NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1221/2014
ze dne 10. listopadu 2014,
kterým se pro rok 2015 stanoví rybolovná práva pro některé populace ryb a skupiny populací ryb v Baltském moři a kterým se mění nařízení (EU) č. 1180/2013 a (EU) č. 43/2014
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 3 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle čl. 43 odst. 3 Smlouvy má Rada přijmout na návrh Komise opatření týkající se stanovení a přidělení rybolovných práv.
(2)
Nařízení Rady a Evropského parlamentu (EU) č. 1380/2013 (1) požaduje, aby byla opatření pro zachování zdrojů se přijímána s přihlédnutím k dostupnému vědeckému, technickému a ekonomickému poradenství, včetně zpráv vypracovaných Vědeckotechnickým a hospodářským výborem pro rybářství (VTHVR) a jinými poradními orgány, a poradenství poskytnutého poradními sbory.
(3)
Rada má přijmout opatření ke stanovení a přidělení rybolovných práv, případně včetně některých podmínek, jež jsou s nimi funkčně spojeny. Rybolovná práva by měla být rozdělena mezi členské státy způsobem, který každému členskému státu zajistí relativní stabilitu rybolovných činností každého členského státu pro každou populaci ryb nebo loviště, a s náležitým ohledem na cíle společné rybářské politiky stanovené v nařízení (EU) č. 1380/2013.
(4)
Celkové přípustné odlovy (TAC) by tedy měly být stanoveny v souladu s nařízením (EU) č. 1380/2013 a s ohledem na zásady uvedené ve 2. bodě odůvodnění.
(5)
Pro lov malých pelagických druhů (sleď obecný a šprot obecný), tresky obecné a lososa obecného v Baltském moři platí povinnost vykládky, stanovená v čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) č. 1380/2013, ode dne 1. ledna 2015. Podle čl. 16 odst. 2 téhož nařízení mají být při zavedení povinnosti vykládky pro určitou rybí populaci rybolovná práva stanovena s ohledem na to, že ze způsobu stanovení rybolovných práv na základě vykládky se přešlo na způsob stanovení těchto práv na základě úlovků.
(6)
Pro populace podléhající specifickým víceletým plánům by měla být rybolovná práva určena v souladu s pravidly stanovenými v těchto plánech. Omezení odlovu by tedy měla být stanovena v souladu s pravidly uvedenými v nařízení Rady (ES) č. 1098/2007 (2) (plánem pro tresku obecnou v Baltském moři).
(7)
Vědecké doporučení o intenzitě rybolovu pro populace tresky obecné v Baltském moři, které poskytla Mezinárodní rada pro průzkum moří (ICES), určilo, že pokud by se povinnost vykládky vztahovala na konkrétní populaci, nepřispělo by stanovení nižších omezení intenzity k dosažení cílů reformované společné rybářské politiky. Proto je vhodné stanovit omezení intenzity pro populace tresky obecné v subdivizích ICES 22-24 na úrovni roku 2014. Stanovení omezení intenzity rybolovu na úrovni roku 2014 usnadní zavedení povinnosti vykládky a přispěje k dosažení cílů společné rybářské politiky stanovených v nařízení (EU) č. 1380/2013.
(8)
S ohledem na poskytnuté vědecké doporučení lze zavést flexibilitu v řízení intenzity rybolovu tresky obecné v Baltském moři v subdivizích ICES 22-24, aniž by byly ohroženy cíle plánu pro tresku obecnou a aniž by to vedlo ke zvýšení úmrtnosti způsobené rybolovem. Tato flexibilita by umožnila efektivnější řízení intenzity rybolovu v případech, kdy kvóty nejsou mezi loďstvo členského státu rozděleny rovnoměrně, a usnadnila by rychlé reakce na výměny kvót. Členským státům by proto mělo být dovoleno, aby přidělily rybářským plavidlům plujícím pod jejich vlajkou dodatečné dny nepřítomnosti v přístavu, pokud je stejný počet dnů odejmut jiným rybářským plavidlům plujícím pod jejich vlajkou.
(9)
V aktuálním vědeckém doporučení uvádí, že ICES nemohla stanovit biologické referenční hodnoty pro populace tresky obecné v subdivizích ICES 25-32 a namísto toho doporučila, aby TAC pro tuto populaci tresky obecné vycházel z koncepce pro populace, o nichž jsou k dispozici jen omezené údaje. Neexistence biologických referenčních hodnot znemožňuje dodržovat pravidla týkající se stanovení rybolovných práv pro populace tresky obecné v subdivizích ICES 25-32. Jelikož nestanovení rybolovných práv by mohlo představovat vážnou hrozbu pro udržitelnost této populace, je vhodné stanovit TAC pro tuto populaci tresky obecné na úrovni odpovídající přístupu vypracovanému a doporučenému ICES a stanovit omezení intenzity rybolovu na úrovni roku 2014. Stanovení omezení intenzity rybolovu na úrovni roku 2014 usnadní zavedení povinnosti vykládky, zajistí selektivnější rybolov a přispěje k dosažení cílů společné rybářské politiky stanovených v nařízení (EU) č. 1380/2013.
(10)
Na využívání rybolovných práv stanovených v tomto nařízení se vztahuje nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 (3), a zejména jeho články 33 a 34, pokud jde o zaznamenávání úlovků a intenzity rybolovu a oznamování údajů o vyčerpání rybolovných práv. Je proto třeba upřesnit kódy týkající se vykládek populací, na něž se vztahuje toto nařízení, které mají členské státy používat při předávání údajů Komisi.
(11)
Nařízení Rady (ES) č. 847/96 (4) zavedlo dodatečné podmínky pro meziroční řízení celkových přípustných odlovů, včetně ustanovení o flexibilitě podle článku 3 pro populace, na něž se vztahuje preventivní TAC, a článku 4 pro populace, na něž se vztahuje analytický TAC. Podle článku 2 uvedeného nařízení má Rada při stanovení TAC rozhodnout, na které populace se nevztahují články 3 a 4, a to zejména na základě biologického stavu těchto populací. Ustanovení čl. 15 odst. 9 nařízení (EU) č. 1380/2013 nedávno zavedla mechanismus meziroční flexibility pro všechny populace, na které se vztahuje povinnost vykládky. Ve snaze zabránit nadměrné flexibilitě, která by narušovala dodržování zásady rozumného a odpovědného využívání živých mořských biologických zdrojů, bránila dosažení cílů společné rybářské politiky a zhoršila biologický stav populací, by proto mělo být stanoveno, že se články 3 a 4 nařízení (ES) č. 847/96 použijí na analytické TAC pouze tehdy, pokud není použita meziroční flexibilita podle čl. 15 odst. 9 nařízení (EU) č. 1380/2013.
(12)
Vědecké doporučení ohledně šprota obecného v Severním moři se týká období od července do června následujícího roku, ačkoli TAC se stanoví pro období od ledna do prosince. Nejnovější vědecké doporučení pro období od července 2014 do června 2015 uvádí, že TAC lze významně zvýšit. V druhé polovině roku 2014 tedy existuje větší dostupnost šprota obecného, než se předpokládalo. Jelikož tato populace je předmětem analytického hodnocení a nachází se v rámci bezpečných biologických limitů, jsou splněny podmínky pro uplatnění článků 3 a 4 nařízení (ES) č. 847/96 umožňující meziroční flexibilitu kvót a taková flexibilita by měla být povolena, aby bylo v rámci rybolovu možné využít co nejefektivněji zvýšené dostupnosti šprota obecného. Nařízení (EU) č. 43/2014 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(13)
Nařízení (EU) č. 43/2014 v současnosti umožňuje, aby určitý členský stát využil v roce 2015 ve vztahu k některým populacím veškerá nevyužitá množství až do výše 10 % kvóty, kterou měl daný členský stát k dispozici v roce 2014. Dne 6. srpna 2014 uvalila Ruská federace embargo na dovoz některých zemědělských produktů a produktů rybolovu z Unie. V důsledku toho bylo nemožné uskutečnit část vývozu, který producenti do Ruska plánovali uskutečnit během podzimu 2014, a v některých případech nebylo možné nalézt narychlo alternativní trhy. S ohledem na tyto výjimečné okolnosti a na naléhavost celé záležitosti je nutné umožnit určité úpravy pro rybářskou sezónu 2014. Vzhledem k pozitivnímu vědeckému doporučení a pozitivnímu přístupu příslušných pobřežních států je vhodné umožnit, a to výjimečně a pouze pro populace nejhůře nebo přímo postižené ruským embargem, zvýšení procentního podílu množství nevyužitých v roce 2014, která mohou být převedena do roku 2015. Toto výjimečné opatření je omezeno na rybářskou sezónu 2014. Předpokládá se, že toto opatření umožní nalézt nové trhy nebo přizpůsobit odlovy, pokud by embargo platilo dále i v roce 2015. Ze stejných důvodů by se měla v nařízení Rady (EU) č. 1180/2013 (5) zavést odpovídající možnost převést nevyužitá rybolovná práva. Nařízení (EU) č. 43/2014 a (EU) č. 1180/2013 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.
(14)
Aby se předešlo přerušení rybolovných činností a zajistila obživa rybářů Unie, mělo by se toto nařízení použít ode dne 1. ledna 2015. Z důvodu naléhavosti by toto nařízení mělo vstoupit v platnost bezprostředně po vyhlášení. Z důvodů uvedených ve 13. bodě odůvodnění by se ustanovení o možnosti převodu rybolovných práv nevyužitých v roce 2014 měla použít ode dne 1. ledna 2014,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
Tímto nařízením se pro rok 2015 stanoví rybolovná práva pro některé populace ryb a skupiny populací ryb v Baltském moři.
Článek 2
Oblast působnosti
Toto nařízení se vztahuje na rybářská plavidla Unie působící v Baltském moři.
Článek 3
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„ICES“ Mezinárodní rada pro průzkum moří;
2)
„Baltským mořem“ oblasti ICES IIIb, IIIc a IIId;
3)
„subdivizí“ subdivize ICES v Baltském moři podle definice v příloze I nařízení Rady (ES) č. 2187/2005 (6);
4)
„rybářským plavidlem“ jakékoli plavidlo vybavené pro účely obchodního využívání biologických mořských druhů;
5)
„rybářským plavidlem Unie“ rybářské plavidlo plující pod vlajkou členského státu a zapsané v Unii;
6)
„intenzitou rybolovu“ rozumí součin kapacity a činnosti rybářského plavidla; pro skupinu plavidel součet intenzit rybolovu všech rybářských plavidel ve skupině;
7)
„populací“ biologické mořské zdroje, které se vyskytují v dané oblasti řízení;
8)
„celkovým přípustným odlovem“ (TAC) množství ryb z každé populace, které může být:
i)
uloveno během období jednoho roku v případě rybolovu podléhajícího povinnosti vykládky podle článku 15 nařízení (EU) č. 1380/2013; nebo
ii)
vyloženo během období jednoho roku v případě rybolovu nepodléhajícího povinnosti vykládky podle článku 15 nařízení (EU) č. 1380/2013;
9)
„kvótou“ část TAC přidělená Unii, členskému státu nebo třetí zemi;
10)
„dnem nepřítomnosti v přístavu“ každé nepřetržité období 24 hodin nebo jeho část, během něhož je rybářské plavidlo nepřítomno v přístavu.
KAPITOLA II
RYBOLOVNÁ PRÁVA
Článek 4
TAC a jejich rozdělení
TAC, kvóty a případně podmínky, které jsou s nimi funkčně spjaty, jsou stanoveny v příloze I.
Článek 5
Zvláštní ustanovení o rozdělení rybolovných práv
Rozdělením rybolovných práv mezi členské státy stanoveným v tomto nařízení nejsou dotčeny:
a)
výměny provedené podle čl. 16 odst. 8 nařízení (EU) č. 1380/2013;
b)
odpočty a přerozdělení provedené podle článku 37 nařízení (ES) č. 1224/2009;
c)
dodatečné vykládky povolené podle článku 3 nařízení (ES) č. 847/96 nebo podle čl. 15 odst. 9 nařízení (EU) č. 1380/2013;
d)
množství převedená podle článku 4 nařízení (ES) č. 847/96 nebo podle čl. 15 odst. 9 nařízení (EU) č. 1380/2013;
e)
odpočty provedené podle článků 105, 106 a 107 nařízení (ES) č. 1224/2009.
Článek 6
Podmínky vykládky úlovků a vedlejších úlovků, které nepodléhají povinnosti vykládky
Úlovky a vedlejší úlovky platýse evropského se uchovávají na palubě nebo vykládají pouze tehdy, pokud byl odlov proveden rybářskými plavidly Unie plujícími pod vlajkou členského státu, jenž má kvótu, která dosud nebyla vyčerpána.
Článek 7
Omezení intenzity rybolovu
Omezení intenzity rybolovu jsou stanovena v příloze II.
KAPITOLA III
FLEXIBILITA PŘI STANOVOVÁNÍ RYBOLOVNÝCH PRÁV NĚKTERÝCH POPULACÍ
Článek 8
Změny nařízení (EU) č. 43/2014
Nařízení (EU) č. 43/2014 se změní takto:
1)
Článek 18a se mění takto:
a)
v odstavci 1 se doplňují nové pododstavce, které znějí:
„m)
sled obecný v oblastech VIIa, VIIg, VIIh, VIIj a VIIk;
n)
kranas obecný ve vodách Unie oblastí IIa, Ia, VI, VIIa-c, VIIe-k, VIIIa, VIIIb, VIIId a VIIIe; ve vodách Unie a mezinárodních vodách oblasti Vb; v mezinárodních vodách oblastí XII a XIV.“
;
b)
doplňuje se nový odstavec, který zní:
„7. Odchylně od odstavce 4 se procentní podíl ve výši 10 % zvyšuje o dalších 15 % pro populace uvedené v odst. 1 písm. c), d), f), g), j), k), m) a n).“
2)
V příloze IA se položka týkající se šprota obecného a souvisejících vedlejších úlovků ve vodách Unie oblastí IIa a IV nahrazuje tímto:
„Druh:
Šprot obecný a související vedlejší úlovky
Sprattus sprattus
Oblast:
Vody Unie oblastí IIa a IV
(SPR/2AC4-C)
Belgie
1 546 (8)
Dánsko
122 383 (8)
Německo
1 546 (8)
Francie
1 546 (8)
Nizozemsko
1 546 (8)
Švédsko
1 330 (7) (8)
Spojené království
5 103 (8)
Unie
135 000
Norsko
9 000
TAC
144 000
Analytický TAC
Článek 9
Změny nařízení (EU) č. 1180/2013
Nařízení (EU) č. 1180/2013 se mění takto:
1)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 5a
Flexibilita při stanovování rybolovných práv některých populací
1. Tento článek se vztahuje na populace:
a)
sledě obecného v subdivizích ICES 30-31;
b)
sledě obecného ve vodách Unie subdivizí ICES 25-27, 28.2, 29 a 32;
c)
sledě obecného v subdivizi ICES 28.1;
d)
šprota obecného ve vodách Unie subdivizí ICES 22-32.
2. Veškerá množství až do výše 25 % kvóty členského státu pro populace určené v odstavci 1, která nebyla v roce 2014 využita, se přičítají pro účely výpočtu kvóty dotčeného členského státu pro příslušnou populaci v roce 2015. Při určování využitých a nevyužitých množství podle tohoto odstavce se zohlední veškerá množství, která byla převedena jiným členským státům podle čl. 16 odst. 8 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 (9), jakož i veškerá množství, která byla odečtena v souladu s články 37, 105 a 107 nařízení (ES) č. 1224/2009.
3. Článek 4 nařízení (ES) č. 847/96 se u dotčených členských států pro populace určené v odstavci 1 tohoto článku nepoužije.
(9) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 ze dne 11. prosince 2013 o společné rybářské politice, o změně nařízení Rady (ES) č. 1954/2003 a (ES) č. 1224/2009 a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 a (ES) č. 639/2004 a rozhodnutí Rady 2004/585/ES (Úř. věst. L 354, 28.12.2013, s. 22).“" 						
2)
V příloze I se vkládá následující poznámka pod čarou pro položky týkající se těchto populací: sleď obecný v subdivizích 30-31, sleď obecný ve vodách Unie v subdivizích 25-27, 28.2, 29 a 32, sleď obecný v subdivizi 28.1 a šprot obecný ve vodách Unie v subdivizích 22-32:
„Článek 3 nařízení (ES) č. 847/96 se nepoužije.
Článek 4 nařízení (ES) č. 847/96 se nepoužije.“
KAPITOLA IV
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 10
Předávání údajů
Zasílají-li členské státy podle článků 33 a 34 nařízení (ES) č. 1224/2009 Komisi údaje týkající se vykládek množství odlovených nebo vyložených populací, použijí kódy populací stanovené v příloze I tohoto nařízení.
Článek 11
Flexibilita
1. Není-li v příloze I tohoto nařízení uvedeno jinak, použije se článek 3 nařízení (ES) č. 847/96 na populace, na které se vztahuje preventivní TAC, a čl. 3 odst. 2 a 3 a článek 4 uvedeného nařízení na populace, na které se vztahuje analytický TAC.
2. Ustanovení čl. 3 odst. 2 a 3 a článku 4 nařízení (ES) č. 847/96 se nepoužijí, pokud členský stát používá meziroční flexibilitu stanovenou v čl. 15 odst. 9 nařízení (EU) č. 1380/2013.
Článek 12
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2015.
Články 8 a 9 se však použijí ode dne 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 10. listopadu 2014.
A TANÁCS 1221/2014/EU RENDELETE
(2014. november 10.)
a bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében a Balti-tengeren alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2015. évre történő meghatározásáról, valamint a 43/2014/EU és az 1180/2013/EU rendelet módosításáról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (3) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
mivel:
(1)
A Szerződés 43. cikkének (3) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a Tanács intézkedéseket fogad el a halászati lehetőségek meghatározására és elosztására vonatkozóan a Bizottság javaslata alapján.
(2)
Az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) előírja, hogy a védelmi intézkedéseket a rendelkezésre álló tudományos, műszaki és gazdasági szakvélemények, többek között - amennyiben releváns - a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) és egyéb tanácsadó szervek által készített jelentések figyelembevételével, valamint a tanácsadó testületektől kapott javaslatok tükrében kell meghatározni.
(3)
A Tanács feladata, hogy intézkedéseket fogadjon el a halászati lehetőségek meghatározására és kiosztására vonatkozóan, beleértve - adott esetben - bizonyos, azokkal funkcionálisan összefüggő feltételeket is. A halászati lehetőségeket úgy kell kiosztani a tagállamok között, hogy minden tagállam számára biztosított legyen a halászati tevékenységek viszonylagos stabilitása valamennyi állomány, illetve halászat tekintetében, valamint tiszteletben kell tartani a közös halászati politikának az 1380/2013/EU rendeletben meghatározott célkitűzéseit.
(4)
A teljes kifogható mennyiségeket (TAC) ezért az 1380/2013/EU rendeletnek megfelelően kell meghatározni az (2) preambulumbekezdésben említett elvek figyelembevételével.
(5)
A Balti-tengeren folytatott, kisméretű nyílt tengeri fajokra (hering, spratt) irányuló halászat, valamint a balti-tengeri tőkehal- és lazachalászat tekintetében az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (1) bekezdésében előírt kirakodási kötelezettség 2015. január 1-jétől alkalmazandó. A hivatkozott rendelet 16. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy amikor egy adott halállomány tekintetében kirakodási kötelezettség kerül bevezetésre, a halászati lehetőségeket annak figyelembevételével kell meghatározni, hogy a halászati lehetőségek már nem a kirakodásokat, hanem a fogásokat tükrözik.
(6)
Többéves terv hatálya alá tartozó állományok esetében a halászati lehetőségeket a vonatkozó tervben szereplő szabályokkal összhangban kell meghatározni. Következésképpen a fogási korlátozásokat az 1098/2007/EK tanácsi rendeletben (2) (a továbbiakban: a balti-tengeri tőkehal-gazdálkodási terv) előírt szabályokkal összhangban kell megállapítani.
(7)
A Nemzetközi Tengerkutatási Tanács (ICES) tudományos szakvéleményt bocsátott ki a balti-tengeri tőkehalállományra vonatkozó halászati erőkifejtésről, amelyben kimutatta, hogy amennyiben adott állomány tekintetében kirakodási kötelezettség van érvényben, ugyanezen állomány tekintetében alacsonyabb szintű erőkifejtési korlátozások meghatározása nem járulna hozzá a megreformált közös halászati politika céljainak eléréséhez. Ennek megfelelően az ICES 22-24 alkörzetben előforduló tőkehalállományra helyénvaló a 2014-es szinten meghatározni az erőkifejtési korlátozásokat. Az erőkifejtési korlátozások 2014-es szinten való meghatározása megkönnyíti a kirakodási kötelezettség bevezetését és hozzájárul a közös halászati politikának az 1380/2013/EU rendeletben meghatározott céljaihoz.
(8)
A rendelkezésre bocsátott tudományos szakvélemények alapján megállapítható, hogy a Balti-tengeren az ICES 22-24 alkörzetben előforduló tőkehalállományra vonatkozó halászati erőkifejtés kezelése tekintetében rugalmasság vezethető be anélkül, hogy ezzel veszélybe kerülnének a balti-tengeri tőkehal-gazdálkodási terv célkitűzései, vagy növekedne a halászati mortalitás mértéke. Az említett rugalmasság lehetővé tenné a halászati erőkifejtés hatékonyabb kezelését, amennyiben a kvóták kiosztása nem egyenlően történik a tagállami flottán belül, és előmozdítaná a kvótacserékre való gyors reagálást. Így a tagállamok számára lehetőséget kell biztosítani arra, hogy további, kikötőn kívül töltött napokat osszanak ki a lobogójuk alatt közlekedő hajóknak, amennyiben az adott tagállam lobogója alatt közlekedő másik halászhajótól ugyanannyi, kikötőn kívül töltött napot visszavonnak.
(9)
A nemrégiben kibocsátott tudományos szakvélemények tanúsága szerint az ICES az ICES 25-32 alkörzet tőkehalállományai tekintetében nem tudta megállapítani a biológiai referenciapontokat, ezért szakvéleményében azt javasolta, hogy a szóban forgó tőkehalállomány vonatkozásában a teljes kifogható mennyiség a korlátozott adatokon alapuló megközelítés szerint kerüljön meghatározásra. A biológiai referenciapontok hiánya miatt az ICES 25-32 alkörzet tőkehalállományai esetében nem követhetők a halászati lehetőségek megállapítására vonatkozó szabályok. Tekintettel arra, hogy a halászati lehetőségek meghatározásának elmaradása komolyan veszélyeztetheti az állomány fenntarthatóságát, az említett tőkehalállományok vonatkozásában a teljes kifogható mennyiséget helyénvaló az ICES által kidolgozott és javasolt módszer szerint rögzíteni, a halászatierőkifejtés-korlátozásokat pedig a 2014-es szinten meghatározni. Az erőkifejtési korlátozások 2014-es szinten való meghatározása megkönnyíti a kirakodási kötelezettség bevezetését és elősegíti a szelektívebb halászatot, valamint hozzájárul a közös halászati politikának az 1380/2013/EU rendeletben meghatározott céljaihoz.
(10)
Az e rendeletben meghatározott halászati lehetőségek igénybevétele az 1224/2009/EK tanácsi rendelet (3) és különösen az említett rendelet - a fogások és a halászati erőkifejtés nyilvántartásáról, valamint a halászati lehetőségek kimerülésére vonatkozó adatokkal kapcsolatos tájékoztatásról szóló - 33. és 34. cikke hatálya alá tartozik. Ezért meg kell határozni azokat a kódokat, amelyeket a tagállamoknak az e rendelet hatálya alá tartozó állományok kirakodásai tekintetében a Bizottság felé teljesítendő adatszolgáltatás során használniuk kell.
(11)
A 847/96/EK tanácsi rendelet (4) kiegészítő feltételeket vezetett be a teljes kifogható mennyiség és kvóták éves kezelésére vonatkozóan, beleértve az elővigyázatossági szempontból kifogható állományokra vonatkozó 3. cikkben és az analitikai célokra kifogható állományokra vonatkozó 4. cikkben előírt rugalmassági rendelkezéseket is. Az említett rendelet 2. cikke értelmében a teljes kifogható mennyiségek rögzítésekor a Tanács mindenekelőtt az állományok biológiai állapotára figyelemmel határoz arról, hogy mely állományok esetében nem alkalmazandó a 3. és a 4. cikk. Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (9) bekezdése alapján a kirakodási kötelezettség hatálya alá tartozó valamennyi állomány vonatkozásában nemrégiben bevezetésre került az egymást követő évek közötti rugalmassági mechanizmus. Ezért annak érdekében, hogy elkerülhető legyen a túlzott rugalmasság, amely gyengítené az élő tengeri biológiai erőforrások ésszerű és felelősségteljes kiaknázásának elvét, akadályozná a közös halászati politika célkitűzéseinek elérését, valamint rontaná az állományok biológiai állapotát, indokolt megállapítani, hogy a 847/96/EK rendelet 3. és 4. cikke csak akkor kerül alkalmazásra az analitikai célokra kifogható teljes mennyiségre, ha nem alkalmazzák az egymást követő évek közötti rugalmasság elvét, amelyet az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (9) bekezdése ír elő.
(12)
Az Északi-tengerben élő sprattra vonatkozó tudományos szakvélemény az adott év júliusától a következő év júniusáig tartó időszakra terjed ki, a teljes kifogható mennyiség ugyanakkor a januártól decemberig tartó időszak tekintetében került meghatározásra. A 2014 júliusától 2015 júniusáig terjedő időszakra vonatkozó tudományos szakvélemény szerint a teljes kifogható mennyiség jelentős mértékben megnövelhető. Ez azt jelenti, hogy 2014 második felében az előre becsültnél nagyobb volt a rendelkezésre álló sprattállomány. Mivel az állomány elemző értékelés tárgyát képezi, és biztonságos biológiai határértékeken belül van, teljesülnek a 847/96/EK rendelet 3. és 4. cikkének, és ezzel az évek közötti kvótarugalmasságnak az alkalmazását lehetővé tévő feltételek, ennek megfelelően pedig engedélyezni kell az említett kvótarugalmasságot annak érdekében, hogy a halászati ágazat a lehető leghatékonyabban kihasználhassa a rendelkezésre álló sprattállományt. A 43/2014/EU tanácsi rendeletet (5) ezért ennek megfelelően módosítani kell.
(13)
A 43/2014/EU rendelet bizonyos állományok tekintetében lehetővé teszi, hogy a tagállamok 2015-ben kihasználják a részükre 2014-ben rendelkezésre álló kvótából fennmaradt mennyiségeket a kvóta legfeljebb 10 %-áig terjedő mértékben. 2014. augusztus 6-án az Orosz Föderáció importtilalmat vezetett be az Unióból származó bizonyos mezőgazdasági és halászati termékekre. Ennek következtében lehetetlenné vált bizonyos termékek Oroszországba való kivitele, amit a gyártók 2014 őszére terveztek, és néhány esetben nem lehet rövid távon alternatív piacokat találni. A kivételes körülményekre és az ügy sürgősségére tekintettel lehetővé kell tenni bizonyos kiigazításokat a 2014-es halászati idényre. A kedvező tudományos szakvélemény és az érintett part menti államok ugyancsak kedvező hozzáállása fényében helyénvaló kivételesen és kizárólag az orosz tilalom által legsúlyosabban és legközvetlenebbül érintett állományok tekintetében lehetővé tenni a 2014-ben nem kihasznált és 2015-re átvihető mennyiség százalékos arányának a megemelését. Az említett kivételes intézkedés a 2014-es halászati idényre korlátozódik. Az intézkedés következtében várhatóan sikerül új piacokat találni vagy a fogásmennyiségeket kiigazítani arra az esetre, ha a tilalom 2015-ben is fennállna. Ugyanezen okokból az 1180/2013/EU tanácsi rendeletbe (6) be kell illeszteni egy megfelelő rendelkezést, amely lehetővé teszi a kihasználatlan halászati lehetőségek átvitelét. A 43/2014/EU és az 1180/2013/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.
(14)
A halászati tevékenységek végzésének folyamatossága és az unióbeli halászok megélhetésének biztosítása érdekében e rendeletet 2015. január 1-jétől kell alkalmazni. A sürgősségre tekintettel e rendeletnek a kihirdetését követően azonnal hatályba kell lépnie. A (13) preambulumbekezdésben meghatározott okok miatt a 2014-ben kihasználatlan halászati lehetőségek átvitelére vonatkozó rendelkezéseket 2014. január 1-jei hatállyal kell alkalmazni.
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
1. cikk
Tárgy
Ez a rendelet bizonyos balti-tengeri halállományok és halállománycsoportok tekintetében megállapítja a 2015. évi halászati lehetőségeket.
2. cikk
Hatály
Ez a rendelet a Balti-tengeren tevékenységet folytató uniós halászhajókra vonatkozik.
3. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában:
1. „ICES”: Nemzetközi Tengerkutatási Tanács;
2. „Balti-tenger”: az ICES IIIb, IIIc és IIId övezet;
3. „alkörzet”: a 2187/2005/EK tanácsi rendelet (7) I. mellékletében meghatározott ICES alkörzetek egyike;
4. „halászhajó”: minden olyan hajó, amelyet a tengeri biológiai erőforrások kereskedelmi célú kiaknázására szereltek fel;
5. „uniós halászhajó”: olyan halászhajó, amely tagállami lobogó alatt hajózik, és nyilvántartásba vételére az Unióban került sor;
6. „halászati erőkifejtés”: egy halászhajó kapacitásának és aktivitásának szorzata; halászhajók csoportja esetében a csoportba tartozó összes halászhajó halászati erőkifejtésének összege;
7. „állomány”: valamely adott gazdálkodási területen előforduló tengeri biológiai erőforrás;
8. „teljes kifogható mennyiség (TAC)”: az egyes állományok vonatkozásában az a mennyiség, amely:
i.
az 1380/2013/EU rendelet 15. cikke szerinti kirakodási kötelezettség hatálya alá tartozó halászatok esetében egyéves időszak alatt kifogható; vagy
ii.
az 1380/2013/EU rendelet 15. cikke szerinti kirakodási kötelezettség hatálya alá nem tartozó halászatok esetében egyéves időszak alatt kirakodható.
9. „kvóta”: a teljes kifogható mennyiségnek az Unió, valamely tagállam vagy valamely harmadik ország részére kiosztott hányada.
10. „kikötőn kívül töltött nap”: az a folyamatos 24 órás időszak vagy annak egy része, amely során a halászhajó kikötőn kívül tartózkodik.
II. FEJEZET
HALÁSZATI LEHETŐSÉGEK
4. cikk
A teljes kifogható mennyiségek és kiosztásuk
A teljes kifogható mennyiségeket, a kvótákat és - adott esetben - a felhasználásukhoz funkcionálisan kapcsolódó feltételeket az I. melléklet határozza meg.
5. cikk
A halászati lehetőségek kiosztására vonatkozó különös rendelkezések
A halászati lehetőségeknek az e rendeletben meghatározott, tagállamoknak történő kiosztása nem érinti a következőket:
a)
az 1380/2013/EU rendelet 16. cikkének (8) bekezdése alapján végrehajtott cserék;
b)
az 1224/2009/EK rendelet 37. cikke alapján végrehajtott levonások és újraelosztások;
c)
a 847/96/EK rendelet 3. cikke vagy az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (9) bekezdése szerint engedélyezett további kirakodások;
d)
a 847/96/EK rendelet 4. cikke vagy az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (9) bekezdése alapján visszatartott mennyiségek;
e)
az 1224/2009/EK rendelet 105., 106. és 107. cikke alapján végrehajtott levonások.
6. cikk
A kirakodási kötelezettség hatálya alá nem tartozó fogásokra és járulékos fogásokra vonatkozó feltételek
A sima lepényhal fogásait és járulékos fogásait csak akkor lehet a fedélzeten tárolni, illetve kirakodni, ha azokat kvótával rendelkező tagállam lobogója alatt közlekedő uniós halászhajók ejtették, és az érintett kvóta még nincs kimerítve.
7. cikk
A halászati erőkifejtés korlátozásai
A halászati erőkifejtésre vonatkozó korlátozásokat a II. melléklet tartalmazza.
III. FEJEZET
RUGALMASSÁG A HALÁSZATI LEHETŐSÉGEK MEGHATÁROZÁSÁBAN BIZONYOS ÁLLOMÁNYOK TEKINTETÉBEN
8. cikk
A 43/2014/EU rendelet módosítása
A 43/2013/EU rendelet a következőképpen módosul:
1.
A 18a. cikk a következőképpen módosul:
a)
Az (1) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:
„m)
hering a VIIa, VIIg, VIIh és VIIk övezet;
n)
fattyúmakréla a IIa, IVa, VI, VIIa-c, VIIe-k VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe övezet uniós vizeiben; Vb övezet uniós és nemzetközi vizeiben; XII és XIV övezet nemzetközi vizeiben.”
b)
A rendelet a következő bekezdéssel egészül ki:
„(7) A (4) bekezdéstől eltérve a 10 %-os arányt további 15 %-kal meg kell növelni az (1) bekezdés c), d), f), g), j), k), m) és n) pontjában említett állományok tekintetében.”
2.
A IIa és IV övezet uniós vizei tekintetében a sprattra és a kapcsolódó járulékos fogásokra vonatkozóan az IA. mellékletben szereplő bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:
„Faj:
Spratt és a kapcsolódó járulékos fogások
Sprattus sprattus
Övezet:
a IIa és IV övezet uniós vizei
(SPR/2AC4-C)
Belgium
1 546 (9)
Dánia
122 383 (9)
Németország
1 546 (9)
Franciaország
1 546 (9)
Hollandia
1 546 (9)
Svédország
1 330 (8) (9)
Egyesült Királyság
5 103 (9)
Unió
135 000
Norvégia
9 000
TAC
144 000
Analitikai TAC
9. cikk
Az 1180/2013/EU rendelet módosításai
A 1180/2013/EU rendelet a következőképpen módosul:
1.
A rendelet a következő cikkel egészül ki:
„5a. cikk
Rugalmasság a halászati lehetőségek meghatározásában bizonyos állományok tekintetében
(1) Ezt a cikket a következő állományokra kell alkalmazni:
a)
az ICES 30-31 alkörzetben élő hering;
b)
az ICES 25-27, 28.2, 29 és 32 alkörzet uniós vizeiben élő hering;
c)
az ICES 28.1 alkörzetben élő hering;
d)
az ICES 22-32 alkörzet uniós vizeiben élő spratt.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott állományok tekintetében megállapított tagállami kvóták 25 %-áig a 2014-ben ki nem használt mennyiségeket hozzá kell adni ahhoz a mennyiséghez, amelyet a vonatkozó állomány tekintetében az érintett tagállam számára a 2015-ös évre kiszámítanak. A más tagállamokra az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) 16. cikkének (8) bekezdése alapján átruházott mennyiségeket és az 1224/2009/EK rendelet 37., 105. és 107. cikke alapján levont mennyiségeket figyelembe kell venni a kihasznált és ki nem használt mennyiségek e bekezdés szerinti megállapításakor.
(3) A 847/96/EK rendelet 4. cikke az e cikk (1) bekezdésében meghatározott állományok tekintetében nem alkalmazandó az érintett tagállamokra nézve.
(10) Az Európai Parlament és a Tanács 1380/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 354., 2013.12.28., 22. o.).”" 						
2.
Az I. mellékletbe a következő állományokra vonatkozó bejegyzések tekintetében be kell illeszteni az alábbi lábjegyzeteket: a 30-31. alkörzetben élő hering; a 25-27, 28.2, 29 és 32 alkörzet uniós vizeiben élő hering; a 28.1 alkörzetben élő hering; 22-32 alkörzet uniós vizeiben élő spratt.
„A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó.
A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó.”
IV. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
10. cikk
Adatszolgáltatás
Amikor a tagállamok az 1224/2009/EK rendelet 33. és 34. cikke alapján a Bizottságnak megküldik a kifogott vagy kirakodott állományok mennyiségeire vonatkozó adatokat, az e rendelet I. mellékletében meghatározott állománykódokat használják.
11. cikk
Rugalmasság
(1) Az e rendelet I. mellékletében foglalt eltérő rendelkezés hiányában a 847/96/EK rendelet 3. cikke az elővigyázatossági TAC hatálya alá tartozó állományokra, az említett rendelet 3. cikkének (2) és (3) bekezdése, valamint 4. cikke pedig az analitikai TAC hatálya alá tartozó állományokra alkalmazandó.
(2) A 847/96/EK rendelet 3. cikkének (2) és (3) bekezdése, valamint 4. cikke nem alkalmazandó abban az esetben, ha az adott tagállam alkalmazza az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (9) bekezdésében előírt, egymást követő évek közötti rugalmasságot.
12. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet 2015. január 1-jétől alkalmazandó.
A 8. és a 9. cikk azonban 2014. január 1-jei hatállyal alkalmazandó.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2014. november 10-én.