kínai állam alumíniumágazatba történő beavatkozási politikáját az alumíniummal kapcsolatos, 12. ötéves tervében (2011-2015) ismertette. A terv előirányozza, hogy „az adó- és exportadó-visszatérítéseket és egyéb gazdasági eszközöket ki kívánja igazítani és szigorúan szabályozni kívánja az expanzió mértékét, illetve az elsődleges termékek kivitelét”. A gyakorlatban ez azt jelenti, hogy több egyedi adózási rendszer együttes alkalmazása az alumíniumágazat ösztönzésére irányul. Ezek az eszközök visszatartó erővel bírnak a nyersalumínium Kínából történő kivitele terén, miközben ösztönzik a behozatalt és az alumíniumot tartalmazó feldolgozott termékek (például az érintett termék) mind a belföldi, mind az exportpiacra történő előállítását.
(39)
Ez a terv a korábbi tervekben évek óta képviselt politikát folytatja. Mindemellett e tervek végrehajtása hosszú évek óta tart, és a vizsgálati időszak során számos végrehajtási intézkedést foganatosítottak, amelyeket alább ismertetünk. Ezek a programok a következők:
1)
az alumíniumra és alumíniumhulladékra vonatkozó 17 %-os exportvám (szemben a kisméretű alumíniumfólia-tekercsekre vonatkozó 0 %-os vámmal);
2)
a nyersalumíniumra vonatkozó 0 %-os héa-visszatérítés (szemben a 2009 júniusa óta az alumíniumfóliára vonatkozó 15 %-os visszatérítéssel);
3)
a fémre vonatkozó 5 %-os importvám megszüntetése.
(40)
Ezen intézkedések együttes alkalmazásával az állam tehát korlátozza a nyersalumínium exportját, ez pedig növeli a belföldi kínálatot és a belföldi piaci ár csökkenéséhez vezet.
(41)
A kínai alumíniumkohók túlnyomó többsége állami tulajdonban van. Az alumíniumgyártási kapacitást és teljesítményt egyértelműen befolyásoló különböző ipari tervek - jelenleg különösen az alumíniumiparra vonatkozó 12. ötéves terv (2011-2015) - ösztönzik „a mélyfeldolgozással előállított alumíniumtermékek stratégiai fejlesztését, valamint az ipari termelési lánc további bővítése érdekében az alumíniumgyártó ipar támogatását”.
(42)
A kínai állam által hozott, fent ismertetett intézkedéseket ennélfogva a nyersanyag-beszerzéssel és azok gyártási költségeivel kapcsolatos vállalati döntések mögött álló állami beavatkozás bizonyítékainak tekintették. A feldolgozott alumíniumtermékek, például az érintett termék kivitelére vonatkozó exportadók hiányával és részleges héa-visszatérítéssel, valamint az SHFE árképzésébe történő állami beavatkozással együtt a nyersalumínium kivitelére vonatkozó magas exportvámokkal és az ilyen kivitelhez kapcsolódó héa-visszatérítés hiányával jellemzett jelenlegi kínai rendszer olyan helyzetet teremtett, amelyben a nyersalumíniumra és a (más alumíniumtermékek gyártásához alapanyagként is használt) feldolgozott alumíniumtermékekre vonatkozó kínai árak az állami beavatkozás eredményeképpen alakulnak ki, és függetlenek a nemzetközi piacok áringadozásaitól. Ez közvetlen hatást gyakorol a feldolgozott alumínium-alapanyag beszerzésével kapcsolatos vállalati döntésekre. Az alumíniumárak mindig is torzítottak voltak, és egy igen rövid időszaktól eltekintve, amikor a fent említettek szerint feltehetően más torzító hatású állami prioritások érvényesültek, ez tisztességtelen előnyhöz juttatta a kínai alumíniumfólia-gyártókat.
(43)
Figyelembe véve, hogy a kisméretű alumíniumfólia-tekercsek gyártási költségének hozzávetőleg 60 %-át a nyersalumíniumra fordítják, ez a különbség jelentős tisztességtelen költségelőnyt biztosít a kínai gyártók számára, ami a kisméretű alumíniumfólia-tekercshez hasonló árujellegű termékek esetében meghatározó.
(44)
A Bizottság megállapításainak közzétételét követően a CeDo Shanghai vitatta azokat. Elsőként kijelentette, hogy a Bizottság egyes megállapításai tévesek és következetlenek, ami hátrányosan érinti a kínai vállalatok üzleti döntéseivel kapcsolatos általános megállapítást. Azt állította, hogy a Sanghaji Határidős Tőzsdéhez való hozzáférés nem korlátozódik a kínai állampolgárokra, mivel bárkinek lehetősége van számlát nyitni azoknál a brókereknél, akik a Tőzsdén történő kereskedéshez engedéllyel rendelkeznek. A vállalat összességében nem vitatta azt a tényt, hogy léteznek a kínai kormány által ellenőrzött intézkedések, véleménye szerint azonban ezen intézkedések célja nem az ártorzítás és az alacsony piaci volatilitás biztosítása, hanem a tranzakciók végrehajtása során a spekuláció és a lehetséges hibák megelőzése. Másodszor a vállalat azt állította, hogy a vizsgálati időszakban meglehetősen kismértékű áringadozások és árkülönbségek jelentkeztek az SHFE és az LME között, és ezen belül bizonyos ideig Kínában az árak még magasabbak is voltak, mint máshol. Ennélfogva a kínai gyártók nyomott árakból eredő költségelőnye - ha létezik egyáltalán - minimális. Kifejti továbbá, hogy a vizsgálati időszak végén megforduló ártendenciák oka a kínai gazdaság 2011 végén még fennálló növekedése volt, és nem az állam által kiváltott torzulások eredményezték azokat. Végül a vállalat kijelentette, hogy a fent említett mechanizmusok vagy eljárások nem gyakorolnak jelentős hatást a költségekkel és árképzéssel kapcsolatos döntéseire.
(45)
A vállalat kijelentései nem mondanak ellent annak a bizottsági megállapításnak, hogy a Tőzsdén folytatott kereskedés kizárólag kínai kereskedők számára engedélyezett. Az állami intézkedések célja tekintetében a vállalat nyilatkozatai spekulatívak, és ebben a szakaszban semmilyen bizonyíték nem áll rendelkezésre. Lényegtelen továbbá, hogy miért léptették életbe ezeket a szabályozásokat és korlátozásokat. A hangsúly azoknak az elszigetelt, és a világpiaci árak alakulását nem követő ártendenciákkal jellemzett belföldi alumíniumpiac kialakítását eredményező általános hatásán van. E tekintetben megjegyzendő, hogy a nyilvánosságra hozatalt követően a kínai hatóságok nem foglaltak állást ebben a kérdésben. A fenti (43) preambulumbekezdés következtetése értelmében a kínai alumíniumpiac torzulása (-9 %-os árkülönbség a vizsgálati időszakban) elég számottevő ahhoz, hogy jelentős tisztességtelen költségelőnyhöz juttassa az érintett termékhez hasonló, árujellegű termékek kínai gyártóit. Ez a költségelőny nem indokolható a kínai alumíniumgyártók egyéb komparatív előnyével. Végül megjegyzendő, hogy valamennyi együttműködő vállalat a kínai belföldi piacon szerezte be nyersanyagát, az alumíniumra vonatkozó helyi árindexekhez igazított szerződések alapján. Az egyes vállalatok döntéseit az alumíniumpiac torzulását eredményező állami intézkedések tehát egyértelműen befolyásolták.
(46)
A Blue Diamond kifejtette, hogy az SMM árfolyamait nem az állam alakítja ki, és az SMM hasonló a Londoni Fémtőzsdéhez, hiszen mindkettő nyilvános információforrás. A Bizottság nem állapított meg közvetlen állami árképzést, így ez az észrevétel lényegtelen. Másodszor az a tény, hogy az árfolyam nyilvánosan hozzáférhető, nem jelenti azt automatikusan, hogy azok piaci erők eredményeként alakultak ki.
1.1.2. A 2-5. kritériumot érintő vállalatspecifikus következtetések
(47)
A Bizottság megállapította, hogy a CeDO Shanghai nem teljesítette a 3. kritériumot, mivel egy hitelének külföldi valutában történő visszafizetéséhez a devizahivatal engedélyére volt szükség, amelyről úgy vélik, hogy a vállalat hitelekkel kapcsolatos döntéseire, és így annak pénzügyi helyzetére torzító hatást gyakorol.
(48)
A CeDo Shanghai vitatta a Bizottság 3. kritériumra vonatkozó megállapításait. Kijelentette, hogy a devizahivatalnál történő bejegyzés országos gyakorlat, amely valamennyi külföldi hitelt visszafizető vállalatra vonatkozik, és a kínai pénzügyi hatóságok mindössze a helyes kormányzás elvét követik akkor, amikor megakadályozzák, hogy Kínából tisztességtelen ügyletek útján pénzeszközöket áramoltassanak ki. A vállalat kijelentette továbbá, hogy az említett engedély sem gyártási költségeit, sem az általános pénzügyi helyzetét nem befolyásolta. A CeDo ennélfogva kijelentette, hogy a 3. kritérium Bizottság általi meghatározása e tekintetben hiányos.
(49)
A vállalatok számára a finanszírozással kapcsolatos döntések egyértelműen a legfontosabbak közé tartoznak. Kína külső tartozásokra vonatkozó rendelete a CeDO számára világosan előírja az országon kívülről származó hitelekre vonatkozó jóváhagyási eljárást. Ennélfogva a külföldi finanszírozás igénybevételére vonatkozó vállalati döntésekhez állami jóváhagyás szükséges, ami pénzügyi helyzetük torzulásához vezet. A vállalat állításait ezért elutasították.
(50)
A Blue Diamond átfogó jövedelemadó-mentessége miatt az 1. kritériumot nem teljesítette. A 2. kritériumot sem teljesítette, mivel nem rendelkezik átlátható könyveléssel, amelyet a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően független könyvvizsgálat alá vetnek, és amelyet minden területen alkalmaznának. Végül a vállalat nem tudta bizonyítani a 3. kritériumnak való megfelelést, mivel díjmentesen használ ipari telephelyeket, ami költségeinek és pénzügyi helyzetének torzulásához vezet.
(51)
Ezen észrevételek némelyikét a vállalat vitatta. Azt állította, hogy az adómentesség nincs hatással exportáraira, amelyek a dömpingellenes vizsgálatok tárgyát képezik. Kijelentette továbbá, hogy könyvelésében betartotta a kínai héa-szabályokat, és kifejtette, hogy az eltérő értékesítési és könyvviteli nyilvántartások a szerződéses feltételekből eredtek, és a szokásos vállalati gyakorlatot nem ezek szemléltetik. A vállalat ezenfelül megerősítette, hogy egy megállapodás alapján nagy kiterjedésű ipari területet használ díjmentesen.
(52)
A kettős számlázásra vonatkozó észrevételek ellentmondtak a helyszíni vizsgálat során nyújtott magyarázatnak és bizonyítékoknak. További bizonyítékkal nem szolgáltak a kettős számlázásra és arra vonatkozóan, hogy a vállalat állításának megfelelően hogyan állt összhangban a vállalat értékcsökkentési gyakorlata a kínai héa-szabályokkal. Végül a vállalat megerősítette az adómentességre és az ipari terület díjmentes használatára vonatkozó megállapításokat. E tekintetben megjegyzendő, hogy a piacgazdasági elbánás iránti kérelmek értékelésénél alkalmazott kritériumok nem mindegyike szigorúan az exportárra vonatkozó követelmény, hanem annak megállapítására szolgálnak, hogy a gyártó számára piacgazdasági feltételek érvényesülnek-e az érintett hasonló termék előállítása és értékesítése során. Ezenkívül mivel a vállalat nem nyújtott be egyéni elbánás iránti kérelmet és a mintába sem vették fel, az exportáraira vonatkozóan nem kellett adatokat szolgáltatnia.
(53)
Ennélfogva a piacgazdasági elbánást mindkét vállalattól megtagadták.
1.2. Egyéni elbánás
(54)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alapján az említett cikk hatálya alá tartozó országok vonatkozásában adott esetben országos vámot állapítanak meg, kivéve azokat az eseteket, amikor a vállalatok bizonyítani tudják, hogy az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott valamennyi feltételnek megfelelnek. Kizárólag tájékoztatás céljából az alábbiakban röviden összefoglaljuk ezeket a feltételeket:
-
ha teljes mértékben vagy részben külföldi tulajdonban lévő vállalkozásról vagy vegyes vállalatról van szó, az exportőrök tőkét és nyereséget szabadon hazautalhatnak;
-
az exportárakat és -mennyiségeket, valamint az értékesítési feltételeket szabadon határozzák meg;
-
a részvények többsége magánszemélyek tulajdonában van. Azoknak az állami tisztviselőknek, akik az igazgatótanácsban foglalnak helyet, vagy kulcsfontosságú vezetői pozíciót töltenek be, kisebbségben kell lenniük, illetve bizonyítani kell, hogy a vállalat kellőképpen független az állami befolyástól;
-
az árfolyamok átváltása piaci árfolyamon történik, és
-
az állami beavatkozás nem olyan mértékű, amely lehetővé teszi az intézkedések kijátszását olyan esetben, amikor egyedi exportőrökre eltérő vámtételeket határoznak meg.
(55)
A mintába felvett összes vállalat és a Blue Diamond is kérelmezte az egyéni elbánást. A kérelmeket megvizsgálták. A vizsgálat feltárta, hogy a mintába felvett vállalatok mindegyike és a Blue Diamond is teljesíti az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésében szereplő valamennyi kritériumot.
(56)
Így a mintába felvett valamennyi exportáló gyártónak és a Blue Diamondnak is megadták az egyéni elbánást.
2. Analóg ország
(57)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint a rendes értéket a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló gyártók esetében egy analóg ország belföldi árai vagy számtanilag képzett értéke alapján kell megállapítani.
(58)
Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte azt a szándékát, hogy az Amerikai Egyesült Államokat használja fel megfelelő analóg országként a rendes érték meghatározásához Kína vonatkozásában, és felkérte az érdekelt feleket, hogy közöljék ezzel kapcsolatos észrevételeiket.
(59)
Az Amerikai Egyesült Államok (USA) mint analóg ország kiválasztásával kapcsolatban nem érkezett lényeges észrevétel. Egyik érdekelt fél sem javasolta, hogy a hasonló terméket más analóg országban előállító gyártókat válasszanak.
(60)
A USA gyártói azonban nem működtek együtt a Bizottsággal, jóllehet a vizsgálat során valamennyi ismert USA-beli gyártóval felvették a kapcsolatot. A Bizottság kérte a panaszban említett további harmadik országok, például Mexikó és Dél-Afrika gyártóinak együttműködését, azonban ezek a gyártók sem vállalták az együttműködést.
(61)
A Bizottság saját kereséssel próbált más, harmadik országbeli gyártókat felkutatni. Ezért leveleket és kérdőíveket küldtek valamennyi más harmadik országbeli (pl. Törökország, India, Dél-Korea), a Bizottság által ismert gyártóknak.
(62)
Együttműködési szándékát jelezve két törökországi gyártó jelentkezett. Végül egy gyártó nyújtott be hiánytalanul kitöltött kérdőívet és járult hozzá ahhoz, hogy válaszainak ellenőrzése céljából telephelyén a Bizottság látogatást tegyen.
(63)
A Bizottság a Törökországra, mint megfelelő analóg országra vonatkozó értékelését a nyilvános, az érdekelt felek által megtekinthető aktához csatolta. A jelen esetben egyik érintett fél sem tett észrevételt Törökország, mint analóg ország kiválasztásával kapcsolatban.
(64)
Ezért ideiglenesen megállapították, hogy Törökország az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alapján megfelelő analóg ország.
3. Rendes érték
(65)
Mivel a piacgazdasági elbánást kérelmező vállalatok egyike sem tudta bizonyítani, hogy teljesíti a piacgazdasági elbánásra vonatkozó kritériumokat, a mintába felvett másik két vállalat pedig nem kérelmezett piacgazdasági elbánást, a rendes értéket valamennyi kínai exportáló gyártó esetében a fenti (57) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a hasonló termékért Törökországban ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak vagy egy számtanilag képzett érték alapján állapították meg. Az Unióban fizetett vagy fizetendő árak mellett szóló döntésnek megfelelően a rendes értéket a fenti (14) preambulumbekezdésben felsorolt, az együttműködő törökországi gyártó telephelyén ellenőrzött adatok alapján számították ki.
(66)
Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság először azt vizsgálta, hogy a hasonló termék független fogyasztók számára történt értékesítése reprezentatív volt-e. Megállapítást nyert, hogy a hasonló termék együttműködő törökországi gyártója által megvalósított értékesítés a mintába felvett exportáló gyártók által az Unióba exportált érintett termékhez viszonyítva reprezentatívnak tekinthető.
(67)
A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében tekinthető-e úgy, hogy ezek az értékesítések rendes kereskedelmi forgalom keretében valósultak meg. Ehhez a Bizottság megvizsgálta a független vevőknek történő nyereséges értékesítések részarányát. Az értékesítést akkor tekintették nyereségesnek, ha az egységár elérte, vagy meghaladta az előállítási költséget. Ennek érdekében a vizsgálati időszakra vonatkozóan meghatározták a törökországi piacon felmerülő előállítási költséget.
(68)
Azon terméktípusoknál, amelyek belföldi piacon értékesített mennyiségének több mint 80 %-át az egységköltségnél többért értékesítették, és amelyek esetében az eladási ár súlyozott átlaga legalább az egységnyi előállítási költség szintjén volt, a terméktípusonkénti rendes érték megállapítása az érintett típus teljes értékesítési mennyiségére alkalmazott tényleges belföldi árak súlyozott átlagának kiszámításával történt, függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek voltak-e.
(69)
Azokban az esetekben, amikor egy terméktípus nyereséges értékesítése legfeljebb a típus teljes értékesítési mennyiségének 80 %-át tette ki, vagy amikor a típus súlyozott átlagára nem érte el az egységnyi előállítási költséget, a rendes érték meghatározása a tényleges belföldi ár alapján történt, amelyet a szóban forgó típus vizsgálati időszak alatti, kizárólag nyereséges belföldi értékesítéseinek súlyozott átlagáraként számítottak ki.
(70)
Ha az együttműködő törökországi gyártó nem értékesítette az adott terméktípust belföldön, a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése szerint határozták meg.
(71)
Azon terméktípusok esetében, amelyeket az együttműködő törökországi gyártó a belföldi piacon nem, de más piacokon értékesített, a rendes értéket úgy állapították meg, hogy a más piacokon értékesített azonos terméktípus gyártási költségéhez hozzáadták annak értékesítési, általános és adminisztratív költségeit, illetve a belőle származó nyereséget. Azon terméktípusok esetében, amelyeket az együttműködő törökországi gyártó nem értékesített, a rendes értéket úgy állapították meg, hogy valamennyi terméktípus gyártási költségéhez hozzáadták a terméktípusra jellemző értékesítési, általános és adminisztratív költségeket továbbá a terméktípusra jellemző nyereséget.
(72)
Az értékesítési, általános és adminisztratív költségek, illetve a nyereség megállapításához az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének megfelelően a törökországi gyártó hasonló termékének a gyártására, valamint a szokásos kereskedelmi forgalomban történő értékesítésére vonatkozó tényleges adatokat vették alapul.
4. Exportárak
(73)
Az exportáló gyártó vagy közvetlenül független vevők számára, vagy az Unióban található, vele kapcsolatban álló vállalaton keresztül exportálta termékeit az Unióba.
(74)
Azokban az esetekben, amikor az Unióba irányuló exportértékesítés közvetlenül független vevők részére történt, az exportárakat az érintett termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján állapították meg, az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően.
(75)
Amennyiben az exportértékesítéseket egy Unióban található, kapcsolatban álló vállalaton keresztül végezték, az exportárakat az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése szerint az első független uniós vevő által az e kapcsolatban álló vállalatnak fizetett viszonteladási ár alapján határozták meg. A behozatal és a viszonteladás között felmerült költségek, többek között az értékesítési, általános és adminisztratív költségek, valamint a nyereség vonatkozásában kiigazításokat végeztek. A haszonkulcs tekintetében az érintett termék két független importőre által realizált nyereséget vették alapul, mivel az exportáló gyártó és a vele kapcsolatban álló importőr között fennálló kapcsolat miatt az importőr tényleges hasznáról kapott adatokat nem tekintették megbízhatónak.
5. Összehasonlítás
(76)
Mivel a kínai behozatal a kereskedelmi márkás üzletágból származott, az összehasonlítás kizárólag az együttműködő törökországi vállalat kereskedelmi márkás termékeinek értékesítése alapján történt.
(77)
A rendes értéket és az exportárakat a gyártelepi ár alapján hasonlították össze. A rendes érték és az exportár megfelelő összehasonlíthatóságának érdekében kiigazítások formájában biztosították az árakat érintő különbségek és az ár összehasonlíthatóságának a figyelembevételét az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően. A közvetett adók, a fuvarozási, biztosítási, kezelési, szavatossági és hitelköltségek tekintetében minden olyan esetben elvégezték a megfelelő kiigazítást, amikor azt ésszerűnek, helyesnek és igazolt bizonyítékokkal alátámasztottnak ítélték. A csomagolás súlyát az összehasonlítás során nem vették figyelembe.
(78)
A terméktípusok osztályozása céljából alkalmazott PCN-rendszer esetében a mintába felvett valamennyi exportáló gyártó esetében kismértékű egyezést találtak. Amennyiben nem találtak pontos egyezést, a hasonló típusokat vetették össze és a különbségek, például a csomagolás módja tekintetében kiigazításokat végeztek. Összehasonlító eljárás alkalmazása esetén a részleteket ismertették az érintett féllel.
6. Dömpingkülönbözetek
(79)
Az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdése értelmében a mintába felvett exportáló gyártók esetében a dömpingkülönbözetet a súlyozott átlaggal számított rendes érték és a súlyozott átlaggal számított exportár (a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson kiszámított CIF-ár százalékában kifejezve) összehasonlításával állapították meg.
(80)
A mintába fel nem vett együttműködő vállalatok esetében e három dömpingkülönbözet súlyozott átlagát számították ki.
(81)
Mivel a kínai együttműködés szintje alacsony (60 % körüli) volt, a Bizottság megfelelőnek véli, hogy az összes többi kínai exportáló gyártóra alkalmazandó országos dömpingkülönbözetet az együttműködő exportálók legnagyobb mértékben dömpingelt ügyletei alapján határozzák meg.
(82)
Az így megállapított ideiglenes dömpingkülönbözetek - a vámfizetés nélküli uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve - a következők:
1. táblázat
Dömpingkülönbözetek
Vállalat neve
Státusz
Dömpingkülönbözet
CeDo Shanghai Co. Ltd.
Egyéni elbánás
39,3 %
Ningbo Times Co. Ltd.
Egyéni elbánás
31,4 %
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.
Egyéni elbánás
28,6 %
Egyéb együttműködő vállalatok
35,2 %
Országos dömpingkülönbözet
43,4 %
E. KÁR
1. Az uniós gyártás és az uniós gazdasági ágazat
(83)
Az Unióban hasonló terméket 31 gyártó vagy gyártói csoport állít elő, és ezen vállalatok többsége meglehetősen kisméretű. Ezekre a jelen dokumentum „uniós gazdasági ágazatként” fog hivatkozni az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében. A panaszos Eurométaux hét gyártó nevében járt el, amelyek együttes termelése a vizsgálati időszak során egyes alumíniumfólia-tekercsek teljes uniós gyártásának hozzávetőleg 50 %-át képviselte. Megjegyzendő azonban, hogy a panaszos által benyújtott adatok - mint ezt a Bizottság egyéb hozzáférhető forrásokhoz viszonyítva ellenőrizte - az érintett terméket az uniós piacon előállító és értékesítő valamennyi ismert vállalatot lefedték. Ennek alapján a vizsgálati időszakban a hasonló termék uniós össztermelésének becsült mértéke körülbelül 91 000 tonna volt. Mivel a panaszos révén az érintett terméket az uniós piacon előállító és értékesítő valamennyi ismert vállalat adatait összegyűjtötték, vagy azok hozzáférhetővé váltak, ezeket a jelen vizsgálat keretében makrogazdasági mutatókként fogja használni a Bizottság.
2. Az uniós fogyasztás
(84)
Az uniós fogyasztást az uniós gazdasági ágazatnak az Unió piacán elért értékesítési volumene és az uniós piacra történő behozatal alapján állapították meg. Ezeket az adatokat a panaszos nyújtotta be, és azokat valamennyi érdekelt fél számára hozzáférhetővé tették. Az uniós gyártók vonatkozásában szolgáltatott adatokat összevetették a Bizottság által az aktuális helyzet vizsgálata és a mintavétel során kapott adatokkal. Az érintett termék behozatalával kapcsolatos adatokat mind az érintett ország, mind a harmadik országok tekintetében összevetették az Eurostatnál elérhető COMEXT-adatokkal. A panaszos rámutatott arra, hogy az uniós piacon történő értékesítésre vonatkozó számadatai tartalmaztak bizonyos olyan Kínában gyártott volumeneket, amelyek a behozatali számadatokban már szerepeltek. Ennélfogva a Kínából is importáló, a mintába fel nem vett egyes uniós gyártók értékesítési volumenéből levonás történt. A levonással elkerülhetővé vált, hogy a szóban forgó értékesítési volumeneket az összfogyasztásban kétszer számolják el.
(85)
Ezek alapján az uniós fogyasztás a következőképpen alakult:
1. táblázat
Uniós fogyasztás (tonna)
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Teljes behozatal
4 600
7 600
10 300
14 300
Az uniós piacon értékesített uniós termelés
91 000
91 500
87 700
82 456
Összfogyasztás
95 600
99 100
98 000
96 756
Index (2008 = 100)
100
104
103
101
(86)
A figyelembe vett időszak alatt az összfogyasztás csak kis mértékben ingadozott az Unió piacán. E stabilitás oka az, hogy az érintett termék uniós piaca kialakult, és mivel főként háztartási célokra felhasznált termékről van szó, a gazdasági válság ellenére nem érintette az ingadozás.
3. Az érintett országból érkező behozatal
3.1. Volumenek és piaci részesedés
(87)
A behozatali volumenek adatai a panaszostól származtak, aki az Eurostat statisztikai adatait a piaccal kapcsolatos ismeretei alapján kiigazította. A kiigazításra azért volt szükség, mert a KN-kódokat használó statisztikák érintett terméken kívüli importot is magukban foglalnak. A kiigazítás a különböző exportáló országokból az EU felé irányuló exporttal kapcsolatos információkon alapult, valamint az importárakon, amelyek jelezték, hogy a behozatal az érintett termékre vonatkozott-e vagy sem. A részletes számadatokat és a módszert az érdekelt felek rendelkezésére bocsátották a panasz 3. mellékletében. Ennek alapján a Kínából az Unióba történő behozatal a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult:
2. táblázat
A Kínából származó behozatal
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
A Kínából érkező behozatal (tonna)
4 270
6 836
9 839
12 994
Index (2008 = 100)
100
160
230
304
Piaci részesedés
4,5 %
6,9 %
10,0 %
13,4 %
Index (2008 = 100)
100
154
225
301
Forrás: panaszos
(88)
A fő alapanyaggal és a feldolgozási lánc magasabb szintjén keletkező termékkel (óriás alumíniumfólia-tekercsek) kapcsolatban végzett dömpingellenes vizsgálatot követően - amelynek következtében 2009-ben vámot vetettek ki a kínai gyártókra - a Kínából származó behozatal volumene jelentősen megnövekedett. A figyelembe vett időszakban az érintett termék behozatalának volumene több mint 200 %-kal nőtt.
(89)
A kínai exportáló gyártók piaci részesedése a figyelembe vett időszakban a behozatalhoz hasonlóan nőtt: a 2008-as 4,5 %-ról a vizsgálati időszak alatt 13,4 %-ra emelkedett.
3.2. A dömpingelt behozatal árai és az áralákínálás
(90)
A Kínából érkező behozatal átlagos árai a következőképpen alakultak:
3. táblázat
A Kínából származó behozatal árai
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
CIF-átlagár EUR/tonnában
(3)
2 335
2 600
2 518
Index (2009 = 100)
(3)
100
111
108
Forrás: Eurostat.
(91)
Meg kell jegyezni, hogy a kínai behozatal árai nagymértékben követik a kínai nyersanyagok (főként az alumíniumötvözetek) árait. Mindazonáltal a behozatali árak a vizsgálati időszak alatt 2010-hez képest 3 %-kal csökkentek akkor, amikor a nyersanyagárak hozzávetőleg 4 %-kal emelkedtek (lásd az alábbi táblázatot).
4. táblázat
Az alumínium átlagos kínai árainak alakulása
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
SHFE súlyozott havi azonnali átlagár/tonna (EUR)
1 408
1 187
1 467
1 523
Index (2008 = 100)
100
84
104
108
Forrás: Sanghaji Határidős Tőzsde (SHFE), héa nélkül
(92)
Mivel valamennyi ismert kínai behozatal kereskedelmi márkás üzletágból származott, az áralákínálásra (és áron aluli értékesítésre) vonatkozó összehasonlítás kizárólag a kereskedelmi márkás termékek uniós gazdasági ágazat általi értékesítése alapján történt.
(93)
A vizsgálati időszakra jellemző áralákínálás mértékének megállapítása céljából a mintában szereplő uniós gyártók által az Unió piacán független vevők számára történő értékesítés során alkalmazott, terméktípusonkénti eladási ár gyártelepi szintre igazított súlyozott átlagát összehasonlították az együttműködő kínai gyártók által az Unió piacán az első független vevőnek értékesített import azon megfelelő súlyozott átlagárával, amelyet a meglévő vámtételek és a behozatalt követő költségek miatt megfelelően kiigazított CIF-paritás alapján állapítottak meg.
(94)
Az árakat típusonként hasonlították össze, a kereskedelem azonos szintjén történő tranzakciókat vizsgálva, az adatokat szükség esetén kiigazítva, levonva az engedményeket és visszatérítéseket. Az összehasonlítás - a mintában szereplő uniós gyártók vizsgálati időszak alatt lebonyolított forgalmának százalékában kifejezve - 10,0 % áralákínálási különbözetet mutatott ki a kínai exportáló gyártók esetében.
4. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete
4.1. Előzetes megjegyzések
(95)
A Bizottság az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése alapján minden olyan lényeges gazdasági tényezőt és mutatót megvizsgált, amelyek az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásolják.
(96)
A makrogazdasági mutatókat (gyártás, kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen és piaci részesedés) a teljes uniós gazdasági ágazat szintjén értékelték. Az értékelést a panaszos által szolgáltatott információk alapján végezték, és ezeket az adatokat összevetették az együttműködő uniós gyártóktól származó adatokkal.
(97)
A mikrogazdasági mutatók (átlagos egységárak, foglalkoztatás, bérek, termelékenység, készletek, nyereségesség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség) elemzését a mintába felvett uniós gyártók szintjén végezték. Az értékelés a tőlük származó, megfelelően ellenőrzött információk alapján történt.
4.2. Makrogazdasági mutatók
4.2.1. Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás
5. táblázat
A teljes uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Termelési volumen (tonna)
95 500
95 000
93 000
91 000
Index (2008 = 100)
100
99
97
95
Termelési kapacitás (tonna)
160 000
164 000
164 000
164 000
Index (2008 = 100)
100
103
103
103
Kapacitáskihasználás
59,7 %
57,9 %
56,7 %
55,5 %
Index (2008 = 100)
100
97
95
93
(98)
A fenti táblázatból látható, hogy a figyelembe vett időszakban a termelés annak ellenére visszaesett, hogy a fogyasztás ugyanebben az időszakban nagyjából változatlan maradt. Jóllehet a termelési kapacitás a figyelembe vett időszakban változatlan maradt, a kapacitáskihasználás alakulása a termelés csökkenő tendenciáját követte.
4.2.2. Az értékesítések volumene és a piaci részesedés
6. táblázat
Az értékesítések volumene és a piaci részesedés
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Értékesítések volumene az uniós piacon (tonna)
91 000
91 500
87 700
82 456
Index (2008 = 100)
100
101
96
91
Piaci részesedés
95,2 %
92,3 %
89,5 %
85,2 %
Index (2008 = 100)
100
97
94
90
(99)
Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene a figyelembe vett időszakban 9 %-kal csökkent, piaci részesedése pedig folyamatosan esett: a 2008. évi 95,2 %-ról a vizsgálati időszak alatt 85,2 %-ra csökkent.
4.2.3. Növekedés
(100)
Az uniós értékesítési volumeneknek és az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének a figyelembe vett időszakban történt visszaesését - a (85) preambulumbekezdésben foglaltak szerint - az ugyanebben az időszakban változatlan fogyasztással összefüggésben kell vizsgálni.
4.3. A mintába felvett uniós gyártókra vonatkozó adatok (mikrogazdasági mutatók)
4.3.1. Az uniós gazdasági ágazat átlagos egységárai és gyártási költségei
7. táblázat
Értékesítési árak
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Egységár az EU-ban független vevők számára
(EUR/tonna)
4 479
3 950
4 237
4 378
Index (2008 = 100)
100
88
95
98
(101)
Az átlagos értékesítési árakra vonatkozó tendencia (ideértve a kereskedelmi márkás és a kereskedelmi márka nélküli termékeket) a figyelembe vett időszakban 2 %-os csökkenést mutat. Az értékesítési árakat azonban nem tekintik megbízható kármutatónak, mivel azokat nagymértékben befolyásolták a nyersanyagok (főként az alumínium) árai, amelyek a figyelembe vett időszakban hasonlóan alakultak. Összességében a 2010-ben és a vizsgálati időszakban jellemző árak a fenti (94) preambulumbekezdésben említett áralákínálás miatt alacsonyak voltak.
4.3.2. Foglalkoztatás, termelékenység és bérek
8. táblázat
Foglalkoztatás, termelékenység és bérek
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Munkavállalók száma
301
314
287
284
Index (2008 = 100)
100
104
95
94
Termelékenység (egység/munkavállaló)
143
138
141
138
Index (2008 = 100)
100
96
98
96
Egy alkalmazottra jutó bér
41 070
38 913
44 115
43 600
Index (2008 = 100)
100
95
107
106
(102)
A munkavállalók száma a figyelembe vett időszakban 6 %-kal csökkent, noha az egy alkalmazottra jutó bér kis mértékben nőtt. A munkavállalók számának csökkenése nem vezetett a termelékenység növekedéséhez, mivel a fenti (99) preambulumbekezdésben foglaltak szerint az értékesítési volumen visszaesése még jelentősebb volt. Az uniós gazdasági ágazatban foglalkoztatottak termelékenysége - teljesítmény/fő/év-ben számolva - a figyelembe vett időszakban valóban enyhén csökkent. A legalacsonyabb szintet 2009-ben érte el, majd ezt követően 2010-ben némileg fellendült, jóllehet a kezdeti szintet nem érte el újra. A termelékenység a vizsgálati időszakban visszatért a 2009. évi legalacsonyabb szintre.
4.3.3. Készletek
9. táblázat
Készletek
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Zárókészlet
2 873
2 994
3 092
3 534
Index (2008 = 100)
100
104
108
123
Zárókészlet a termelés százalékában kifejezve
6,7 %
6,9 %
7,7 %
9,1 %
Index (2008 = 100)
100
104
115
136
(103)
Az uniós gazdasági ágazat mintába felvett vállalatai a megrendelésre történő gyártással minimalizálták ugyan készleteiket, néhány gyakori terméket azonban készleten tartottak. A készletek szintje abszolút értékben és a termelés százalékában kifejezve is jelentősen megnőtt. A figyelembe vett időszakban az év végi zárókészlet szintje 6,7 %-ról 9,1 %-ra emelkedett.
4.3.4. Nyereségesség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség
10. táblázat
Nyereségesség
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Az uniós értékesítések nyereségessége (nettó értékesítések %-a)
2,7 %
6,2 %
2,7 %
0,7 %
Index (2008 = 100)
100
231
101
27
(104)
Az uniós gazdasági ágazat nyereségességét a hasonló termék értékesítéséből származó, adózás előtti nettó haszonnak az említett értékesítések forgalmi százalékában állapították meg. Az így kiszámított nyereségesség a fő alapanyagtétel (azaz az alumínium) csökkent beszerzési költségeinek köszönhetően 2009-ben érte el a legmagasabb szintet. A nyereség 2009-től kezdve visszaesett, és a vizsgálati időszakban 0,7 %-ot ért el. Ezek a nyereségességre vonatkozó számadatok a piac valamennyi szegmensére kiterjednek, ideértve a márkás termékek viszonylag nyereséges szegmensét, amelyet jóval kisebb mértékben érintett az olcsóbb kínai behozatal által teremtett verseny. A kereskedelmi márkás szegmens önmagában a vizsgálati időszakban jelentős veszteséget termelt.
(105)
A tőkebevonási képesség nem merült fel komoly problémaként az uniós gazdasági ágazatban.
11. táblázat
Pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Pénzforgalom
12 716 283
17 369 815
12 030 581
7 771 917
Index (2008 = 100)
100
137
95
61
Beruházások (EUR)
4 604 286
2 167 756
2 770 090
1 716 570
Index (2008 = 100)
100
47
60
37
Beruházások megtérülése
33,3 %
68,7 %
27,2 %
7,4 %
Index (2008 = 100)
100
206
82
22
(106)
A pénzforgalom - ami a gazdasági ágazat önfinanszírozó folyamatának elengedhetetlen feltétele -, valamint a beruházások megtérülése terén mutatkozó tendencia követte a forgalmi megtérülés kedvezőtlen alakulását.
(107)
Egy uniós gyártó 2008-ban további tárolólétesítményekre irányuló beruházást hajtott végre. A figyelembe vett időszak más éveiben az uniós gazdasági ágazat mintába felvett vállalatai esetében nem állapítottak meg jelentős beruházást.
4.3.5. A tényleges dömpingkülönbözet nagysága
(108)
A dömpingkülönbözeteket az erről szóló fenti szakasz ismerteti. Valamennyi megállapított dömpingkülönbözet jóval meghaladta a de minimis küszöböt. Figyelembe véve továbbá a Kínából származó dömpingelt behozatal volumenét és árait, a tényleges dömpingkülönbözet uniós piacra gyakorolt hatása nem tekinthető elhanyagolhatónak.
5. A kárra vonatkozó következtetések
(109)
A vizsgálat feltárta, hogy a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetéhez kapcsolódó számos kármutató rosszabb lett, vagy nem a fogyasztásnak megfelelően változott. Ez a megfigyelés különösen 2010-től a vizsgálati időszak végéig terjedő időszakra érvényes.
(110)
Miközben a figyelembe vett időszakban a fogyasztás változatlan maradt, a Kínából érkező behozatal volumene folyamatosan és jelentősen nőtt. Ugyanakkor az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene a vizsgálati időszak alatt összességében 9 %-kal csökkent, piaci részesedése pedig 10 százalékponttal esett. Az uniós gazdasági ágazat készletvolumene is jelentősen megnőtt, jelezve, hogy az ágazat nem tudta értékesíteni a terméket. Az olcsó, dömpingelt behozatal mennyisége a figyelembe vett időszakban egyre nőtt, és a vizsgálati időszakban folyamatosan jelentős mértékben alákínált az uniós gazdasági ágazat árainak.
(111)
Emellett 2010-ben és a vizsgálati időszakban az uniós ágazat pénzügyi teljesítményéhez kapcsolódó kármutatók - például a pénzforgalom és a nyereségesség - jelentősen romlottak.
(112)
A fentiek figyelembevételével azt a következtetést lehet levonni, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében.
F. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS
1. Bevezetés
(113)
A Bizottság az alaprendelet 3. cikke (6) és (7) bekezdésének megfelelően megvizsgálta, hogy a Kínából származó dömpingelt behozatal olyan mértékű kárt okozott-e az uniós gazdasági ágazatnak, amelynek alapján azt jelentősnek lehet minősíteni. Megvizsgálták azokat a dömpingelt behozataltól eltérő ismert tényezőket is, amelyek kárt okozhattak az uniós gazdasági ágazatnak, annak biztosítása érdekében, hogy az ilyen egyéb tényezők által okozott esetleges károkat ne a dömpingelt behozatalnak tulajdonítsák.
2. A dömpingelt behozatal hatása
(114)
A Kínából származó óriás alumíniumfólia-tekercsekre 2009 végén dömpingellenes vámot vetettek ki. Ettől kezdve az érintett termék (és a feldolgozott termék) behozatala gyorsan növekedett. E növekedéssel egy időben romlott az uniós gazdasági ágazat helyzete.
(115)
A vizsgálatok arra mutattak rá, hogy a figyelembe vett időszakban az Unió fogyasztása változatlan volt, míg a Kínából származó dömpingelt behozatal mennyisége drámai mértékben, több mint 200 %-kal növekedett. E behozatal piaci részesedése szintén nőtt: a 2008-as 4,5 %-ról a vizsgálati időszak alatt 13,4 %-ra (azaz hozzávetőleg 9 százalékponttal) emelkedett. Ugyanakkor a vizsgálati időszak alatt az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene 9 %-kal csökkent, piaci részesedése pedig a 2008. évi 95,2 %-ról 85,2 %-ra - szintén 9 százalékponttal - esett vissza.
(116)
Az árnyomásra tekintettel megjegyzendő, hogy a kínai exportáló gyártók a vizsgálati időszakban jelentősen alákínáltak az uniós gazdasági ágazat árainak. A növekvő volumen nyomán jelentkező árnyomás lehetővé tette a kínai exportáló gyártók számára, hogy a jelentős vevőkkel (kis- és nagykereskedők) szerződést kössenek. A megkötött szerződések esetében az uniós gazdasági ágazatnak le kellett mondania az áremelésről, amelyre a növekvő alumíniumárak ellensúlyozásához lett volna szüksége. Az áralákínálás mértéke a vizsgálati időszakban hozzávetőleg 10 % volt, és az uniós gazdasági ágazat abban az évben átlagosan 3 %-kal emelte árait, hogy hozzáigazítsa azokat a megnövekedett nyersanyagköltségekhez, míg a kínai exportáló gyártók hozzávetőleg 3 %-kal csökkentették áraikat az uniós piacon (lásd a 3. táblázatot). Ez az uniós gazdasági ágazat nyereségességének jelentős romlásához vezetett.
(117)
A fentiek alapján a Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy a Kínából származó, az uniós gazdasági ágazat árainak alákínáló dömpingelt behozatal erős növekedésének meghatározó része volt az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kárban, amelyet az ágazat gyenge pénzügyi helyzete, az értékesítések volumenének és a piaci részesedésnek a visszaesése, valamint számos kármutató romlása tükröz.
3. További tényezők hatása
3.1. Harmadik országokból származó import
(118)
A figyelembe vett időszak során az egyéb harmadik országokból származó behozatal mennyiségét az alábbi táblázat mutatja. A panaszos által benyújtott mennyiségre és az árakra vonatkozó tendenciák az Eurostat adatain alapulnak.
12. táblázat
Harmadik országokból származó import
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Harmadik országokból származó import
330
764
461
1 306
Index (2008 = 100)
100
231
140
396
Piaci részesedés
0,3 %
0,8 %
0,5 %
1,3 %
Index (2008 = 100)
100
223
136
391
(119)
A figyelembe vett időszakban a harmadik országokból (főként Indiából, Oroszországból, Tajvanról és Törökországból) származó behozatal 300 %-kal nőtt. Az Unió teljes piaci részesedése e behozatal tekintetében azonban továbbra is elhanyagolható. Ennélfogva ez nem járulhatott hozzá az uniós gazdasági ágazat által a vizsgálati időszak alatt elszenvedett kárhoz.
3.2. Exportvolumen és árak
(120)
A figyelembe vett időszak során a mintába felvett uniós gyártóktól származó kivitel mennyiségét az alábbi táblázat mutatja. A mennyiségre és az árakra vonatkozó tendenciák a mintába felvett gyártóktól származó ellenőrzött számadatok.
13. táblázat
A mintába felvett uniós gyártók kivitele
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Az EU exportvolumene
1 900
1 800
1 600
1 700
Index (2008 = 100)
100
95
84
89
Kivitel a termelés százalékában kifejezve
2,0 %
1,9 %
1,7 %
1,9 %
Index (2008 = 100)
100
95
86
94
Exportárak
3 792
3 460
3 447
3 565
Index (2008 = 100)
100
91
91
94
(121)
A mintába felvett gyártók exportvolumene a figyelembe vett időszak során nem volt jelentős, és soha nem haladta meg a gyártott mennyiség 2 %-át. Az említett volumen az uniós piac értékesítési volumenére jellemző tendenciához hasonlóan alakult. Korlátozott mennyisége miatt az uniós gazdasági ágazat kivitelének alakulása nem járult hozzá az elszenvedett jelentős kárhoz.
3.3. A gazdasági válság hatásai
(122)
A gazdasági válság a figyelembe vett időszakban nem csökkentette az uniós fogyasztást. Amint az a nem luxuscikknek számító háztartási termékek esetében várható volt, a gazdasági válság nem befolyásolta az alumíniumfólia-tekercs fogyasztását, amely továbbra is az élelmiszer-feldolgozó- és csomagolóipar rendkívül stabil terméke. A gazdasági válság tehát nem járult hozzá az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz a vizsgálati időszak alatt.
3.4. Verseny az uniós piacon
(123)
Tekintettel arra, hogy az uniós gazdasági ágazat (több mint 30 gyártóval) meglehetősen sokrétű, továbbá az ágazat egyik legjelentősebb vevője a befolyásos kiskereskedelmi ágazat, az uniós piacon erős a verseny.
(124)
Az európai uniós kiskereskedők hosszú évek alatt kifejlesztették kereskedelmi márkáikat (kereskedelmi márkás termékek), amelyek az alumíniumfólia-tekercsek tekintetében csökkentették a gyártók kereskedelmi márkáinak értékesítési volumenét. Ez a növekvő kereskedelmi márkás szegmensben nagyobb versenyre kényszerítette a gyártókat, akiknek ebben a nyereségesebb szegmensben az eladások csökkenésével kellett szembenézniük, ami kárt okozott az uniós gazdasági ágazat gyártói számára.
(125)
Ez a folyamat azonban fokozatosan, hosszú évek alatt zajlott le, és a vizsgálat rámutatott arra, hogy a kereskedelmi márkás üzletág a 2010. évi 83 %-ról csupán 84 %-ra emelkedett a vizsgálati időszak alatt. Ennélfogva ez a növekedés némi hatást gyakorol ugyan az uniós gyártókra, az általuk tapasztalt káros tendenciák mértékét nem magyarázza.
3.5. Az uniós gazdasági ágazat gyártási költségeinek alakulása
(126)
Egyes érdekelt felek szerint a gyártási költségek, főként az alumíniumár ingadozása hozzájárult a kárhoz.
(127)
Az alumíniumfólia-tekercs előállításának költsége szorosan kapcsolódik az alumínium - a termék előállításához használt fő alapanyag - árának alakulásához. Az alumíniumárak nemzetközi referenciaértékét a Londoni Fémtőzsde szolgáltatja.
14. táblázat
Az LME alumíniumra vonatkozó átlagárainak alakulása
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
LME tonnánkénti készpénz-átlagár (USD)
2 750
1 750
2 150
2 460
Index (2008 = 100)
100
64
78
90
Forrás: LME
(128)
A fent megfigyelhető folyamatot a 2008 októbere körül kezdődő gazdasági válság okozta. Az alumíniumárak a csökkenő kereslet miatt visszaestek, majd a vizsgálati időszak végére némileg helyreálltak. Az alumíniumfóliatekercs-ágazat azonban normál esetben az LME feldolgozási költségeket és nyereséget fedező különbözettel növelt referenciaértékei alapján állapítja meg árait. Ennek értelmében normál körülmények között az LME referenciaértékének ingadozásai nem gyakorolnak jelentős hatást az alumíniumfóliatekercs-ágazat helyzetére, mivel a késztermékek árai az LME áraival összhangban változnak. Az uniós gazdasági ágazat valójában mindig ingadozó alumíniumárakkal jellemzett környezetben működött.
(129)
A vélemények szerint a kárhoz az is hozzájárult, hogy az uniós gazdasági ágazat berendezései nem hatékonyak. Meg kell említeni, hogy a vizsgálat nem támasztotta alá ezt a véleményt, és hogy az uniós és kínai feldolgozási költségek összességében igen hasonlóak voltak. Ezenkívül a hatékonyság említett hiánya esetén az uniós gazdasági ágazat nyereségessége már évek óta alacsony lett volna, és ez az állítás nem magyarázza a piaci részesedés, az értékesítési volumen és a nyereségesség 2009-től a vizsgálati időszakig bekövetkezett csökkenését.
(130)
A fentiekre tekintettel az ingadozó alumíniumárak és a gyártás hatékonyságának állítólagos hiánya nem tekinthető az uniós gazdasági ágazatot érintő kárt kiváltó oknak.
3.6. Többletkapacitás
(131)
Amint azt korábban említettük, az uniós gyártók kapacitáskihasználása a figyelembe vett időszakban viszonylag alacsony volt. Mivel azonban az uniós gyártók más termékek (például a háztartási fólia) tekercselésére is ugyanazt a gépet használják, a kapacitáskihasználásra vonatkozó számadatokat nem tekintjük jelentős kiváltó tényezőnek. Továbbá a kapacitáskihasználásra vonatkozó számadatok már 2008-ban és 2009-ben is igen alacsonyak voltak, amikor a nyereségesség mértéke és a gazdasági ágazat általános helyzete kielégítő volt.
(132)
Ennélfogva megállapítást nyert, hogy a többletkapacitás nem volt lényeges oka az uniós gyártók által elszenvedett kárnak.
4. Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés
(133)
A fenti elemzés azt igazolta, hogy a Kínából származó dömpingelt behozatal volumenében és piaci részesedésében jelentős növekedést lehetett tapasztalni különösen 2010-ben és a vizsgálati időszak alatt. Emellett megállapításra került, hogy ez a behozatal a vizsgálati időszak alatt alákínált az uniós gazdasági ágazat által felszámított áraknak.
(134)
Az olcsó, dömpingelt kínai behozatal volumenében és piaci részesedésében bekövetkezett növekedés egybeesett az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetében tapasztalható kedvezőtlen változásokkal. A helyzet rosszabbra fordult a vizsgálati időszak alatt, amikor az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése és nyereségessége tovább csökkent, és más pénzügyi mutatók - többek között a pénzforgalom és a beruházások megtérülése - a legalacsonyabb szintre zuhantak.
(135)
Más ismert tényezők, többek között a gazdasági válság elemzése azt mutatta, hogy e tényezők nem fejthettek ki olyan mértékű kedvezőtlen hatást, hogy az semmissé tegye a megállapított ok-okozati viszonyt a dömpingelt kínai behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár között.
(136)
A fenti elemzés alapján - amely megfelelően megkülönböztette és elválasztotta egymástól az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásoló összes ismert tényező hatását és a dömpingelt export káros hatását - azt az ideiglenes következtetést lehet levonni, hogy a Kínából származó dömpingelt export az alaprendelet 3. cikke (6) bekezdésének értelmében jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak.
G. AZ UNIÓS ÉRDEK
1. Előzetes megjegyzések
(137)
Az alaprendelet 21. cikke értelmében a Bizottság megvizsgálta, hogy a káros dömpingre vonatkozó következtetés ellenére vannak-e kényszerítő okok, amelyek alapján az a következtetés vonható le, hogy nem áll az Unió érdekében, hogy ebben a konkrét esetben intézkedéseket fogadjon el. Az uniós érdek elemzése valamennyi érintett érdek megítélésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazatnak, az importőröknek, a nagykereskedőknek és az érintett termék kiskereskedőinek az érdekeit is.
2. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
(138)
Az uniós ágazat a Kínából származó dömpingelt behozatal következtében jelentős kárt szenvedett. Emlékeztetni kell arra, hogy számos kármutató a figyelembe vett időszak alatt negatív tendenciát mutatott. Intézkedések hiányában elkerülhetetlennek tűnik az uniós gazdasági ágazat helyzetének további romlása. Az uniós gazdasági ágazat helyzete gyors romlásnak indult azt követően, hogy 2009-ben dömpingellenes intézkedéseket vezettek be a feldolgozási lánc magasabb szintjén előállított termékre (óriás alumíniumfólia-tekercs). Mivel a kínai alumíniumágazatban már az akkori vizsgálat idején is megállapított szerkezeti problémák továbbra is megfigyelhetők, az uniós gazdasági ágazat képviselői úgy vélték, hogy őket is megilleti a tisztességtelen versennyel szembeni védelem.
(139)
Ideiglenes dömpingellenes vámok kivetése várhatóan helyreállítaná az uniós piacon a hatékony kereskedelem feltételeit, és lehetővé tenné az uniós gazdasági ágazat számára, hogy a vizsgált termék árát hozzáigazítsa a különféle összetevők költségeihez és a piaci feltételekhez. Az ideiglenes intézkedések elrendelése várhatóan azt is lehetővé tenné az uniós gazdasági ágazat számára, hogy a figyelembe vett időszak alatt elvesztett piaci részesedésének legalább egy részét visszanyerje, ami további kedvező hatással lenne nyereségességére és általános pénzügyi helyzetére.
(140)
Intézkedések hiányában a piaci részesedés további csökkenése várható, és az uniós gazdasági ágazat tevékenysége veszteséges maradna, különösen a kereskedelmi márkás ágazatban. Ez közép- és hosszútávon nem lenne fenntartható. A nyereségesség és más pénzügyi mutatók, például a pénzforgalom vagy a beruházások megtérülésének csökkenésére tekintettel feltételezhető, hogy intézkedések hiányában az uniós gyártók többsége versenyképességét nem tudja megőrizni.
(141)
Ezenfelül az uniós gazdasági ágazat más élelmiszerfeldolgozó- és csomagolóipari termékekkel, például háztartási fóliával és papírárukkal is ellátja vevőit (főként kis- és nagykereskedőket). E termékek némelyikét ugyanazzal a tekercselőgéppel gyártják, amelyet az érintett termék előállításához használnak. Az érintett termék az uniós gazdasági ágazat különböző vállalatai által értékesített termékportfólió jelentős részét képezi, egyes esetekben a forgalom több mint 50 %-át képviseli. Amennyiben az érintett termék helyzete tovább romlik, az más termékek uniós előállítását is veszélyeztetné.
(142)
Ennek megfelelően a Bizottság azt az ideiglenes következtetést vonja le, hogy a dömpingellenes vámok bevezetése az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná.
3. Az importőrök és a nagykereskedők érdekei
(143)
Az importőröket illetően az érintett termék behozatalának jelentős - a vizsgálati időszakban hozzávetőleg 50 %-ra becsült - részét az uniós piac két nagy szereplője kínai beszerzéseken keresztül végzi.
(144)
E két importőr egyike kapcsolatban áll egy a mintába felvett együttműködő exportáló gyártóval (CeDo Shanghai). A CeDo csoport kettős beszerzési stratégiát alakított ki, amelynek keretében az általa az uniós piacon értékesített fóliát Kínában és az Unióban egyaránt gyártják. A csoport rámutatott arra, hogy a dömpingellenes intézkedések veszélyeztetnék ezt a stratégiát és csökkentenék a csoport nyereségességét. A javasolt intézkedések azonban nem valamely konkrét vállalat ellen irányulnak, hanem céljuk a tisztességes kereskedelem helyreállítása az uniós piacon.
(145)
A vizsgálat nem tárta fel, hogy a másik nagy importőr (Quickpack) kapcsolatban áll-e bármelyik kínai beszállítójával. Ennek az az oka, hogy noha a vállalatot felkérték a vizsgálatban való részvételre, az nem kívánt együttműködni. Ennélfogva nem tisztázott, hogy a javasolt szintű vámok milyen hatást gyakorolnának a vállalat üzleti tevékenységére.
(146)
A fennmaradó importőrök közül csak kettő működött együtt a vizsgálatban a kérdőív kitöltésével. Ők a Kínából származó összes behozatal mintegy 6%-át képviselték. Ezek a vállalatok azt állították, hogy dömpingellenes vám bevezetése esetén kiszorulhatnak a fóliapiacról, forgalmuk több mint 80 %-a azonban más termékekből származott, mivel e két vállalat számos egyéb terméket importált az élelmiszer-ipari és háztartási áruk ágazatában.
(147)
Egy további importőr/gyártó (Terinex Ltd) nem töltötte ki a kérdőívet, de benyújtotta az Egyesült Királyság piacára alapozott saját véleményét. A Terinex Ltd kifejtette, hogy Kínából történő beszerzése a saját gyártásánál kedvezőbb árat biztosított, de kisméretű piaci szereplőként úgy véli, hogy behozatala nem okoz kárt az uniós gazdasági ágazat számára. Ha azonban a Kínából származó összes behozatalt figyelembe vesszük ((87) és azt követő preambulumbekezdések), akkor a (114) preambulumbekezdésben kezdődő magyarázat értelmében világos, hogy a Kínából származó behozatal az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár egyik fő oka. Mivel az érintett termék forgalma a vállalatok összforgalmához képest viszonylag alacsony, nem valószínű, hogy az intézkedések elrendelése súlyosan érintené a vállalatok össznyereségét.
(148)
Tekintettel általában az importágazatra (függetlenül attól, hogy kapcsolódó-e vagy sem), nem zárható ki, hogy az intézkedések elrendelése kedvezőtlen hatást gyakorol erre az ágazatra, mivel a vám feltehetően csökkenti a behozatal vonzerejét, és ha az uniós gazdasági ágazat visszanyerne is néhány megrendelést/szerződést, annak valószínűleg az importágazat látná kárát. Mindez azonban a tisztességes verseny helyreállítása érdekében történne, és az importágazat egészére gyakorolt hatás nem lenne aránytalan.
(149)
A fentiek alapján a Bizottság ideiglenesen megállapítja, hogy az importőrökre gyakorolt hatás nem lenne olyan mértékű, hogy az intézkedés az uniós érdek egészével ellentétes legyen.
4. A kiskereskedők érdekei
(150)
A vizsgálatban hat kiskereskedő működött együtt. A kiskereskedők csoportja az Európai Unión belüli eltérő földrajzi elhelyezkedésükre, valamint forgalomban kifejezett méretük különbségére tekintettel reprezentatívnak tekinthető. Az intézkedések elrendelését mindegyikük ellenzi azon az alapon, hogy azok további költségekkel terhelnék üzleti vállalkozásaikat, és hogy az intézkedések korlátoznák az általuk választható beszállítók körét.
(151)
Válaszaikból azonban világosan kitűnik, hogy a vizsgálat tárgyát képező termék e kiskereskedők forgalmának parányi részét (minden esetben kevesebb mint 1 %-át) képviseli, és a dömpingellenes intézkedések elenyésző hatást gyakorolnának vagy egyáltalán nem lennének hatással forgalmukra vagy nyereségükre.
5. A fogyasztók érdekei
(152)
A Bizottság egy fogyasztói szövetséggel vette fel a kapcsolatot, amelyik azt válaszolta, hogy nem kíván részt venni a vizsgálatban. Más fogyasztói szövetség nem jelentkezett a Bizottságnál.
(153)
A dömpingellenes vámok fogyasztókra gyakorolt hatása valószínűleg jelentéktelen, mivel az alumíniumfólia-tekercs a fogyasztók heti költségvetésének rendkívül kis százalékát teszi ki. Valószínű továbbá, hogy az alumíniumfólia-tekercs árai a vám kivetése nyomán kiskereskedelmi szinten elhanyagolható mértékben növekednének, vagy nem is történne áremelkedés.
6. Az uniós érdekre vonatkozó következtetés
(154)
A fentiekre való tekintettel ideiglenesen azt a következtetést lehetett levonni, hogy - az Unió érdekeit illetően rendelkezésre álló adatok alapján - nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek a Kínából származó érintett termék behozatalára vonatkozó ideiglenes intézkedések bevezetése ellen szólnának.
H. JAVASLAT IDEIGLENES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEKRE
1. A kár megszüntetéséhez szükséges szint
(155)
A dömpinggel, a dömpingből származó kárral, az okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetéseket figyelembe véve ideiglenes intézkedéseket kell bevezetni annak megakadályozása érdekében, hogy a dömpingelt behozatal további kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatnak.
(156)
Az intézkedések szintjének megállapítása céljából figyelembe vették a megállapított dömpingkülönbözetet és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárnak a megállapított dömpingkülönbözet túllépése nélkül történő felszámolásához szükséges vám összegét.
(157)
A kárt okozó dömping hatásának megszüntetéséhez szükséges vám összegének kiszámításakor a Bizottság figyelembe vette, hogy az intézkedéseknek lehetővé kell tenniük az uniós gazdasági ágazat számára, hogy az előállítási költségeit fedezni tudja, továbbá hogy olyan adózás előtti nyereségre tegyen szert, amelyet egy ilyen fajta iparág ebben az ágazatban rendes versenyfeltételek mellett, vagyis dömpingelt behozatal nélkül, a hasonló terméknek az Unióban történő értékesítéséből ésszerűen elérhetne.
(158)
Az (óriás) alumíniumfólia-tekercseket érintő korábbi vizsgálatok során a rendes haszonkulcsot a fentiek alapján 5 %-ban állapították meg. A panaszos szerint kárt okozó dömping hiányában az ágazat számára 6 % lenne az ésszerű haszonkulcs. E kijelentését azonban nem támasztotta alá megfelelően, ennélfogva más vonatkozó észrevételek hiányában a Bizottság megfelelőnek ítéli a korábbi vizsgálatban megállapított 5 %-os haszonkulcs alkalmazását. A Bizottság tehát ideiglenesen úgy ítéli meg, hogy egy, a forgalom 5 %-ával megegyező haszonkulcsot kell annak a megfelelő számadatnak tekinteni, amelynek megszerzésére az uniós gazdasági ágazat a kárt okozó dömping hiányában számíthatott volna. Ennek alapján kiszámították az uniós gazdasági ágazat és a hasonló termék vonatkozásában kárt nem okozó árat. A kárt nem okozó ár kiszámítása úgy történt, hogy az uniós eladási árakból kivonták a vizsgálati időszakban elért tényleges nyereséget, és a fent említett haszonkulccsal helyettesítették azt.
(159)
A szükséges áremelést ezután az együttműködő kínai exportáló gyártóknak az áralákínálás kiszámításához megállapított súlyozott átlagos importára és az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon a vizsgálati időszakban értékesített termékek kárt nem okozó ára összehasonlításának alapján határozták meg. Az ebből az összehasonlításból származó különbözetet ezután az átlagos teljes CIF-importérték százalékában fejezték ki.
2. Ideiglenes intézkedések
(160)
Az előzőekre tekintettel és az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdése alapján, az alacsonyabb vám elvével összhangban a dömpingkülönbözetek és a kár megszüntetéséhez szükséges szint közül az alacsonyabbal azonos mértékű ideiglenes dömpingellenes vámot kell kivetni a Kínából származó érintett termék behozatalára.
(161)
A fentiek alapján a dömpingellenes vámtételeket a kár megszüntetéséhez szükséges szint és a dömpingkülönbözet összehasonlításával állapították meg. Ennélfogva a javasolt dömpingellenes vámok a következőképpen alakulnak:
Javasolt ideiglenes dömpingellenes vámok
Vállalat neve
Dömpingkülönbözet
Kárkülönbözet
Ideiglenes vám
CeDo Shanghai Co. Ltd.
39,3 %
16,3 %
16,3 %
Ningbo Times Co. Ltd.
31,4 %
15,5 %
15,5 %
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.
28,6 %
13,0 %
13,0 %
Egyéb együttműködő vállalatok
35,2 %
15,5 %
15,5 %
Országos dömpingkülönbözet
43,4 %
35,4 %
35,4 %
(162)
Az e rendeletben előírt, az egyes vállalatokra alkalmazandó dömpingellenes vámtételeket a Bizottság e vizsgálat megállapításai alapján határozta meg. Így ezek az értékek a vizsgálat során a vállalatokkal kapcsolatban feltárt helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek (szemben a „valamennyi más vállalatra” alkalmazandó, országos vámmal) így kizárólag a Kínából származó és e vállalatok - tehát az említett jogalanyok - által előállított termékek behozatalára alkalmazandók. Azok az importált termékek, melyeket az e rendelet rendelkező részében külön nem említett egyéb vállalatok gyártanak, ideértve a külön említett vállalatokkal kapcsolatban álló egységeket is, nem részesülhetnek e vámok előnyeiből, ezekre a „minden más vállalatra” alkalmazandó vámok vonatkoznak.
(163)
A vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek alkalmazására vonatkozó kérelmeket (például a jogalany nevében bekövetkezett változást, illetve új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) a Bizottsághoz kell benyújtani (4), és mellékelni kell hozzá minden fontos információt, különös tekintettel a vállalatnak a termeléshez, a belföldi értékesítéshez és az exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függenek össze. Adott esetben a rendeletet ennek megfelelően módosítják az egyedi vámtételekben részesülő vállalatok listájának aktualizálásával.
I. ZÁRÓ RENDELKEZÉS
(164)
A felelősségteljes ügyvitel érdekében meg kell határozni azt az időszakot, amelyen belül az eljárás megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül jelentkező érdekelt felek írásban ismertethetik álláspontjukat, és meghallgatást kérhetnek. Emellett hangsúlyozni kell, hogy a vámok kivetése tekintetében az e rendelet alkalmazásában tett megállapítások ideiglenesek, és lehetséges, hogy ezeket a végleges intézkedések céljából újra meg kell vizsgálni,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Ideiglenes dömpingellenes vámot kell kivetni a Kínai Népköztársaságból származó, legalább 0,007 mm, de legfeljebb 0,021 mm vastagságú, alátét nélküli, hengerelt, de tovább nem megmunkált, domborított vagy nem domborított, kis súlyú, legfeljebb 10 kg tömegű tekercsben kiszerelt alumíniumfólia jelenleg az ex 7607 11 11 és ex 7607 19 10 KN-kóddal bejelentett (TARIC-kód 7607111110 és 7607191010) behozatalára.
(2) Az alább felsorolt vállalatok által gyártott, az (1) bekezdésben meghatározott termék vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson megállapított árára alkalmazandó ideiglenes dömpingellenes vámtételek a következők:
Vállalat
Vám (%)
TARIC kiegészítő kód
CeDo Shanghai Co., Ltd.
16,3 %
B299
Ningbo Times Co., Ltd.
15,5 %
B300
Ningbo Favoured Commodity Co., Ltd.
13,0 %
B301
Able Packaging Co., Ltd
15,5 %
B302
Guangzhou Chuanlong Aluminium Foil Product Co., Ltd
15,5 %
B303
Ningbo Ashburn Aluminium Foil Products Co., Ltd
15,5 %
B304
Shanghai Blue Diamond Aluminium Foil Manufacturing Co., Ltd
15,5 %
B305
Weifang Quanxin Aluminium Foil Co., Ltd
15,5 %
B306
Zhengzhou Zhuoshi Tech Co., Ltd
15,5 %
B307
Zhuozhou Haoyuan Foil Industry Co., Ltd
15,5 %
B308
Zibo Hengzhou Aluminium Plastic Packing Material Co., Ltd
15,5 %
B309
Yuyao Caelurn Aluminium Foil Products Co., Ltd
15,5 %
B310
Minden más vállalat
35,4 %
B999
(3) Az (1) bekezdésben említett termék Európai Unión belüli szabad forgalomba bocsátásának feltétele az ideiglenes vám összegével megegyező vámbiztosíték nyújtása.
(4) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
(1) Az 1225/2009/EK rendelet 20. cikkének sérelme nélkül az e rendelet hatálybalépésétől számított egy hónapon belül az érdekelt felek kérhetik azoknak az alapvető tényeknek és szempontoknak a nyilvánosságra hozatalát, amelyek alapján e rendeletet elfogadták, írásban ismertethetik álláspontjukat, vagy szóbeli meghallgatást kérhetnek a Bizottságtól.
(2) Az 1225/2009/EK rendelet 21. cikkének (4) bekezdése alapján az érintett felek e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított egy hónapon belül észrevételeket tehetnek e rendelet alkalmazására vonatkozóan.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
E rendelet 1. cikkét hat hónapig kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2012. szeptember 17-én.