NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 886/2013
ze dne 15. května 2013,
kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/40/EU, pokud jde o údaje a postupy pro poskytování minimálních univerzálních informací o dopravním provozu souvisejících s bezpečností silničního provozu uživatelům, pokud možno bezplatně
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2010/40/EU ze dne 7. července 2010 o rámci pro zavedení inteligentních dopravních systémů v oblasti silniční dopravy a pro rozhraní s jinými druhy dopravy (1), a zejména na čl. 3 písm. c) a čl. 6 odst. 1 uvedené směrnice,
po konzultaci s evropským inspektorem ochrany údajů,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Ustanovení čl. 3 písm. c) směrnice 2010/40/EU určuje jako prioritní akci údaje a postupy pro, je-li to možné, poskytování bezplatných minimálních univerzálních informací o dopravním provozu souvisejících s bezpečností silničního provozu uživatelům.
(2)
Ustanovení čl. 6 odst. 1 směrnice 2010/40/EU požaduje, aby Komise přijala specifikace nezbytné k zajištění kompatibility, interoperability a návaznosti, pokud jde o zavádění a provozní využití inteligentních dopravních systémů (ITS) v případě prioritních akcí.
(3)
Sdělení „Směrem k evropskému prostoru bezpečnosti silničního provozu: směry politiky v oblasti bezpečnosti silničního provozu v letech 2011-2020“ (2) uznává, že ITS „mají potenciál hrát významnou roli ve zvýšení bezpečnosti provozu, například pomocí zavedení systémů detekce dopravních nehod a dohledu nad silničním provozem, které jsou schopny poskytovat účastníkům silničního provozu informace v reálném čase“.
(4)
V souvislosti s poskytováním informačních služeb směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/98/ES ze dne 17. listopadu 2003 o opakovaném použití informací veřejného sektoru (3) stanoví minimální pravidla pro opakované použití informací veřejného sektoru v Unii a vybízí členské státy, aby šly za hranice těchto minimálních pravidel a přijaly politiky umožňující široké využívání informací nebo údajů v držení subjektů veřejného sektoru.
(5)
Zavádění a používání aplikací a služeb ITS zahrnuje zpracování osobních údajů, jež by mělo probíhat v souladu s právem Unie, jak je stanoveno zejména ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (4) a ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2002/58/ES ze dne 12. července 2002 o zpracování osobních údajů a ochraně soukromí v odvětví elektronických komunikací (Směrnice o soukromí a elektronických komunikacích) (5). Proto by na aplikace a služby ITS měly být použity zásady omezení účelu a minimalizace údajů.
(6)
Pro dosažení kompatibility, interoperability a návaznosti je nutné definovat minimální požadavky na služby univerzálních informací o dopravním provozu souvisejících s bezpečností silničního provozu. Tyto požadavky by se měly vztahovat na určení a používání standardizovaného seznamu událostí nebo podmínek týkajících se bezpečnosti silničního provozu, které mají být sdělovány koncovým uživatelům, jakož i na obsah informací poskytovaných koncovým uživatelům. Pokud koncoví uživatelé získávají informace z různých komunikačních kanálů pod kontrolou veřejných a/nebo soukromých provozovatelů komunikací, poskytovatelů služeb a provozovatelů vysílání věnovaného informacím o dopravním provozu, tyto informace by si neměly odporovat, a měly by proto sestávat ze stejných prvků a měly by být založeny na totožném popisu dotyčné události nebo podmínek.
(7)
Údaje o dopravním provozu související s bezpečností silničního provozu jsou nezbytné k poskytování minimálních univerzálních dopravních informací souvisejících s bezpečností silničního provozu. Jsou shromažďovány a ukládány veřejnými a/nebo soukromými subjekty a poskytovateli služeb. Aby tyto údaje byly snadno k dispozici pro výměnu a opětovné použití pro účely poskytování informačních služeb, měli by je veřejní a/nebo soukromí provozovatelé komunikací a poskytovatelé služeb zpřístupnit prostřednictvím individuálních přístupových míst nebo zajistit, aby byly přístupné prostřednictvím vnitrostátních přístupových míst zřízených a spravovaných členskými státy. Tyto vnitrostátní přístupové body mohou mít podobu depozitáře, registru, internetového portálu, nebo podobnou.
(8)
Tyto údaje o dopravním provozu související s bezpečností silničního provozu by měly být přístupné v souladu s požadavky na ochranu údajů (např. anonymizace osobních údajů). Pokud má informační služba využívat shromažďování údajů, včetně zjišťování polohy, od samotných koncových uživatelů nebo v budoucnosti prostřednictvím kooperativních systémů, měli by být koncoví uživatelé jasně informováni o shromažďování těchto údajů, mechanismech sběru údajů a potenciálním sledování a o období, po které jsou tyto údaje uchovávány. Veřejní a/nebo soukromí provozovatelé komunikací, poskytovatelé služeb a automobilový průmysl by měli zavést vhodná technická opatření k zajištění anonymity údajů získaných od koncových uživatelů nebo z jejich vozidel.
(9)
Členským státům, které na svém území již poskytují určitou formu informací o dopravním provozu souvisejících s bezpečností silničního provozu, by mělo být umožněno v tom pokračovat s využitím jejich stávajících metod, pokud jsou v souladu s požadavky tohoto nařízení. Aby se maximalizoval příznivý dopad poskytování informačních služeb o bezpečnosti silničního provozu a dopravních podmínkách v podobě snižování počtu dopravních nehod a úmrtí v Unii, mělo by být poskytování minimálních univerzálních informací o dopravním provozu souvisejících s bezpečností silničního provozu mezi členskými státy kompatibilní, interoperabilní a návazné, se zachováním minimální úrovně kvality a je-li to možné, bezplatné pro všechny koncové uživatele.
(10)
Aby všechny členské státy vypracovaly v celé Unii harmonizovaný a bezproblémový přístup k poskytování minimálních univerzálních informací o dopravním provozu souvisejících s bezpečností silničního provozu, je důležité definovat pro celou Unii požadavky, jež by se vztahovaly na poskytování veškerých služeb minimálních univerzálních informací o dopravním provozu souvisejících s bezpečností silničního provozu. Členské státy mohou pro zajištění interoperability a návaznosti poskytování minimálních univerzálních informací o dopravním provozu souvisejících s bezpečností silničního provozu v Unii využívat existující technická řešení a otevřené standardy stanovené evropskými a mezinárodními normalizačními organizacemi.
(11)
Aby se zajistilo, že poskytování minimálních univerzálních informací o dopravním provozu souvisejících s bezpečností silničního provozu je spolehlivé a užitečné, mělo by být dosaženo minimální úrovně kvality. Členské státy by měly dále spolupracovat a sdílet své zkušenosti ohledně definice relevantních kritérií kvality, metod měření a sledování kvality a kvalitativních cílů pro každý druh události nebo podmínek týkajících se bezpečnosti silničního provozu, silniční sítě a/nebo provozního prostředí. Členské státy by měly sdílet své znalosti a osvědčené postupy tím, že budou Komisi sdělovat výsledky svých analýz a zkušeností týkajících se tohoto tématu.
(12)
Přestože by minimální univerzální informace o dopravním provozu související s bezpečností silničního provozu měly být, je-li to možné, jako univerzální služba poskytovány koncovým uživatelům bezplatně, mohou tito uživatelé nést ostatní náklady spojené s telekomunikačními nebo rozhlasovými poplatky nebo s nákupem vybavení umožňujícího příjem uvedených informací.
(13)
Minimální univerzální informace o dopravním provozu související s bezpečností silničního provozu by se měly dostat k co největšímu počtu koncových uživatelů, jak je technicky proveditelné s ohledem na různé technické schopnosti vozidel, komunikačních kanálů a přijímacích zařízení dostupných na trhu.
(14)
Veřejní a soukromí provozovatelé komunikací a poskytovatelé služeb by měli usilovat o harmonizaci obsahu informací poskytovaných koncovým uživatelům nezávisle na jejich jazyce. Pokud ji členské státy podepsaly, měly by vycházet z Vídeňské úmluvy o silničních značkách a signálech z roku 1968, na níž se Hospodářská a sociální rada Organizace spojených národů dohodla dne 8. listopadu 1968, zejména z Konsolidované rezoluce o dopravních značkách a signálech, kterou vypracovala pracovní skupina pro bezpečnost silniční dopravy (6).
(15)
Na základě vnitrostátního hodnocení by měly být členské státy schopny vymezit rozsah minimálních univerzálních informací o dopravním provozu souvisejících s bezpečností silničního provozu v rámci transevropské silniční sítě na svém území a zaměřit se na silniční úseky a oblasti, kde dopravní a bezpečnostní podmínky vyžadují poskytování informačních služeb a odůvodňují související investice. Uznává se nicméně, že by se vzhledem k různým situacím a zúčastněným stranám požadavky tohoto nařízení neměly vztahovat na městské uzly. Členské státy by měly Komisi oznámit vnitrostátní vymezení informační služby.
(16)
Ustanovení čl. 17 odst. 4 směrnice 2010/40/EU požaduje, aby Komise každé tři roky předkládala Evropskému parlamentu a Radě zprávu o pokroku dosaženém při provádění uvedené směrnice. Ke zprávě by měla být připojena analýza fungování a provádění článků 5 až 11 a článku 16, a mělo by se vyhodnotit, zda je třeba směrnici upravit. Tento přezkum by měl rovněž posoudit nutnost změnit a/nebo doplnit specifikace přijaté pro prioritní opatření, je-li to na místě, s ohledem na jejich vnitrostátní zavádění, technologický vývoj a pokrok ve standardizaci,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a rozsah působnosti
Toto nařízení stanoví specifikace nezbytné k zajištění kompatibility, interoperability a návaznosti pro zavádění a provozní využití údajů a postupů pro poskytování minimálních univerzálních informací o dopravním provozu souvisejících s bezpečností silničního provozu uživatelům na úrovni Unie, pokud možno bezplatně, v souladu se směrnicí 2010/40/EU.
Použije se na poskytování služeb minimálních univerzálních informací o dopravním provozu souvisejících s bezpečností silničního provozu na transevropské silniční síti.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice:
a)
„transevropskou silniční sítí“ se rozumí silniční síť podle definice v části 2 přílohy I rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 661/2010/EU (7), s výjimkou městských uzlů;
b)
„dočasně kluzkou vozovkou“ se rozumí jakékoli nepředvídané podmínky povrchu vozovky, v důsledku čehož je vozovka po určitou dobu kluzká a vozidla na ní mají nízkou přilnavost;
c)
„zvířaty, osobami, překážkami, předměty na vozovce“ se rozumí jakákoli situace, kdy se zvířata, předměty, překážky nebo osoby neočekávaně nacházejí na vozovce, takže může být nutný nouzový manévr k vyhnutí;
d)
„nezajištěným místem nehody“ se rozumí oblast, v níž došlo k nehodě a která dosud nebyla zajištěna příslušným orgánem;
e)
„krátkodobými pracemi na silnici“ se rozumí dočasné práce na silnici prováděné na vozovce nebo na okraji silnice, jež jsou vzhledem ke své krátkodobé povaze jen minimálně označeny;
f)
„sníženou viditelností“ se rozumí viditelnost ovlivněná podmínkami, které omezují dohled řidičů a které by mohly ovlivnit bezpečnou jízdu;
g)
„vozidlem v protisměru“ se rozumí vozidlo jedoucí na nesprávné straně vozovky s oddělenými jízdními pruhy v každém směru proti správně jedoucím vozidlům;
h)
„nezajištěnou zablokovanou silnicí“ se rozumí částečné nebo úplné zablokování silnice, které není odpovídajícím způsobem zabezpečeno a označeno;
i)
„mimořádnými povětrnostními podmínkami“ se rozumí neobvyklé, drsné nebo pro dané období netypické povětrnostní podmínky, které by mohly ovlivnit bezpečnou jízdu;
j)
„uživatelem minimálních univerzálních informací o dopravním provozu souvisejících s bezpečností silničního provozu“ se rozumí jakákoli právnická nebo fyzická osoba, která se účastní poskytování služby minimálních univerzálních informací o dopravním provozu souvisejících s bezpečností silničního provozu, například veřejní a soukromí provozovatelé komunikací, pracovníci řízení dopravního provozu, poskytovatelé služeb a provozovatelé vysílání věnovaného informacím o dopravním provozu;
k)
„koncovým uživatelem“ se rozumí kterýkoli řidič, jenž využívá službu minimálních univerzálních informací o dopravním provozu souvisejících s bezpečností silničního provozu;
l)
„službou minimálních univerzálních informací o dopravním provozu souvisejících s bezpečností silničního provozu“ se rozumí služba informací o dopravním provozu, která v reálném čase poskytuje dohodnutý minimální obsah související s bezpečností silničního provozu a která je s minimálním úsilím dostupná pro maximální možný počet koncových uživatelů;
m)
„údaji o dopravním provozu souvisejícími s bezpečností silničního provozu“ se rozumí údaje nezbytné pro poskytování služby minimálních univerzálních informací o dopravním provozu souvisejících s bezpečností silničního provozu, jež jsou shromažďovány prostřednictvím jakéhokoli soukromého či veřejného zdroje;
n)
„minimálními univerzálními informacemi o dopravním provozu souvisejícími s bezpečností silničního provozu“ se rozumí jakékoli extrahované, souhrnné a zpracované údaje o dopravním provozu související s bezpečností silničního provozu nabízené veřejnými a/nebo soukromými provozovateli komunikací a/nebo poskytovateli služeb koncovým uživatelům prostřednictvím jakýchkoli komunikačních kanálů;
o)
„přístupovým místem“ se rozumí digitální přístupové místo, v němž se údaje o dopravním provozu související s bezpečností silničního provozu, jež jsou nezbytné pro vytvoření minimálních univerzálních informací o dopravním provozu souvisejících s bezpečností silničního provozu, shromažďují, formátují a zpřístupňují pro výměnu a opětovné použití;
p)
pojmem „bezplatně“ se rozumí poskytování služby minimálních univerzálních informací o dopravním provozu souvisejících s bezpečností silničního provozu v místě použití bez jakýchkoli dodatečných nákladů pro koncové uživatele.
Článek 3
Seznam událostí a podmínek týkajících se bezpečnosti silničního provozu
Události nebo podmínky zahrnuté ve službě minimálních univerzálních informací o dopravním provozu souvisejících s bezpečností silničního provozu sestávají alespoň z jedné z těchto kategorií:
a)
dočasně kluzká vozovka;
b)
zvířata, osoby, překážky, předměty na vozovce;
c)
nezajištěné místo nehody;
d)
krátkodobé práce na silnici;
e)
snížená viditelnost;
f)
vozidlo v protisměru;
g)
nezajištěná zablokovaná silnice;
h)
mimořádné povětrnostní podmínky.
Článek 4
Obsah informací
1. Informace poskytované o událostech nebo podmínkách týkajících se bezpečnosti silničního provozu musí obsahovat tyto údaje:
a)
umístění události nebo podmínek;
b)
kategorie události nebo podmínek podle článku 3 a případně jejich stručný popis;
c)
je-li to na místě, doporučení pro řidiče.
2. Pokud událost nebo podmínky skončí, musí být informace staženy; dojde-li ke změně událostí nebo podmínek, musí být informace změněny.
Článek 5
Poskytování informační služby
1. Členské státy určí úseky transevropské silniční sítě, na nichž provozní a bezpečnostní podmínky vyžadují zavedení služby minimálních univerzálních informací o dopravním provozu souvisejících s bezpečností silničního provozu.
O uvedených úsecích silnic informují Komisi.
2. Poskytování informační služby musí splňovat požadavky stanovené v článcích 6 až 8.
Článek 6
Zjišťování událostí nebo podmínek a shromažďování údajů
Veřejní a soukromí provozovatelé komunikací a/nebo poskytovatelé služeb vytvoří či užívají prostředky pro zjišťování událostí nebo podmínek a shromažďují relevantní údaje o dopravním provozu související s bezpečností silničního provozu, a to výlučně pro účely poskytování informační služby.
Zavedení těchto prostředků musí být v souladu s podmínkami a požadavky vnitrostátních právních předpisů.
Článek 7
Dostupnost, výměna a opakované použití údajů
1. Veřejní a/nebo soukromí provozovatelé komunikací a/nebo poskytovatelé služeb musí sdílet a vyměňovat si údaje, které shromažďují podle článku 6. Za tímto účelem tyto údaje zpřístupní prostřednictvím přístupového místa ve formátu DATEX II (CEN/TS 16157) nebo v jakémkoli strojově čitelném formátu, jenž je plně kompatibilní a interoperabilní s normou DATEX II.
2. Členské státy spravují vnitrostátní přístupové místo pro údaje uvedené v odstavci 1, v němž jsou seskupena přístupová místa zřízená veřejnými a/nebo soukromými provozovateli komunikací a/nebo poskytovateli služeb působícími na jejich území.
3. Tyto údaje jsou přístupné pro výměnu a opakované použití jakýmkoli uživatelem minimálních univerzálních informací o dopravním provozu souvisejících s bezpečností silničního provozu:
a)
na nediskriminačním základě;
b)
v rámci Unie bez ohledu na členský stát usazení;
c)
v souladu s přístupovými právy a postupy definovanými ve směrnici 2003/98/ES;
d)
v časovém rámci, který zajišťuje včasné poskytování informační služby;
e)
prostřednictvím vnitrostátního přístupového místa.
4. Veřejní a soukromí provozovatelé komunikací a poskytovatelé služeb zajistí včasnou obnovu a kvalitu údajů zpřístupněných prostřednictvím jejich přístupového místa.
Článek 8
Šíření informací
1. Veřejní provozovatelé komunikací, poskytovatelé služeb a provozovatelé vysílání věnovaného informacím o dopravním provozu poskytují koncovým uživatelům minimální univerzální informace o dopravním provozu související s bezpečností silničního provozu před poskytnutím jakýchkoli jiných informací o dopravním provozu nesouvisejících s bezpečností silničního provozu.
2. Informační služba musí splňovat tyto podmínky:
a)
poskytuje se takovým způsobem, aby se zajistilo co největší zasažení koncových uživatelů, jichž se týká daná událost nebo podmínky uvedené v článku 3;
b)
je koncovým uživatelům poskytována veřejnými a/nebo soukromými provozovateli komunikací a/nebo poskytovateli služeb a/nebo provozovateli vysílání věnovaného informacím o dopravním provozu, pokud možno bezplatně.
3. Veřejní a soukromí provozovatelé komunikaci a poskytovatelé služeb spolupracují na harmonizaci obsahu informací poskytovaných koncovým uživatelům.
Informují koncové uživatele o existenci informační služby a jejím pokrytí.
Článek 9
Posouzení souladu s požadavky
1. Členské státy určí nestranný a nezávislý vnitrostátní subjekt příslušný k posuzování toho, zda veřejní a soukromí provozovatelé komunikací, poskytovatelé služeb a provozovatelé vysílání věnovaného informacím o dopravním provozu splňují požadavky stanovené v článcích 3 až 8. Dva nebo více členských států mohou určit společný subjekt příslušný k posuzování souladu s těmito požadavky na jejich územích.
Členské státy oznámí uvedené vnitrostátní subjekty Komisi.
2. Veřejní a soukromí provozovatelé komunikací, poskytovatelé služeb a provozovatelé vysílání věnovaného informacím o dopravním provozu předají určeným vnitrostátním subjektům své identifikační údaje a popis informační služby, kterou poskytují, a předloží prohlášení o shodě s požadavky stanovenými v článcích 3 až 8.
Prohlášení obsahuje tyto prvky, je-li to na místě:
a)
kategorie týkající se bezpečnosti silničního provozu a pokrytí silniční sítě informační službou;
b)
informace o jejich přístupovém místě k údajům o dopravním provozu souvisejícím s bezpečností silničního provozu a podmínky jeho použití;
c)
formát údajů o dopravním provozu souvisejících s bezpečností silničního provozu, které jsou přístupné prostřednictvím jejich přístupového místa;
d)
způsob šíření informační služby koncovým uživatelům.
Po provedení jakékoli změny v poskytování jejich služby veřejní a soukromí provozovatelé komunikaci, poskytovatelé služeb a provozovatelé vysílání věnovaného informacím o dopravním provozu neprodleně aktualizují svá prohlášení o shodě.
3. Určené vnitrostátní subjekty u určitého počtu veřejných a soukromých provozovatelů komunikací, poskytovatelů služeb a provozovatelů vysílání věnovaného informacím o dopravním provozu namátkově kontrolují správnost prohlášení a vyžádají si důkaz o splnění požadavků stanovených v článcích 3 až 8.
Určené vnitrostátní subjekty každoročně podávají zprávu o předložených prohlášeních a o výsledcích svých namátkových kontrol vnitrostátním orgánům.
Článek 10
Návazná opatření
1. Členské státy sdělí Komisi do dvanácti měsíců od vstupu tohoto nařízení v platnost tyto informace:
a)
vnitrostátní subjekt určený k posuzování souladu s požadavky stanovenými v článcích 3 až 8;
b)
popis existujícího nebo plánovaného vnitrostátního přístupového místa.
2. Do dvanácti měsíců po vstupu tohoto nařízení v platnost a poté každý následující kalendářní rok sdělí členské státy Komisi tyto informace:
a)
pokrok, kterého dosáhly při zavádění informační služby, včetně kritérií užitých pro definování úrovně její kvality a prostředků používaných ke sledování její kvality;
b)
výsledky posuzování souladu s požadavky stanovenými v článcích 3 až 8;
c)
je-li to na místě, popis změn vnitrostátního přístupového místa.
Článek 11
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. října 2013. Pokud však jde o informační službu, která je ke dni vstupu tohoto nařízení v platnost již zavedena, použije se ode dne 1. října 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 15. května 2013.
A BIZOTTSÁG 886/2013/EU FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE
(2013. május 15.)
a 2010/40/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a közúti biztonsággal kapcsolatos, minimális általános forgalmi információk lehetőség szerinti, a felhasználók számára térítésmentes biztosításához szükséges adatok és eljárások tekintetében való kiegészítéséről
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az intelligens közlekedési rendszereknek a közúti közlekedés területén történő kiépítésére, valamint a más közlekedési módokhoz való kapcsolódására vonatkozó keretről szóló, 2010. július 7-i 2010/40/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen az irányelv 3. cikkének c) pontjára és 6. cikkének (1) bekezdésére.
az európai adatvédelmi biztossal való konzultációt követően,
mivel:
(1)
A 2010/40/EU irányelv 3. cikkének c) pontja kiemelt intézkedésként határozza meg a felhasználók számára térítésmentes, a közúti biztonsággal kapcsolatos, minimális általános forgalmi információs szolgáltatások nyújtásához szükséges adatok és eljárások kidolgozását.
(2)
A 2010/40/EU irányelv 6. cikkének (1) bekezdése értelmében a Bizottság köteles előírásokat elfogadni az intelligens közlekedési rendszerek kiépítése és gyakorlati használata tekintetében érvényesülő kompatibilitás, kölcsönös átjárhatóság és folyamatosság biztosításához a kiemelt intézkedések vonatkozásában.
(3)
„A közúti közlekedésbiztonság európai térsége felé: a közlekedésbiztonsággal kapcsolatos politikai iránymutatás a 2011 és 2020 közötti időszakra” (2) című közlemény leszögezi, hogy „az ITS fontos szerepet tölthet be a közlekedésbiztonság javításában, például olyan balesetérzékelő és forgalomfigyelő rendszerek alkalmazása révén, amelyek képesek a közlekedőket valós idejű információkkal ellátni.”
(4)
Az információs szolgáltatások tekintetében a közszféra információinak további felhasználásáról szóló, 2003. november 17-i 2003/98/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) minimumszabályokat állapít meg a közszféra információinak az Unió egész területén való további felhasználásáról, valamint arra ösztönzi a tagállamokat, hogy a minimumszabályokon túl is hozzanak intézkedéseket a közszféra információinak széles körű felhasználása érdekében.
(5)
Az ITS-alkalmazások és -szolgáltatások bevezetése és használata személyes adatok feldolgozását is igényli, melynek során tiszteletben kell tartani az uniós jogszabályokat, és elsősorban a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4), valamint az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló, 2002. július 12-i 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) (Elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv) rendelkezéseit. Ebből következően az ITS-alkalmazások és -szolgáltatások tekintetében alkalmazni kell a célkorlátozás és az adatminimalizálás elvét.
(6)
A kompatibilitás, a kölcsönös átjárhatóság és a folyamatosság biztosítása érdekében minimumkövetelményeket kell meghatározni a közúti biztonsággal kapcsolatos általános forgalmi információk vonatkozásában. Ezek a követelmények a végfelhasználók számára biztosított, közlekedési biztonsággal kapcsolatos forgalmi események és körülmények egységesített jegyzékét, valamint az információk tartalmát és ezek felhasználását szabályozzák. Amennyiben az információk végfelhasználókhoz való eljuttatása különböző, köz- és/vagy magánszektorbeli közútkezelők, szolgáltatók és forgalmi információk közlésével foglalkozó műsorszolgáltatók ellenőrzése alá tartozó átviteli csatornákon keresztül történik, akkor az információ nem lehet ellentmondásos, vagyis ugyanolyan elemekből kell állnia, és az adott esemény vagy körülmény ugyanolyan leírásán kell alapulnia.
(7)
A közúti biztonsággal kapcsolatos forgalmi adatok elengedhetetlenül szükségesek a közúti biztonsággal kapcsolatos, minimális általános forgalmi információk biztosításához. Az adatok gyűjtését és tárolását köz- és/vagy magánszektorbeli üzemeltetők és szolgáltatók végzik. Ahhoz, hogy ezek az adatok könnyen hozzáférhetőek legyenek az információs szolgáltatás biztosításához szükséges cseréhez és további felhasználáshoz, a köz- és/vagy magánszektorbeli üzemeltetőknek és szolgáltatóknak egyéni hozzáférési pontokon keresztül kell elérhetővé tenniük őket, vagy gondoskodniuk kell arról, hogy az adatok elérhetők legyenek a tagállamok által létrehozott és működtetett nemzeti hozzáférési pontokon keresztül. A nemzeti hozzáférési pontokat adattár, adatnyilvántartás, internetes portál vagy egyéb hasonló formában is létre lehet hozni.
(8)
A közúti biztonsággal kapcsolatos adatokat az adatvédelmi előírásoknak megfelelően kell hozzáférhetővé tenni (a személyes adatokat például anonimizálni kell). Amennyiben az információs szolgáltatáshoz például a földrajzi elhelyezkedésre vonatkozó adatok végfelhasználóktól való vagy jövőbeli együttműködési rendszereken keresztül történő gyűjtésére van szükség, a végfelhasználókat egyértelműen tájékoztatni kell az adatgyűjtés tényéről, az adatgyűjtés és az esetleges nyomon követés lépéseiről, valamint arról, hogy mennyi ideig őrzik meg az adatokat. A köz- és/vagy magánszektorbeli közútkezelők, szolgáltatók és gépjárműipari szereplők feladata, hogy megfelelő technikai intézkedésekkel biztosítsák a végfelhasználóktól vagy a gépjárműveikből származó adatok anonimitását.
(9)
Azok a tagállamok, amelyek valamilyen formában már biztosítanak közúti biztonsággal kapcsolatos forgalmi információkat a területükön, továbbra is alkalmazhatják jelenlegi módszereiket, amennyiben azok megfelelnek a rendelet előírásainak. Annak érdekében, hogy a közúti biztonsággal kapcsolatos és a forgalmi körülményekre vonatkozó információs szolgáltatások a lehető legpozitívabb hatással legyenek az Unióban történő közúti balesetek és halálesetek számának csökkentése tekintetében, a közúti biztonsággal kapcsolatos, minimális általános forgalmi információk biztosításának kompatibilisnek, kölcsönösen átjárhatónak és folyamatosnak kell lennie a tagállamokban, folyamatosan meg kell felelnie a minőségi minimumkövetelményeknek, és lehetőség szerint a végfelhasználók számára térítésmentesnek kell lennie.
(10)
Ahhoz, hogy minden tagállam harmonizált és gördülékeny megközelítést fejlesszen ki a közúti biztonsággal kapcsolatos, minimális általános forgalmi információknak az egész Unióra kiterjedő biztosítása vonatkozásában, fontos, hogy sor kerüljön az egész Unióban érvényes előírások meghatározására, amelyek a közúti biztonsággal kapcsolatos, minimális általános forgalmi tájékoztatás mindenkori biztosítását szabályozzák. A tagállamok a már meglévő technikai megoldásokat és az európai vagy nemzetközi szabványügyi szervezetek által kidolgozott nyílt szabványokat is felhasználhatják annak érdekében, hogy biztosítsák a közúti biztonsággal kapcsolatos, minimális általános forgalmi információk biztosításának kölcsönös átjárhatóságát és folyamatosságát az egész Unió területén.
(11)
Ahhoz, hogy megbízható és ésszerű legyen a közúti biztonsággal kapcsolatos, minimális általános forgalmi információk biztosítása, folyamatosan fenn kell tartani a minimális minőségi szintet. A tagállamoknak további erőfeszítéseket kell tenniük, valamint tapasztalatcserét kell folytatniuk a vonatkozó minőségi kritériumok, a minőségmérési és -ellenőrzési módszerek és a minőségi célok meghatározása érdekében, a közúti biztonsággal kapcsolatos események és körülmények, valamint az úthálózatok és/vagy a működési környezetek minden típusa vonatkozásában. Az ismeretek és a bevált gyakorlatok megosztása érdekében a tagállamok beszámolnak a Bizottságnak a témában született elemzéseik eredményéről és tapasztalataikról.
(12)
Habár a közúti biztonsággal kapcsolatos, minimális általános forgalmi információkat lehetőség szerint általánosan és térítésmentesen kell a végfelhasználók számára biztosítani, előfordulhat, hogy a távközlési díjak, a rádióengedélyek vagy az információk vételét lehetővé tévő berendezés megvásárlásának költségeit a végfelhasználóknak kell állniuk.
(13)
A közúti biztonsággal kapcsolatos, minimális általános forgalmi információknak a technikailag lehetséges legtöbb végfelhasználó számára hozzáférhetőnek kell lennie, figyelembe véve a gépjárművek, az átviteli csatornák és a piacon elérhető vételi berendezések eltérő műszaki adottságait.
(14)
A köz- és magánszektorbeli közútkezelőknek és szolgáltatóknak törekedniük kell arra, hogy az információtartalmat nyelvtől függetlenül, egységes módon bocsássák a végfelhasználók rendelkezésére. Amennyiben az adott tagállam aláírta az 1968. november 8-án az Egyesült Nemzetek Szervezetének Gazdasági és Szociális Tanácsa által elfogadott, közúti jelzésekről szóló 1968-as bécsi egyezményt, illetve különösen a közúti forgalombiztonsággal foglalkozó munkacsoport által kidolgozott, közúti jelzésekről szóló, egységes szerkezetbe foglalt határozatot (6), alkalmazkodnia kell azok rendelkezéseihez.
(15)
Nemzeti értékelések alapján a tagállamoknak képesnek kell lenniük kijelölni a közúti biztonsággal kapcsolatos, minimális általános információk szolgáltatásának lefedettségét a transzeurópai közúti hálózatnak a tagállam területére eső részén, annak érdekében, hogy azokra az útszakaszokra és területekre lehessen összpontosítani, amelyek forgalmi és biztonsági adottságai szükségessé teszik az információs szolgáltatás biztosítását és alátámasztják az ehhez kapcsolódó beruházás indokoltságát. Az érdekelt felek helyzetéből adódó eltérések miatt azonban a városi csomópontokra nem vonatkoznak e rendelet előírásai. A tagállamoknak meg kell küldeniük a Bizottságnak az információs szolgáltatás nemzeti szintű kijelölését.
(16)
A 2010/40/EU irányelv 17. cikkének (4) bekezdése szerint a Bizottság háromévente jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az irányelv végrehajtása terén történt haladásról. A jelentés tartalmazza az 5-11. cikk és a 16. cikk alkalmazása és végrehajtása terén elért haladást bemutató elemzést, valamint adott esetben megvizsgálja az irányelv módosításának szükségességét. A jelentésben adott esetben azt is értékelni kell, hogy szükséges-e a kiemelt intézkedések érdekében elfogadott előírások módosítása és/vagy kiegészítése, figyelembe véve az előírások nemzeti alkalmazását, valamint a velük kapcsolatos technológiai fejlesztéseket és szabványosítási eljárást,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Tárgy és hatály
A 2010/40/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek megfelelően a rendelet meghatározza azokat az előírásokat, amelyek a közúti biztonsággal kapcsolatos, minimális általános forgalmi információk lehetőség szerinti, a felhasználók számára térítésmentes, uniós szintű biztosítását szolgáló adatok és eljárások kompatibilis, kölcsönösen átjárható és folyamatos kiépítéséhez és gyakorlati használatához szükségesek.
A rendeletet a közúti biztonsággal kapcsolatos, minimális általános forgalmi információk szolgáltatásának a transzeurópai közúti hálózat területén való biztosítására kell alkalmazni.
2. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában:
a) „transzeurópai közúti hálózat”: a 661/2010/EU európai parlamenti és tanácsi határozat (7) I. mellékletének 2. szakaszában meghatározott közúti hálózat, a városi csomópontok kivételével;
b) „időszakosan síkos útfelület”: az útfelület bármilyen előre nem látható állapota, amely bizonyos időre síkosságot idéz elő, és ezzel csökkenti a járművek útfelülethez való tapadását;
c) „állat, ember, akadály, törmelék az úton”: bármilyen helyzet, melyben törmelék, állatok, akadályok vagy emberek találhatók az úton olyan területen, ahol a jelenlétükre nem lehet számítani, és kikerülésük érdekében vészhelyzeti manőverre lehet szükség;
d) „biztosítás nélküli baleseti helyszín”: olyan baleset helyszíne, amelyet az illetékes hatóság még nem biztosított;
e) „átmeneti közúti munkálatok”: tmeneti ideig tartó, a közúton vagy a közút mentén folytatott munkálatok, melyek a munkálatok rövid időtartama miatt csak korlátozott mértékben vannak jelölve;
f) „csökkent látótávolság”: a járművezetők látótávolságát csökkentő körülmény miatt megváltozott látási viszonyok, amelyek befolyásolhatják a biztonságos vezetést;
g) „menetiránnyal szemben közlekedő járművezető”: osztott útpálya nem megfelelő oldalán, a menetiránnyal szemben haladó jármű;
h) „jelöletlen útlezárás”: bármilyen részleges vagy teljes útlezárás, amely nincs megfelelő módon biztosítva és jelzésekkel ellátva;
i) „rendkívüli időjárási körülmények”: szokatlan, szélsőséges vagy az évszaknak nem megfelelő időjárási körülmények, amelyek befolyásolhatják a biztonságos vezetést;
j) „a közúti biztonsággal kapcsolatos, minimális általános forgalmi információk felhasználója”: olyan jogi vagy természetes személy, aki részt vesz a közúti biztonsággal kapcsolatos, minimális általános forgalmi információk szolgáltatásának biztosításában, például: köz- és magánszektorbeli közútkezelők, forgalomirányítók, szolgáltatók, forgalmi információk közlésével foglalkozó műsorszolgáltatók;
k) „végfelhasználó”: a közúti biztonsággal kapcsolatos, minimális általános forgalmi információs szolgáltatást igénybe vevő gépjárművezető;
l) „közúti biztonsággal kapcsolatos, minimális általános információk szolgáltatása”: valós idejű forgalmi információs szolgáltatás, amely a közúti biztonsággal kapcsolatos tartalom elfogadott minimumát biztosítja, és amely a lehető legtöbb végfelhasználó által a lehető legkevesebb erőfeszítéssel érhető el;
m) „közúti biztonsággal kapcsolatos forgalmi adatok”: a közúti biztonsággal kapcsolatos, minimális általános forgalmi információk szolgáltatásának biztosításához szükséges, köz- vagy magánszektorbeli forrástól származó adatok;
n) „közúti biztonsággal kapcsolatos, minimális általános forgalmi információk”: szerzett, összesített vagy feldolgozott, közúti biztonsággal kapcsolatos forgalmi adatok, amelyeket a köz- és/vagy magánszektorbeli közútkezelők és/vagy szolgáltatók bocsátanak a végfelhasználók rendelkezésére valamely átviteli csatornán keresztül;
o) „hozzáférési pont”: digitális hozzáférési pont, ahol a közúti biztonsággal kapcsolatos, minimális általános forgalmi információk létrehozásához szükséges közúti biztonsággal kapcsolatos forgalmi adatok gyűjtése, formázása, és cserére, illetve további felhasználásra való rendelkezésre bocsátása zajlik;
p) „térítésmentes”: a közúti biztonsággal kapcsolatos, minimális általános forgalmi információk szolgáltatásának a felhasználás helyén való, többletköltség nélküli biztosítása a végfelhasználó számára.
3. cikk
A közúti biztonsággal kapcsolatos események és körülmények felsorolása
A közúti biztonsággal kapcsolatos, minimális általános forgalmi információk szolgáltatása által lefedett eseményeknek vagy körülményeknek az alábbi kategóriák közül legalább egyet tartalmazniuk kell:
a)
időszakosan síkos útfelület;
b)
állat, ember, akadály, törmelék az úton;
c)
biztosítás nélküli baleseti helyszín;
d)
átmeneti közúti munkálatok;
e)
csökkent látótávolság;
f)
menetiránnyal szemben közlekedő járművezető;
g)
jelöletlen útlezárás;
h)
rendkívüli időjárási körülmények;
4. cikk
Az információk tartalma
(1) A közúti biztonsággal kapcsolatos eseményekről vagy körülményekről biztosított információknak a következő elemeket kell tartalmazniuk:
a)
az esemény vagy a körülmény helyszíne;
b)
az esemény vagy a körülmény 3. cikk szerinti kategóriája, és lehetőség szerint rövid leírása;
c)
lehetőség szerint az ajánlott gépjármű-vezetői magatartásra vonatkozó tanács.
(2) Amennyiben az esemény véget ér vagy a körülmény nem áll fenn többé, az információt vissza kell vonni, illetve amennyiben változás áll be az esemény vagy a körülmény vonatkozásában, az információt módosítani kell.
5. cikk
Az információs szolgáltatás biztosítása
(1) A tagállamoknak meg kell határozniuk a transzeurópai közúti hálózat azon szakaszait, ahol a forgalmi és biztonsági adottságok szükségessé teszik a közúti biztonsággal kapcsolatos, minimális általános információk szolgáltatásának bevezetését.
A tagállamok értesítik a Bizottságot a kijelölt útszakaszokról.
(2) Az információs szolgáltatást a 6-8. cikkekben meghatározott előírásoknak megfelelően kell biztosítani.
6. cikk
Az események és körülmények észlelése és az adatgyűjtés
A köz- és magánszektorbeli közútkezelők és/vagy szolgáltatók kizárólag az információs szolgáltatás biztosítása céljából létrehoznak vagy alkalmaznak egy, az események észlelésére és a körülmények azonosítására alkalmas eszközt a közúti biztonsággal kapcsolatos lényeges adatok összegyűjtése érdekében.
Az eszközöket a nemzeti jog előírásainak és szabályainak megfelelően kell alkalmazni.
7. cikk
Az adatok elérése, cseréje és újbóli felhasználása
(1) A köz- és/vagy magánszektorbeli közútkezelők és/vagy szolgáltatók megosztják és kicserélik egymás közt a 6. cikknek megfelelően összegyűjtött adatokat. Ezen cél érdekében elérhetővé kell tenniük az adatokat egy hozzáférési ponton keresztül, a DATEX II (CEN/TS 16157) szerinti, vagy azzal teljes mértékben kompatibilis és kölcsönösen átjárható, gépi olvasásra alkalmas formátumban.
(2) A tagállamoknak nemzeti hozzáférési pontot kell működtetniük az (1) bekezdésben szereplő adatok számára, amely összefogja a tagállam területén működő köz- és/vagy magánszektorbeli közútkezelők és/vagy szolgáltatók által létrehozott hozzáférési pontokat.
(3) Ezen adatoknak a közúti biztonsággal kapcsolatos, minimális általános forgalmi információk bármely használója számára elérhetőnek kell lenniük csere vagy újbóli felhasználás céljából:
a)
azonos feltételekkel, megkülönböztetés nélkül;
b)
az egész Unió területén, függetlenül attól, hogy a szolgáltatást melyik tagállamban nyújtják;
c)
összhangban a 2003/98/EK irányelvben meghatározott hozzáférési jogokkal és eljárásokkal;
d)
az információs szolgáltatás megfelelő időben való biztosítását lehetővé tevő időkeretben;
e)
a nemzeti hozzáférési ponton keresztül.
(4) A köz- és a magánszektorbeli közútkezelők és szolgáltatók biztosítják, hogy hozzáférési pontjaikon keresztül idejében frissített és minőségileg megfelelő adatok legyenek elérhetők.
8. cikk
Az információk terjesztése
(1) A közszektorbeli közútkezelők, szolgáltatók és forgalmi információk közlésével foglalkozó műsorszolgáltatók kötelesek a közúti biztonsággal kapcsolatos, minimális általános forgalmi információkat minden egyéb, a közúti biztonsággal nem kapcsolatos forgalmi információt megelőzően biztosítani a végfelhasználók számára.
(2) Az információs szolgáltatást az alábbi feltételeknek megfelelően kell biztosítani:
a)
a szolgáltatásnak a lehető legtöbb, a 3. cikkben meghatározott esemény vagy körülmény által érintett végfelhasználóhoz el kell jutnia;
b)
a köz- és/vagy magánszektorbeli közútkezelőknek és/vagy szolgáltatóknak és/vagy forgalmi információk közlésével foglalkozó műsorszolgáltatóknak, amennyiben lehetséges, a végfelhasználók számára térítésmentesen kell biztosítaniuk a szolgáltatást.
(3) A köz- és magánszektorbeli közútkezelőknek és szolgáltatóknak együtt kell működniük annak érdekében, hogy az információtartalmat egységes módon bocsássák a végfelhasználók rendelkezésére.
A végfelhasználókat tájékoztatni kell az információs szolgáltatás működéséről és az általa lefedett területről.
9. cikk
A követelményeknek való megfelelés értékelése
(1) A tagállamoknak létre kell hozniuk egy pártatlan és független nemzeti szervet, melynek feladata annak értékelése, hogy a köz- és magánszektorbeli közútkezelők, szolgáltatók és forgalmi információk közlésével foglalkozó műsorszolgáltatók teljesítik-e a 3-8. cikkben meghatározott követelményeket. Két vagy több tagállam közös szervet is létrehozhat a követelményeknek való megfelelésnek az adott tagállamok területén való értékelésére.
A tagállamok tájékozatják a Bizottságot a nemzeti szervek létrejöttéről.
(2) A köz- és magánszektorbeli közútkezelők, szolgáltatók és forgalmi információk közlésével foglalkozó műsorszolgáltatók kötelesek tájékoztatni a kijelölt nemzeti szervet azonosító adataikról, az általuk biztosított szolgáltatásról, valamint be kell nyújtaniuk egy nyilatkozatot a 3-8. cikkek követelményeinek való megfelelésről.
A nyilatkozatnak az alábbi elemeket kell tartalmaznia, az adott esetnek megfelelően:
a)
az információs szolgáltatás körébe tartozó közúti biztonsággal kapcsolatos kategóriák és a közúti hálózatnak a szolgáltatás által lefedett szakaszai;
b)
tájékoztatás a közúti biztonsággal kapcsolatos adatokhoz szükséges hozzáférési pontokról és azok használati feltételeiről;
c)
a hozzáférési ponton keresztül elérhető közúti biztonsággal kapcsolatos forgalmi adatok formátuma;
d)
az információs szolgáltatás végfelhasználókhoz való eljuttatásának módja.
Amennyiben a szolgáltatás biztosításának módjában bármilyen változás történik, a köz- és magánszektorbeli közútkezelők, szolgáltatók és forgalmi információk közlésével foglalkozó műsorszolgáltatók kötelesek haladéktalanul módosítani a megfelelőségi nyilatkozatukat.
(3) A kijelölt nemzeti szervek véletlenszerűen ellenőrzik a nyilatkozatok helyességét bizonyos számú köz- és magánszektorbeli közútkezelő, szolgáltató és forgalmi információk közlésével foglalkozó műsorszolgáltató esetében, amelyeknek igazolást kell benyújtaniuk a 3-8. cikkben foglalt követelményeknek való megfelelés bizonyítékául.
A nemzeti hatóságok számára a kijelölt nemzeti szervek minden évben jelentést készítenek a benyújtott nyilatkozatokról és a véletlenszerű ellenőrzések eredményéről.
10. cikk
A végrehajtás nyomon követése
(1) A tagállamoknak legkésőbb e rendelet hatálybalépésétől számított 12 hónapon belül közölniük kell a Bizottsággal:
a)
a 3-8. cikkekben szereplő követelményeknek való megfelelés értékelése céljából kijelölt nemzeti szerv adatait;
b)
a meglévő vagy tervezett nemzeti hozzáférési pont leírását.
(2) A tagállamoknak legkésőbb e rendelet hatálybalépésétől számított 12 hónapot követően és a rákövetkező minden naptári évben közölniük kell a Bizottsággal:
a)
az információs szolgáltatás megvalósításának állását, beleértve azokat a kritériumokat, melyek alapján meghatározható a szolgáltatás minősége, valamint a minőség-ellenőrzésre használt eszközöket;
b)
a 3-8. cikkek követelményeinek való megfelelés értékelésének eredményeit;
c)
adott esetben a nemzeti hozzáférési ponton végrehajtott változtatások leírását.
11. cikk
Hatálybalépés és alkalmazás
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ezt a rendeletet 2013. október 1-jétől kell alkalmazni. A hatálybalépés időpontjában már meglévő információs szolgáltatásokra azonban 2015. október 1-jétől alkalmazandó.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2013. május 15-én.