PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 11. března 2014,
kterým se stanoví výkonnostní cíle pro síť uspořádání letového provozu a varovné prahové hodnoty na úrovni Evropské unie na druhé referenční období 2015-2019
(Text s významem pro EHP)
(2014/132/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 ze dne 10. března 2004, kterým se stanoví rámec pro vytvoření jednotného evropského nebe (rámcové nařízení) (1), a zejména na čl. 11 odst. 3 písm. a) uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (ES) č. 549/2004 vyžaduje, aby byl zřízen systém sledování výkonnosti letových navigačních služeb a služeb sítě. Vyžaduje zejména, aby Komise přijala výkonnostní cíle na úrovni Evropské unie v klíčových oblastech výkonnosti zahrnujících bezpečnost, životní prostředí, kapacitu a efektivitu nákladů. Další pravidla týkající se těchto cílů jsou stanovena prováděcím nařízením Komise (EU) č. 390/2013 (2).
(2)
Je třeba stanovit výkonnostní cíle na úrovni Evropské unie na druhé referenční období, tj. na období kalendářních let 2015 až 2019 včetně.
(3)
V souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 549/2004 a s článkem 3 nařízení Komise (EU) č. 691/2010 (3) jmenovala Komise dne 29. července 2010 orgán pro kontrolu výkonnosti, aby jí byl nápomocen při provádění systému sledování výkonnosti, a zejména při stanovování výkonnostních cílů na úrovni Evropské unie.
(4)
S cílem usnadnit přijetí výkonnostních cílů na úrovni Evropské unie pro druhé referenční období provedl orgán pro kontrolu výkonnosti za podpory Komise konzultaci se všemi zúčastněnými stranami uvedenými v čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 549/2004 ohledně přístupu, který má být uplatněn při stanovování výkonnostních cílů na úrovní Evropské unie, postupů, jimiž mají být tyto cíle stanoveny, a orientačních rozmezí hodnot, kterých mají dosahovat. Tato konzultace zúčastněných stran proběhla v období od 25. ledna 2013 do 3. července 2013. Konzultace se zúčastnil výbor pro kolektivní vyjednávání zřízený rozhodnutím Komise 98/500/ES (4) a své připomínky měly možnost vznést všechny evropské organizace profesního zastoupení zaměstnanců v odvětví civilního letectví.
(5)
Orgán pro kontrolu výkonnosti s přihlédnutím ke konzultaci zúčastněných stran navrhl výkonnostní cíle na úrovni Evropské unie ve zprávě, která byla dne 27. září 2013 předložena Komisi. Tato zpráva obsahuje předpoklady a důvody, na jejichž základě byly stanoveny navrhované cíle a složení skupin poskytovatelů letových navigačních služeb nebo funkčních bloků vzdušného prostoru působících v podobném provozním a hospodářském prostředí.
(6)
Výkonnostní cíle na úrovni Evropské unie stanovené v tomto rozhodnutí jsou v souladu s nařízením (ES) č. 549/2004 a prováděcím nařízením (EU) č. 390/2013. Byly vypracovány s podporou orgánu pro kontrolu výkonnosti. Bylo přihlédnuto ke konzultaci zúčastněných stran a k informacím získaným od manažera struktury vzdušného prostoru zřízeného článkem 6 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 551/2004 (5) a článkem 3 nařízení Komise (EU) č. 677/2011 (6), Evropské agentury pro bezpečnost letectví (EASA) a vnitrostátních dozorových orgánů. Cíle jsou založeny na informacích, které měla Komise a orgán pro kontrolu výkonnosti k dispozici ke dni 17. prosince 2013.
(7)
Výkonnostní cíle na úrovni Evropské unie vycházejí z údajů pro členské státy, Norsko a Švýcarsko.
(8)
Výkonnostní cíle na úrovni Evropské unie v klíčové oblasti výkonnosti týkající se bezpečnosti, které jsou stanoveny v tomto rozhodnutí, byly vypracovány ve spolupráci s agenturou EASA. Při schvalování přijatelných způsobů průkazu a poradenského materiálu podle prováděcího nařízení (EU) č. 390/2013 EASA dále upřesní vymezení kategorií nástroje analýzy rizika (RAT), aby bylo zajištěno harmonizované použití výkonnostních cílů na úrovni Evropské unie v klíčové oblasti výkonnosti týkající se bezpečnosti, zejména s ohledem na vymezení kategorie C (schopnost poskytovat bezpečné služby v oblasti uspořádání letového provozu (ATM), avšak v omezeném rozsahu). EASA byla také konzultována ohledně výkonnostních cílů na úrovni Evropské unie v ostatních klíčových oblastech výkonnosti s cílem zajistit soulad s prvořadými cíli bezpečnosti.
(9)
Výkonnostní cíle na úrovní Evropské unie v klíčové oblasti výkonnosti týkající se životního prostředí musí být stanoveny na základě úrovní výkonnosti dosažených v roce 2012 vypočítaných orgánem pro kontrolu výkonnosti, konkrétně 3,17 % u průměrné horizontální efektivity traťových letů v rámci skutečné dráhy letu a 5,15 % u průměrné horizontální efektivity traťových letů v rámci dráhy letu podle posledního podaného letového plánu.
(10)
V každém roce referenčního období by měl výkonnostní cíl na úrovni Evropské unie v klíčové oblasti výkonnosti týkající se kapacity měřený jako průměrné zpoždění na trati z důvodů uspořádání toku letového provozu (ATFM) odpovídat výkonnostnímu cíli na úrovni Evropské unie pro rok 2014 s přihlédnutím k prognóze provozu na druhé referenční období.
(11)
Výkonnostní cíle na úrovni Evropské unie v klíčové oblasti výkonnosti týkající se efektivity nákladů by měly být v každém roce referenčního období vyjádřeny v reálných hodnotách za použití hodnot z roku 2009 (EUR2009), aby byla mimo jiné zajištěna možnost srovnání s úrovní výkonnosti dosaženou v předchozím referenčním období.
(12)
Očekávané zlepšení efektivity nákladů ve druhém referenčním období by se mělo měřit na základě stanovených nákladů v roce 2014, které dosáhly 6,242 milionu EUR (7) v EUR2009. Na základě nejnovějších předpokladů týkajících se provozu pro rok 2014 (8) by výchozí hodnota stanovených jednotkových nákladů měla dosahovat 58,09 EUR v EUR2009. Cíl v oblasti efektivity nákladů by tedy měl stanovit snížení stanovených jednotkových nákladů ve druhém referenčním období o 3,3 % ročně. Výchozí hodnota 58,09 EUR v EUR2009 je vyšší než výkonnostní cíl na úrovni Evropské unie stanovený na rok 2014 ve výši 53,92 EUR v EUR2009, protože předpokládaný objem letového provozu v roce 2014 je nižší než objem, se kterým se původně počítalo v rozhodnutí Komise 2011/121/EU (9).
(13)
Předpoklady týkající se letového provozu na druhé referenční období byly převzaty ze scénáře vývoje s nízkým letovým provozem v rámci nejnovější prognózy služby STATFOR zveřejněné 30. září 2013, která počítá s průměrným ročním nárůstem letového provozu o 1,2 %. Dlouhodobá prognóza do konce roku 2019 však s sebou nese určitý stupeň nejistoty. Z tohoto důvodu by měla Komise v souvislosti se zprávou Komise pro Výbor pro jednotné nebe uvedené v čl. 18 odst. 4 prováděcího nařízení (EU) č. 390/2013 tyto předpoklady týkající se letového provozu v roce 2016 přezkoumat s ohledem na nejnovější dostupné prognózy služby STATFOR. Na základě tohoto přezkumu může Komise v odůvodněných případech rozhodnout o revizi výkonnostních cílů na úrovni Evropské unii na kalendářní roky 2017 až 2019 v souladu s čl. 17 odst. 1 písm. a) uvedeného nařízení.
(14)
Stanovené referenční náklady pro druhé referenční období se podle prognózy budou snižovat v průměru o 2,1 % ročně.
(15)
Kromě výkonnostních cílů na úrovni Evropské unie je nutné stanovit varovné prahové hodnoty, při jejichž překročení může dojít ke spuštění varovných mechanismů uvedených v prováděcím nařízení (EU) č. 390/2013.
(16)
V souladu s prováděcím nařízením (EU) č. 390/2013 se místní cíle nemusí nutně rovnat výkonnostním cílům na úrovni Evropské unie. Měly by s těmito výkonnostními cíli na úrovni Evropské unie být v souladu a odpovídajícím způsobem přispívat k jejich dosažení. Plán výkonnosti, který má být podle prováděcího nařízení (EU) č. 390/2013 vypracován na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru, by měl tento požadavek souladu a odpovídajícího příspěvku k dosažení cílů odrážet.
(17)
Toto rozhodnutí by mělo vstoupit v platnost dnem vyhlášení, aby se usnadnilo vypracování plánů výkonnosti podle kapitoly II prováděcího nařízení (EU) č. 390/2013.
(18)
Opatření stanovená v tomto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro jednotné nebe,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Výkonnostní cíle na úrovni Evropské unie v klíčové oblasti výkonnosti týkající se bezpečnosti
1. Na druhé referenční období jsou výkonnostní cíle na úrovni Evropské unie v klíčové oblasti výkonnosti týkající se bezpečnosti stanoveny v odstavcích 2 a 3.
2. Výkonnostními cíli na úrovni Evropské unie týkající se efektivnosti řízení bezpečnosti uvedené v bodě 1.1 písm. a) oddílu 1 přílohy I prováděcího nařízení (EU) č. 390/2013 jsou tyto cíle:
a)
vnitrostátní dozorové orgány dosáhnou nejpozději do 31. prosince 2019 alespoň úrovně C (10) u všech cílů řízení („bezpečnostní politika a cíle bezpečnosti“, „řízení bezpečnostních rizik“, „zajištění bezpečnosti“, „prosazování bezpečnosti“ a „kultura bezpečnosti“);
b)
nejpozději do 31. prosince 2019 dosáhnou poskytovatelé letových navigačních služeb alespoň úrovně D u cílů řízení „bezpečností politika a cíle bezpečnosti“, „řízení bezpečnostních rizik“, „zajištění bezpečnosti“ a „prosazování bezpečnosti“ a alespoň úrovně C u cíle řízení „kultura bezpečnosti“.
3. Výkonnostními cíli na úrovni Evropské unie pro uplatňování klasifikace závažnosti uvedené v bodu 1.1 písm. b) oddílu 1 přílohy I prováděcího nařízení (EU) č. 390/2013 jsou tyto cíle:
a)
do 31. prosince 2017 a každý následující rok až do konce druhého referenčního období členské státy prostřednictvím vnitrostátních dozorových orgánů zajistí, aby byla shromážděna a oznámena agentuře EASA „celková závažnost ATM“ stanovená pomocí metodiky nástroje analýzy rizika (RAT) pro klasifikaci alespoň 80 % ročně oznámených porušení minim rozstupů a narušení dráhy v kategoriích A (vážné incidenty), B (velké incidenty) a C (významné incidenty) (11);
b)
do 31. prosince 2017 a nejpozději do roku 2019 členské státy prostřednictvím vnitrostátních dozorových orgánů zajistí, aby byla shromážděna a oznámena agentuře EASA „celková závažnost ATM“ stanovená pomocí metodiky nástroje analýzy rizika (RAT) pro klasifikaci alespoň 80 %, respektive 100 % každoročně oznámených událostí týkajících se ATM v kategoriích AA (úplná neschopnost poskytovat bezpečné služby ATM), A (závažná neschopnost poskytovat bezpečné služby ATM), B (částečná neschopnost poskytovat bezpečné služby ATM) a C (schopnost poskytovat bezpečné služby ATM, avšak v omezeném rozsahu);
c)
do 31. prosince 2017 a nejpozději do roku 2019 oznámí poskytovatelé letových navigačních služeb vnitrostátním dozorovým orgánům „základní závažnost ATM“ pomocí metodiky nástroje analýzy rizika (RAT) pro klasifikaci alespoň 80 %, respektive 100 % každoročně oznámených porušení minim rozstupů a narušení dráhy v kategoriích A (vážné incidenty), B (velké incidenty) a C (významné incidenty);
d)
do 31. prosince 2017 a nejpozději do roku 2019 oznámí poskytovatelé letových navigačních služeb vnitrostátním dozorovým orgánům „základní závažnost ATM“ pomocí metodiky nástroje analýzy rizika (RAT) pro klasifikaci alespoň 80 %, respektive 100 % každoročně oznámených událostí týkajících se ATM v kategoriích AA (úplná neschopnost poskytovat bezpečné služby ATM), A (závažná neschopnost poskytovat bezpečné služby ATM), B (částečná neschopnost poskytovat bezpečné služby ATM) a C (schopnost poskytovat bezpečné služby ATM, avšak v omezeném rozsahu).
Článek 2
Výkonnostní cíle na úrovni Evropské unie v klíčové oblasti výkonnosti týkající se životního prostředí
Výkonnostními cíli na úrovni Evropské unie v klíčové oblasti výkonnosti týkající se životního prostředí jsou na druhé referenční období tyto cíle:
1)
průměrná horizontální efektivita traťových letů dosahuje alespoň 2,6 % v roce 2019 v rámci skutečné dráhy letu podle bodu 2.1 písm. a) oddílu 1 přílohy I prováděcího nařízení (EU) č. 390/2013;
2)
průměrná horizontální efektivita traťových letů dosahuje alespoň 4,1 % v roce 2019 v rámci dráhy letu podle posledního podaného letového plánu podle bodu 2.1 písm. b) oddílu 1 přílohy I prováděcího nařízení (EU) č. 390/2013.
Článek 3
Výkonnostní cíle na úrovni Evropské unie v klíčové oblasti výkonnosti týkající se kapacity
Výkonnostní cíle na úrovni Evropské unie v klíčové oblasti výkonnosti týkající se kapacity na druhé referenční období odpovídají průměrnému zpoždění na trati z důvodu uspořádání toku letového provozu (ATFM) na let podle bodu 3.1 oddílu 1 přílohy I prováděcího nařízení (EU) č. 390/2013, které nepřesáhne 0,5 minuty na let za každý kalendářní rok.
Článek 4
Výkonnostní cíl na úrovni Evropské unie v klíčové oblasti výkonnosti týkající se efektivity nákladů
Výkonnostní cíle na úrovni Evropské unie v klíčové oblasti výkonnosti týkající se efektivity nákladů na druhé referenční období odpovídají průměrným stanoveným jednotkovým nákladům na traťové navigační služby podle bodu 4.1 písm. a) oddílu 1 přílohy I prováděcího nařízení (EU) č. 390/2013 vyjádřeným v reálných hodnotách EUR2009 ve výši 56,64 EUR v roce 2015, 54,95 EUR v roce 2016, 52,98 EUR v roce 2017, 51,00 EUR v roce 2018 a 49,10 EUR v roce 2019.
Článek 5
Předpoklady
Toto rozhodnutí vychází z předpokladů uvedených v příloze.
Článek 6
Varovné prahové hodnoty
1) V případě, že se v daném kalendářním roce skutečný provoz zaznamenaný orgánem pro kontrolu výkonnosti odchýlí od předpokladů týkajících se provozu uvedených v příloze o více než 10 %, může být spuštěn varovný mechanismus na úrovni Evropské unie uvedený v čl. 19 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 390/2013.
2) V případě, že se v daném kalendářním roce skutečný provoz zaznamenaný orgánem pro kontrolu výkonnosti odchýlí od prognóz provozu stanovených v příslušném plánu výkonnosti uvedeném v kapitole III prováděcího nařízení (EU) č. 390/2013 o více než 10 %, může být spuštěn místní varovný mechanismus uvedený v čl. 19 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) č. 390/2013.
Článek 7
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 11. března 2014.
A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA
(2014. március 11.)
a légiforgalmi szolgáltatási hálózat uniós szintű teljesítménycéljainak és riasztási küszöbértékeinek a 2015-2019. évi második referencia-időszakra vonatkozó meghatározásáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
(2014/132/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az egységes európai égbolt létrehozására vonatkozó keret megállapításáról szóló, 2004. március 10-i 549/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (keretrendelet) (1) és különösen annak 11. cikke (3) bekezdésének a) pontjára,
mivel:
(1)
Az 549/2004/EK rendelet előírja a léginavigációs szolgálatok és a hálózati funkciók teljesítményrendszerének létrehozását. A Bizottságnak különösen előírja, hogy uniós szintű teljesítménycélokat fogadjon el a repülésbiztonság, a környezet, a kapacitás és a költséghatékonyság fő teljesítményterületeire vonatkozóan. E célokra vonatkozóan a 390/2013/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2) további szabályokat állapít meg.
(2)
Meg kell határozni a 2015-2019-es éveket magában foglaló második referencia-időszakra vonatkozó uniós szintű teljesítménycélokat.
(3)
2010. július 29-én a Bizottság az 549/2004/EK rendelet 11. cikke (2) bekezdésével és a 691/2010/EK bizottsági rendelet (3) 3. cikkével összhangban kijelölt egy teljesítmény-felülvizsgálati szervet, hogy az segítse a teljesítményrendszer végrehajtásával és különösen az uniós szintű célok meghatározásával kapcsolatos munkáját.
(4)
Az uniós szintű teljesítménycélok második referencia-időszakra való meghatározását elősegítendő a teljesítmény-felülvizsgálati szerv (a Bizottság támogatásával) konzultált minden, az 549/2004/EK rendelet 10. cikkének (3) bekezdésében felsorolt érdekelt féllel az uniós szintű teljesítménycélok meghatározásánál használandó megközelítésről és a meghatározás módjáról, valamint a teljesítménycélokra vonatkozó indikatív értéktartományokról. Az érintett felekkel folytatott konzultáció 2013. január 25-től2013. július 3-ig tartott. A folyamatba bevonták a 98/500/EK bizottsági határozattal (4) felállított ágazati párbeszédbizottságot, ezenkívül a polgári légi közlekedés összes európai szakszemélyzeti érdekképviseleti szervének is lehetősége volt észrevételeit megtenni.
(5)
Figyelembe véve az érdekelt felekkel való konzultációt, a teljesítmény-felülvizsgálati szerv a Bizottságnak 2013. szeptember 27-én bemutatott jelentésében javaslatot tett az uniós szintű teljesítménycélokra. A jelentés összefoglalta a javasolt célok alapjául szolgáló feltételezéseket és indokokat, valamint a hasonló működési és gazdasági környezettel rendelkező léginavigációs szolgálatok vagy funkcionális légtérblokkok csoportjainak összetételét.
(6)
Az e határozatban megállapított uniós szintű teljesítménycélok összhangban vannak az 549/2004/EK rendelettel és a 390/2013/EU végrehajtási rendelettel. A teljesítménycélok a teljesítmény-felülvizsgálati szerv segítségével kerültek meghatározásra. A teljesítménycélok meghatározása során ezenkívül figyelembe vették az érdekelt felekkel való konzultációt, valamint az 551/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) 6. cikkével és a 677/2011/EU bizottsági rendelet (6) 3. cikkével létrehozott hálózatkezelőtől, az Európai Repülésbiztonsági Ügynökségtől (EASA) és a nemzeti felügyeleti hatóságoktól kapott információkat. A teljesítménycélok azokra az információkra épülnek, amelyek 2013. december 17-ig bezárólag a Bizottság és a teljesítmény-felülvizsgálati szerv rendelkezésére álltak.
(7)
Az uniós szintű teljesítménycélok a tagállamokra, Norvégiára és Svájcra vonatkozó adatokra épülnek.
(8)
Az e határozatban megállapított, a repülésbiztonság fő teljesítményterületére vonatkozó uniós szintű teljesítménycélok az EASA-val együttműködve készültek. A megfelelés elfogadható módozatainak és útmutató anyagoknak a 390/2013/EU végrehajtási rendelettel összhangban történő meghatározásánál az EASA tovább pontosítja a kockázatelemzési eszköz (Risk Analysis Tool, RAT) kategóriáinak meghatározását, hogy a repülésbiztonság fő teljesítményterületére vonatkozó uniós szintű teljesítménycélok összehangolt alkalmazása biztosított legyen, különös tekintettel a C kategória meghatározására (biztonságos, de csökkentett ATM szolgáltatások nyújtásának képessége). Az EASA-val a többi teljesítményterületre vonatkozó uniós szintű teljesítménycélról is konzultáltak annak érdekében, hogy az elsődlegességet élvező repülésbiztonsági célkitűzésekkel való összhang biztosítva legyen.
(9)
A környezet fő teljesítményterületére vonatkozó uniós szintű teljesítménycélokat a 2012-ben elért, a teljesítmény-felülvizsgálati szerv által kiszámított teljesítményszintekhez viszonyítva kell meghatározni, melyek a következők: 3,17 % az átlagos vízszintes útvonali repülési hatékonyság a tényleges röppályán és 5,15 % az átlagos vízszintes útvonali repülési hatékonyság a legutolsó benyújtott repülési terv szerinti röppályán.
(10)
A kapacitás fő teljesítményterületére vonatkozó uniós szintű teljesítménycél, vagyis az útvonali légiforgalomáramlás-szervezéssel (ATFM) kapcsolatos átlagos késés a referencia-időszak minden évében meg kell, hogy feleljen a 2014. évi uniós szintű teljesítménycélnak, figyelembe véve a második referencia-időszakra vonatkozó forgalmi előrejelzéseket.
(11)
A költséghatékonyság fő teljesítményterületére vonatkozó uniós szintű teljesítménycélt a referencia-időszak minden évében 2009. évi reálértéken kell kifejezni (EUR2009), többek között az előző referencia-időszakban elért teljesítményszinttel való összehasonlíthatóság érdekében.
(12)
A költséghatékonyságnak a második referencia-időszakban várható javulását a 2014. évre megállapított költségekhez, 6242 millió EUR-hoz (7) kell mérni, EUR2009-ben. A 2014-re vonatkozó legutóbbi forgalombecslések (8) alapján az egységköltség alapértékét 58,09 EUR összegben kell megállapítani, EUR2009-ben. Ilyen módon a költséghatékonysági célnak a megállapított egységköltség 3,3 %-os csökkenését kell eredményeznie a második referencia-időszakban. Az 58,09 EUR összegű (EUR2009) alapérték magasabb, mint a 2014-re előirányozott 53,92 EUR (EUR2009) összegű uniós szintű teljesítménycél, mert a 2014. évre becsült forgalommennyiség kisebb a 2011/121/EU bizottsági határozatban (9) feltételezettnél.
(13)
A második referencia-időszakra vonatkozó forgalombecslések a STATFOR 2013. szeptember 30-án nyilvánosságra hozott legutóbbi előrejelzésének minimális esetéből származnak, amely 1,2 % átlagos évi forgalomnövekedést jelez. A 2019 végéig tartó, hosszú előrejelzési időszak azonban némi bizonytalanságot is magában hordoz. Ezért a Bizottságnak a 390/2013/EU bizottsági végrehajtási rendelet 18. cikkének (4) bekezdésében említett, az egységes égbolttal foglalkozó bizottságnak szóló jelentés keretében 2016-ig felül kell vizsgálnia ezeket a forgalombecsléseket a legfrissebb elérhető STATFOR előrejelzés fényében. Ezen felülvizsgálat alapján, ha szükséges, a Bizottság dönthet úgy, hogy az említett rendelet 17. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban módosítja a 2017-2019. évekre vonatkozó uniós szintű teljesítménycélokat.
(14)
Az előrejelzések szerint a második referencia-időszakra vonatkozó, referenciaként megállapított költségek átlagosan évente 2,1 %-kal csökkennek.
(15)
Az uniós szintű teljesítménycélokon túlmenően riasztási küszöbértékeket is meg kell határozni, amelyeknek átlépése esetén a 390/2013/EU bizottsági végrehajtási rendeletben említett riasztási mechanizmusok aktiválhatóak.
(16)
A 390/2013/EU bizottsági végrehajtási rendelettel összhangban a helyi szintű céloknak nem kell feltétlenül megegyezniük az uniós szintű teljesítménycélokkal. A helyi szintű céloknak összhangban kell lenniük az uniós szintű célokkal, és megfelelően hozzá kell járulniuk azokhoz. A teljesítménytervnek, melyet a 390/2013/EU végrehajtási rendelet szerint a funkcionális légtérblokkok szintjén kell kidolgozni, tükröznie kell ezt az összhangot és a megfelelő hozzájárulást.
(17)
A teljesítménytervek 390/2013/EU végrehajtási rendelet II. fejezete szerinti elkészítését elősegítendő ennek a határozatnak a kihirdetése napján kell hatályba lépnie.
(18)
Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az egységes égbolttal foglalkozó bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A repülésbiztonság fő teljesítményterületére vonatkozó uniós szintű teljesítménycélok
(1) A repülésbiztonság fő teljesítményterületére vonatkozó uniós szintű teljesítménycélokat a második referencia-időszakra a (2) és (3) bekezdés szerint kell meghatározni.
(2) A 390/2013/EU végrehajtási rendelet I. melléklete 1. szakasza 1.1.a) pontjában említett, a repülésbiztonság-menedzsment hatékonyságára vonatkozó uniós szintű teljesítménycélok a következők:
a)
legkésőbb 2019. december 31-ig a nemzeti felügyeleti hatóságoknak minden irányítási célnál („repülésbiztonsági politika és kapcsolódó célkitűzések”, „repülésbiztonsági kockázatok kezelése”, „repülésbiztonság biztosítása”, „repülésbiztonság előmozdítása” és „repülésbiztonsági kultúra”) el kell érniük legalább a C szintet (10);
b)
legkésőbb 2019. december 31-ig a léginavigációs szolgáltatóknak el kell érniük legalább a D szintet a „repülésbiztonsági politika és kapcsolódó célkitűzések”, „repülésbiztonsági kockázatok kezelése”, „repülésbiztonság biztosítása” és „repülésbiztonság előmozdítása” irányítási céloknál, és legalább a C szintet a „repülésbiztonsági kultúra” irányítási célnál.
(3) A 390/2013/EU végrehajtási rendelet I. melléklete 1. szakasza 1.1.b) pontjában említett, a súlyosságosztályozási rendszer alkalmazására vonatkozó uniós szintű teljesítménycélok a következők:
a)
2017. december 31-ig és a második referencia-időszak végéig minden ezt követő évben a tagállamoknak nemzeti felügyeleti hatóságaikon keresztül biztosítaniuk kell a kockázatelemzési eszköz (RAT) módszerével meghatározott „teljes ATM” súlyossági besorolások gyűjtését és jelentését az EASA részére az évente bejelentett A (súlyos esemény), B (komoly esemény) és C (jelentős esemény) kategóriájú (11) minimális elkülönítési távolság megsértéseknek és a futópályasértéseknek legalább 80 %-ára vonatkozóan;
b)
legkésőbb 2017. és 2019. december 31-ig a tagállamoknak nemzeti felügyeleti hatóságaikon keresztül biztosítaniuk kell a kockázatelemzési eszköz (RAT) módszerével meghatározott „teljes ATM” súlyossági besorolások gyűjtését és jelentését az EASA részére az évente bejelentett AA (biztonságos ATM szolgáltatások nyújtására való teljes képtelenség), A (biztonságos ATM szolgáltatások nyújtására való komoly képtelenség), B (biztonságos ATM szolgáltatások nyújtására való részleges képtelenség) és C (biztonságos, de korlátozott ATM szolgáltatások nyújtására való képesség) kategóriájú ATM-specifikus repülésbiztonsági eseményeknek legalább 80, illetve 100 %-ára vonatkozóan;
c)
legkésőbb 2017. és 2019. december 31-ig a léginavigációs szolgáltatóknak jelenteniük kell a nemzeti felügyeleti hatóságok felé a kockázatelemzési eszköz (RAT) módszerével meghatározott „földi ATM” súlyossági besorolásokat az évente bejelentett A (súlyos esemény), B (komoly esemény) és C (jelentős esemény) kategóriájú minimális elkülönítési távolság megsértéseknek és a futópályasértéseknek legalább 80, illetve 100 %-ára vonatkozóan;
d)
legkésőbb 2017. és 2019. december 31-ig a léginavigációs szolgáltatóknak jelenteniük kell a nemzeti felügyeleti hatóságok felé a kockázatelemzési eszköz (RAT) módszerével meghatározott „földi ATM” súlyossági besorolásokat az évente bejelentett AA (biztonságos ATM szolgáltatások nyújtására való teljes képtelenség), A (biztonságos ATM szolgáltatások nyújtására való komoly képtelenség), B (biztonságos ATM szolgáltatások nyújtására való részleges képtelenség) és C (biztonságos, de korlátozott ATM szolgáltatások nyújtására való képesség) kategóriájú ATM-specifikus repülésbiztonsági eseményeknek legalább 80, illetve 100 %-ára vonatkozóan.
2. cikk
A környezet fő teljesítményterületére vonatkozó uniós szintű teljesítménycélok
A környezet fő teljesítményterületére vonatkozó uniós szintű teljesítménycélok a második referencia-időszakra a következők:
1.
legalább 2,6 %-os átlagos vízszintes útvonali repülési hatékonyság a tényleges röppályán 2019-ben, a 390/2013/EU végrehajtási rendelet I. melléklete 1. szakasza 2.1.a) pontja szerint meghatározva;
2.
legalább 4,1 %-os átlagos vízszintes útvonali repülési hatékonyság a legutolsó benyújtott repülési terv szerinti röppályán 2019-ben, a 390/2013/EU végrehajtási rendelet I. melléklete 1. szakasza 2.1.b) pontja szerint meghatározva.
3. cikk
A kapacitás fő teljesítményterületére vonatkozó uniós szintű teljesítménycélok
A második referencia-időszak minden naptári évében a kapacitás fő teljesítményterületére vonatkozó uniós szintű teljesítménycél a járatonként legfeljebb 0,5 perc mértékű útvonali légiforgalomáramlás-szervezéssel (ATFM) kapcsolatos átlagos késés, a 390/2013/EU végrehajtási rendelet I. melléklete 1. szakaszának 3.1. pontja szerint meghatározva.
4. cikk
A költséghatékonyság fő teljesítményterületére vonatkozó uniós szintű teljesítménycélok
A második referencia-időszakban a költséghatékonyság fő teljesítményterületére vonatkozó uniós szintű teljesítménycélok, vagyis az útvonali léginavigációs szolgálatokra megállapított egységköltségek uniós szintű átlagai, a 390/2013/EU végrehajtási rendelet I. melléklete 1. szakasza 4.1.a) pontja szerint meghatározva, EUR2009 reálértékben kifejezve 56,64 EUR 2015-re, 54,95 EUR 2016-ra, 52,98 EUR 2017-re, 51,00 EUR 2018-ra és 49,10 EUR 2019-re.
5. cikk
Feltevések
E határozat a mellékletben foglalt feltevéseken alapul.
6. cikk
Riasztási küszöbértékek
(1) Ha a teljesítmény-felülvizsgálati szerv által egy naptári évre rögzített tényleges forgalom egy adott naptári évben legalább 10 %-kal eltér a mellékletben említett forgalombecslésektől, a 390/2013/EU végrehajtási rendelet 19. cikkének (1) bekezdésében említett uniós szintű riasztási mechanizmus aktiválható.
(2) Ha a teljesítmény-felülvizsgálati szerv által egy naptári évre rögzített tényleges forgalom egy adott naptári évben legalább 10 %-kal eltér a 390/2013/EU végrehajtási rendelet III. fejezetében említett forgalom-előrejelzésektől, a 390/2013/EU végrehajtási rendelet 19. cikkének (2) bekezdésében említett helyi riasztási mechanizmus aktiválható.
7. cikk
Hatálybalépés
Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.
Kelt Brüsszelben, 2014. március 11-én.