PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/110
ze dne 26. ledna 2015
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých svařovaných trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli pocházejících z Běloruska, Čínské lidové republiky a Ruska a o zastavení řízení týkajícího se dovozu některých svařovaných trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli pocházejících z Ukrajiny na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4, čl. 11 odst. 2 a 5 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „předchozí šetření“) uložila nařízením (ES) č. 1256/2008 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz některých svařovaných trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli v současnosti kódů KN ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 a ex 7306 30 77 pocházejících z Běloruska, Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“), Ruska, Thajska a Ukrajiny (dále jen „konečná antidumpingová opatření“). Opatření měla formu valorického (ad valorem) cla v rozsahu mezi 10,1 % a 90,6 %.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(2)
Na základě zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (3) platných konečných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 18. září 2013 žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podal Výbor na obranu výrobního odvětví Evropské unie vyrábějícího svařované ocelové trubky (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby svařovaných trubek a dutých profilů v Unii.
(3)
Žádost byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti platných opatření by pravděpodobně vedlo k pokračování nebo obnovení dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(4)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 19. prosince 2013 oznámila zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (4) (dále jen „oznámení o zahájení“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
4. Šetření
4.1. Období přezkumného šetření a posuzované období
(5)
Šetření o pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2012 do 30. září 2013 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2010 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
4.2. Strany dotčené řízením
(6)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele a další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v Bělorusku, ČLR, Rusku a na Ukrajině (dále jen „dotčené země“), dovozce, kteří nejsou ve spojení, uživatele, o nichž je známo, že se jich šetření týká, a zástupce dotčených zemí. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost písemně vyjádřit své stanovisko k situaci a požádat o slyšení ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení.
(7)
Všechny zúčastněné strany, které o něj požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
4.2.1. Výběr vzorku vyvážejících výrobců
(8)
Vzhledem ke zjevně velkému počtu vyvážejících výrobců v ČLR, Rusku a na Ukrajině se v oznámení o zahájení předpokládal výběr vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se do 15 dnů ode dne zahájení přezkumu Komisi přihlásily a poskytly informace požadované v oznámení o zahájení.
(9)
Komise ve stanovené lhůtě neobdržela žádné informace pro výběr vzorku od vyvážejících výrobců z ČLR. Informace pro výběr vzorku Komise obdržela od jednoho vyvážejícího výrobce z Ukrajiny. Od vyvážejících výrobců z Ruska obdržela tři odpovědi. Komise z tohoto důvodu nepovažovala výběr vzorku vyvážejících výrobců za nutný.
4.2.2. Výběr vzorku dovozců a výrobců v Unii
(10)
Vzhledem ke zjevně velkému počtu dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v souladu s článkem 17 základního nařízení v oznámení o zahájení předpokládal výběr vzorku. Aby Komise mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se do 15 dnů ode dne zahájení přezkumu Komisi přihlásily a poskytly informace požadované v oznámení o zahájení. Protože od dovozců, kteří nejsou ve spojení, Komise žádné informace neobdržela, nebyl u nich proveden výběr vzorku.
(11)
Vzhledem k velkému počtu výrobců v Unii, kterých se toto řízení týká, bylo v oznámení o zahájení oznámeno, že Komise v souladu s článkem 17 základního nařízení předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii za účelem stanovení újmy. Při tomto předběžném výběru byly použity informace, které měla Komise k dispozici ve fázi zahájení řízení a které se zakládaly na objemu prodeje výrobců, objemu výroby a zeměpisné poloze v Unii. Vzorek odpovídal největšímu reprezentativnímu objemu výroby a prodeje, který bylo možné během doby, jež byla k dispozici, náležitě prošetřit, a představoval 52 % celkové výroby výrobního odvětví Unie a prodeje odběratelům v EU, kteří nejsou ve spojení. Vzorek byl reprezentativní, také pokud jde o zeměpisnou polohu společností, neboť zahrnoval čtyři různé členské státy. S výrobci v EU proběhla konzultace ohledně navrženého vzorku v den zveřejnění oznámení o zahájení. Protože se nepřihlásili další výrobci a protože ke vzorku nebyly obdrženy připomínky, byl navržený vzorek schválen.
(12)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné ke stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu, pravděpodobnosti pokračování či obnovení újmy a ke stanovení zájmu Unie. Za tímto účelem Komise rozeslala dotazníky vyvážejícím výrobcům a výrobcům v Unii vybraným do vzorku. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
výrobci v Unii:
-
Arcelor Mittal Karviná, Česká republika,
-
Arcelor Mittal Krakov, Polsko,
-
Arvedi Tubi Acciaio s.p.A, Cremona, Itálie,
-
Tata Steel UK Limited, Corby, Spojené království;
b)
vyvážející výrobce v Bělorusku:
-
Mogilev Metallurgical Works, Mogilev, Bělorusko;
c)
obchodník, jenž je ve spojení s vyvážejícím výrobcem na Ukrajině:
-
Interpipe Europe SA, Lugano, Švýcarsko;
d)
výrobce v Rusku:
-
Pervouralsk New Pipe Plant, Pervouralsk, Rusko;
e)
výrobce ve srovnatelné zemi:
-
Robor Ltd. Johannesburg, Jihoafrická republika.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(13)
Dotčeným výrobkem jsou svařované trubky a duté profily ze železa nebo nelegované oceli, kruhového průřezu a o vnějším průměru nepřevyšujícím 168,3 mm, v současnosti kódů KN ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 a ex 7306 30 77, pocházející z Běloruska, ČLR, Ruska a Ukrajiny, s výjimkou potrubních trubek používaných pro ropovody a plynovody, pažnic a trubek používaných při vrtné těžbě ropy nebo plynu nebo přesně kalibrovaných trubek a trubek a dutých profilů s připojeným příslušenstvím vhodných pro vedení plynů či kapalin používaných v civilních letadlech.
(14)
Šetřením bylo prokázáno, že různé druhy dotčeného výrobku mají stejné základní fyzické, chemické a technické vlastnosti a používají se v podstatě ke stejným účelům.
2. Obdobný výrobek
(15)
U svařovaných trubek a dutých profilů vyráběných a prodávaných v Unii výrobním odvětvím Unie a u svařovaných trubek a dutých profilů vyráběných a prodávaných v dotčených zemích a ve srovnatelné zemi byly zjištěny v podstatě stejné fyzické, chemické a technické vlastnosti a stejná základní použití jako u svařovaných trubek a dutých profilů vyráběných v dotčených zemích a prodávaných na vývoz do Unie. Proto jsou považovány za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
(16)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda je pravděpodobné, že by došlo k pokračování nebo obnovení dumpingu ze strany čtyř dotčených zemí, pokud by stávající opatření pozbyla platnosti.
(17)
Všechny čtyři dotčené země, kterých se šetření týkala, vyvezly během období přezkumného šetření dotčený výrobek v zanedbatelném množství. Není proto pravděpodobné, že by dumping v případě těchto čtyř zemí, kterých se šetření týkala, pokračoval. Posuzování se tedy omezilo na pravděpodobnost obnovení dumpingu na základě vývozních cen do jiných třetích zemí. Stejně jako u předchozího šetření nebyl na vývoz do Běloruska za tímto účelem brán zřetel.
ZEMĚ BEZ TRŽNÍHO HOSPODÁŘSTVÍ
1. Srovnatelná země
(18)
Podle ustanovení čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení Bělorusko a ČLR nejsou považovány za země s tržním hospodářstvím. V předchozím šetření se pro účely určení běžné hodnoty jako srovnatelná země použily USA. V oznámení o zahájení se na návrh žadatele předpokládalo, že se jako srovnatelná země v tomto přezkumu před pozbytím platnosti použijí také USA.
(19)
Komise však obdržela připomínky od společnosti Mogilev a od běloruských orgánů. Od zúčastněných stran v ČLR neobdržela žádné připomínky.
(20)
Běloruské zúčastněné strany namítly, že USA nejsou vhodnou volbou srovnatelné země z důvodu údajných vazeb mezi jediným americkým spolupracujícím výrobcem a výrobním odvětvím Unie.
(21)
Běloruské strany místo toho jako srovnatelnou zemi navrhly Rusko, neboť ruský ocelářský průmysl má údajně vzhledem ke společným vazbám na bývalý Sovětský svaz podobný charakter jako běloruský ocelářský průmysl.
(22)
Šetřením však bylo zjištěno, že ve výrobních nákladech jediného spolupracujícího výrobce v Rusku se nepřiměřeně odrážela hodnota zemního plynu (viz 69. bod odůvodnění níže). Kromě toho nebyla dostatečná ani spolupráce ze strany tohoto ruského výrobce (viz 61. bod odůvodnění níže). Rusko proto nebylo možné považovat za vhodnou volbu.
(23)
Komise určila také další třetí země vyvážející dotčený výrobek do Unie. Komise kontaktovala výrobce ve 14 zemích, které jsou známé výrobou oceli. Mezi tyto země patří například Bosna a Hercegovina, Brazílie, Bývalá jugoslávská republika Makedonie, Srbsko, Jihoafrická republika, Jižní Korea a Tchaj-wan.
(24)
Komise během šetření nezaznamenala žádnou spolupráci na straně amerických výrobců. Nicméně obdržela vyplněné dotazníky od výrobců z Bývalé jugoslávské republiky Makedonie a z Jihoafrické republiky. Vzhledem k významnému objemu domácího prodeje výrobce v Jihoafrické republice Komise rozhodla, že Jihoafrická republika bude nejvhodnější volbou.
BĚLORUSKO
1. Předběžná poznámka
(25)
Při šetření spolupracoval největší známý výrobce v Bělorusku OJSC Mogilev Metallurgical Works (dále jen „společnost Mogilev“). Společnost Mogilev však v průběhu období přezkumného šetření dotčený výrobek do Unie nevyvážela. Informace o pravděpodobných vývozních cenách do Unie proto vycházely z vývozních cen do jiných třetích zemí, jak je uvedeno níže ve 27. bodě odůvodnění.
2. Pravděpodobnost dumpingu v průběhu období přezkumného šetření
2.1. Stanovení běžné hodnoty
(26)
Běžná hodnota pro Bělorusko byla u obdobného výrobku stanovena podle jednotlivých typů výrobku na základě domácích prodejních cen odběratelům v Jihoafrické republice (srovnatelná země), kteří nejsou ve spojení, v běžném obchodním styku. Pokud se určitý typ obdobného výrobku neprodával v běžném obchodním styku nebo se na domácím trhu v Jihoafrické republice neprodal v reprezentativním množství, stanovila Komise běžnou hodnotu tak, že k výrobním nákladům obdobného výrobku připočítala prodejní, správní a režijní náklady a zisk.
2.2. Stanovení pravděpodobné vývozní ceny
(27)
V průběhu období přezkumného šetření společnost Mogilev dotčený výrobek do Unie nevyvážela. Pravděpodobná vývozní cena byla proto určena na základě prodejních cen v jiných třetích zemích.
2.3. Srovnání
(28)
Srovnání běžné hodnoty a pravděpodobné vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu. Pro zajištění spravedlivého srovnání bylo v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům, které ovlivňují srovnatelnost cen.
(29)
V oprávněných případech byly provedeny úpravy týkající se rozdílů v nákladech na dopravu, rabatech, slevách a obchodní úrovni.
2.4. Pravděpodobnost dumpingu v průběhu období přezkumného šetření
(30)
Na základě výše uvedeného bylo pravděpodobné rozpětí dumpingu ve smyslu čl. 11 odst. 2 základního nařízení stanoveno ve výši 28,4 %.
3. Vývoj vývozu v případě zrušení opatření
3.1. Výrobní kapacita vyvážejících výrobců
(31)
Výrobní linky společnosti Mogilev byly používány jak na výrobu svařovaných trubek a dutých profilů, tak na výrobu dutých profilů (výroba těchto dvou výrobků se liší pouze v nepatrné části výrobního procesu). Společnost Mogilev vyráběla významné množství dutých profilů a vyvážela je mimo jiné i do Unie, neboť na tyto výrobky se v Unii nevztahují platná antidumpingová cla. Kromě toho společnost Mogilev vyráběla svařované trubky o vnějším průměru přesahujícím 168,3 mm (dále jen „velké trubky“), které v Unii rovněž nepodléhají antidumpingovým clům.
(32)
Vzhledem k současnému sortimentu se nevyužitá kapacita společnosti Mogilev odhaduje na přibližně 20 000 tun nebo přibližně 5 % spotřeby Unie.
(33)
Proto existuje riziko, že v případě zrušení opatření společnost Mogilev prodá na trh Unie velké množství svařovaných trubek za dumpingové ceny.
(34)
Po zveřejnění výsledků šetření však společnost Mogilev namítla, že výrobu zpomaluje provádění hydraulických zkoušek, a proto je její skutečná volná kapacita výrazně nižší. Nicméně hydraulické zkoušky představují jen méně významnou část celého výrobního procesu dotčeného výrobku, takže problém tohoto kapacitního omezení lze poměrně snadno vyřešit. Návrh na stanovení volné kapacity závodu s ohledem na kapacitu omezení hydraulického testovacího zařízení proto nebylo možné přijmout.
3.2. Přesun výroby od jiných výrobků vyráběných ve stejném zařízení
(35)
Jak je uvedeno výše ve 31. bodě odůvodnění, pro společnost Mogilev je v současné době lukrativnější vyrábět duté profily, které nepodléhají antidumpingovým clům, než svařované trubky, na něž se v Unii antidumpingová cla vztahují. V období přezkumného šetření byla výroba skutečně výrazně zaměřena na výrobky, které v Unii nepodléhají antidumpingovým clům, což se týkalo převážné většiny vyráběných výrobků. Pokud by opatření vztahující se ke svařovaným trubkám pozbyla platnosti, je možné očekávat, že společnost Mogilev bude vyrábět vyváženější produktové portfolio a z výroby výrobků, na které se tato opatření v současné době nevztahují, přejde k výrobě svařovaných trubek.
(36)
Z toho důvodu existuje značné riziko, že pokud dojde ke zrušení opatření, společnost Mogilev alespoň částečně přejde z výroby výrobků, které v současné době nepodléhají antidumpingovým clům, k výrobě svařovaných trubek pro trh Unie za dumpingové ceny.
(37)
Po zveřejnění výsledků šetření společnost Mogilev tvrdila, že přechod z výroby současného sortimentu, tedy dutých profilů, k výrobě svařovaných trubek a dutých profilů by nebyl okamžitý vzhledem k tomu, že duté profily již řadu let prodává ve výrazně větším poměru než svařované trubky a duté profily, a že nemá důvod tuto praxi měnit.
(38)
V této souvislosti je vhodné poznamenat, že EU je pro společnost Mogilev největším trhem pro odbyt dutých profilů a že v současné době společnost Mogilev svařované trubky ani duté profily na trh Unie neprodává. Společnost Mogilev však neposkytla žádné důkazy o tom, že by se poměr prodeje do EU mezi jednotlivými výrobky v případě zrušení opatření nezměnil. Z toho důvodu se nic nemění na závěru, že v případě zrušení opatření bude společnost Mogilev pravděpodobně vyrábět vyváženější produktové portfolio a z výroby dutých profilů alespoň částečně přejde k výrobě svařovaných trubek a dutých profilů pro trh Unie.
3.3. Atraktivita trhu Unie
(39)
Jak je uvedeno výše ve 27. bodě odůvodnění, Bělorusko v období přezkumného šetření do Unie dotčený výrobek nevyváželo. Pokud by došlo ke zrušení opatření, pravděpodobnost rizika přesměrování obchodu na trh Unie by se proto musela zakládat na následujících skutečnostech:
-
převažující prodejní ceny na ostatních vývozních trzích;
-
převažující ceny na trhu Unie - ceny výrobního odvětví Unie i dalších zdrojů dovozu - a
-
skutečnost, zda a případně v jakém množství společnost Mogilev prodává výrobky, které nepodléhají antidumpingovým clům.
(40)
Při porovnání průměrné prodejní ceny společnosti Mogilev v ostatních zemích s cenami na trhu Unie je patrná značná úroveň cenového podbízení. Při porovnání s průměrnou prodejní cenou výrobního odvětví Unie se úroveň cenového podbízení pohybuje v rozmezí 30 % až 50 %. Ceny společnosti Mogilev jsou rovněž nižší než ceny ostatních zdrojů dovozu na trh Unie, jako je například Indie a Turecko.
(41)
Pravděpodobnost atraktivity trhu Unie je podpořena i tím, že společnost Mogilev již má prodejní kanály, které jsou v současné době používány k prodeji jiných výrobků, avšak v případě zrušení opatření mohou být využívány i k prodeji dotčeného výrobku.
(42)
S ohledem na výše uvedené došla Komise k závěru, že v případě zrušení opatření existuje značné riziko přesměrování vývozu na trh Unie za dumpingové ceny, neboť trh Unie je z hlediska cen výrazně atraktivnější.
(43)
Po zveřejnění výsledků šetření společnost Mogilev uvedla, že nebylo řádně vzato v úvahu výrazné zvýšení jejího prodeje svařovaných trubek a dutých profilů na domácím a ruském trhu během posuzovaného období. V této souvislosti je třeba poznamenat, že zvýšení objemu prodeje na těchto trzích bylo během šetření potvrzeno. Po zveřejnění výsledků šetření společnost Mogilev ve svých komentářích rovněž potvrdila, že svařované trubky a duté profily jsou prodávány za ceny nižší než převládající tržní ceny na trhu EU. Skutečnost, že se objem prodeje těchto výrobků postupně zvyšuje na domácím i ruském trhu tedy neznamená, že by riziko přesměrování prodeje na trh Unie z důvodu atraktivnějších cen EU bylo omezeno nebo odstraněno. Tvrzení společnosti Mogilev se proto zamítá.
4. Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(44)
Vzhledem k dostupné volné kapacitě v Bělorusku, k riziku přesunu výroby od jiných výrobků na dotčený výrobek a k atraktivní cenové úrovni na trhu Unie lze konstatovat, že pokud by platná opatření pozbyla platnosti, existuje riziko zvýšení dumpingového vývozu dotčeného výrobku z Běloruska.
ČLR
1. Předběžné poznámky
(45)
Jak je uvedeno výše v 9. bodě odůvodnění, Komise neobdržela žádnou odpověď z ČLR. Proto vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany vyvážejících výrobců v ČLR vychází celková analýza, včetně výpočtu výše dumpingu, z dostupných údajů podle článku 18 základního nařízení. Čínské orgány byly informovány o záměru Komise postupovat podle článku 18 základního nařízení a založit svá zjištění na dostupných údajích.
(46)
Pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu byla proto použita žádost o přezkum před pozbytím platnosti v kombinaci s dalšími zdroji informací, například se statistikou obchodu týkající se dovozu a vývozu (Eurostat a čínské údaje o vývozu) a Metal Bulletin.
(47)
Nedostatek spolupráce ovlivnil srovnání běžné hodnoty s vývozní cenou různých typů výrobku. Považovalo se za vhodné stanovit běžnou hodnotu i vývozní cenu obecně, a to na základě průměrných hodnot, v souladu s článkem 18 základního nařízení.
2. Pravděpodobnost dumpingu v průběhu období přezkumného šetření
2.1. Stanovení běžné hodnoty
(48)
Běžná hodnota pro ČLR byla stanovena na základě průměrné prodejní ceny na domácím trhu odběratelům v Jihoafrické republice (srovnatelná země), kteří nejsou ve spojení v běžném obchodním styku.
2.2. Stanovení pravděpodobné vývozní ceny
(49)
Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínských vyvážejících výrobců musely vývozní ceny v souladu s článkem 18 základního nařízení vycházet z dostupných údajů.
(50)
Komise nejdříve analyzovala statistiky Eurostatu. Dovážené množství výrobku dováženého z ČLR však bylo velice omezené a jeho cena proto nemohla být považována za reprezentativní. Z toho důvodu byla pravděpodobná dovozní cena určena na základě čínských obchodních statistik vývozu do třetích zemí.
2.3. Srovnání
(51)
Srovnání běžné hodnoty a pravděpodobné vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu. Pro zajištění spravedlivého srovnání bylo v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům, které ovlivňují srovnatelnost cen.
(52)
V oprávněných případech byly provedeny úpravy týkající se rozdílů v nákladech na dopravu, nákladech na pojištění, DPH bez nároku na odpočet, ve vývozních nákladech, rabatech a slevách.
2.4. Pravděpodobnost dumpingu v průběhu období přezkumného šetření
(53)
Na základě výše uvedeného bylo pravděpodobné rozpětí dumpingu ve smyslu čl. 11 odst. 2 základního nařízení stanoveno ve výši 39,3 %.
3. Vývoj vývozu v případě zrušení opatření
3.1. Výrobní kapacita vyvážejících výrobců
(54)
Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínských vyvážejících výrobců byly použity tyto zdroje:
-
informace poskytnuté žadatelem
-
dostupné publikace (například „Metal Bulletin“)
-
informace z předchozích šetření
(55)
Odvětví výroby svařovaných trubek v Číně je známé jako jednoznačně největší na světě. Podle údajů Metal Bulletin se v roce 2012 roční produkce svařovaných trubek pohybovala okolo 35 milionů tun. Žadatel odhadoval, že výrobní kapacita svařovaných trubek v ČLR výrazně přesahuje 45 milionů tun ročně. Celková volná kapacita by tak přesáhla 10 milionů tun, což představuje 25násobek celkové zjevné spotřeby svařovaných trubek v EU.
(56)
Proto existuje značné riziko, že v případě zrušení opatření by čínští vyvážející výrobci prodali významné množství svařovaných trubek na trh Unie za dumpingové ceny.
3.2. Atraktivita trhu Unie
(57)
Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínských vyvážejících výrobců zjištění vycházejí z dostupných údajů. Riziko přesměrování obchodu na trh Unie v případě zrušení opatření v této souvislosti vychází z veřejně dostupných zdrojů.
(58)
Podle veřejně dostupných zdrojů, jako je například Metal Bulletin, je čínská cenová úroveň výrazně pod průměrnou prodejní cenou výrobního odvětví Unie, která činí 848 EUR/t, a pod průměrnými dovozními cenami hlavních vývozních zemí, jako například Indie a Turecko, do Unie. Ve srovnání s průměrnou prodejní cenou výrobního odvětví Unie se úroveň cenového podbízení pohybuje mezi 30 % a 50 %. To jednoznačně dokazuje atraktivitu trhu Unie a konkurenceschopnost čínských cen v případě zrušení opatření.
(59)
S ohledem na výše uvedené Komise dospěla k závěru, že z důvodu podstatného cenového rozdílu zmíněného výše by v případě zrušení opatření existovalo značné riziko přesměrování obchodu z třetích zemí s nízkými cenami k lukrativnějšímu trhu Unie.
4. Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(60)
Vzhledem k dostupné volné kapacitě v ČLR a atraktivní cenové úrovni na trhu Unie lze konstatovat, že pokud by došlo ke zrušení platných opatření, existuje riziko značného zvýšení čínského dumpingového vývozu dotčeného výrobku.
ZEMĚ S TRŽNÍM HOSPODÁŘSTVÍM
RUSKO
1. Předběžné poznámky
(61)
Dva ruští vyvážející výrobci představující přibližně 75 % ruské výroby, kteří odevzdali dotazník pro výběr vzorku, později Komisi informovali o tom, že dotazník vyvážejícího výrobce vyplňovat nechtěli. Pouze jeden malý výrobce, jenž nevyváží do Unie a do ostatních zemí vyváží jen nevýznamné množství, při šetření spolupracoval, vyplnil dotazník a souhlasil s inspekcí na místě. Vzhledem k naprosto nedostatečné spolupráci ze strany vyvážejících výrobců v Rusku vychází celková analýza, včetně výpočtu výše dumpingu, z dostupných údajů, v souladu s článkem 18 základního nařízení. O záměru Komise postupovat podle článku 18 základního nařízení a založit svá zjištění na dostupných údajích byli informování ruští vyvážející výrobci, kteří nespolupracovali, i ruské orgány.
(62)
Pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu byla proto použita žádost o přezkum před pozbytím platnosti v kombinaci s dalšími zdroji informací, například se statistikami obchodu týkajícími se dovozu, které vypracoval Eurostat, s ruskými vývozními statistikami a údaji z Metal Bulletin.
(63)
Naprostý nedostatek spolupráce ovlivnil srovnání běžné hodnoty s vývozní cenou různých typů výrobku. Považovalo se za vhodné stanovit běžnou hodnotu i vývozní cenu obecně, a to na základě průměrných hodnot, v souladu s článkem 18 základního nařízení.
(64)
Komise zjistila, že statistiky Eurostatu uvádějí, že z Ruska bylo určité množství dotčeného výrobku dovezeno. Toto množství však bylo velice omezené, a proto ceny tohoto dovozu nemohly být považovány za reprezentativní. Informace o pravděpodobných vývozních cenách do Unie tak vycházely z vývozních cen do ostatních třetích zemí, jak je uvedeno níže v 73. bodě odůvodnění.
2. Pravděpodobnost dumpingu v průběhu období přezkumného šetření
2.1. Stanovení běžné hodnoty
(65)
Jak je uvedeno výše v 61. bodě odůvodnění, vzhledem k naprosto nedostatečné spolupráci ze strany vyvážejících výrobců v Rusku byla Komise nucena použít ke stanovení běžné hodnoty dostupné údaje. Za tímto účelem byly použity informace, které poskytl spolupracující ruský výrobce.
(66)
Běžná hodnota byla určena v souladu s čl. 2 odst. 2 první větou základního nařízení. Nejprve bylo stanoveno, zda celkové množství prodeje obdobného výrobku na domácím trhu v průběhu období přezkumného šetření bylo reprezentativní ve srovnání s ruským vývozním prodejem do třetích zemí. Prodej na domácím trhu byl shledán reprezentativním v případě, že objem prodeje obdobného výrobku představoval alespoň 5 % ruského prodeje na vývoz do třetích zemí.
(67)
Poté bylo zkoumáno, zda byl obdobný výrobek prodáván v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. To bylo provedeno stanovením podílu ziskového domácího prodeje dotčeného typu výrobku nezávislým odběratelům.
(68)
Za účelem prověření běžného obchodního styku bylo přihlédnuto k průměrným výrobním nákladům. Pokud jde o výrobní náklady, a zejména o náklady na energii, pokud jde o plyn, bylo zkoumáno, zda ceny plynu placené jediným spolupracujícím vyvážejícím výrobcem přiměřeně odrážejí náklady spojené s výrobou a distribucí plynu.
(69)
Bylo zjištěno, že domácí cena plynu placená vyvážejícími výrobci se pohybovala okolo 30 % vývozní ceny zemního plynu z Ruska. V tomto ohledu všechny dostupné údaje nasvědčují tomu, že domácí ceny plynu v Rusku jsou regulované a výrazně nižší než tržní ceny ruského zemního plynu na neregulovaných vývozních trzích. Jelikož v záznamech vyvážejícího výrobce se náklady na zemní plyn neodrážely přiměřeně, jak požaduje čl. 2 odst. 5 základního nařízení, musely být odpovídajícím způsobem upraveny. Z důvodu neexistence dostatečně reprezentativních nezkreslených cen plynu na ruském domácím trhu bylo považováno za vhodné provést úpravu podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení na základě informací z jiných reprezentativních trhů. Upravená cena byla založena na průměrné ceně ruského plynu při prodeji na vývoz na německo-české hranici (Waidhaus), jež byla upravena s ohledem na místní distribuční náklady. Waidhaus je hlavním centrem prodeje ruského plynu do EU, jež je největším trhem pro ruský plyn a zároveň má ceny přiměřeně odrážející náklady. Lze jej proto považovat za reprezentativní trh ve smyslu čl. 2 odst. 5 základního nařízení.
(70)
Následně Komise pro účely posouzení běžného obchodního styku použila průměrné výrobní náklady po úpravě související s náklady na plyn.
(71)
Vzhledem k tomu, že objem ziskového prodeje představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje, byla běžná hodnota stanovena jako průměrná cena ziskového domácího prodeje během období přezkumného šetření.
2.2. Stanovení pravděpodobné vývozní ceny
(72)
Z důvodu naprosto nedostatečné spolupráce ze strany vyvážejících výrobců v Rusku byla Komise nucena vývozní cenu stanovit na základě dostupných údajů. Informace poskytnuté jediným spolupracujícím ruským výrobcem nemohly být použity, neboť tento výrobce nevyvážel dotčený výrobek do EU a do jiných třetích zemí jej vyvážel pouze v nevýznamném množství.
(73)
Z tohoto důvodu a také vzhledem k tomu, že vývoz z Ruska do Unie dosahoval nevýznamného množství, se pravděpodobná vývozní cena stanovila na základě ruských vývozních statistik s údaji o vývozu do jiných třetích zemí. Vývoz do jiných třetích zemí dosahoval významného množství.
(74)
Vzhledem k tomu, že jediný spolupracující ruský výrobce vyráběl výlučně takzvané „černé trubky“ (což jsou nepozinkované trubky), byly ke stanovení vývozní ceny použity údaje týkající se pouze černých trubek. Podle ruských vývozních statistik zahrnuje převážná většina ruského vývozu i černé trubky.
(75)
Po zveřejnění výsledků šetření jediný spolupracující ruský výrobce tvrdil, že se měly použít jeho vývozní ceny, neboť představují více než 10 % jeho celkového prodeje. Tento prodej však představuje méně než 2 % celkového vývozu uvedeného ruskými vývozními statistikami. Z toho důvodu se nic nemění na závěru, že v důsledku nevýznamného množství vývozu tohoto výrobce není možné jeho vývozní ceny použít.
2.3. Srovnání
(76)
Srovnání běžné hodnoty a pravděpodobné vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu. Pro zajištění spravedlivého srovnání bylo v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům, které ovlivňují srovnatelnost cen.
(77)
V oprávněných případech byly provedeny úpravy týkající se rozdílů v nákladech na dopravu.
2.4. Pravděpodobnost dumpingu v průběhu období přezkumného šetření
(78)
Na základě výše uvedeného bylo pravděpodobné rozpětí dumpingu ve smyslu čl. 11 odst. 2 základního nařízení stanoveno ve výši 38,7 %.
3. Vývoj vývozu v případě zrušení opatření
3.1. Výrobní kapacita vyvážejících výrobců
(79)
Podle odhadu žadatele volná kapacita dotčeného výrobku v Rusku přesahuje celkovou spotřebu na trhu EU. Žadatel při svém odhadu vycházel z informací zveřejněných odborným portálem Metal Expert. Dále žadatel odhadl využití kapacity na 56 %, což bylo potvrzeno informacemi poskytnutými spolupracujícím výrobcem.
(80)
Proto existuje značné riziko, že v případě zrušení opatření by ruští vyvážející výrobci prodávali významné množství svařovaných trubek na trh Unie za dumpingové ceny.
(81)
Po zveřejnění výsledků šetření nespolupracující ruští výrobci uvedení výše v 61. bodě odůvodnění tvrdili, že Komise nezohlednila informace týkající se údajné atraktivity ostatních trhů, jako například ruského trhu, a volné kapacity v Rusku, jež tito výrobci předložili.
(82)
V této souvislosti je vhodné poznamenat, že informace týkající se volné kapacity se vztahují k širšímu sortimentu výrobků, jako jsou například duté profily a trubky velkého průměru. Tyto informace mají proto menší význam než informace poskytnuté žadatelem. Kromě toho i na základě 60 % až 70 % míry využití kapacity uvedené ruskými výrobci by výsledná volná kapacita představovala většinu spotřeby na trhu EU.
(83)
Pokud jde o informace poskytnuté nespolupracujícími ruskými výrobci týkající se údajné atraktivity ostatních trhů jako například ruského trhu, je třeba nejprve poznamenat, že z důvodu nedostatečné spolupráce nebylo možné tyto údaje ověřit. Tyto informace jsou navíc v rozporu s informacemi získanými během šetření, jež jsou uvedeny níže v 84. až 86. bodě odůvodnění, a které vycházejí z úředních ruských statistických údajů o vývozu a nebyly zpochybněny žádným ze dvou nespolupracujících ruských výrobců.
3.2. Atraktivita trhu Unie
(84)
Podle ruských obchodních statistik je průměrná ruská vývozní cena 647 EUR/t, tedy výrazně nižší než průměrná prodejní cena výrobního odvětví Unie ve výši 848 EUR/t a zároveň na stejné úrovni jako průměrné dovozní ceny hlavních vývozních zemí, jako je Indie a Turecko, na trh Unie.
(85)
Podle týchž obchodních statistik je až 33 % veškerého ruského vývozu prodáno do Ázerbájdžánu, jenž je pro Rusko nejdůležitějším vývozním trhem. Prodejní cena do Ázerbájdžánu je 586 EUR/t, tedy podstatně nižší než prodejní cena výrobního odvětví EU, jež činí 848 EUR/t, a dokonce ještě nižší než ceny ostatních hlavních vývozců do Unie, jako je Indie nebo Turecko. Ruský vývoz do Ázerbájdžánu navíc odpovídá přibližně 15 % spotřeby EU. Proto existuje riziko, že v případě zrušení opatření se tento vývoz přesměruje do EU.
(86)
Vzhledem k výše uvedenému Komise dospěla k závěru, že pokud dojde ke zrušení opatření, existuje značné riziko přesměrování obchodu na trh Unie.
4. Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(87)
Vzhledem k dostupné volné kapacitě v Rusku a atraktivní cenové úrovni na trhu Unie lze konstatovat, že pokud by platná opatření pozbyla platnosti, existuje riziko zvýšení ruského dumpingového vývozu dotčeného výrobku do Unie.
(88)
Po zveřejnění výsledků šetření zúčastněné strany tvrdily, že zachování platných opatření v případě Ruska a ukončení platných opatření v případě Ukrajiny (viz níže) představuje diskriminaci vzhledem k tomu, že Rusko má údajně podobnou volnou kapacitu jako Ukrajina.
(89)
Toto tvrzení však nepotvrzují výsledky šetření, při němž byla zjištěna významná volná kapacita v Rusku, jež je schopna pokrýt minimálně většinu spotřeby na trhu EU. Na druhé straně v případě Ukrajiny bylo zjištěno, že dostupná volná kapacita pro vývoz do ostatních zemí je omezená. Z důvodu těchto podstatně rozdílných volných kapacit obou zemí bylo tvrzení o diskriminaci zamítnuto.
UKRAJINA
1. Předběžné poznámky
(90)
Během šetření spolupracoval pouze jediný vyvážející výrobce na Ukrajině - skupina Interpipe. Tento subjekt se podílí na podstatné části ukrajinské výroby a na téměř naprosté většině jinak velice malého ukrajinského vývozu do Unie. Kromě toho jsou na Ukrajině další alespoň čtyři známí výrobci, kteří nespolupracují, avšak jejich vývoz do EU je podle obchodních statistik nevýznamný.
(91)
Vzhledem k tomu, že ukrajinský vývoz do Unie dosahuje jen nevýznamného objemu, byla pravděpodobná vývozní cena stanovena na základě prodejních cen skupiny Interpipe v jiných třetích zemích, jak je uvedeno výše v 17. bodě odůvodnění.
2. Pravděpodobnost dumpingu v průběhu období přezkumného šetření
2.1. Stanovení běžné hodnoty
(92)
Komise nejprve v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení zkoumala, zda je celkový objem domácího prodeje skupiny Interpipe jakožto jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce reprezentativní. Domácí prodej je reprezentativní v případě, že celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu tvořil alespoň 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku na vývoz do jiných třetích zemí během období přezkumného šetření. V tomto ohledu byl proto celkový objem prodeje obdobného výrobku skupiny Interpipe na domácím trhu reprezentativní.
(93)
Komise následně určila typy výrobků prodávané na domácím trhu, které byly shodné nebo srovnatelné s typy výrobků skupiny Interpipe prodávanými na vývoz.
(94)
Komise poté v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení zkoumala, zda je domácí prodej skupiny Interpipe reprezentativní u každého typu výrobku, jenž je shodný nebo srovnatelný s typem výrobku prodávaným na vývoz. Domácí prodej určitého typu výrobku je reprezentativní v případě, že celkový objem domácího prodeje daného typu výrobku nezávislým odběratelům tvořil během období přezkumného šetření alespoň 5 % celkového objemu prodeje shodného nebo srovnatelného typu výrobku na vývoz. Komise stanovila, že u většiny typů výrobku byl domácí prodej v reprezentativním množství.
(95)
Dále Komise stanovila podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu u každého typu výrobku během období přezkumného šetření, aby mohla rozhodnout, zda pro účely výpočtu běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení použije skutečný domácí prodej.
(96)
Běžná hodnota je založena na skutečné ceně jednotlivých typů výrobku na domácím trhu bez ohledu na to, zda jejich prodej je, či není ziskový, pokud:
a)
objem prodeje typu výrobku, prodávaného za čistou prodejní cenu rovnou vypočteným výrobním nákladům nebo přesahující tyto náklady, představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku a
b)
vážená průměrná prodejní cena tohoto typu výrobku se rovná jednotkovým výrobním nákladům nebo je vyšší.
(97)
V takovém případě je běžná hodnota vážený průměr cen veškerého domácího prodeje tohoto typu výrobku během období přezkumného šetření.
(98)
Běžná hodnota je skutečná domácí cena jednotlivých typů výrobku pouze v případě ziskového prodeje daných typů výrobku na domácím trhu během období přezkumného šetření, pokud:
a)
objem ziskového prodeje typu výrobku tvoří nejvýše 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu nebo
b)
vážená průměrná cena tohoto typu výrobku je nižší než jednotkové výrobní náklady.
(99)
Analýza domácího prodeje ukázala, že běžná hodnota byla vypočítána jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje během období přezkumného šetření nebo jako vážený průměr pouze ziskového prodeje podle typu výrobku.
(100)
Pokud neexistoval žádný prodej určitého typu obdobného výrobku v běžném obchodním styku nebo pokud určitý typ výrobku nebyl na domácím trhu prodán v reprezentativním množství, vypočetla Komise běžnou hodnotu v souladu s čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení.
(101)
Běžná hodnota byla vypočtena tak, že se k výrobním nákladům obdobného výrobku skupiny Interpipe během období přezkumného šetření přičetlo následující:
-
prodejní, správní a režijní náklady na domácí prodej obdobného výrobku skupiny Interpipe v běžném obchodním styku během období přezkumného šetření a
-
zisk dosažený skupinou Interpipe z domácího prodeje obdobného výrobku v běžném obchodním styku během období přezkumného šetření;
2.2. Stanovení pravděpodobné vývozní ceny
(102)
Vzhledem k nevýznamnému objemu ukrajinského vývozu do Unie byla pravděpodobná vývozní cena určena na základě prodejních cen skupiny Interpipe do jiných třetích zemí, jak je uvedeno výše v 17. bodě odůvodnění, neboť tento vývoz byl uskutečňován ve významném objemu.
(103)
Veškerý prodej skupiny Interpipe byl uskutečněn přímo s odběrateli ve třetích zemích, kteří nejsou ve spojení. Prodejní cena proto byla určena na základě cen zaplacených nebo splatných těmito nezávislými odběrateli.
2.3. Srovnání
(104)
Srovnání běžné hodnoty a pravděpodobné vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu. Pro zajištění spravedlivého srovnání bylo v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům, které ovlivňují srovnatelnost cen.
(105)
V oprávněných případech byly provedeny úpravy týkající se rozdílů v nákladech na dopravu a nákladech na úvěry.
2.4. Pravděpodobnost dumpingu v průběhu období přezkumného šetření
(106)
Na základě výše uvedeného bylo pravděpodobné rozpětí dumpingu ve smyslu čl. 11 odst. 2 základního nařízení stanoveno ve výši 16 %.
(107)
Po zveřejnění výsledků šetření zúčastněné strany tvrdily, že v případě Ukrajiny Komise zjistila pokračování dumpingu v úrovni 16 %. Toto tvrzení je však neopodstatněné a zdá se, že se jedná o nedorozumění. Ve skutečnosti je v 17. bodě odůvodnění výše uvedeno, že všechny země včetně Ukrajiny vyvážely dotčený výrobek v období přezkumného šetření do EU v zanedbatelném množství. Z takového množství nelze vyvodit žádné rozumné závěry, a tudíž v případě Ukrajiny žádné obnovení dumpingu stanoveno nebylo. Toto tvrzení se proto zamítá.
3. Vývoj vývozu v případě zrušení opatření
Výrobní kapacita vyvážejících výrobců
(108)
V předchozím šetření Komise stanovila, že výrobní kapacita na Ukrajině přesahuje 400 000 tun ročně. Od té doby však dva ze známých výrobců výrobu svařovaných trubek ukončili, konkrétně Lugansk Tube Plant a Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant, což je jeden z výrobních závodů skupiny Interpipe. Vzhledem k tomu, že doposud nebylo potvrzeno žádné další posílení výrobní kapacity na Ukrajině, je současná kapacita výrazně nižší než během předchozího šetření.
(109)
Co se týká využití kapacity, o němž je řeč výše ve 108. bodě odůvodnění, ukázalo se, že skupina Interpipe během období přezkumného šetření vytěžovala kapacitu s přihlédnutím k technickým omezením závodu téměř naplno.
(110)
Dalším důležitým aspektem je zeměpisná poloha ukrajinských závodů. Většina z nich se nachází na východě Ukrajiny a je přímo či nepřímo ovlivněna současnou bezpečnostní situací v této části země. Není proto jisté, do jaké míry mohou tyto společnosti svou výrobní kapacitu plně využívat.
(111)
Po zveřejnění výsledků šetření zúčastněné strany namítly, že nezanedbatelná část ukrajinské výroby se nachází mimo území postižené současnou bezpečnostní situací. V této souvislosti je však třeba poznamenat, že i společnosti nacházející se mimo toto území jsou nepřímo ovlivněny bezpečnostní situací, například potížemi s dodávkami surovin. Proto se vyvozuje závěr, že většina ukrajinských závodů je přímo či nepřímo ovlivněna současnou bezpečnostní situací. Toto tvrzení se proto zamítá.
(112)
Na druhou stranu lze vzhledem k mimořádné situaci na Ukrajině po konci období přezkumného šetření očekávat, že jakmile se bezpečnostní situace stabilizuje, uplatní se volné kapacity na domácím trhu díky stavebnictví. Obdobný výrobek se totiž používá i ve stavebnictví, například jako nosný prvek, pro účely oplocení, ochrany a ke stavbě lešení.
(113)
Vzhledem ke snížení výrobní kapacity a k očekávané zvýšené poptávce na domácím trhu lze konstatovat, že dostupná volná kapacita na vývoz do všech zemí je omezená.
(114)
Po zveřejnění výsledků šetření zúčastněné strany namítly, že Ukrajina má značnou volnou kapacitu. Tato tvrzení však nebyla podložena žádnými konkrétními důkazy a byla proto zamítnuta.
(115)
Zúčastněné strany dále tvrdily, že skupina Interpipe prohlásila, že podstatně zvýší svůj vývoz do EU o přibližně 60 %, což je v rozporu s tvrzením týkajícím se omezené ukrajinské volné kapacity, která je k dispozici pro vývoz. Toto tvrzení však nemůže být přijato. Prohlášení skupiny Interpipe se vztahuje ke společnosti jako takové, nikoli konkrétně k dotčenému výrobku. I pokud by se toto prohlášení týkalo dotčeného výrobku, zvýšení vývozu o přibližně 60 % by vedlo pouze k tržnímu podílu v EU ve výši 0,5 %, což by bylo stále považováno za zanedbatelné. Toto tvrzení proto není v rozporu se závěrem, že dostupná volná kapacita pro vývoz do všech zemí je omezená.
(116)
Stejné zúčastněné strany rovněž namítly, že volná kapacita by neměla být zahrnuta do analýzy dumpingu vzhledem k tomu, že využití kapacity nelze považovat za výmluvný ukazatel újmy v analýze újmy, jak je uvedeno níže ve 139. bodě odůvodnění.
(117)
Toto tvrzení proto nemůže být přijato. Tyto dva rozbory totiž sledují odlišné cíle. V analýze újmy je posuzováno, zda nízké využití kapacity lze považovat za známku újmy pro výrobní odvětví Unie, což tak nutně být nemusí v případě, že zbývající kapacitu je možné použít k výrobě jiných výrobků. Na druhou stranu analýza dumpingu zkoumá volnou kapacitu jako takovou, jinými slovy nevyužitou kapacitu, jež může být použita k výrobě jakýchkoli výrobků, a je tedy snadno dostupná k výrobě dotčeného výrobku.
4. Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(118)
Vzhledem k omezené dostupné volné kapacitě na Ukrajině a omezenému riziku přesměrování dumpingového vývozu lze konstatovat, že v případě zrušení platných opatření neexistuje riziko zásadního zvýšení ukrajinského dumpingového vývozu dotčeného výrobku. Je proto nepravděpodobné, že by pozbytí platnosti antidumpingových opatření v případě Ukrajiny vedlo k obnovení dumpingu v nezanedbatelném množství ve smyslu čl. 5 odst. 7 základního nařízení.
D. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(119)
Během období přezkumného šetření vyrábělo obdobný výrobek okolo 20 výrobců v Unii. Má se tedy za to, že výstup těchto výrobců (stanovený na základě informací obdržených od spolupracujících výrobců a na základě údajů z žádosti o přezkum u ostatních výrobců v Unii) představuje celkovou výrobu v Unii. Všichni tito výrobci představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(120)
Jak je vysvětleno výše v 11. bodě odůvodnění, vzhledem k velkému počtu výrobců v Unii byl vybrán vzorek. Pro účely analýzy újmy byly stanoveny ukazatele újmy na těchto dvou úrovních:
-
Makroekonomické prvky (výroba, výrobní kapacita, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, průměrné jednotkové ceny, velikost dumpingových rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu) byly vyhodnoceny na úrovni výrobního odvětví Unie, a to na základě informací obdržených od spolupracujících výrobců a u ostatních výrobců v Unii na základě odhadu vycházejícího z údajů v žádosti o přezkum.
-
Analýza mikroekonomických prvků (zásoby, mzdy, ziskovost, návratnost investic, peněžní toky, schopnost navýšit kapitál a investice) byla provedena u výrobců v Unii zařazených do vzorku na základě jimi dodaných údajů.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba v Unii
(121)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobků vytvořených výrobním odvětvím Unie určených pro trh Unie a na základě údajů statistik Eurostatu o objemu dovozu na trh Unie.
(122)
Během posuzovaného období se spotřeba EU snížila o 28 %. V roce 2011 klesla o 6 %, v roce 2012 o 8 procentních bodů a během období přezkumného šetření o dalších 10 procentních bodů. Klesající trend lze částečně vysvětlit do určité míry dopadem technického vývoje, neboť v případě vodovodního potrubí je tendence nahrazovat ocelové trubky výrobky z jiných materiálů, jako je například měď, plast nebo nerezová ocel.
2010
2011
2012
OPŠ
Celková spotřeba EU (v tunách)
561 955
528 191
460 847
404 394
Index (2010 = 100)
100
94
82
72
(123)
Po zveřejnění výsledků šetření zúčastněné strany tvrdily, že spotřeba EU byla výrazně podceněna. Žádná z těchto stran však toto tvrzení nepodložila spolehlivými důkazy, a proto jej nebylo možné přijmout.
2. Dovoz z Běloruska, ČLR a Ruska
(124)
Šetřením bylo stanoveno, že riziko pokračování nebo obnovení dumpingu v případě Ukrajiny není pravděpodobné (viz 17. a 118. bod odůvodnění výše), z toho důvodu nebylo nepatrné množství dovozu z Ukrajiny posuzováno společně s dovozem z ostatních dotčených zemí v níže uvedené analýze.
(125)
Aby bylo možné rozhodnout o souhrnném posouzení dovozu z Běloruska, ČLR a Ruska, byla individuální situace každé z těchto tří zemí přezkoumána s ohledem na podmínky uvedené v čl. 3 odst. 4 základního nařízení.
(126)
Co se týká množství a dumpingového rozpětí a vzhledem k nevýznamnému objemu dovozu během období přezkumného šetření, provedla Komise výhledovou analýzu pravděpodobného objemu vývozu a dumpingových rozpětí pro jednotlivé země v případě zrušení opatření. Z této analýzy vyplynulo, že v případě zrušení opatření by se objem vývozu pravděpodobně zvýšil na úroveň převyšující úroveň dosaženou v období přezkumného šetření a zcela jistě by přesáhl zanedbatelnou úroveň (viz 33., 56. a 80. bod odůvodnění výše). Komise rovněž stanovila, že v případě zrušení opatření lze očekávat podstatné dumpingové rozpětí (viz 30., 53. a 78. bod odůvodnění výše).
(127)
Co se týká průměrné dovozní ceny, nelze na základě zanedbatelného množství dovozu dospět k žádným přesvědčivým závěrům.
(128)
Šetřením však bylo rovněž prokázáno, že podmínky hospodářské soutěže mezi příslušnými hospodářskými subjekty jsou podobné. Šetřením bylo zjištěno, že dotčený výrobek dovezený z Běloruska, ČLR a Ruska a obdobný výrobek vyrobený a prodaný výrobním odvětvím Unie se shodují ve všech základních fyzických a technických vlastnostech.
(129)
Na základě výše uvedených skutečností se dospělo k závěru, že kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení byla splněna, pokud jde o Bělorusko, ČLR a Rusko. Dovoz z těchto tří zemí byl proto zkoumán souhrnně.
a) Objem
(130)
Objem dovozu dotčeného výrobku z Běloruska, ČLR a Ruska do Unie klesl o 60 %, a to z přibližně 7 000 tun v roce 2010 na přibližně 2 900 tun v období přezkumného šetření. V roce 2011 se zvýšil o 31 %, v roce 2012 však klesl o 62 procentních bodů a v období přezkumného šetření opět o dalších 28 procentních bodů.
2010
2011
2012
OPŠ
Objem dovozu z Běloruska
25
55
0,1
-
Index (2010 = 100)
100
222
0
0
Tržní podíl dovozu z Běloruska
0 %
0 %
0 %
0 %
Cena dovozu z Běloruska (EUR/t)
677
1 246
600
-
Index (2010 = 100)
100
184
89
-
Objem dovozu z ČLR
712
375
458
118
Index (2010 = 100)
100
53
64
17
Tržní podíl dovozu z ČLR
0,1 %
0,1 %
0,1 %
0,0 %
Cena dovozu z ČLR (EUR/t)
636
1 052
1 347
2 102
Index (2010 = 100)
100
165
212
330
Objem dovozu z Ruska
6 396
8 937
4 440
2 790
Index (2010 = 100)
100
140
69
44
Tržní podíl dovozu z Ruska
1,1 %
1,7 %
1,0 %
0,7 %
Cena dovozu z Ruska (EUR/t)
470
506
513
462
Index (2010 = 100)
100
108
109
98
Objem dovozu z dotčených zemí
7 133
9 367
4 898
2 908
Index (2010 = 100)
100
131
69
41
Tržní podíl dovozu z dotčených zemí
1,3 %
1,8 %
1,1 %
0,7 %
Cena dovozu z dotčených zemí (EUR/t)
488
532
591
528
Index (2010 = 100)
100
109
121
111
Zdroj: Comext.
b) Tržní podíl
(131)
Příslušný tržní podíl vývozců z Běloruska, ČLR a Ruska na trhu Unie se snížil z 1,3 % v roce 2010 na 0,7 % během období přezkumného šetření. Konkrétně se tržní podíl zvýšil z 1,3 % v roce 2010 na 1,8 % v roce 2011, v roce 2012 pak opět klesl na 1,1 % a v období přezkumného šetření klesl znovu až na 0,7 %.
c) Ceny
i) Vývoj cen
(132)
Od roku 2010 do období přezkumného šetření se průměrná dovozní cena dotčeného výrobku pocházejícího z Běloruska, ČLR a Ruska zvýšila o 11 %, a to ze 488 EUR/t v roce 2010 na 528 EUR/t během období přezkumného šetření. Konkrétně se ceny zvýšily o 9 % v roce 2011, o 12 % v roce 2012 a během období přezkumného šetření o 10 % klesly.
ii) Cenové podbízení
(133)
Vzhledem k velmi malému množství prodeje dotčeného výrobku během období přezkumného šetření z ČLR a Ruska do Unie nelze dospět k jakýmkoli spolehlivým závěrům. Bylo proto provedeno srovnání cen obdobného výrobku vyráběného a prodávaného výrobním odvětvím Unie s cenami výrobku, který je předmětem šetření, vyráběného v Bělorusku, ČLR a Rusku a prodávaného do ostatních zemí. Z tohoto srovnání vyplynulo značné cenové podbízení.
3. Dovoz z jiných třetích zemí
2010
2011
2012
OPŠ
Objem dovozu z Indie
25 720
48 704
58 619
53 007
Tržní podíl dovozu z Indie
4,6 %
9,2 %
12,7 %
13,1 %
Objem dovozu z Turecka
83 654
83 753
98 742
69 757
Tržní podíl dovozu z Turecka
14,9 %
15,9 %
21,4 %
17,2 %
Objem dovozu z Ukrajiny
956
573
944
1 147
Tržní podíl dovozu z Ukrajiny
0,2 %
0,1 %
0,2 %
0,3 %
Objem dovozu z jiných třetích zemí
34 948
42 714
38 518
30 374
Tržní podíl dovozu z jiných třetích zemí
6,2 %
8,1 %
8,4 %
7,5 %
(134)
Dovoz z Turecka a Indie se během posuzovaného období zvýšil. Tržní podíl dovozu z Ukrajiny zůstal na velice nízké úrovni. Tržní podíl dovozu z jiných třetích zemí se během posuzovaného období téměř nezměnil.
(135)
Po zveřejnění výsledků šetření zúčastněné strany namítly, že 12 % ztráta tržního podílu výrobního odvětví Unie byla téměř zcela absorbována narůstajícím tržním podílem Indie a Turecka a že levný dovoz z Indie a Turecka je pravděpodobně hlavním důvodem nestabilní situace výrobního odvětví Unie. V této souvislosti je vhodné poznamenat, že cílem současného šetření je zjistit, zda by zrušení platných opatření v případě oněch tří zemí, u kterých byla stanovena pravděpodobnost obnovení dumpingu, mohlo pravděpodobně vést k obnovení újmy pro výrobní odvětví Unie. Během šetření bylo potvrzeno výrazné cenové podbízení, pokud jde o prodej výrobků z Běloruska, ČLR a Ruska do ostatních zemí. V případě zrušení opatření lze proto očekávat obnovení dumpingového vývozu z těchto zemí do EU, což by v důsledku pravděpodobně vedlo ke zvýšení újmy pro výrobní odvětví Unie. Skutečnost, že dovoz z Turecka a Indie se během posuzovaného období mohl zvýšit, nemá vliv na toto posouzení pravděpodobnosti obnovení dumpingu a újmy.
4. Situace výrobního odvětví Unie
(136)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení posoudila Komise veškeré relevantní hospodářské faktory a ukazatele, které ovlivňují stav výrobního odvětví Unie.
4.1. Makroekonomické prvky
a) Výroba
(137)
Z úrovně kolem 437 000 tun v roce 2010 klesla v průběhu posuzovaného období výroba výrobního odvětví Unie o 37 %. Konkrétně v roce 2011 klesla o 14 %, v roce 2012 o 19 procentních bodů a v období přezkumného šetření opět o další 4 procentní body. Příčinou poklesu výroby byl pokles spotřeby a zejména pak zvýšený dovoz z Indie a Turecka.
2010
2011
2012
OPŠ
Výroba (v tunách)
437 492
376 106
294 260
277 483
Index (2010 = 100)
100
86
67
63
b) Kapacita a míra využití kapacity
(138)
Výrobní kapacita činila v roce 2010 více než 1 700 000 tun, během posuzovaného období se snížila o 16 %. Příčinou poklesu bylo to, že někteří výrobci EU snížili počet denních výrobních směn.
2010
2011
2012
OPŠ
Výrobní kapacita (v tunách)
1 761 677
1 621 386
1 318 459
1 485 339
Index (2010 = 100)
100
92
75
84
Využití kapacity
25 %
23 %
22 %
19 %
Index (2010 = 100)
100
93
90
75
Zdroj: Šetření.
(139)
V roce 2010 dosáhlo využití kapacity 25 %. V roce 2011 došlo k poklesu na 23 %, v roce 2012 na 22 % a během období přezkumného šetření využití kapacity kleslo na 19 %. Příčinou nízké míry využití kapacity byla především skutečnost, že výrobky, na něž se toto šetření nevztahuje (zejména duté profily) mohou být vyráběny s použitím stejného výrobního zařízení, které se používá k výrobě svařovaných trubek a dutých profilů. Míra využití kapacity proto není nutně výmluvným ukazatelem újmy v tomto výrobním odvětví.
c) Objem prodeje
(140)
Prodej výrobního odvětví Unie, pokud jde o vlastní výrobky prodávané odběratelům v EU, kteří nejsou ve spojení, klesl v roce 2011 o 16 %, v roce 2012 o 21 procentních bodů a během období přezkumného šetření o další 3 procentní body. Za období od roku 2010 do období přezkumného šetření se tedy prodej snížil celkově o zhruba 40 %. Příčinou byl pokles spotřeby a zvýšení dovozu z Indie a Turecka.
2010
2011
2012
OPŠ
Objem prodeje EU odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v tunách)
409 544
343 080
259 127
247 201
Index (2010 = 100)
100
84
63
60
Zdroj: Šetření.
d) Tržní podíl
(141)
Výrobní odvětví Unie mělo v roce 2010 tržní podíl ve výši 73 %. V roce 2011 klesl na 65 %, v roce 2012 na 56 % a během období přezkumného šetření podíl opět stoupl na 61 %. Za posuzované období se tržní podíl výrobního odvětví Unie celkově snížil o 12 procentních bodů.
2010
2011
2012
OPŠ
Tržní podíl výrobního odvětví Unie
73 %
65 %
56 %
61 %
Index (2010 = 100)
100
89
77
84
Zdroj: Šetření.
e) Růst
(142)
Za období od roku 2010 do období přezkumného šetření, kdy spotřeba Unie klesla o 28 %, klesl objem prodeje odběratelům v EU, kteří nejsou ve spojení, o 40 %. V důsledku toho výrobní odvětví Unie během posuzovaného období ztratilo 12 procentních bodů na tržním podílu. Výrobní odvětví Unie tedy během posuzovaného období neprofitovalo z žádného růstu.
f) Zaměstnanost
(143)
Počet zaměstnanců ve výrobním odvětví Unie klesl v roce 2011 o 13 %, v roce 2012 o 27 procentních bodů a během období přezkumného šetření o další 3 procentní body. Zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie za posuzované období klesla celkově o 43 %, tedy z přibližně 1 600 na méně než 1 000 osob.
2010
2011
2012
OPŠ
Zaměstnanost (v osobách)
1 655
1 446
991
939
Index (2010 = 100)
100
87
60
57
Zdroj: Šetření.
g) Produktivita
(144)
Produktivita pracovní síly výrobního odvětví Unie, měřená jako výstup (v tunách) na zaměstnance a rok, z počáteční úrovně 264 tun na zaměstnance nejprve v roce 2011 mírně klesla o 2 %. V roce 2012 vzrostla o 14 procentních bodů a během období přezkumného šetření zůstala beze změny. Produktivita výrobního odvětví Unie se za posuzované období celkově zvýšila o 12 %.
2010
2011
2012
OPŠ
Produktivita (v tunách na zaměstnance)
264
260
297
296
Index (2010 = 100)
100
98
112
112
Zdroj: Šetření.
h) Faktory ovlivňující prodejní ceny
(145)
Jednotkové ceny prodeje výrobků výrobního odvětví Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, se v roce 2011 zvýšily o 5 %, v roce 2012 o 1 procentní bod a během období přezkumného šetření o 4 procentní body klesly. Za posuzované období se tyto ceny zvýšily celkově o 2 %, a to z 833 EUR/t na 848 EUR/t v období přezkumného šetření.
2010
2011
2012
OPŠ
Jednotková cena pro trh EU (EUR/t)
833
871
881
848
Index (2010 = 100)
100
105
106
102
Zdroj: Šetření.
i) Velikost dumpingového rozpětí
(146)
Šetřením byla zjištěna pravděpodobnost obnovení dumpingu značného rozpětí o velikosti, kterou u Běloruska, ČLR a Ruska nelze považovat za zanedbatelnou.
(147)
Jak je uvedeno výše, Komise se domnívá, že pokračování nebo obnovení dumpingu v případě Ukrajiny je nepravděpodobné.
j) Překonání účinků dřívějšího dumpingu
(148)
Z výše zkoumaných makroekonomických ukazatelů vyplývá, že ačkoli antidumpingová opatření částečně dosáhla zamýšleného cíle, tedy odstranit újmu způsobenou výrobcům v Unii, výrobní odvětví se stále nachází ve velmi nestabilním a zranitelném stavu. Za posuzované období klesl například objem výroby o 37 %, objem prodeje odběratelům v EU, kteří nejsou ve spojení, o 40 % a zaměstnanost o 43 %. Kromě toho se snížil podíl výrobního odvětví Unie na trhu EU, a to ze 73 % v roce 2010 na 61 % během období přezkumného šetření. Účinky dřívějšího dumpingu tedy překonány nebyly a má se za to, že výrobní odvětví Unie zůstává vůči škodlivým účinkům jakéhokoli dumpingového dovozu na trh Unie velice zranitelné.
4.2. Mikroekonomické prvky
a) Zásoby
(149)
Konečný stav zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku byl do roku 2011 téměř beze změny. V roce 2012 se zvýšil o 14 procentních bodů a během období přezkumného šetření o 10 procentních bodů klesl. Během období přezkumného šetření byl tedy konečný stav zásob o 5 % vyšší než v roce 2010.
2010
2011
2012
OPŠ
Konečný stav zásob (v tunách)
13 892
14 039
16 012
14 556
Index (2010 = 100)
100
101
115
105
Zdroj: Šetření.
b) Mzdy
(150)
Během posuzovaného období se náklady na pracovní sílu snížily o 29 %. Konkrétně v roce 2011 klesly o 2 %, v roce 2012 o 15 procentních bodů a během období přezkumného šetření o dalších 12 procentních bodů. Celkový pokles během posuzovaného období je způsoben snižováním zaměstnanosti.
2010
2011
2012
OPŠ
Roční náklady na pracovní sílu (v EUR)
20 602 275
20 266 132
17 140 089
14 578 317
Index (2010 = 100)
100
98
83
71
Zdroj: Šetření.
(151)
Během posuzovaného období se pracovní náklady na zaměstnance zvýšily o 25 %. To je pravděpodobně pouze přechodná situace související s náklady na propouštění způsobenými značným poklesem počtu zaměstnanců.
2010
2011
2012
OPŠ
Roční náklady na jednoho zaměstnance (EUR)
12 449
14 015
17 296
15 525
Index (2010 = 100)
100
113
139
125
c) Ziskovost a návratnost investic
(152)
Během posuzovaného období se ziskovost prodeje, vyjádřená jako procento čistého prodeje, na trhu Unie, pokud jde o prodej výrobců v Unii zařazených do vzorku, od roku 2010, kdy dosahovala více než 7 % ztráty, zlepšila a během období přezkumného šetření dosáhla téměř 1 % zisku. Konkrétně se ztráta výrobců v Unii zařazených do vzorku snížila ze 7,3 % v roce 2010 na 5 % v roce 2011, a potom na 0,6 % v roce 2012, přičemž během období přezkumného šetření prodej dosáhl mírného zisku 0,8 %.
2010
2011
2012
OPŠ
Ziskovost EU (% čistého prodeje)
- 7,3 %
- 5,0 %
- 0,6 %
0,8 %
Index (2010 = 100)
- 100
- 69
- 8
12
Návratnost investic (zisk v % vztažený k čisté účetní hodnotě investic)
- 19,2 %
- 11,8 %
0,5 %
4,3 %
Index (2010 = 100)
- 100
- 62
3
22
Zdroj: Šetření.
(153)
Příčinou růstu ziskovosti je skutečnost, že během posuzovaného období se zvýšily prodejní ceny o 2 %, zatímco výrobní náklady (převážně za tepla válcované svitky, na něž připadá více než 60 % výrobních nákladů) se během stejného období o 6 % snížily, stejně jako výrazně klesly roční náklady na pracovní sílu. Výrobci v Unii zařazení do vzorku proto mohli postupně začít zavádět ziskové ceny svým odběratelům na trhu EU.
(154)
Návratnost investic, vyjádřená jako zisk v procentech z čisté účetní hodnoty investic, kopírovala do značné míry trend ziskovosti. V roce 2010 ztráta dosahovala 19,2 %, v roce 2011 se snížila na 11,8 %, v roce 2012 výrobci dosáhli zisku ve výši 0,5 % a během období přezkumného šetření pak zisk činil 4,3 %.
d) Peněžní tok a schopnost navýšení kapitálu
(155)
Čistý peněžní tok z provozní činnosti činil v roce 2010 přibližně - 44 milionů EUR. V roce 2011 se zvýšil na přibližně - 7 milionů EUR, v roce 2012 na téměř 17 milionů EUR a během období přezkumného šetření na přibližně 20 milionů EUR. Žádný z výrobců v Unii zařazených do vzorku neuvedl, že měl s navyšováním kapitálu obtíže. Toto zlepšení mohlo být způsobeno snížením výrobních nákladů a nákladů na pracovní sílu a mírným zvýšením cen.
2010
2011
2012
OPŠ
Peněžní tok (výrobky pod vlastní značkou a pod značkou maloobchodníků) (v EUR)
- 44 322 891
- 7 033 547
16 927 597
20 202 074
Index (2010 = 100)
- 100
- 16
38
46
Zdroj: Šetření.
e) Investice
(156)
Roční investice do výroby obdobného výrobku, pokud jde o výrobce v Unii zařazené do vzorku, se v roce 2011 snížily o 34 %, v roce 2012 se o 90 procentních bodů zvýšily a během období přezkumného šetření se o 59 procentních bodů opět snížily. Za posuzované období se investice určené k údržbě a obnově stávajícího vybavení, nikoli k navýšení kapacity, snížily o 3 %.
2010
2011
2012
OPŠ
Čisté investice (v EUR)
1 149 094
757 750
1 789 210
1 111 661
Index (2010 = 100)
100
66
156
97
Zdroj: Šetření.
5. Závěr ohledně újmy
(157)
Řada ukazatelů, zejména finančních ukazatelů, se během posuzovaného období výrazně zlepšila. Ziskovost se zvýšila a ze 7 % ztráty dosáhla zisku 0,8 %, což je však stále nižší než cílový zisk 5 % dosažený v předchozím šetření. Návratnost investic se zlepšila z více než 19 % ztráty na více než 4 % zisk a úroveň peněžního toku z - 44 milionů EUR na 20 milionů EUR. Tyto údaje svědčí o tom, že výrobní odvětví se částečně zotavilo.
(158)
Mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření však řada ukazatelů vykázala negativní vývoj. Objem výroby se snížil o 37 %, využití kapacity o 25 %, objem prodeje odběratelům v EU, kteří nejsou ve spojení, klesl o 40 %, tržní podíl výrobního odvětví Unie klesl o 12 procentních bodů a zaměstnanost o 43 %.
(159)
Antidumpingová opatření částečně splnila svůj účel odstraněním části újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie v důsledku dumpingového dovozu z dotčených zemí. Výrobní odvětví Unie se opět stává mírně ziskové, ovšem na úkor svého tržního podílu na trhu Unie. Výrobní odvětví Unie dokázalo zlepšit svou finanční situaci preferováním cen před objemem. Je tedy zřejmé, že výrobní odvětví Unie se dosud plně nezotavilo z účinků dřívějšího dumpingu, nachází se stále v nestabilním stavu, a je tudíž velice zranitelné případným obnovením dumpingového dovozu.
(160)
I kdyby byl nestabilní stav výrobního odvětví Unie kvalifikován jako podstatná újma, nemohl by být přičítán dovozu z dotčených zemí. Tři dotčené země (v případě Ukrajiny bylo šetřením zjištěno, že pokračování nebo obnovení dumpingu není pravděpodobné) představují méně než 1 % kumulativního podílu na trhu EU. Absence cenového nátlaku ze strany dotčených zemí výrobnímu odvětví Unie umožnila udržet dostatečně ziskové ceny, ačkoli výrazně nižší, než je cílový zisk.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Dovoz z ČLR, Běloruska a Ruska
(161)
Výše uvedené trendy svědčí o tom, že antidumpingová opatření částečně splnila zamýšlený cíl, tedy odstranit újmu způsobenou výrobcům v Unii. Na druhé straně, jak dokazuje negativní vývoj řady ukazatelů újmy, výrobní odvětví se stále nachází ve velice nestabilním stavu.
(162)
Jak je uvedeno výše, vývozci tří dotčených zemí disponují volnou kapacitou, jež jim umožňuje velmi rychle navýšit vývoz. Vzhledem k lukrativnějším cenám na trhu EU ve srovnání s trhy některých třetích zemí je pravděpodobné, že v případě zrušení antidumpingových opatření by značné množství vývozu, v současnosti vyvážené do těchto třetích zemí, bylo přesměrováno na trh EU. Tento nárůst dumpingového dovozu za ceny, které podbízejí ceny výrobního odvětví Unie, pravděpodobně zvýší cenový nátlak na trh Unie, a tedy ještě zhorší již tak nestabilní stav výrobního odvětví Unie. Podobně náhlý vývoj byl sledován již v předchozím šetření, kdy se tržní podíl dovozu z dotčených tří zemí do EU během pouhých tří a půl let ztrojnásobil, a to z 6,2 % v roce 2004 na 18,7 % v období šetření (od 1. července 2006 do 30. června 2007). Vyvážející výrobci v ČLR, Bělorusku a Rusku tedy již prokázali svou schopnost rychle zvýšit objem vývozu do Unie.
(163)
Na základě výše uvedeného lze tedy dojít k závěru, že v případě zrušení opatření je obnovení újmy pravděpodobné.
2. Dovoz z Ukrajiny
(164)
Vzhledem k tomu, že v případě Ukrajiny byl učiněn závěr, že pokračování nebo obnovení dumpingu je nepravděpodobné, není nutné uvádět žádné další analýzy vztahující se k pravděpodobnosti obnovení újmy.
G. ZÁJEM UNIE
(165)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Při posouzení zájmu Unie byly vzaty v úvahu zájmy všech zúčastněných stran. V souladu s čl. 21 odst. 2 základního nařízení dostaly příležitost předložit svá stanoviska.
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(166)
Šetřením bylo zjištěno, že výrobní odvětví Unie se stále nachází ve velice nestabilním stavu. Antidumpingová opatření částečně splnila svůj účel odstraněním části újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie v důsledku dumpingového dovozu z dotčených zemí. Výrobní odvětví Unie se opět stává mírně ziskové, ovšem na úkor svého podílu na trhu Unie. Výrobní odvětví Unie dokázalo díky platným opatřením zlepšit svou finanční situaci preferováním cen před objemem. Zrušením opatření by se zvýšil cenový nátlak na trh Unie, což by opět vedlo ke ztrátám. Je proto v zájmu výrobního odvětví Unie opatření zachovat.
2. Zájem dovozců a uživatelů
(167)
Komise kontaktovala více než 100 uživatelů a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, se záměrem navázat spolupráci, na niž však nikdo z nich neodpověděl. Důvodem může být velmi malý objem vývozu každé z dotčených zemí na trh Unie. V každém případě žádný faktor nenasvědčuje tomu, že by dovozci nebo uživatelé byli neúměrně zasaženi, pokud by se platnost opatření prodloužila.
(168)
S ohledem na výše uvedené lze proto považovat za nepravděpodobné, že by prodloužení platnosti opatření podstatně ovlivnilo situaci dovozců a uživatelů v Unii.
3. Riziko nedostatečného zásobení/hospodářská soutěž na trhu EU
(169)
Spotřeba EU za posuzované období klesla o 28 %, přičemž během období přezkumného šetření dosahovala 400 000 tun. Kapacita výrobního odvětví Unie během posuzovaného období soustavně převyšovala poptávku v EU a v období přezkumného šetření dosahovala téměř 1 500 000 tun. Mezi výrobci v EU je tedy dostatečná hospodářská soutěž. Výrobní odvětví Unie navíc během období přezkumného šetření funguje při pouhé 19 % míře využití kapacity, neboť vyrábí jiné výrobky (dotčený výrobek a další výrobky, jako například duté profily) za použití stejného výrobního zařízení. V případě zvýšené poptávky má proto výrobní odvětví Unie volnou kapacitu na zvýšení výroby úpravou sortimentu výroby. Část poptávky může uspokojit také dovoz z jiných třetích zemí, na které se opatření nevztahují, především z Indie a Turecka.
(170)
Vzhledem k výše uvedenému nelze vyvodit závěr, že v případě zachování antidumpingových opatření by mohlo dojít k nedostatečnému zásobení trhu EU nebo k omezení hospodářské soutěže na trhu EU.
4. Závěr ohledně zájmu Unie
(171)
Z výše uvedeného je zřejmé, že negativní dopad zachování opatření by byl omezený a v žádném případě by nebyl neúměrný výhodám, jež by z prodloužení platnosti opatření plynuly výrobnímu odvětví Unie.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(172)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit zachování stávajících opatření. V návaznosti na toto zveřejnění výsledků šetření jim byla rovněž poskytnuta lhůta k vyjádření. V odůvodněných případech byly jejich připomínky a stanoviska náležitě zohledněny.
(173)
Z výše uvedeného vyplývá, že antidumpingová opatření vztahující se na dovoz některých svařovaných trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli pocházejících z Běloruska, Čínské lidové republiky a Ruska by měla být zachována, jak je stanoveno v čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Připomíná se, že tato opatření byla uložena ve formě valorických (ad valorem) cel různých sazeb.
(174)
Pokud jde o Ukrajinu, bylo zjištěno, že pokračování nebo obnovení dumpingu je nepravděpodobné (viz 17. a 118. bod odůvodnění výše), a proto by opatření měla být zrušena a řízení ukončeno.
(175)
Individuální sazby antidumpingového cla stanovené v tomto nařízení pro jednotlivé společnosti jsou použitelné výhradně na dovoz dotčeného výrobku vyráběného těmito společnostmi, a tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyráběné jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu se svým názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(176)
Pokud společnost následně změní název svého subjektu, může požádat o uplatnění těchto individuálních antidumpingových celních sazeb. Taková žádost musí být zaslána Komisi. (5) Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace umožňující prokázat, že daná změna nemá vliv na právo dotyčné společnosti využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje, bude oznámení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
(177)
Toto rozhodnutí je v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz svařovaných trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli, kruhového průřezu a o vnějším průměru nepřevyšujícím 168,3 mm, v současnosti kódů KN ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 a ex 7306 30 77 (kódů TARIC 7306304120, 7306304920, 7306307280 a 7306307780), pocházejících z Běloruska, Čínské lidové republiky a Ruska, s výjimkou potrubních trubek používaných pro ropovody a plynovody, pažnic a trubek používaných při vrtné těžbě ropy nebo plynu nebo přesně kalibrovaných trubek a trubek a dutých profilů s připojeným příslušenstvím vhodných pro vedení plynů či kapalin používaných v civilních letadlech.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Země
Společnost
Antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
Čínská lidová republika
Všechny společnosti
90,6 %
-
Rusko
Skupina TMK (Seversky Pipe Plant Open Joint Stock Company a Joint Stock Company Taganrog Metallurgical Works)
16,8 %
A892
Skupina OMK (Open Joint Stock Company Vyksa Steel Works a Joint Stock Company Almetjvesk Pipe Plant)
10,1 %
A893
Všechny ostatní společnosti
20,5 %
A999
Bělorusko
Všechny společnosti
38,1 %
-
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Antidumpingové řízení týkající se dovozu výrobku uvedeného v čl. 1 odst. 1 pocházejícího z Ukrajiny se ukončuje.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 26. ledna 2015.
A BIZOTTSÁG (EU) 2015/110 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2015. január 26.)
az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Fehéroroszországból, a Kínai Népköztársaságból és Oroszországból származó egyes hegesztett vas- vagy ötvözetlenacél-csövek és csővezetékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és az Ukrajnából származó egyes hegesztett vas- vagy ötvözetlenacél-csövek és csővezetékek behozatalára vonatkozó eljárás megszüntetéséről
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére, valamint 11. cikkének (2) és (5) bekezdésére,
mivel:
A. AZ ELJÁRÁS
1. Hatályos intézkedések
(1)
Dömpingellenes vizsgálatot (a továbbiakban: korábbi vizsgálat) követően a Tanács az 1256/2008/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot (a továbbiakban: végleges dömpingellenes intézkedések) vetett ki a Fehéroroszországból, a Kínai Népköztársaságból, Oroszországból, Thaiföldről és Ukrajnából származó, a jelenleg az ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 és ex 7306 30 77 KN-kódok alá besorolt egyes hegesztett vas- vagy ötvözetlenacél-csövek és csővezetékek behozatalára. Az intézkedések keretében 10,1 % és 90,6 % közötti értékvám került kivetésre.
2. Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem
(2)
A hatályos végleges dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (3) közzétételét követően 2013. szeptember 18-án az említett intézkedések kapcsán a Bizottsághoz hatályvesztési felülvizsgálat megindítása iránti kérelmet nyújtottak be az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdése alapján. A kérelmet a hegesztett acélcsövek európai uniós ágazatának védelmi bizottsága (a továbbiakban: kérelmező) nyújtotta be olyan gyártók nevében, amelyek termelése az egyes hegesztett csövek és csővezetékek teljes uniós gyártásának jelentős hányadát, ebben az esetben több mint 25 %-át teszi ki.
(3)
A kérelem azon alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping és az uniós gazdasági ágazatot érő kár folytatódását vagy megismétlődését eredményezné.
3. A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása
(4)
Miután a Bizottság a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, 2013. december 19-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában (4) közzétett értesítéssel (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálat megindítását.
4. Vizsgálat
4.1. Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak
(5)
A dömping és a kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó vizsgálat a 2012. október 1-je és 2013. szeptember 30-a közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének értékelése szempontjából fontos tendenciák vizsgálata a 2010. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig terjedő időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) vonatkozott.
4.2. Az eljárásban érintett felek
(6)
A hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról a Bizottság hivatalosan tájékoztatta a kérelmezőt, az egyéb ismert uniós gyártókat, Fehéroroszország, a Kínai Népköztársaság, Oroszország és Ukrajna (a továbbiakban: az érintett országok) exportáló gyártóit, a független importőröket és az ismert érintett felhasználókat, valamint az érintett országok képviselőit. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy írásban ismertessék álláspontjukat, és az eljárás megindításáról szóló értesítésben kitűzött határidőn belül meghallgatást kérjenek.
(7)
A meghallgatást minden érdekelt fél számára lehetővé tették, amennyiben azt kérelmezte, illetve ismertette a meghallgatást indokló különleges okokat.
4.2.1. Mintavétel az exportáló gyártók körében
(8)
Tekintettel a kínai, oroszországi és ukrajnai exportáló gyártók nyilvánvalóan nagy számára, az alaprendelet 17. cikkével összhangban az eljárás megindításáról szóló értesítésben mintavételt irányoztak elő. A Bizottság - annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát - felkérte a fenti feleket, hogy a felülvizsgálat megindítását követő 15 napon belül jelentkezzenek, és bocsássák rendelkezésére az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat.
(9)
A Bizottság a mintavételi eljárás során végül nem kapott választ a Kínai Népköztársaság exportáló gyártóitól. Ukrajnából egy exportáló gyártótól, Oroszországból pedig három exportáló gyártótól érkezett vissza válasz az eljárás keretében. Következésképpen a Bizottság úgy vélte, hogy nincs szükség az exportáló gyártók körében lefolytatandó mintavételre.
4.2.2. Mintavétel az importőrök és az uniós gyártók körében
(10)
Tekintettel az Unióban működő független importőrök nyilvánvalóan nagy számára, az alaprendelet 17. cikkével összhangban az eljárás megindításáról szóló értesítésben mintavételt irányoztak elő. A Bizottság - annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát - felkérte a fenti feleket, hogy a felülvizsgálat megindítását követő 15 napon belül jelentkezzenek, és bocsássák rendelkezésére az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat. Mivel független importőr részéről nem érkezett válasz, a Bizottság a független importőrök esetében nem alkalmazott mintavételt.
(11)
Tekintettel az ezen eljárásban érintett uniós gyártók nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság bejelentette, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát a kárnak az alaprendelet 17. cikke szerinti megállapítására. Az előzetes kiválasztásra a kezdeményezés szakaszában a Bizottság rendelkezésére álló információk felhasználásával került sor, és az a gyártók értékesítési volumenén, termelési volumenén és az Unión belüli földrajzi elhelyezkedésén alapult. A mintát a gyártás és értékesítés azon legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján állították össze, amely a rendelkezésre álló idő alatt ésszerűen megvizsgálható volt; a minta az uniós gazdasági ágazat teljes gyártásának és a független uniós vevők részére teljesített értékesítésének az 52 %-át képviseli. Továbbá a minta a vállalatok földrajzi elhelyezkedését tekintve reprezentatív, mivel négy különböző tagállamra terjedt ki. Az uniós gyártókkal a Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítés közzétételének napján konzultált a javasolt mintáról. Mivel nem jelentkeztek további gyártók, és a mintával kapcsolatban sem érkeztek észrevételek, a Bizottság elfogadta a javasolt mintát.
(12)
A Bizottság felkutatott és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet szükségesnek ítélt ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és az abból eredő kár folytatódásának vagy megismétlődésének a valószínűségét, valamint az Unió érdekeit. E célból a Bizottság kérdőíveket küldött az exportáló gyártóknak és a mintába felvett uniós gyártóknak. A következő vállalatok telephelyén került sor ellenőrző látogatásra:
a)
Uniós gyártók:
-
Arcelor Mittal Karvina, Cseh Köztársaság,
-
Arcelor Mittal Krakkó, Lengyelország,
-
Arvedi Tubi Acciaio s.p.A, Cremona, Olaszország,
-
Tata Steel UK Limited, Corby, Egyesült Királyság,
b)
Fehéroroszországi exportáló gyártók:
-
Mogilev Metallurgical Works, Mogilev, Fehéroroszország,
c)
Az ukrajnai exportáló gyártóval kapcsolatban álló kereskedő:
-
Interpipe Europe SA, Lugano, Svájc,
d)
Oroszországi gyártók:
-
Pervouralsk New Pipe Plant, Pervouralszk, Oroszország,
e)
Gyártó az analóg országban:
-
Robor Ltd. Johannesburg, Dél-Afrika.
B. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
1. Érintett termék
(13)
Az érintett termék a Fehéroroszországból, a Kínai Népköztársaságból, Oroszországból, és Ukrajnából származó, jelenleg az ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 és ex 7306 30 77 KN-kód alá besorolt kör keresztmetszetű és legfeljebb 168,3 mm külső átmérőjű hegesztett vas- vagy ötvözetlenacél-cső és csővezeték, kivéve az olaj vagy gáz szállítására használt vezetékcsövet, az olaj- vagy gázfúráshoz használt béléscsövet és termelőcsövet, a precíziós csöveket és a polgári repülésben használt, gázok vagy folyadékok vezetésére alkalmas, ráerősített szerelvényekkel rendelkező csöveket.
(14)
A vizsgálat során bebizonyosodott, hogy az érintett termékek különböző típusai ugyanazokkal az alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek, és a termékeket alapvetően ugyanazon célokra használják.
2. Hasonló termék
(15)
Az uniós piacon az uniós gazdasági ágazat által gyártott és az Unióban értékesített hegesztett csőről és csővezetékről és az érintett országokban, valamint az analóg országban gyártott és értékesített hegesztett csőről és csővezetékről megállapítást nyert, hogy alapvetően ugyanazokkal a fizikai, kémiai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek, mint az érintett országokban gyártott és uniós exportra értékesített hegesztett cső és csővezeték, valamint alapvető felhasználási területeik is lényegében megegyeznek. Ennélfogva ezek az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében hasonló termékeknek tekintendők.
C. A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
(16)
Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy valószínűsíthető-e, hogy a meglévő intézkedések hatályvesztése a négy érintett országból származó dömping folytatódásához vagy megismétlődéséhez vezet.
(17)
A felülvizsgálati időszakban a vizsgálat tárgyát képező mind a négy ország elhanyagolható mennyiséget exportált az érintett termékből. A vizsgálat tárgyát képező egyik ország esetében sem valószínű ezért a dömping folytatódása. Az értékelés a dömping megismétlődése valószínűségének értékelése során csak egyéb harmadik országok exportárainak felhasználására korlátozódott. A korábbi vizsgálathoz hasonlóan a Fehéroroszországba irányuló exportot e célból figyelmen kívül hagyták.
A NEM PIACGAZDASÁGGAL RENDELKEZŐ ORSZÁGOK
1. Analóg ország
(18)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alapján Fehéroroszország és a Kínai Népköztársaság nem piacgazdasággal rendelkező országnak minősül. A korábbi vizsgálatban a rendes érték megállapításához az USA szolgált analóg országként. Az eljárás megindításáról szóló értesítésben foglaltak szerint a kérelmező javaslata alapján e hatályvesztési felülvizsgálat analóg országaként az USA-t tervezték kiválasztani.
(19)
A Bizottság a Mogilevtől és a fehérorosz hatóságoktól kapott észrevételeket. Nem érkezett észrevétel érdekelt felektől a Kínai Népköztársaságból.
(20)
A fehérorosz felek azzal érveltek, hogy az USA nem volt megfelelő választás az egyetlen együttműködő USA-beli gyártó és az uniós gazdasági ágazat közötti állítólagos kapcsolatok miatt.
(21)
A fehérorosz felek Oroszországot javasolták analóg országként, mivel az oroszországi acélipar állítólag - a közös szovjet múltra való tekintettel - hasonló a fehéroroszországihoz.
(22)
A vizsgálat azonban megállapította, hogy az egyetlen együttműködő orosz gyártó termelési költségeiben nem tükröződött megfelelően a földgáz értéke (lásd a (69) preambulumbekezdést). Emellett a szóban forgó orosz gyártó nem működött kellő mértékben együtt (lásd a (61) preambulumbekezdést). Oroszország kiválasztását ezért nem tartották megfelelőnek.
(23)
A Bizottság megállapította, hogy az érintett terméket más harmadik országok is exportálják az Unióba. A Bizottság 14 ismert acéltermelő ország gyártóival lépett kapcsolatba, többek között Bosznia-Ηercegovinával, Brazíliával, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársasággal, Szerbiával, Dél-Afrikával, Dél-Koreával és Tajvannal.
(24)
Az USA-beli gyártók végül nem működtek együtt a Bizottsággal. Ezzel szemben Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság és Dél-Afrika gyártói hiánytalanul kitöltött kérdőíveket küldtek vissza. A Bizottság - gyártói belföldi értékesítésének jelentős volumenét tekintve - Dél-Afrikát tekintette a legmegfelelőbb választásnak.
FEHÉROROSZORSZÁG
1. Előzetes megjegyzés
(25)
Az ismert legnagyobb fehéroroszországi gyártó (OJSC Mogilev Metallurgical Works [a továbbiakban: Mogilev]) együttműködött a vizsgálatban. Mindazonáltal a Mogilev a felülvizsgálati időszakban nem exportálta az érintett terméket az Unióba. Az Unióba irányuló export valószínűsíthető árára vonatkozó információ ezért más harmadik országok exportárain alapult, ahogy azt a (27) preambulumbekezdés is jelzi.
2. Valószínűsíthető dömping a felülvizsgálati időszakban
2.1. A rendes érték meghatározása
(26)
A rendes érték Fehéroroszország tekintetében terméktípusonként került megállapításra a szokásos dél-afrikai (analóg ország) kereskedelmi forgalomban a hasonló termék független vevők részére teljesített belföldi értékesítésére alkalmazott ár alapján. Amennyiben a hasonló termék valamely terméktípusát nem értékesítették a szokásos kereskedelmi forgalomban, vagy Dél-Afrika belföldi piacán valamely terméktípust nem értékesítettek reprezentatív mennyiségben, a Bizottság a rendes értéket a hasonló termék előállítási költségeinek, értékesítési, általános és adminisztratív költségeinek és a nyereségnek az összeadásával számította ki.
2.2. A valószínűsíthető exportár megállapítása
(27)
A felülvizsgálati időszakban a Mogilev nem exportálta az érintett terméket az Unióba. Így a valószínűsíthető exportár az egyéb harmadik országokra alkalmazott értékesítési árak alapján került megállapításra.
2.3. Összehasonlítás
(28)
A rendes érték és a valószínűsíthető exportár összehasonlítását a gyártelepi ár alapján végezték el. A tisztességes összehasonlítás biztosítása érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban figyelembe vették az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket.
(29)
Értelemszerűen kiigazításokra került sor a fuvarozási költségek, árengedmények és kedvezmények és a kereskedelem szintje terén fennálló különbségek alapján.
2.4. Valószínűsíthető dömping a felülvizsgálati időszakban
(30)
A fentiek alapján a valószínűsíthető dömpingkülönbözetet az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban 28,4 %-ban állapították meg.
3. Az export alakulása az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén
3.1. Az exportáló gyártók termelési kapacitása
(31)
A Mogilev gyártósorait felhasználták hegesztett csövek és csővezetékek gyártására és üreges idomacélok gyártására egyaránt (a két termék gyártása csak egy kis gyártási lépés tekintetében különbözik). A Mogilev jelentős mennyiségű üreges idomacélt gyártott és exportált többek között az Unióba, mivel az említett árukra nincs hatályban dömpingellenes vám. A Mogilev gyártott továbbá 168,3 mm-nél nagyobb átmérőjű hegesztett csöveket (a továbbiakban: nagyméretű csövek), amelyek az Unióban nem tartoznak dömpingellenes vám hatálya alá.
(32)
A jelenlegi termékösszetétel alapján a Mogilev szabad kapacitása a számítások szerint körülbelül 20 000 tonna, vagyis az uniós felhasználás mintegy 5 %-a.
(33)
Következésképp az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén fennáll annak a kockázata, hogy a Mogilev jelentős mennyiségű hegesztett csövet értékesít dömpingárakon az uniós piacon.
(34)
A Mogilev a nyilvánosságra hozatalt követően azt állította, hogy a tényleges szabad kapacitása a hidraulikus tesztelésnél jelentkező szűk keresztmetszet miatt lényegesen kisebb. A hidraulikus tesztelés azonban az érintett termék teljes gyártási folyamatának csak egy kis szakaszát jelenti, és ezért az említett szűk keresztmetszet megszüntetése viszonylag könnyű. Az üzem szabad kapacitásának a hidraulikus tesztelést végző berendezés szűk keresztmetszete alapján történő megállapítására vonatkozó érv ezért nem fogadható el.
3.2. Ugyanazon berendezéseken gyártott termékek termeléséről való átállás
(35)
Ahogy a (31) preambulumbekezdésben jeleztük, a Mogilev számára jelenleg jövedelmezőbb az üreges idomacélok gyártása, mivel ezek nem tartoznak uniós dömpingellenes vámok hatálya alá, míg a hegesztett csövek igen. A felülvizsgálati időszakban a gyártás valóban kifejezetten olyan termékekre összpontosult, amelyek nem tartoztak uniós dömpingellenes vám hatálya alá, ami a gyártott termékek jelentős hányadát érintette. A hegesztett csövekre vonatkozó intézkedések hatályon kívül helyezése esetén várható, hogy a Mogilev kiegyensúlyozottabb termékösszetételt fog gyártani, átállítva kapacitását a hegesztett csövekre azokról a termékekről, amelyek jelenleg nem tartoznak intézkedések hatálya alá.
(36)
Ezért komoly a kockázata annak, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a Mogilev legalább részben átállítja gyártását a dömpingellenes vámok hatályán jelenleg kívül eső termékekről az uniós piacra szánt, dömpingelt árakon értékesített hegesztett csövekre.
(37)
A nyilvánosságra hozatalt követően a Mogilev azzal érvelt, hogy termékösszetételét nem állítaná át rögtön az üreges idomacélokról a hegesztett csövekre és csővezetékekre, mivel éveken át sokkal nagyobb arányban értékesített üreges idomacélokat, mint hegesztett csöveket, és nem lenne indokolt változtatni ezen a gyakorlaton.
(38)
Ezzel összefüggésben ki kell emelni, hogy az üreges idomacélok tekintetében a Mogilev legnagyobb piaca az EU és a vállalat jelenleg nem értékesít hegesztett csöveket és csővezetékeket az uniós piacon. A Mogilev nem szolgált bizonyítékkal arra vonatkozóan, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az Unióba irányuló értékesítés aránya a különböző termékek vonatkozásában változatlan maradna. Következésképpen fenntartjuk azt a megállapítást, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a Mogilev gyártásának termékösszetétele valószínűsíthetően kiegyensúlyozottabb lenne, és termelését legalább részben átállítaná az üreges idomacélokról az uniós piacra szánt hegesztett csövekre és csővezetékekre.
3.3. Az uniós piac vonzereje
(39)
Ahogy a (27) preambulumbekezdésben említésre került, a felülvizsgálati időszakban Fehéroroszországból nem exportálták az érintett terméket az Unióba. Így azon kockázat valószínűségét, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése a kereskedelemnek az uniós piacra történő áthelyeződésével jár, a következőkre kell alapozni:
-
más exportpiacokon irányadó értékesítési árak,
-
az uniós piacon irányadó értékesítési árak, mind az uniós gazdasági ágazat, mind más behozatali források esetében, valamint
-
a Mogilev értékesítési magatartása az olyan termékek esetében, amelyek nem tartoznak dömpingellenes vámok hatálya alá.
(40)
A Mogilev más piacokon alkalmazott átlagos értékesítési árainak az uniós piacokon alkalmazott árakkal való összehasonlítása azt mutatja, hogy az áralákínálás jelentős szintű. Az uniós gazdasági ágazat átlagos értékesítési áraival összehasonlítva az áralákínálás mértéke 30 % és 50 % között mozog. A Mogilev árai alacsonyabbak az uniós piacra irányuló más behozatali források, például India vagy Törökország árainál is.
(41)
Az uniós piac valószínűsíthető vonzerejét az a tény is megerősíti, hogy a Mogilev már rendelkezik a jelenleg más termékek értékesítésére használt értékesítési csatornákkal, amelyeket - az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén - felhasználhatna az érintett termék értékesítésére.
(42)
A fentiek ismeretében a Bizottság megállapítja, hogy jelentős annak a kockázata, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az export - dömpingelt árakon - áthelyeződik az uniós piacra, mivel az uniós piac az árak szempontjából sokkal vonzóbb.
(43)
A nyilvánosságra hozatalt követően a Mogilev azt állította, hogy nem vették kellőképpen figyelembe, hogy a hegesztett csöveket és csővezetékeket érintő belföldi piaci és oroszországi piaci értékesítése a figyelembe vett időszakban jelentősen növekedett. Ezzel összefüggésben meg kell jegyezni, hogy a vizsgálat megerősítette az értékesítési volumen említett piacokon megfigyelhető növekedését. A nyilvánosságra hozatal után tett észrevételeiben a Mogilev megerősítette továbbá, hogy a hegesztett csöveket és csővezetékeket az uniós piacra jellemző árnál alacsonyabb árakon értékesítik. Következésképpen az a tény, hogy az említett termékek értékesítési volumene az eltelt időszakban a belföldi és oroszországi piacokon egyaránt növekedett, nem enyhíti, illetőleg nem szünteti meg annak a kockázatát, hogy a kedvezőbb uniós árak miatt a kereskedelem áthelyeződik az uniós piacra. A Mogilev érvelését ezért elutasítják.
4. A dömping megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetés
(44)
A Fehéroroszországban rendelkezésre álló szabad kapacitás, a más termékekről az érintett termék gyártására való átállás kockázata, valamint az uniós piac vonzó árszintje alapján arra lehet következtetni, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetén fennáll annak a kockázata, hogy bővülni fog az érintett termék Fehéroroszországból származó dömpingelt exportja.
KÍNAI NÉPKÖZTÁRSASÁG
1. Előzetes megjegyzések
(45)
Ahogy a (9) preambulumbekezdés megállapítja, a Bizottság a Kínai Népköztársaságból nem kapott választ. Így a kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányában az átfogó elemzés, köztük a dömpingszámítás alapját az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tények képezték. A kínai hatóságok tájékoztatást kaptak arról, hogy a Bizottság szándékában áll az alaprendelet 18. cikkének alkalmazása, és megállapításait a rendelkezésre álló tényekre alapozza.
(46)
Ebből adódóan a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét a hatályvesztési felülvizsgálati kérelem, valamint egyéb információforrások, köztük kereskedelmi import- és exportstatisztikák (Eurostat és kínai exportadatok) és a Metal Bulletin felhasználásával mérték fel.
(47)
Az együttműködés hiánya hatással volt a különböző terméktípusok rendes értékének és exportárának összehasonlítására. Az alaprendelet 18. cikkével összhangban megfelelőnek minősült mind a rendes érték, mind az exportár globális, konkrétan az átlagos értékeken alapuló megállapítása.
2. Valószínűsíthető dömping a felülvizsgálati időszakban
2.1. A rendes érték meghatározása
(48)
A Kínai Népköztársaságra vonatkozó rendes érték a szokásos dél-afrikai (analóg ország) kereskedelmi forgalomban a független vevők részére teljesített belföldi értékesítésre alkalmazott átlagár alapján került megállapításra.
2.2. A valószínűsíthető exportár megállapítása
(49)
A kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányában az alaprendelet 18. cikkének megfelelően az exportárakat a rendelkezésre álló adatok alapján kellett megállapítani.
(50)
A Bizottság először az Eurostattól származó statisztikákat elemezte. A Kínai Népköztársaságból importált termék mennyisége azonban korlátozott volt, így azok árai nem tekinthetők reprezentatívnak. A valószínűsíthető exportár ezért az egyéb harmadik országokba irányuló exportra vonatkozó kínai kereskedelmi statisztikák alapján került megállapításra.
2.3. Összehasonlítás
(51)
A rendes érték és a valószínűsíthető exportár összehasonlítását a gyártelepi ár alapján végezték el. A tisztességes összehasonlítás biztosítása érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban figyelembe vették az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket.
(52)
Értelemszerűen kiigazításokra került sor a fuvarozási költségek, biztosítási költségek, a vissza nem téríthető héa, az exportköltségek, árengedmények és kedvezmények terén fennálló különbségek alapján.
2.4. Valószínűsíthető dömping a felülvizsgálati időszakban
(53)
A fentiek alapján az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a valószínűsíthető dömpingkülönbözetet 39,3 %-ban állapították meg.
3. Az export alakulása az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén
3.1. Az exportáló gyártók termelési kapacitása
(54)
A kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányában a következő források kerültek felhasználásra:
-
a kérelmező által adott információ,
-
a rendelkezésre álló kiadványok (például a Metal Bulletin),
-
a korábbi vizsgálat során gyűjtött információ.
(55)
A kínai hegesztettcső-gyártást messze a legnagyobbnak tartják a világon. A Metal Bulletin szerint 2012-ben a hegesztett csövek éves termelése körülbelül 35 millió tonnát tett ki. A kérelmező becslése alapján a Kínai Népköztársaságban a hegesztett csövek termelési kapacitása messze meghaladja az évi 45 millió tonnát. A teljes szabad kapacitás így több mint 10 millió tonna, ami a hegesztett csövek tapasztalt teljes uniós felhasználásának a huszonötszörösét jelenti.
(56)
Így az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén jelentős a kockázata annak, hogy a kínai exportáló gyártók jelentős mennyiségű hegesztett csövet értékesítenek dömpingelt árakon az uniós piacon.
3.2. Az uniós piac vonzereje
(57)
A kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányában a megállapítások a rendelkezésre álló tényeken alapulnak. Azon kockázat megállapítása tehát, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az értékesítés az uniós piacra helyeződik át, a nyilvánosan hozzáférhető forrásokon alapul.
(58)
A nyilvánosan hozzáférhető források, például a Metal Bulletin alapján a kínai árszint messze alatta marad az uniós gazdasági ágazat átlagos értékesítési árának (848 EUR/tonna), valamint a fő exportáló országokból, például Indiából és Törökországból az Unióba irányuló import átlagárainak. Az uniós gazdasági ágazat átlagos értékesítési árával összehasonlítva az áralákínálás mértéke 30 % és 50 % között mozog. Ez egyértelműen jelzi az uniós piac vonzerejét és azt, hogy Kína képes arra, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén árversenybe kezdjen.
(59)
A fentiek ismeretében a Bizottság megállapította, hogy a fent említett jelentős árkülönbségek következtében komoly a kockázata annak, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a kereskedelem iránya a harmadik országokba irányuló, alacsonyabb árakon történő értékesítésről a nagyobb nyereséget hozó uniós piacra helyeződik át.
4. A dömping megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetés
(60)
A Kínában rendelkezésre álló szabad kapacitás, valamint az uniós piac vonzó árszintje alapján arra lehet következtetni, hogy a hatályos dömpingellenes intézkedések megszűnése esetén fennáll annak a kockázata, hogy jelentősen megnövekszik az érintett termék Kínából származó dömpingelt exportja.
PIACGAZDASÁGGAL RENDELKEZŐ ORSZÁGOK
OROSZORSZÁG
1. Előzetes megjegyzések
(61)
Az oroszországi termelés mintegy 75 %-át képviselő két orosz exportáló gyártó a mintavételi eljárás keretében benyújtotta válaszait, de később arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem szándékozik válaszolni az exportáló gyártóknak küldött kérdőívre. Csak egyetlen kisméretű gyártó működött együtt a vizsgálatban és töltötte ki a kérdőívet, valamint tette lehetővé az ellenőrző látogatást, ez a gyártó azonban nem exportál az Unióba, illetőleg a más országokba irányuló exportja sem jelentős. Tekintettel arra, hogy az oroszországi exportáló gyártók körében az együttműködés hiánya jelentős szintet ért el, az átfogó elemzés, többek között a dömpingszámítás alapját az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tények képezik. Az együtt nem működő oroszországi exportáló gyártók, valamint az oroszországi hatóságok tájékoztatást kaptak arról, hogy a Bizottság szándékában áll az alaprendelet 18. cikkének alkalmazása, és megállapításait a rendelkezésre álló tényekre alapozza.
(62)
Ebből adódóan a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét a hatályvesztési felülvizsgálati kérelem, valamint egyéb információforrások, köztük az Eurostat kereskedelmi importstatisztikái, oroszországi exportstatisztikák és a Metal Bulletin felhasználásával mérték fel.
(63)
Az együttműködés jelentős mértékű hiánya hatással volt a különböző terméktípusok rendes értékének és exportárának összehasonlítására. Az alaprendelet 18. cikkével összhangban megfelelőnek minősült mind a rendes érték, mind az exportár globális, konkrétan az átlagos értékeken alapuló megállapítása.
(64)
A Bizottság megjegyezte, hogy az Eurostat-statisztikák alapján volt némi Oroszországból származó import az érintett termék esetében. A mennyiségek azonban csekélyek voltak, így ezen importok árait nem tekintették reprezentatívnak. Az Unióba irányuló export valószínűsíthető árára vonatkozó információ ezért más harmadik országok exportárain alapult, ahogy a (73) preambulumbekezdés is jelzi.
2. Valószínűsíthető dömping a felülvizsgálati időszakban
2.1. A rendes érték meghatározása
(65)
Ahogy a (61) preambulumbekezdésben említésre került, az oroszországi exportáló gyártók igen korlátozott együttműködése miatt a Bizottság kénytelen volt a rendes érték meghatározása során a rendelkezésre álló tényeket felhasználni. E célból az együttműködő oroszországi gyártó által benyújtott információkat használtuk.
(66)
A rendes érték az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdése első mondatának megfelelően került megállapításra. Először azt kellett megállapítani, hogy a hasonló termék belföldi összértékesítésének mennyisége a felülvizsgálati időszakban reprezentatív-e a harmadik országokba irányuló oroszországi exportértékesítéssel összehasonlítva. A belföldi értékesítés akkor bizonyult reprezentatívnak, ha a hasonló termék értékesítésének volumene elérte vagy meghaladta a hasonló termék harmadik országba irányuló oroszországi exportértékesítésének 5 %-át.
(67)
A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy a hasonló terméket az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében szokásos kereskedelmi forgalomban értékesítették-e. Ez oly módon történt, hogy megállapították az érintett terméktípusra vonatkozóan a belföldi piacon független vevők részére történt nyereséges értékesítés arányát.
(68)
A szokásos kereskedelmi forgalom vizsgálatához az átlagos termelési költséget vették figyelembe. A gyártási költségek és különösen az energiaköltségek tekintetében - a gázra korlátozódóan - megvizsgálták, hogy az egyetlen együttműködő gyártó által fizetett gázárakban megfelelően megjelennek-e a gáz előállításával és elosztásával kapcsolatos költségek.
(69)
Megállapítást nyert, hogy az exportáló gyártók által fizetett belföldi gázár az Oroszországból származó földgáz exportárának körülbelül 30 %-a volt. E tekintetben minden rendelkezésre álló adat arra utalt, hogy az oroszországi belföldi gázárak szabályozott árak, amelyek az oroszországi földgáz nem szabályozott exportpiacain fizetett piaci áraknál jóval alacsonyabbak. Mivel az exportáló gyártók nyilvántartásai nem tükrözték megfelelő módon - az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdése szerint - a gázköltségeket, azokat ennek megfelelően ki kellett igazítani. Az oroszországi belföldi piachoz kapcsolódó, megfelelően reprezentatív, torzítatlan gázárak hiányában a Bizottság helyénvalónak találta a kiigazításnak az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdése szerint a más reprezentatív piacokról szerzett információk alapján történő elvégzését. A kiigazított ár alapját az exportra értékesített orosz gáz német-cseh határparitáson (Waidhaus) számított - a helyi elosztási költségekkel kiigazított - átlagára jelentette. Waidhaus az EU-ba - amely az orosz gáz legfőbb piaca, és árai megfelelő módon tükrözik a költségeket - irányuló orosz gázeladás fő csomópontja, ezért az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdése értelmében reprezentatív piacnak tekinthető.
(70)
Következésképpen a Bizottság a szokásos kereskedelmi forgalom vizsgálatához a - gázköltségek tekintetében megfelelően kiigazított - átlagos termelési költséget alkalmazta.
(71)
A rendes értéket így a felülvizsgálati időszak során történt nyereséges belföldi értékesítés átlagáraként számították ki, mivel a nyereséges értékesítés volumene legfeljebb a teljes értékesítési volumen 80 %-át tette ki.
2.2. A valószínűsíthető exportár megállapítása
(72)
Az oroszországi exportáló gyártók igen korlátozott együttműködése miatt a Bizottság kénytelen volt az exportár meghatározását a rendelkezésre álló tényekre alapozni. Az egyetlen együttműködő oroszországi gyártótól származó információt nem lehetett felhasználni, mivel ez a gyártó nem exportálta az érintett terméket az EU-ba és csak jelentéktelen mennyiségeket exportált harmadik országokba.
(73)
A valószínűsíthető exportár ezért - és tekintettel arra, hogy az Oroszországból az EU-ba irányuló export jelentéktelen volt - az egyéb harmadik országokba irányuló exportra vonatkozó oroszországi exportstatisztikák alapján került megállapításra. Az egyéb harmadik országokba irányuló export mennyisége jelentős volt.
(74)
Mivel az egyetlen együttműködő oroszországi gyártó kizárólag úgynevezett „fekete csövet” (vagyis nem galvanizált csövet) gyártott, csak a fekete csövekhez kapcsolódó információt használták fel az exportár megállapításához. Az oroszországi exportstatisztikák szerint az oroszországi export túlnyomó hányadát is a fekete cső teszi ki.
(75)
Az egyetlen együttműködő orosz gyártó a nyilvánosságra hozatalt követően azt állította, hogy az ő exportárait kellett volna felhasználni, mivel az export az összes értékesítésének több mint 10 %-át teszi ki. Ez az értékesítés azonban csak kevesebb mint 2 %-a az oroszországi exportstatisztika szerinti teljes exportnak. Ennek alapján fenntartjuk azt a megállapítást, hogy a szóban forgó gyártó exportárai az export jelentéktelen mennyisége miatt nem használhatók.
2.3. Összehasonlítás
(76)
A rendes érték és a valószínűsíthető exportár összehasonlítását a gyártelepi ár alapján végezték el. A tisztességes összehasonlítás biztosítása érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban figyelembe vették az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket.
(77)
Adott esetben figyelembe vették a fuvarozási költségekben mutatkozó különbségeket.
2.4. Valószínűsíthető dömping a felülvizsgálati időszakban
(78)
A fentiek alapján az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a valószínűsíthető dömpingkülönbözet 38,7 % volt.
3. Az export alakulása az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén
3.1. Az exportáló gyártók termelési kapacitása
(79)
A kérelmező becslése szerint az oroszországi szabad kapacitás az érintett termék esetében meghaladja az uniós piac teljes felhasználását. A kérelmező ezt a becslést a Metal Bulletinben közzétett információra alapozta. Emellett a kérelmező 56 %-os kapacitáskihasználást feltételezett, amelyet az együttműködő gyártó által benyújtott információk is megerősítettek.
(80)
Így az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén jelentős a kockázata annak, hogy az oroszországi exportáló gyártók jelentős mennyiségű hegesztett csövet értékesítenek dömpingelt árakon az uniós piacon.
(81)
A nyilvánosságra hozatalt követően a (61) preambulumbekezdésben említett nem együttműködő oroszországi gyártók azt állították, hogy a Bizottság figyelmen kívül hagyta más piacok, többek között az oroszországi piac állítólagos vonzerejét, valamint az említett gyártók által jelzett oroszországi szabad kapacitást.
(82)
Ezzel összefüggésben ki kell emelni, hogy a szabad kapacitásra vonatkozó információ szélesebb termékösszetételt vett figyelembe, amely többek között az üreges idomacélokat és a nagy átmérőjű csöveket is magában foglalta. Ez az információ ezért kevésbé releváns, mint a kérelmező által biztosított információ. Emellett még az oroszországi gyártók által jelzett 60-70 %-os kapacitáskihasználási ráta alapján számított szabad kapacitás is fedezné az uniós piaci felhasználás nagy részét.
(83)
Ami a nem együttműködő oroszországi gyártók által más piacok, többek között az oroszországi piac állítólagos vonzerejével kapcsolatos információkat illeti, először is emlékeztetni kell arra, hogy együttműködés hiányában ezeket az adatokat nem lehetett ellenőrizni. Másodszor, a (84)-(86) preambulumbekezdésben megállapítottaknak megfelelően ez az információ ellentmond a vizsgálat során szerzett, a hivatalos oroszországi exportstatisztikán alapuló információnak, amelyet a két nem együttműködő oroszországi gyártó nem vitatott.
3.2. Az uniós piac vonzereje
(84)
Az oroszországi kereskedelmi statisztika szerint az oroszországi exportár (647 EUR/tonna) messze alatta marad az uniós gazdasági ágazat átlagos értékesítési árának (848 EUR/tonna), és megfelel a fő exportáló országokból, például Indiából és Törökországból az Unióba irányuló import átlagárainak.
(85)
Ugyanezen kereskedelmi statisztika szerint az oroszországi összexport 33 %-a Azerbajdzsánba, Oroszország legfontosabb exportpiacára irányul. Az azerbajdzsáni értékesítési ár 586 EUR/tonna, így lényegesen alacsonyabb, mint az uniós gazdasági ágazat értékesítési ára (848 EUR/tonna) és még alacsonyabb a fő uniós exportőrök, például India vagy Törökország által felszámított áraknál. Emellett az Azerbajdzsánba irányuló oroszországi export az uniós felhasználás körülbelül 15 %-ának felel meg. Így fennáll annak a kockázata, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az export áthelyeződik az EU-ba.
(86)
A fentiek ismeretében a Bizottság megállapította, hogy komoly a kockázata annak, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a kereskedelem átirányul az uniós piacra.
4. A dömping megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetés
(87)
Az Oroszországban rendelkezésre álló szabad kapacitás, valamint az uniós piac vonzó árszintje alapján arra lehet következtetni, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetén fennáll annak a kockázata, hogy növekszik az érintett termék Oroszországból származó, Unióba irányuló dömpingelt exportja.
(88)
A nyilvánosságra hozatalt követően az érdekelt felek azt állították, hogy a hatályban lévő intézkedések Oroszországgal szembeni fenntartása, ugyanakkor a hatályban lévő intézkedések Ukrajna esetében történő megszüntetése (lásd lejjebb) diszkriminációt jelent, mivel Oroszország és Ukrajna állítólag hasonló szabad kapacitással rendelkezik.
(89)
A vizsgálat következtetései nem támasztják alá ezt az állítást, mivel azt állapították meg, hogy Oroszországban jelentős, az uniós piac felhasználásának legalább a nagy részét lefedő szabad kapacitás áll rendelkezésre. Ukrajna esetében viszont azt a következtetést lehetett levonni, hogy a valamennyi országba irányuló export számára rendelkezésre álló kapacitás korlátozott. A szabad kapacitás tekintetében fennálló e jelentős különbség miatt ezért a diszkriminációra vonatkozó állítást visszautasítják.
UKRAJNA
1. Előzetes megjegyzések
(90)
A vizsgálatban csak egy ukrajnai exportáló gyártó, az Interpipe Group (a továbbiakban: Interpipe) működött együtt. Az Interpipe az ukrajnai gyártás jelentős részét és szinte a teljes, csekély mennyiségű uniós exportot adja. Legalább négy ismert ukrajnai gyártó van, amelyek nem működnek együtt, de a kereskedelmi statisztikák szerint az Unióba irányuló exportjuk nem jelentős.
(91)
Az Unióba irányuló jelentéktelen ukrajnai export ismeretében a valószínűsíthető exportár az Interpipe egyéb harmadik országokra alkalmazott értékesítési árai alapján került megállapításra, ahogy a (17) preambulumbekezdés ismerteti.
2. Valószínűsíthető dömping a felülvizsgálati időszakban
2.1. A rendes érték meghatározása
(92)
Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése alapján a Bizottság először megvizsgálta, hogy az egyetlen együttműködő exportáló gyártó, az Interpipe esetében a belföldi értékesítés összmennyisége reprezentatívnak tekinthető-e. A belföldi értékesítés akkor reprezentatív, ha a hasonló termék független vevők részére hazai piacon történő belföldi értékesítésének összmennyisége eléri az érintett termék egyéb harmadik országokba irányuló exportértékesítése összmennyiségének legalább 5 %-át a felülvizsgálati időszak alatt. Ennek alapján megállapítást nyert, hogy a hasonló termék belföldi összértékesítése az Interpipe esetében reprezentatív volt.
(93)
A Bizottság ezt követően azonosította azokat a belföldön értékesített terméktípusokat, amelyek azonosak, vagy összehasonlíthatóak az Interpipe által export keretében értékesített terméktípusokkal.
(94)
A Bizottság ezután - az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése szerint - megvizsgálta, hogy az Interpipe belföldi értékesítése az egyes, exportra értékesíthető terméktípussal azonos vagy összehasonlítható terméktípusok tekintetében reprezentatív volt-e. Egy adott terméktípus belföldi értékesítése abban az esetben reprezentatív, ha e terméktípus felülvizsgálati időszak alatti, független vevők részére történt belföldi értékesítésének összmennyisége eléri az exportra értékesített azonos vagy összehasonlítható terméktípus összmennyiségének legalább 5 %-át. A Bizottság megállapította, hogy a terméktípusok többsége tekintetében a belföldi értékesítés mennyisége reprezentatív volt.
(95)
A Bizottság ezt követően valamennyi terméktípus esetében meghatározta a független vevőknek történt nyereséges belföldi értékesítések felülvizsgálati időszak alatti részarányát annak megállapítására, hogy a rendes érték kiszámítását az alaprendelet 2. cikke (4) bekezdésének megfelelően a tényleges belföldi értékesítések alapján végezze-e el.
(96)
A rendes értéket - függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek voltak-e, vagy sem - az egyes terméktípusok tényleges belföldi ára alapján kell meghatározni, amennyiben:
a)
a terméktípusnak a kiszámított előállítási költséggel megegyező, vagy azt meghaladó nettó áron értékesített mennyisége meghaladta e terméktípus teljes értékesítési mennyiségének 80 %-át, valamint
b)
e terméktípus értékesítési árának súlyozott átlaga megegyezett, vagy meghaladta az egy egységre jutó előállítási költséget.
(97)
Ebben az esetben a rendes érték a terméktípus felülvizsgálati időszak alatt történt összes belföldi értékesítése során alkalmazott árainak súlyozott átlaga.
(98)
A rendes értéket az egyes terméktípusok felülvizsgálati időszak alatti - kizárólag nyereséges - belföldi értékesítésének terméktípusonkénti tényleges belföldi ára alapján kell meghatározni, amennyiben:
a)
a terméktípus nyereséges értékesítése legfeljebb az adott típus teljes értékesítési mennyiségének 80 %-át tette ki; vagy
b)
e terméktípus súlyozott átlagára nem érte el az egységnyi előállítási költséget.
(99)
A belföldi értékesítés elemzése azt állapította meg, hogy a rendes érték kiszámítása a felülvizsgálati időszak során teljesített összes belföldi értékesítés árának súlyozott átlagaként, illetőleg - csak a terméktípustól függően - a nyereséges értékesítés súlyozott átlagaként történt.
(100)
Amennyiben a szokásos kereskedelmi forgalomban nem értékesítették a hasonló termék valamely terméktípusát, vagy a belföldi piacon nem értékesítettek valamely terméktípust reprezentatív mennyiségben, a Bizottság a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) és (6) bekezdésével összhangban számította ki.
(101)
A rendes érték kiszámítása úgy történt, hogy a következőket hozzáadták az Interpipe által gyártott hasonló termék felülvizsgálati időszakban jellemző előállítási költségeihez:
-
az Interpipe esetében a hasonló termék belföldi értékesítése során a szokásos kereskedelmi forgalomban a felülvizsgálati időszakban felmerült értékesítési, általános és adminisztratív költségek, valamint
-
az Interpipe által a hasonló termék belföldi értékesítése során a szokásos kereskedelmi forgalomban a felülvizsgálati időszakban elért nyereség.
2.2. A valószínűsíthető exportár megállapítása
(102)
Az Unióba irányuló jelentős ukrajnai export hiányában a valószínűsíthető exportár az Interpipe egyéb harmadik országokba irányuló, jelentős mennyiségű exportra alkalmazott értékesítési árai alapján került megállapításra, ahogy a (17) preambulumbekezdés ismerteti.
(103)
A harmadik országok esetében az Interpipe valamennyi értékesítése közvetlenül független vevők számára történt. Az értékesítési árat ezért a szóban forgó független vevők által ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján állapították meg.
2.3. Összehasonlítás
(104)
A rendes érték és a valószínűsíthető exportár összehasonlítását a gyártelepi ár alapján végezték el. A tisztességes összehasonlítás biztosítása érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban figyelembe vették az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket.
(105)
Értelemszerűen kiigazításokra került sor a fuvarozási költségek és a hitelköltségek terén fennálló különbségek alapján.
2.4. Valószínűsíthető dömping a felülvizsgálati időszakban
(106)
A fentiek alapján az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a valószínűsíthető dömpingkülönbözetet 16 %-ban állapították meg.
(107)
A nyilvánosságra hozatalt követően az érdekelt felek azt állították, hogy a Bizottság azt állapította meg, hogy Ukrajna esetében a dömping 16 %-os szinten továbbra is fennállt. Az állítás azonban megalapozatlan, mivel úgy tűnik, félreértésen alapul. Ahogy a (17) preambulumbekezdésben megállapításra került, a felülvizsgálati időszakban valamennyi ország, beleértve Ukrajnát, elhanyagolható mennyiséget exportált az érintett termékből az EU-ba. Az említett mennyiségek alapján ezért nem vonható le megfelelő következtetés és Ukrajna tekintetében nem került sor a dömping folytatódásának megállapítására. Az állítást ezért elutasítják.
3. Az export alakulása az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén
Az exportáló gyártók termelési kapacitása
(108)
A korábbi vizsgálat során a Bizottság megállapította, hogy Ukrajnában a termelési kapacitás meghaladta az évi 400 000 tonnát. Az említett vizsgálat óta azonban az ismert gyártók közül kettő leállította a hegesztett csövek gyártását, nevezetesen a Lugansk Tube Plant és az Interpipe csoport egyik üzeme, az Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant. Mivel azóta nem érkezett megerősítés az ukrajnai termelési kapacitás bővüléséről, a jelenlegi kapacitás lényegesen kisebb, mint a korábbi vizsgálat időszakában.
(109)
Ami a (108) preambulumbekezdésben említett kapacitáskihasználást illeti, az Interpipe a felülvizsgálati időszakban - az üzem műszaki korlátait figyelembe véve - közel teljes kapacitáskihasználással működött.
(110)
Egy másik fontos szempont az ukrajnai üzemek földrajzi elhelyezkedése. Az üzemek nagyrészt Kelet-Ukrajnában találhatók és közvetlenül vagy közvetve befolyásolja őket az országrészben kialakult jelenlegi biztonsági helyzet. Bizonytalan ezért, hogy az említett vállalatok teljes mértékben ki tudják-e használni termelési kapacitásukat.
(111)
A nyilvánosságra hozatalt követően az érdekelt felek azzal érveltek, hogy az ukrajnai termelés nem elhanyagolható része kívül esik a jelenlegi biztonsági helyzet által érintett területen. Meg kell jegyezni azonban, hogy közvetve - például a nyersanyagellátás akadozása miatt - a szóban forgó területen kívül elhelyezkedő vállalatokat is érinti a biztonsági helyzet. Megállapítható tehát, hogy a legtöbb ukrajnai üzemre közvetlenül vagy közvetve, de hatást gyakorol a kialakult jelenlegi biztonsági helyzet. Az állítást ezért elutasítják.
(112)
Ugyanakkor - tekintettel a felülvizsgálati időszakot követően Ukrajnában kialakult különleges helyzetre - számolni lehet azzal, hogy a biztonsági helyzet normalizálódását követően a belföldi piacon az építőipar többletkapacitásokat fog lekötni. A hasonló terméket is felhasználják az építőiparban, például teherhordó elemek építéséhez, csőkerítésekhez, védőeszközként és állványozásra.
(113)
Tekintettel a termelési kapacitás csökkenésére és a belföldi kereslet várható növekedésére, következtetésként megállapítható, hogy a valamennyi országba irányuló export tekintetében rendelkezésre álló szabad kapacitás korlátozott.
(114)
Az érdekelt felek a nyilvánosságra hozatalt követően azzal érveltek, hogy Ukrajnában jelentős szabad kapacitás áll rendelkezésre. Az állításokat azonban tényleges bizonyítékokkal nem támasztották alá, ezért azokat elutasítják.
(115)
Az érdekelt felek azt állították továbbá, hogy az Interpipe bejelentette az Unióba irányuló exportjának jelentős, mintegy 60 %-kal történő növelését, ami ellentmond az export céljára rendelkezésre álló szabad kapacitás korlátozott jellegére vonatkozó állításoknak. Ez az állítás azonban nem fogadható el. Az Interpipe bejelentései általánosságban a vállalatra vonatkoznak és nem konkrétan az érintett termékre. Még ha releváns is lenne az érintett termék szempontjából, a körülbelül 60 %-os jelentős növekedés csak 0,5 %-os uniós piaci részesedést eredményezne, ami változatlanul elhanyagolhatónak tekinthető. Ez az érv tehát nem mond ellent annak a következtetésnek, hogy a valamennyi országba irányuló export tekintetében rendelkezésre álló szabad kapacitás korlátozott.
(116)
Ugyanezek az érdekelt felek azzal érveltek, hogy a szabad kapacitást nem indokolt felhasználni a dömping elemzésekor, mert a kapacitáskihasználás nem tekinthető releváns kármutatónak a kárelemzés során, ahogy a (139) preambulumbekezdés is megállapítja.
(117)
Ez az állítás nem fogadható el. Az említett két értékelés célja eltérő. A kárelemzés során azt vizsgáljuk, hogy az alacsony kapacitáskihasználás az uniós gazdasági ágazatot érő kár jelének tekinthető-e, ami nem feltétlenül van így, ha a fennmaradó kapacitás felhasználható más termékek előállítására. A dömpingelemzés magára a szabad kapacitásra összpontosít, azaz a kihasználatlan kapacitásra, amelyet nem használnak semmilyen termék előállítására, ezért azonnal rendelkezésre áll az érintett termék gyártására.
4. A dömping megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetés
(118)
Az Ukrajnában rendelkezésre álló korlátozott szabad kapacitás, valamint a dömpingelt export áthelyeződésének csekély kockázata arra enged következtetni, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetén nem áll fenn annak a kockázata, hogy az érintett termék Ukrajnából származó dömpingelt exportja jelentősen megnövekedik. Valószínűtlen ezért, hogy az Ukrajnával szembeni dömpingellenes intézkedések hatályvesztése a dömping nem elhanyagolható mennyiség tekintetében megnyilvánuló megismétlődéséhez vezet az alaprendelet 5. cikke (7) bekezdésének megfelelően.
D. AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT MEGHATÁROZÁSA
(119)
A felülvizsgálati időszak alatt mintegy 20 gyártó állította elő a hasonló terméket az Unióban. E gyártók termelése (amit az együttműködő gyártóktól begyűjtött információk, a többi uniós gyártó esetében pedig a felülvizsgálat iránti kérelemből származó adatok alapján határoztak meg) tekinthető ezért a teljes uniós termelésnek. Az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében ezek a vállalatok alkotják az uniós gazdasági ágazatot.
(120)
A fenti (11) preambulumbekezdésben említettek szerint az uniós gyártók nagy számára tekintettel mintavételre került sor. A károkozás elemzése céljából a következő két szinten határozták meg a kármutatókat:
-
A makrogazdasági elemek (termelés, kapacitás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, átlagos egységárak, a dömpingkülönbözetek nagysága, valamint a korábbi dömping hatásaiból való felépülés) értékelése az uniós gazdasági ágazat szintjén, az együttműködő gyártóktól begyűjtött információk alapján, a többi uniós gyártó esetében pedig a felülvizsgálatra irányuló kérelemben szereplő adatokra támaszkodó becslések alapján történt.
-
A mikrogazdasági elemeket (készletek, bérek, nyereségesség, a beruházások megtérülése, pénzforgalom, tőkebevonási képesség és beruházások) a mintába felvett uniós gyártók esetében az általuk szolgáltatott információk alapján elemezték.
E. AZ UNIÓS PIAC HELYZETE
1. Uniós felhasználás
(121)
Az uniós felhasználás meghatározása az uniós gazdasági ágazat uniós piacra szánt saját termelésének értékesítési volumene, valamint az uniós piacra kerülő import volumenére vonatkozó Eurostat-adatok alapján történt.
(122)
A figyelembe vett időszakban az uniós felhasználás 28 %-kal csökkent, 2011-ben 6 %-kal, 2012-ben 8 százalékponttal és a felülvizsgálati időszakban további 10 százalékponttal esett vissza. A csökkenő tendencia részben a bizonyos fokú műszaki helyettesítéssel magyarázható, mivel egyre jellemzőbb, hogy a vízvezetékeknél az acél csővezetéket például rézből, műanyagból vagy rozsdamentes acélból készült alternatív termékkel váltják fel.
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Teljes uniós felhasználás (tonna)
561 955
528 191
460 847
404 394
Index (2010 = 100)
100
94
82
72
(123)
A nyilvánosságra hozatalt követően az érdekelt felek azt állították, hogy az uniós felhasználást jelentősen alábecsülték. A szóban forgó felek azonban nem támasztották alá állításukat megbízható bizonyítékokkal, mely állítás így nem fogadható el.
2. A Fehéroroszországból, a Kínai Népköztársaságból és Oroszországból származó behozatal
(124)
Mivel a vizsgálat megállapította, hogy nincs valószínűsége az Ukrajnából származó dömping folytatódásának vagy megismétlődésének (lásd a (17) és a (118) preambulumbekezdést), az alábbi elemzésben a csekély mennyiségű ukrajnai importot nem vették figyelembe a más országokból származó importtal együtt.
(125)
A Fehéroroszországból, a Kínai Népköztársaságból és Oroszországból származó behozatal kumulációjának értékelése érdekében mindhárom ország helyzetét külön-külön megvizsgálták az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésében meghatározott feltételek alapján.
(126)
A Bizottság - a mennyiségekkel és a dömpingkülönbözetekkel összefüggésben és tekintettel az import felülvizsgálati időszak alatti jelentéktelen volumenére - országonként elvégezte az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén valószínűsíthető exportvolumenek és dömpingkülönbözetek előretekintő elemzését. Arra az eredményre jutott, hogy a volumenek az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén valószínűleg a felülvizsgálati időszakban elért szint fölé emelkednének és minden bizonnyal meghaladnák az elhanyagolhatósági küszöböt (lásd a (33), az (56) és a (80) preambulumbekezdést). A Bizottság megállapította emellett, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén valószínűsíthető dömpingkülönbözetek jelentősek lesznek (lásd a (30), az (53) és a (78) preambulumbekezdést).
(127)
Az import elhanyagolható mennyiségei miatt az átlagos importárra vonatkozóan nem vonhatók le érdemi következtetések.
(128)
A vizsgálat azonban arra is rávilágított, hogy a releváns gazdasági szereplők közötti verseny feltételei hasonlóak voltak. A vizsgálat feltárta, hogy a Fehéroroszországból, a Kínai Népköztársaságból és Oroszországból importált érintett termék és az uniós gazdasági ágazat által gyártott és értékesített hasonló termék valamennyi fizikai és műszaki jellemző tekintetében hasonló.
(129)
A fentiek alapján megállapítható, hogy Fehéroroszország, a Kínai Népköztársaság és Oroszország esetében az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésében meghatározott kritériumok teljesülnek. Az ebből a három országból származó behozatalt ezért összesítve vizsgálták.
a) Volumen
(130)
Az érintett termék Fehéroroszországból, a Kínai Népköztársaságból és Oroszországból az Unióba irányuló importjának volumene 60 %-kal csökkent, azaz a 2010-es mintegy 7 000 tonnáról a felülvizsgálati időszakban mintegy 2 900 tonnára esett vissza. 2011-ben 31 %-kal emelkedett, majd 2012-ben 62 százalékponttal és a felülvizsgálati időszakban további 28 százalékponttal csökkent.
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
A Fehéroroszországból származó import volumene
25
55
0,1
-
Index (2010 = 100)
100
222
0
0
A Fehéroroszországból származó import piaci részesedése
0 %
0 %
0 %
0 %
A Fehéroroszországból származó import ára (EUR/tonna)
677
1 246
600
-
Index (2010 = 100)
100
184
89
-
A Kínai Népköztársaságból származó import volumene
712
375
458
118
Index (2010 = 100)
100
53
64
17
A Kínai Népköztársaságból származó import piaci részesedése
0,1 %
0,1 %
0,1 %
0,0 %
A Kínai Népköztársaságból származó import ára (EUR/tonna)
636
1 052
1 347
2 102
Index (2010 = 100)
100
165
212
330
Az Oroszországból származó import volumene
6 396
8 937
4 440
2 790
Index (2010 = 100)
100
140
69
44
Az Oroszországból származó import piaci részesedése
1,1 %
1,7 %
1,0 %
0,7 %
Az Oroszországból származó import ára (EUR/tonna)
470
506
513
462
Index (2010 = 100)
100
108
109
98
Az érintett országokból származó import volumene
7 133
9 367
4 898
2 908
Index (2010 = 100)
100
131
69
41
Az érintett országokból származó import piaci részesedése
1,3 %
1,8 %
1,1 %
0,7 %
Az érintett országokból származó import ára (EUR/tonna)
488
532
591
528
Index (2010 = 100)
100
109
121
111
Forrás: Comext
b) Piaci részesedés
(131)
A fehéroroszországi, kínai és oroszországi exportőrök megfelelő piaci részesedése az uniós piacon a 2010-es 1,3 %-ról a felülvizsgálati időszakban 0,7 %-ra csökkent. Konkrétan, a piaci részesedés a 2010. évi 1,3 %-ról 2011-re 1,8 %-ra növekedett, majd 2012-ben 1,1 %-ra csökkent, ezután pedig a felülvizsgálati időszakban tovább esett, 0,7 %-ra.
c) Árak
i. Az árak alakulása
(132)
2010 és a felülvizsgálati időszak között az érintett termék Fehéroroszországból, a Kínai Népköztársaságból és Oroszországból származó importjának átlagára 11 %-kal emelkedett, a 2010-es 488 EUR/tonnáról a felülvizsgálati időszakra 528 EUR/tonnára. Pontosabban az árak 2011-ben 9 %-kal, 2012-ben pedig 12 %-kal növekedtek, majd ezután a felülvizsgálati időszakban 10 %-kal csökkentek.
ii. Áralákínálás
(133)
Mivel a felülvizsgálati időszakban a Kínai Népköztársaság és Oroszország rendkívül keveset értékesített az érintett termékből az Unióban, így ezekre az adatokra támaszkodva nem lehet érdemi következtetéseket levonni. Így az uniós gazdasági ágazat által gyártott és értékesített hasonló termék árának és a vizsgálat tárgyát képező, Fehéroroszországban, a Kínai Népköztársaságban és Oroszországban gyártott és a világ más részein értékesített termék árának összehasonlítására került sor. Ez az összehasonlítás jelentős áralákínálást tárt fel.
3. Egyéb harmadik országokból származó behozatal
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Az Indiából származó import volumene
25 720
48 704
58 619
53 007
Az Indiából származó import piaci részesedése
4,6 %
9,2 %
12,7 %
13,1 %
A Törökországból származó import volumene
83 654
83 753
98 742
69 757
A Törökországból származó import piaci részesedése
14,9 %
15,9 %
21,4 %
17,2 %
Az Ukrajnából származó import volumene
956
573
944
1 147
Az Ukrajnából származó import piaci részesedése
0,2 %
0,1 %
0,2 %
0,3 %
Az egyéb harmadik országokból érkező import volumene
34 948
42 714
38 518
30 374
Az egyéb harmadik országokból származó import piaci részesedése
6,2 %
8,1 %
8,4 %
7,5 %
(134)
A figyelembe vett időszakban a Törökországból és Indiából származó import növekedett. Az ukrajnai import piaci részesedése rendkívül alacsony maradt. Az egyéb harmadik országokból származó import piaci részesedése a figyelembe vett időszakban viszonylag stabil volt.
(135)
A nyilvánosságra hozatalt követően az érdekelt felek azzal érveltek, hogy az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének 12 %-os visszaesését - együtt tekintetbe véve - szinte teljes mértékben ellensúlyozta India és Törökország növekvő piaci részesedése és az uniós gazdasági ágazat sérülékenységének fő oka valószínűleg az Indiából és Törökországból származó alacsony árú import. Ezzel összefüggésben ki kell emelni azt, hogy e vizsgálat célja annak megállapítása, hogy az azon három országgal szembeni hatályos intézkedések hatályon kívül helyezése, melyek esetében a dömping megismétlődésének valószínűségét megállapították, eredményezheti-e az uniós gazdasági ágazatot érő kár megismétlődését. A vizsgálat során megerősítették, hogy a Fehéroroszország, a Kínai Népköztársaság és Oroszország által értékesített termékek esetében jelentős áralákínálás volt megfigyelhető a világ más részeit illetően. Az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén ezért valószínűleg ismét dömpingelt exportra kerülne sor az említett országokból az Unióba, következésképpen az uniós gazdasági ágazatot érő kár vélhetően növekedne. Az a körülmény, hogy az Indiából és Törökországból származó import emelkedhetett a figyelembe vett időszakban, nem befolyásolja a dömping és a kár megismétlődésének valószínűségére vonatkozó ezen értékelést.
4. Az uniós gazdasági ágazat helyzete
(136)
Az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően a Bizottság minden olyan lényeges gazdasági tényezőt és mutatót megvizsgált, amely az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásolta.
4.1. Makrogazdasági elemek
a) Termelés
(137)
A 2010-es mintegy 437 000 tonnás szintről az uniós gazdasági ágazat termelése a figyelembe vett időszakban 37 %-kal esett vissza. Pontosabban, 2011-ben 14 %-kal, majd 2012-ben 19 százalékponttal és a felülvizsgálati időszakban további 4 százalékponttal csökkent. A termelés csökkenése a felhasználás visszaeséséhez kapcsolódik, de az Indiából és Törökországból származó import növekedése miatt hangsúlyosabbá vált.
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Termelés (tonna)
437 492
376 106
294 260
277 483
Index (2010 = 100)
100
86
67
63
b) Kapacitás és kapacitáskihasználási ráták
(138)
A termelési kapacitás 2010-ben meghaladta az 1 700 000 tonnát és a figyelembe vett időszak során 16 %-kal csökkent. A csökkenés azzal magyarázható, hogy egyes uniós gyártók csökkentették a napi gyártási műszakok számát.
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Termelési kapacitás (tonna)
1 761 677
1 621 386
1 318 459
1 485 339
Index (2010 = 100)
100
92
75
84
Kapacitáskihasználás
25 %
23 %
22 %
19 %
Index (2010 = 100)
100
93
90
75
Forrás: Vizsgálat
(139)
2010-ben 25 %-os volt a kapacitáskihasználás, 2011-ben 23 %-ra, 2012-ben pedig 22 %-ra esett vissza, majd a felülvizsgálati időszakban tovább csökkent 19 %-ra. Az alacsony kapacitáskihasználási ráták főként azzal magyarázhatók, hogy az e vizsgálat hatályán kívül eső termékek (elsősorban az üreges idomacélok) ugyanazokon a termelőberendezéseken gyárthatók, mint a hegesztett csövek, ezért a kapacitáskihasználási ráták nem bizonyulnak okvetlenül a szóban forgó gazdasági ágazatot érő kár megfelelő mutatójának.
c) Értékesítési volumen
(140)
Az uniós gazdasági ágazat saját termelésének az Unió piacán független vevők részére történő értékesítése 2011-ben 16 %-kal, 2012-ben 21 százalékponttal, majd a felülvizsgálati időszakban további 3 százalékponttal csökkent. Összességében 2010 és a felülvizsgálati időszak között az értékesítések mintegy 40 %-kal csökkentek, ami a felhasználás visszaesésének, valamint az Indiából és Törökországból származó import növekedésének a következménye.
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Független fogyasztók részére történt uniós értékesítések volumene (tonna)
409 544
343 080
259 127
247 201
Index (2010 = 100)
100
84
63
60
Forrás: Vizsgálat
d) Piaci részesedés
(141)
Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 2010-ben 73 % volt. 2011-ben 65 %-ra, 2012-ben tovább, 56 %-ra esett vissza, mielőtt a felülvizsgálati időszakban 61 %-ra emelkedett volna. Összességében az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a figyelembe vett időszak során 12 százalékponttal csökkent.
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése
73 %
65 %
56 %
61 %
Index (2010 = 100)
100
89
77
84
Forrás: Vizsgálat
e) Növekedés
(142)
2010 és a felülvizsgálati időszak között, amikor az uniós felhasználás 28 %-kal visszaesett, a független vevők részére az Unióban teljesített értékesítés volumene 40 %-kal csökkent. Ez a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat számára 12 százalékpontos piacvesztést eredményezett. Így ebben az időszakban az uniós gazdasági ágazat nem növekedett.
f) Foglalkoztatás
(143)
Az uniós gazdasági ágazatban foglalkoztatottak száma 2011-ben 13 %-kal, 2012-ben 27 százalékponttal, majd a felülvizsgálati időszakban további 3 százalékponttal csökkent. Általánosságban elmondható, hogy az uniós gazdasági ágazat foglalkoztatási rátája a figyelembe vett időszakban 43 %-kal - azaz több mint 1 600 főről 1 000 fő alá - csökkent.
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Foglalkoztatás (fő)
1 655
1 446
991
939
Index (2010 = 100)
100
87
60
57
Forrás: Vizsgálat
g) Termelékenység
(144)
Az uniós gazdasági ágazatban alkalmazott munkaerő termelékenysége - amelynek mutatója a tonnában kifejezett termelt mennyiség/fő/év - az egy munkavállalóra jutó 264 tonnáról először 2011-ben 2 %-kal némileg csökkent, majd 2012-ben 14 százalékponttal emelkedett, a felülvizsgálati időszakban pedig stabil maradt. Az uniós gazdasági ágazat termelékenysége a figyelembe vett időszak során összesen 12 %-kal emelkedett.
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Termelékenység (tonna/fő)
264
260
297
296
Index (2010 = 100)
100
98
112
112
Forrás: Vizsgálat
h) Az értékesítési árakat érintő tényezők
(145)
Az uniós gazdasági ágazat független vevők felé történő értékesítéseire alkalmazott egységárak 2011-ben 5 %-kal, majd 2012-ben 1 százalékponttal nőttek, majd a felülvizsgálati időszakban 4 százalékponttal csökkentek. Összességében az említett árak a figyelembe vett időszakban 2 %-kal, 833 EUR/tonnáról a felülvizsgálati időszakbeli 848 EUR/tonnára nőttek.
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Uniós piaci egységár (EUR/tonna)
833
871
881
848
Index (2010 = 100)
100
105
106
102
Forrás: Vizsgálat
i) A dömpingkülönbözet nagysága
(146)
A vizsgálat megállapította annak valószínűségét, hogy a dömping - jelentős különbözetekkel - megismétlődik, mely különbözetek nagysága Fehéroroszország, a Kínai Népköztársaság és Oroszország esetében nem minősül elhanyagolhatónak.
(147)
Ahogy fent megjegyeztük, a Bizottság Ukrajna esetében nem állapította meg a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét.
j) Felépülés a korábbi dömping okozta károkból
(148)
A fent megvizsgált makrogazdasági mutatók szerint a dömpingellenes intézkedések ugyan részben elérték a kívánt eredményt, azaz az uniós gyártókat ért károk megszüntetését, a gazdasági ágazat azonban még mindig sérülékeny és instabil helyzetben van. A figyelembe vett időszak alatt a termelés volumene valóban 37 %-kal csökkent, a független uniós vevők részére teljesített értékesítés volumene 40 %-kal visszaesett, a foglalkoztatás pedig 43 %-kal csökkent. Emellett az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése az uniós piacon a 2010. évi 73 %-ról a felülvizsgálati időszakban 61 %-ra esett vissza. Nem történt meg tehát az előző dömping utáni felépülés, és megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazat továbbra is rendkívül érzékenyen reagál az uniós piacon megjelenő bármilyen dömpingelt behozatalra.
4.2. Mikrogazdasági elemek
a) Készletek
(149)
A mintába bevont uniós gyártók zárókészleteinek szintje 2011-ig csaknem stabil volt. 2012-ben 14 százalékponttal növekedett, majd a felülvizsgálati időszakban 10 százalékponttal csökkent. A készletszint így a felülvizsgálati időszakban 5 %-kal meghaladta a 2010. évit.
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Zárókészletek (tonna)
13 892
14 039
16 012
14 556
Index (2010 = 100)
100
101
115
105
Forrás: Vizsgálat
b) Bérek
(150)
A figyelembe vett időszak során a munkaerőköltségek 29 %-kal csökkentek. Konkrétan, e költségek 2011-ben 2 %-kal, majd 2012-ben 15 százalékponttal csökkentek, a felülvizsgálati időszakban pedig további 12 százalékponttal estek vissza. A figyelembe vett időszakra jellemző általános csökkenés a foglalkoztatás csökkenésére vezethető vissza.
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Éves munkaerőköltség (EUR)
20 602 275
20 266 132
17 140 089
14 578 317
Index (2010 = 100)
100
98
83
71
Forrás: Vizsgálat
(151)
A figyelembe vett időszak során a munkavállalónkénti munkaerőköltség 25 %-kal emelkedett. Ez valószínűleg a foglalkoztatottak számának jelentős mértékű csökkentése következtében felmerült elbocsátási költségekkel összefüggő átmeneti helyzet.
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Munkavállalónkénti éves bérköltség (EUR)
12 449
14 015
17 296
15 525
Index (2010 = 100)
100
113
139
125
c) Nyereségesség és a beruházások megtérülése
(152)
A figyelembe vett időszakban a mintába felvett uniós gyártók uniós piaci értékesítései nyereségesség szempontjából - a nettó értékesítések százalékában kifejezve - a 2010. évi több mint 7 %-os veszteséget követően a felülvizsgálati időszakban közel 1 %-os nyereséget értek el. Konkrétabban, a mintába felvett uniós gyártók vesztesége a 2010. évi 7,3 %-ról 2011-ben 5 %-ra, majd 2012-ben 0,6 %-ra csökkent, majd a felülvizsgálati időszakban 0,8 %-kal csekély nyereségbe fordult át.
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Az EU nyereségessége (nettó eladások %-a)
- 7,3 %
- 5,0 %
- 0,6 %
0,8 %
Index (2010 = 100)
- 100
- 69
- 8
12
A beruházások megtérülése (a beruházások nettó könyv szerinti értékének százalékában kifejezett nyereség)
- 19,2 %
- 11,8 %
0,5 %
4,3 %
Index (2010 = 100)
- 100
- 62
3
22
Forrás: Vizsgálat
(153)
A nyereségesség növekedése azzal magyarázható, hogy az értékesítési árak a figyelembe vett időszak során 2 %-kal növekedtek, míg a termelési költségek (túlnyomórészt a melegen hengerelt tekercs esetében, amelyhez a termelési költségek több mint 60 %-a kapcsolódik) ugyanebben az időszakban 6 %-kal csökkentek, az éves munkaerőköltségek jelentős csökkenésével párhuzamosan. Így a mintában szereplő uniós gyártók abban a helyzetben voltak, hogy az uniós piacon fokozatosan nyereséges árakat tudtak alkalmazni vevőikkel szemben.
(154)
A beruházások nettó könyv szerinti értékének százalékában meghatározott nyereségként kifejezett megtérülése nagyjából követte a nyereségességi tendenciát. A 2010. évi 19,2 %-os veszteség után 2011-ben javulás következett be, a veszteség 11,8 %-ra csökkent, majd 2012-ben 0,5 %-os volt a nyereség, amely a felülvizsgálati időszakban 4,3 %-ra emelkedett.
d) Pénzforgalom és tőkebevonási képesség
(155)
A működési tevékenységekből származó nettó pénzforgalom 2010-ben körülbelül - 44 millió EUR volt. 2011-ben mintegy - 7 millió EUR-ra, 2012-ben pedig közel 17 millió EUR-ra, majd a felülvizsgálati időszakban körülbelül 20 millió EUR-ra emelkedett. A mintában szereplő uniós gyártók egyike sem jelezte, hogy problémái akadtak volna a tőkebevonás terén. A javulás a termelési költségek és a munkaerőköltségek csökkenésével és az árak csekély emelkedésével magyarázható.
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Pénzforgalom (saját és kiskereskedelmi márkanév) (EUR)
- 44 322 891
- 7 033 547
16 927 597
20 202 074
Index (2010 = 100)
- 100
- 16
38
46
Forrás: Vizsgálat
e) Beruházások
(156)
A mintában szereplő uniós gyártóknak a hasonló termék gyártásába eszközölt éves beruházásai 2011-ben 34 %-kal csökkentek, 2012-ben 90 százalékponttal nőttek, és végül a felülvizsgálati időszakban 59 százalékponttal csökkentek. A figyelembe vett időszakban 3 %-kal csökkent az a beruházás, amelyet a kapacitásbővítés helyett a meglévő berendezések karbantartására és felújítására fordítottak.
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Nettó beruházások (EUR)
1 149 094
757 750
1 789 210
1 111 661
Index (2010 = 100)
100
66
156
97
Forrás: Vizsgálat
5. A kárra vonatkozó következtetés
(157)
Számos mutató, így például a pénzügyi mutatók, jelentősen javult a figyelembe vett időszakban. A nyereségesség a több mint 7 %-os veszteséget követően 0,8 %-os profitba fordult át, ami még mindig elmarad a korábbi vizsgálatban meghatározott célszinttől, az 5 %-os nyereségtől. A beruházások megtérülése a több mint 19 %-os veszteségből 4 %-ot meghaladó nyereségbe fordult át és a pénzforgalom szintje - 44 millió EUR-ról 20 millió EUR-ra javult. Ezek a tényezők arra utalnak, hogy az ágazat részlegesen képes volt a helyreállásra.
(158)
Másrészt egyes mutatók 2010 és a felülvizsgálati időszak között negatívan alakultak. A termelési volumen 37 %-kal, a kapacitáskihasználás 25 %-kal, a független uniós vevők részére teljesített értékesítés volumene 40 %-kal csökkent, az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 12 százalékponttal visszaesett, a foglalkoztatás pedig 43 %-kal zuhant.
(159)
A dömpingellenes intézkedések részben teljesítették célkitűzésüket, azaz bizonyos mértékben megszüntették az uniós gazdasági ágazatnak az érintett országokból származó dömpingelt behozatalok által okozott kárt. Az uniós gazdasági ágazat - ugyan az uniós piaci részesedés romlása árán - kismértékben újra nyereségessé vált. Az uniós gazdasági ágazat képes volt javítani pénzügyi helyzetét azáltal, hogy a mennyiségekkel szemben az árakat részesítette előnyben. Ezért egyértelmű, hogy az uniós gazdasági ágazat még mindig nem heverte ki teljes mértékben a korábbi dömping hatásait, és továbbra is instabil helyzetben van, ezért nagyon kiszolgáltatott a dömpingelt behozatal bármely megismétlődésével szemben.
(160)
Még ha az uniós gazdasági ágazat instabil helyzete jelentős kárnak minősül is, nem köthető az érintett országokból származó importhoz. A három érintett ország (Ukrajna esetében a vizsgálat megállapította, hogy nem valószínű a dömping folytatódása vagy megismétlődése) az uniós piacon összességében 1 %-nál kisebb piaci részesedéssel rendelkezik. Az érintett országokból eredő árnyomás hiányában az uniós gazdasági ágazat képes volt olyan árszintet fenntartani, amely elegendő a nyereségességhez, bár jelentősen elmarad a célként meghatározott nyereségtől.
F. A KÁROKOZÁS MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
1. A Fehéroroszországból, a Kínai Népköztársaságból és Oroszországból származó import
(161)
A fenti tendenciák azt jelzik, hogy a dömpingellenes intézkedések részben elérték a kívánt eredményt, azaz az uniós gyártókat ért károk megszüntetését. Másrészről, amint ezt számos kármutató negatív tendenciája jelzi, a gazdasági ágazat helyzete még mindig rendkívül sérülékeny és instabil.
(162)
A fent említettek szerint az érintett három ország exportőrei szabad kapacitással rendelkeznek, amelynek köszönhetően rendkívül gyorsan meg tudják növelni exportjaikat. Mivel az uniós piaci árak egyes harmadik országok piacaihoz képest jövedelmezőbbek, valószínű, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetén a szóban forgó országokba exportált jelentős mennyiségeket átirányítják az uniós piacra. A dömpingelt, az uniós gazdasági ágazat árainál alacsonyabb árú behozatal növekedése valószínűleg felerősíti az uniós piacra gyakorolt árnyomást, és rontja az uniós gazdasági ágazat már így is sérülékeny helyzetét. Ilyen hirtelen fejlemény már a korábbi vizsgálat során is megfigyelhető volt, amikor a három országból származó, az Unióba irányuló importok piaci részesedése csupán három és fél év alatt megháromszorozódott, azaz a 2004-es 6,2 %-ról a vizsgálati időszakban (2006. július 1-je és 2007. június 30. között) 18,7 %-ra emelkedett. A fehéroroszországi, a kínai és az oroszországi exportáló gyártók így már bebizonyították, hogy képesek gyorsan növelni az Unióba irányuló exportjuk volumenét.
(163)
Ezért a fentiek alapján az a következtetés vonható le, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén fennáll a kár megismétlődésének a valószínűsége.
2. Az Ukrajnából származó behozatal
(164)
Figyelemmel arra a következtetésre, hogy nem valószínű az Ukrajnából származó dömping folytatódása vagy megismétlődése, nincs szükség a kár megismétlődésének valószínűségére vonatkozó vizsgálatra.
G. AZ UNIÓS ÉRDEK
(165)
Az alaprendelet 21. cikkének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekével. A Bizottság az uniós érdeket az összes érintett érdek értékelése alapján határozta meg. Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt félnek lehetőséget biztosítottak álláspontja ismertetésére.
1. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
(166)
A vizsgálat megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazat még mindig rendkívül sérülékeny. A dömpingellenes intézkedések részben teljesítették célkitűzésüket, azaz bizonyos mértékben megszüntették az uniós gazdasági ágazatnak az érintett országokból származó dömpingelt behozatalok által okozott kárt. Az uniós gazdasági ágazat - ugyan az uniós piaci részesedés romlása árán - kismértékben újra nyereségessé vált. Az uniós gazdasági ágazat a hatályos intézkedéseknek köszönhetően képes volt javítani pénzügyi helyzetét azáltal, hogy a mennyiségekkel szemben az árakat részesítette előnyben. Az intézkedések megszüntetése növeli az uniós piacra nehezedő árnyomást és újra veszteségekhez vezet. Az uniós gazdasági ágazatnak ezért érdekében áll az intézkedések fenntartása.
2. Az importőrök és a felhasználók érdekei
(167)
A Bizottság több mint 100 független importőrrel és felhasználóval lépett kapcsolatba, hogy együttműködést kezdeményezzen, de egyikőjük sem válaszolt. Ez az érintett országok uniós piacra irányuló exportjának rendkívül csekély volumenével magyarázható. Mindenesetre nincsenek olyan tényezők, amelyek arra utalnak, hogy az importőröket vagy a felhasználókat aránytalan mértékben befolyásolná az intézkedések kiterjesztése.
(168)
A fentiek fényében a Bizottság véleménye szerint nem valószínű, hogy az intézkedések kiterjesztése lényegesen érinteni fogja az Unióban az importőrök és a felhasználók helyzetét.
3. Az ellátáshiány kockázata/az uniós piaci verseny
(169)
Az uniós felhasználás a figyelembe vett időszakban 28 %-kal csökkent és a felülvizsgálati időszakban körülbelül 400 000 tonna volt. A figyelembe vett időszak során az uniós gazdasági ágazat kapacitása folyamatosan meghaladta az uniós keresletet, és a szintje a felülvizsgálati időszakban közel 1 500 000 tonna volt. Az uniós gyártók között megfelelő verseny érvényesül. Emellett az uniós gazdasági ágazat a felülvizsgálati időszakban csak 19 %-os kapacitáskihasználási rátával működik, mivel ugyanazokon a termelőberendezéseken különböző termékeket (az érintett terméket és más termékeket, például üreges idomacélt) gyárt. Az uniós gazdasági ágazatnak ezért van szabad kapacitása arra, hogy a kereslet növekedése esetén a termelési összetétel módosítása révén fokozza termelését. Az intézkedések hatályán kívül eső egyéb harmadik országokból, elsősorban Indiából és Törökországból származó importok is ki tudják elégíteni a kereslet egy részét.
(170)
A fenti megfontolások alapján nem vonható le az a következtetés, hogy a dömpingellenes intézkedések fenntartása az uniós piacon valószínűleg kínálathiányhoz vezetne, illetve korlátozná a versenyt.
4. Az uniós érdekre vonatkozó következtetés
(171)
A fentiek azt jelzik, hogy az intézkedések fenntartásából eredő kedvezőtlen hatások korlátozottak lesznek, és semmi esetben sem lesznek aránytalanok az uniós gazdasági ágazat számára az intézkedések meghosszabbítása által biztosított előnyökhöz képest.
H. DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
(172)
Minden felet értesítettek azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján javaslatot szándékoznak tenni a fennálló intézkedések fenntartására. A feleknek megfelelő idő állt rendelkezésükre ahhoz, hogy a nyilvánosságra hozatalt követően benyújtsák észrevételeiket. A benyújtott információkat és észrevételeket a Bizottság indokolt esetben megfelelően figyelembe vette.
(173)
A fentiekből az következik, hogy az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésében előírtak szerint a Fehéroroszországból, a Kínai Népköztársaságból és az Oroszországból származó egyes hegesztett vas- és ötvözetlenacél-csövek és csővezetékek behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani. Emlékeztetni kell arra, hogy az intézkedések különböző mértékű értékvámokból állnak.
(174)
Ukrajna esetében - azon megállapítás alapján, hogy nem valószínű a dömping folytatódása vagy megismétlődése (lásd a (17) és a (118) preambulumbekezdést) - az intézkedéseket hatályon kívül kell helyezni és az eljárást le kell zárni.
(175)
A rendeletben meghatározott egyedi dömpingellenes vámtételeket kizárólag az e vállalatok - tehát az említett konkrét jogi személyek - által gyártott érintett termék behozatalaira kell alkalmazni. A rendelet rendelkező részében névvel és címmel kifejezetten nem említett vállalatok - beleértve a kifejezetten említett vállalatokkal kapcsolatban álló jogi személyeket is - által gyártott érintett termék behozatalai nem részesülhetnek e vámtételek előnyeiből, azokra a „minden más vállalatra” érvényes vámot kell alkalmazni.
(176)
Ha a későbbiek folyamán valamely vállalat megváltoztatja a nevét, a vállalat kérheti ezen egyedi dömpingellenes vámtételek alkalmazását. A kérelmet a Bizottsághoz kell intézni (5). A kérelemnek tartalmaznia kell az összes releváns információt, amely alapján bizonyítható, hogy a változtatás nem érinti a vállalatnak a rá vonatkozó kedvezményes vámtételre való jogosultságát. Amennyiben a vállalat nevének megváltoztatása nem érinti a rá vonatkozó kedvezményes vámtételre való jogosultságát, a névváltoztatással kapcsolatos tájékoztató értesítés kerül közzétételre az Európai Unió Hivatalos Lapjában.
(177)
Ez a rendelet összhangban áll az alaprendelet 15. cikke (1) bekezdése értelmében létrehozott bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Végleges dömpingellenes vámot vetnek ki a Fehéroroszországból, a Kínai Népköztársaságból és Oroszországból származó, jelenleg az ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 és ex 7306 30 77 KN-kód alá tartozó (TARIC kód: 7306304120, 7306304920, 7306307280 és 7306307780) kör keresztmetszetű és legfeljebb 168,3 mm külső átmérőjű hegesztett vas- vagy ötvözetlenacél-cső és csővezeték - kivéve az olaj vagy gáz szállítására használt vezetékcsövet, az olaj- vagy gázfúráshoz használt béléscsövet és termelőcsövet, a precíziós csöveket és a polgári repülésben használt, gázok vagy folyadékok vezetésére alkalmas, ráerősített szerelvényekkel rendelkező csöveket - behozatalára.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott és az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékekre vonatkozó, vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított nettó árra alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:
Ország
Vállalat
Dömpingellenes vám
TARIC-kiegészítő kód
Kínai Népköztársaság
Minden vállalat
90,6 %
-
Oroszország
TMK Csoport (Seversky Pipe Plant Open Joint Stock Company és Joint Stock Company Taganrog Metallurgical Works)
16,8 %
A892
OMK Csoport (Open Joint Stock Company Vyksa Steel Works és Joint Stock Company Almetjvesk Pipe Plant)
10,1 %
A893
Minden más vállalat
20,5 %
A999
Fehéroroszország
Minden vállalat
38,1 %
-
(3) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezések alkalmazandók.
2. cikk
Az Ukrajnából származó, az 1. cikk (1) bekezdésében említett termék behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megszűnik.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2015. január 26-án.