PROVÁDĚCÍ SMĚRNICE KOMISE 2014/21/EU
ze dne 6. února 2014
o minimálních podmínkách a třídách Unie pro sadbu brambor předcházející základní sadbě brambor
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Rady 2002/56/ES ze dne 13. června 2002 o uvádění sadby brambor na trh (1), a zejména na čl. 18 písm. c) uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
S každým množícím cyklem přibývají v sadbě brambor nákazy. Řádně fungující systémy produkce sadby brambor se tudíž neobejdou bez zdravého základního materiálu, který je množen při minimální míře degenerace.
(2)
Rozdílné vnitrostátní normy týkající se produkce sadby brambor předcházející základní sadbě brambor stojí v cestě uvádění těchto brambor na trh v celé Unii a brání fungování vnitřního trhu. Proto je vhodné stanovit minimální podmínky, za kterých může být sadba brambor předcházející základní sadbě brambor uváděna na trh v celé Unii. Tyto podmínky by se měly týkat nákaz, příznaků, vad a požadavků na produkci sadby brambor předcházející základní sadbě brambor a partií těchto sadeb pro zajištění produkce a uvádění zdravé a vysoce kvalitní sadby brambor předcházející základní sazbě brambor na trh.
(3)
Tyto podmínky by měly s ohledem na vývoj technických a vědeckých poznatků zohledňovat normu Evropské hospodářské komise OSN (EHK OSN), pokud jde o uvádění na trh a kontrolu obchodní jakosti sadby brambor, jakož i příslušné normy Mezinárodní úmluvy o ochraně rostlin (IPPC) a Evropské a středozemní organizace ochrany rostlin (EPPO). Cílem těchto norem je usnadňování mezinárodního obchodu, podpora vysoce kvalitní produkce, zvyšování výnosnosti a ochrana zájmů spotřebitelů.
(4)
S ohledem na produkční praxi dodavatelů a požadavky uživatelů sadby brambor předcházející základní sadbě brambor je vhodné, aby minimální podmínky pro sadbu brambor předcházející základní sadbě brambor obsahovaly rovněž možnost jejího uvádění na trh jako tříd Unie. Pro sadbu brambor předcházející základní sadbě brambor by měly platit dvě třídy Unie („třída Unie PBTC“ a „třída Unie PB“), a to v souladu se stávající praxí produkce sadby brambor předcházející základní sadbě brambor třídy PBTC a sadby brambor předcházející základní sadbě brambor třídy PB. Pro každou třídu je tak nutné přijmout jiné podmínky týkající se nákaz, příznaků, vad, požadavků na produkci a generací.
(5)
Aby byla tato pravidla účinná, měla by dále obsahovat ustanovení o úředních zkouškách a úředních prohlídkách v terénu.
(6)
Opatření stanovená touto směrnicí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro osivo a sadbu v zemědělství, zahradnictví a lesnictví,
PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:
Článek 1
Definice
Pro účely této směrnice se použijí tyto definice:
1)
„mateřskou rostlinou“ se rozumí identifikovaná rostlina, z níž je odebrán materiál k množení;
2)
„mikrovegetativním množením“ se rozumí metoda rychlého množení rostlinného materiálu za účelem produkce velkého množství rostlin pomocí kultury in vitro diferencovaných vegetativních pupenů nebo meristémů odebraných z rostliny.
Článek 2
Minimální podmínky pro sadbu brambor předcházející základní sadbě brambor
1. Členské státy zajistí, aby sadba brambor předcházející základní sadbě brambor splňovala následující minimální podmínky:
a)
pochází z mateřských rostlin, jež jsou prosty následujících škodlivých organismů: Pectobacterium spp., Dickeya spp., virus svinutky brambor, A virus brambor, M virus brambor, S virus brambor, X virus brambor a Y virus brambor;
b)
je prosta příznaků černání;
c)
podíl pěstovaných rostlin neodpovídajících odrůdě a podíl rostlin cizích odrůd nepřesahuje dohromady 0,01 %;
d)
u přímého potomstva nepřesahuje podíl rostlin s příznaky virové nákazy 0,5 %;
e)
podíl pěstovaných rostlin s příznaky mozaikovitosti nebo virové svinutky nepřesahuje 0,1 %;
f)
maximální počet generací setých na poli je čtyři.
2. Členské státy zajistí, aby sadba brambor předcházející základní sadbě brambor mohla být uváděna na trh jako „třída Unie PBTC“ a „třída Unie PB“ v souladu s podmínkami uvedenými v příloze.
3. Vyhovění požadavkům podle odst. 1 písm. b), c) a e) se ověřuje úředními prohlídkami v terénu. V případě pochybností se v návaznosti na tyto prohlídky provedou úřední zkoušky na listech.
Je-li použita metoda mikrovegetativního množení, ověří se vyhovění požadavkům podle odst. 1 písm. a) úřední zkouškou mateřské rostliny, nebo zkouškou mateřské rostliny pod úředním dohledem.
Je-li použita metoda klonové selekce, ověří se vyhovění požadavkům podle odst. 1 písm. a) úřední zkouškou klonového materiálu, nebo zkouškou klonového materiálu pod úředním dohledem.
Článek 3
Minimální podmínky pro partie sadby brambor předcházející základní sadbě brambor
Členské státy zajistí, aby partie sadby brambor předcházející základní sadbě brambor splňovaly následující minimální podmínky:
a)
přichycená zemina a cizorodé látky nepřesahují 1,0 % hmotnosti;
b)
podíl brambor napadených jinými hnilobami než bakteriální kroužkovitostí bramboru nebo bakteriální hnědou hnilobou nepřesahuje 0,2 % hmotnosti;
c)
podíl brambor s vnějšími vadami, včetně deformovaných nebo poškozených hlíz, nepřesahuje 3,0 % hmotnosti;
d)
podíl brambor napadených obecnou strupovitostí brambor na více než jedné třetině povrchu brambor nepřesahuje 5,0 % hmotnosti;
e)
podíl brambor napadených kořenomorkou bramborovou na více než 10,0 % povrchu brambor nepřesahuje 1,0 % hmotnosti;
f)
podíl brambor napadených prašnou strupovitostí brambor na více než 10,0 % povrchu brambor nepřesahuje 1,0 % hmotnosti;
g)
scvrklé hlízy v důsledku nadměrné dehydratace nebo dehydratace způsobené stříbřitostí slupky nepřesahují 0,5 % hmotnosti;
h)
celkový podíl brambor popsaných v písmenech b) až g) nepřesahuje 6,0 % hmotnosti.
Článek 4
Provedení
1. Členské státy přijmou a zveřejní právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí do 31. prosince 2015. Neprodleně sdělí Komisi jejich znění.
Použijí tyto předpisy ode dne 1. ledna 2016.
Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.
2. Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.
Článek 5
Vstup v platnost
Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 6
Určení
Tato směrnice je určena členským státům.
V Bruselu dne 6. února 2014.
A BIZOTTSÁG 2014/21/EU VÉGREHAJTÁSI IRÁNYELVE
(2014. február 6.)
a szuperelit vetőburgonyára vonatkozó minimális feltételek és uniós osztályok meghatározásáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a vetőburgonya forgalmazásáról szóló, 2002. június 13-i 2002/56/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 18. cikke c) pontjára,
mivel:
(1)
A vetőburgonya a szaporodási ciklusokkal fokozatosan egyre több betegséget halmoz fel. A megfelelően működő vetőburgonya-termelési rendszerekhez egészséges szaporító anyagra van szükség, amelynek szaporítása során minimális a rendellenességek előfordulási aránya.
(2)
A szuperelit vetőburgonya termesztésére vonatkozó eltérő tagállami szabályok mindeddig hátráltatták a termék egész Unióban történő forgalmazását, és ezzel akadályozták a belső piac működését. Ezért helyénvaló meghatározni azokat a minimális feltételeket, amelyek mellett a szuperelit vetőburgonya az egész Unió területén forgalmazható. Annak érdekében, hogy megteremtsék az egészséges és kiváló minőségű szuperelit vetőburgonya termesztésének és forgalmazásának feltételeit, e minimumfeltételeknek ki kell terjedniük a szuperelit vetőburgonya betegségeire, tüneteire, hibáira és termesztési előírásaira, valamint a vetőburgonya-tételekre.
(3)
E feltételeknek támaszkodniuk kell az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának (UNECE) a vetőburgonya forgalmazására és kereskedelmi minőség-ellenőrzésére vonatkozó szabványára, valamint a Nemzetközi Növényvédelmi Egyezmény (IPPC) és az Európai és Földközi-tenger melléki Növényvédelmi Szervezet (EPPO) vonatkozó szabványaira, figyelembe véve a legújabb technikai és tudományos eredményeket. Az említett szabványok a nemzetközi kereskedelem elősegítését, a kiváló minőségű termények támogatását, a nyereségesség javítását és a fogyasztói érdekek védelmét hivatottak biztosítani.
(4)
Figyelemmel a szuperelit vetőburgonya-termelők termesztési gyakorlataira és a felhasználók keresleti elvárásaira, helyénvaló a szuperelit vetőburgonyára vonatkozó minimális feltételekbe az uniós minőségi osztályok szerinti forgalmazás lehetőségét is belefoglalni. A szuperelit vetőburgonyára két uniós osztály alkalmazható („PBTC uniós osztály” és „PB uniós osztály”), a PBTC osztályú szuperelit vetőburgonya, illetve a PB osztályú szuperelit vetőburgonya meglévő termesztési gyakorlataival összhangban. Ennek megfelelően az osztálytól függően eltérő feltételeket kell alkalmazni a betegségek és tüneteik, a hibák, a termesztési előírások és a generációk tekintetében.
(5)
Ezen szabályoknak a hatékonyság érdekében a hatósági minőség-ellenőrzésre és a hatósági szántóföldi ellenőrzésre vonatkozó rendelkezéseket is tartalmazniuk kell.
(6)
Az ezen irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak a Mezőgazdasági, Kertészeti és Erdészeti Vetőmagok és Szaporítóanyagok Állandó Bizottságának véleményével,
ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
1. cikk
Fogalommeghatározások
Ezen irányelv alkalmazásában:
1. „anyanövény”: olyan beazonosított növény, amelyből növényi szaporítóanyagot vettek;
2. „mikroszaporítás”: a növényi szaporítóanyag gyors szaporítása nagyszámú egyed előállítása céljából, a növényről vett osztódó növényhajtás vagy merisztéma in vitro tenyészetének felnevelése révén.
2. cikk
A szuperelit vetőburgonya minimális minőségi feltételei
(1) A tagállamok biztosítják, hogy a szuperelit vetőburgonya minden esetben megfelel a következő minimumkövetelményeknek:
a)
olyan anyanövénytől származik, amely mentes a következő károsító szervezetektől: Pectobacterium fajok, Dickeya fajok, burgonya levélsodró vírus, Potato A vírus, Potato M vírus, Potato S vírus, Potato X vírus és Potato Y vírus;
b)
mentes a feketerothadás tüneteitől;
c)
a nem fajtatiszta egyedek aránya és a más fajtába tartozó egyedek aránya összesen nem haladhatja meg a 0,01 %-ot;
d)
a közvetlen utódnemzedékben a vírusfertőzés tüneteit mutató egyedek aránya nem haladhatja meg a 0,5 %-ot;
e)
a fejlődésben lévő növények között a mozaikos tüneteket mutató és a levélsodró vírusos (PLRV) fertőzés okozta tüneteket mutató egyedek aránya nem haladhatja meg a 0,1 %-ot.
f)
a vetőburgonya-generációk száma nem haladja meg a négyet.
(2) A tagállamok biztosítják, hogy a szuperelit vetőburgonya a mellékletben előírt feltételek teljesülése esetén forgalmazható „PBTC uniós osztály” és „PB uniós osztály” minősítéssel.
(3) Az (1) bekezdés b), c) és e) pontjában foglalt követelmények teljesülését hatósági szántóföldi ellenőrzés keretében kell megállapítani. Kétség esetén a szántóföldi ellenőrzéseket a leveleken végzett hatósági ellenőrzések helyettesíthetik.
Mikroszaporítás alkalmazása esetén az (1) bekezdés a) pontjának való megfelelést az anyanövényen végzett hatósági ellenőrzés vagy hatósági felügyelettel végzett ellenőrzés igazolhatja.
Klonális szelekció alkalmazása esetén az (1) bekezdés a) pontjának való megfelelést a szaporító készleten elvégzett hatósági ellenőrzés vagy hatósági felügyelettel végzett ellenőrzés igazolhatja.
3. cikk
A szuperelit vetőburgonya-készletek minimális minőségi feltételei
A tagállamok biztosítják, hogy a szuperelit vetőburgonya-készletek minden esetben megfelelnek a következő minimumkövetelményeknek:
a)
a föld és idegen anyag jelenléte nem haladja meg az 1,0 tömegszázalékot;
b)
a rothadás - a gyűrűs rothadás és barnarothadás kivételével - által érintett gumók aránya nem haladhatja meg a 0,2 tömegszázalékot;
c)
a külső hibákkal rendelkező, köztük torzult vagy sérült gumók aránya nem haladhatja meg a 3,0 tömegszázalékot;
d)
a közönséges varasodás által felületük egyharmadánál nagyobb mértékben érintett gumók aránya nem haladhatja meg az 5,0 tömegszázalékot;
e)
a burgonyahimlő által felületük 10,0 %-ánál nagyobb mértékben érintett gumók aránya nem haladhatja meg az 1,0 tömegszázalékot;
f)
a poros varasodás által felületük 10,0 %-ánál nagyobb mértékben érintett gumók aránya nem haladhatja meg az 1,0 tömegszázalékot;
g)
a túlzott kiszáradás vagy ezüstfoltosság okozta kiszáradás miatt fonnyadt gumók aránya nem haladhatja meg a 0,5 tömegszázalékot;
h)
a b)-g) pontokban felsorolt hibákkal érintett gumók összaránya nem haladhatja meg a 6,0 tömegszázalékot.
4. cikk
Átültetés a nemzeti jogba
(1) A tagállamok legkésőbb 2015. december 31-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul közlik a Bizottsággal.
A tagállamok ezeket a rendelkezéseket 2016. január 1-jétől alkalmazzák.
Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.
5. cikk
Hatálybalépés
Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
6. cikk
Címzettek
Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.
Kelt Brüsszelben, 2014. február 6-án.