NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 218/2014
ze dne 7. března 2014,
kterým se mění přílohy nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 853/2004 a (ES) č. 854/2004 a nařízení Komise (ES) č. 2074/2005
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 853/2004 ze dne 29. dubna 2004, kterým se stanoví zvláštní hygienická pravidla pro potraviny živočišného původu (1), a zejména na čl. 10 odst. 1 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 854/2004 ze dne 29. dubna 2004, kterým se stanoví zvláštní pravidla pro organizaci úředních kontrol produktů živočišného původu určených k lidské spotřebě (2), a zejména na čl. 17 odst. 1 a čl. 18 body 3 a 10 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (ES) č. 853/2004 stanoví zvláštní pravidla pro hygienu potravin živočišného původu vztahující se na provozovatele potravinářských podniků. Podle přílohy II uvedeného nařízení musí provozovatelé potravinářských podniků provozující jatky požadovat, obdržet a zkontrolovat informace o potravinovém řetězci, pokud jde o jakákoli zvířata, kromě volně žijící zvěře, která byla odeslána nebo mají být odeslána na jatky, a jednat podle nich. K takovým informacím patří nákazový status hospodářství, ze kterého zvířata pocházejí.
(2)
Nařízení Komise (EU) č. 216/2014 ze dne 7. března 2014, kterým se mění nařízení (ES) č. 2075/2005, kterým se stanoví zvláštní předpisy pro úřední kontroly trichinel v mase (3), povoluje hospodářstvím, která používají řízené podmínky ustájení, odchylku od ustanovení o testování. Tato informace by proto měla být součástí informací o potravinovém řetězci, která se poskytuje jatkám, aby mohly členské státy použít příslušný režim testování na přítomnost trichinely.
(3)
Nařízení (ES) č. 853/2004 stanoví podmínky, za nichž je maso z nuceně poražených zvířat mimo jatky vhodné k lidské spotřebě. Poněvadž maso z nuceně porážených zvířat, které úspěšně prošlo prohlídkou masa, nepředstavuje riziko pro veřejné zdraví, měl by být z uvedeného nařízení vypuštěn požadavek na zvláštní označení zdravotní nezávadnosti a omezení uvádění masa z nuceně poražených zvířat pouze na trh toho členského státu, kde proběhla porážka, a z nařízení (ES) č. 854/2004 požadavek na zvláštní označení zdravotní nezávadnosti masa z nuceně poražených zvířat.
(4)
Nařízení (ES) č. 854/2004 stanoví zvláštní pravidla pro organizaci úředních kontrol produktů živočišného původu. V příloze I uvedeného nařízení jsou konkrétně stanovena pravidla týkající se prohlídek před porážkou a po porážce, včetně vizuální prohlídky, a zvláštních nebezpečí u čerstvého masa.
(5)
Nařízení (ES) č. 854/2004 stanoví, že s výhradou některých omezení mohou při úředních kontrolách úřednímu veterinárnímu lékaři pomáhat úřední pomocní veterinární pracovníci. Při prohlídce před porážkou a kontrole týkající se dobrých životních podmínek zvířat by úředním pomocným veterinárním pracovníkům mělo být povoleno pomáhat úřednímu veterinárnímu lékaři při preselekci zvířat vykazujících odchylky.
(6)
Evropský úřad pro bezpečnost potravin (EFSA) přijal dne 3. října 2011 vědecké stanovisko o rizicích pro veřejné zdraví, na něž se má vztahovat prohlídka masa (prasata) (4), ve kterém učinil závěr, že v současnosti vyžadovaná prohmatání a nařezání během prohlídky po porážce představují riziko křížové kontaminace. Aby ke křížové kontaminaci nedocházelo, prohmatání a nařezání by již neměly být vyžadovány u normálních zvířat, nýbrž jen u těch, která vykazují odchylky. EFSA ve svém stanovisku uvedl, že patogeny způsobující endokarditidu u prasat nejsou relevantní pro veřejné zdraví. Poněvadž běžně prováděné rozříznutí srdce není z bezpečnostních důvodů nutné, nemělo by nadále být vyžadováno.
(7)
Ve stejném stanovisku EFSA uvádí, že vysoké riziko pro veřejné zdraví ve vztahu ke konzumaci vepřového masa představují salmonely, a doporučuje prevenci kontaminace jatečně upravených těl prasat salmonelami.
(8)
V oddíle IV kapitole IX přílohy I nařízení (ES) č. 854/2004 jsou stanoveny úkoly úředního veterinárního lékaře, pokud jde o zvláštní nebezpečí. Předmětem zvláštních úkolů úředního veterinárního lékaře, zejména v případě nedodržování konkrétních právních předpisů Unie, by měly být rovněž salmonely. Součástí prohlídky vepřového masa by měl být zejména dohled nad kritériem hygieny výrobního procesu pro salmonely u jatečně upravených těl stanoveným v nařízení Komise (ES) č. 2073/2005 ze dne 15. listopadu 2005 o mikrobiologických kritériích pro potraviny (5) a možnost vymáhat na provozovateli potravinářského podniku nápravu v případě nedodržování konkrétních právních předpisů Unie. Dohled je také nákladově efektivním nástrojem pro poskytování informací o povinném sledování salmonel v řetězci produkce vepřového masa v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2003/99/ES ze dne 17. listopadu 2003 o sledování zoonóz a jejich původců, o změně rozhodnutí Rady 90/424/EHS a o zrušení směrnice Rady 92/117/EHS (6).
(9)
Nařízení Komise (ES) č. 2074/2005 ze dne 5. prosince 2005, kterým se stanoví prováděcí opatření pro některé výrobky podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 853/2004 a pro organizaci úředních kontrol podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 854/2004 a (ES) č. 882/2004, kterým se stanoví odchylka od nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 852/2004 a kterým se mění nařízení (ES) č. 853/2004 a (ES) č. 854/2004 (7), stanoví konkrétní požadavky na nepovinnou vizuální prohlídku prasat po porážce. V důsledku tímto nařízením navrhovaných změn požadavků na standardní prohlídku po porážce uvedených v nařízení (ES) č. 854/2004 ztrácí v případě prasat požadavky na nepovinnou vizuální prohlídku prasat stanovené v nařízení (ES) č. 2074/2005 význam, a proto by tyto požadavky měly být změněny.
(10)
Požadavky stanovené v nařízení představují úpravu stávající praxe jak provozovatelů potravinářských podniků, tak příslušných orgánů. Je proto vhodné umožnit odložení použití tohoto nařízení.
(11)
Nařízení (ES) č. 853/2004, (ES) č. 854/2004 a (ES) č. 2074/2005 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.
(12)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat a ani Evropský parlament, ani Rada nevyjádřily s těmito opatřeními nesouhlas,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Změny nařízení (ES) č. 853/2004
Nařízení (ES) č. 853/2004 se mění takto:
1)
V příloze II oddíle III bodě 3 se písmeno a) nahrazuje tímto:
„a)
nákazový status hospodářství nebo regionu, ze kterého zvířata pocházejí, a zda je hospodářství úředně uznáno jako hospodářství používající řízené podmínky ustájení ve vztahu k trichinelám v souladu s přílohou IV kapitolou I bodem A nařízení Komise (ES) č. 2075/2005 (8);
2)
V příloze III oddíle I kapitole VI se zrušuje bod 9.
Článek 2
Změny nařízení (ES) č. 854/2004
Příloha I nařízení (ES) č. 854/2004 se mění takto:
1)
V oddíle I kapitole III se zrušuje bod 7.
2)
V oddíle III kapitole I se bod 2 nahrazuje tímto:
„2.
při prohlídce před porážkou a kontrole týkající se dobrých životních podmínek zvířat mohou úřední pomocní veterinární pracovníci pomáhat pouze při čistě praktických úkolech, jako je preselekce zvířat vykazujících odchylky;“
3)
V oddíle IV kapitole IV části B se body 1 a 2 nahrazují tímto:
„1.
U jatečně upravených těl a drobů prasat musí být prohlídka po porážce provedena následujícím postupem:
a)
vizuální prohlídka hlavy a hrtanu; vizuální prohlídka tlamy, hltanu a jazyka;
b)
vizuální prohlídka plic, průdušnice a jícnu;
c)
vizuální prohlídka osrdečníku a srdce;
d)
vizuální prohlídka bránice;
e)
vizuální prohlídka jater a mízních uzlin jaterních a slinivky břišní (Lnn. portales);
f)
vizuální prohlídka gastrointestinálního traktu, okruží, mízních uzlin žaludečních a mezenterických (Lnn. gastrici, mesenterici, craniales a caudales);
g)
vizuální prohlídka sleziny;
h)
vizuální prohlídka ledvin;
i)
vizuální prohlídka pohrudnice a pobřišnice;
j)
vizuální prohlídka pohlavních orgánů (kromě penisu, pokud byl již odstraněn);
k)
vizuální prohlídka vemene a vemenních mízních uzlin (Lnn. supramammarii);
l)
vizuální prohlídka krajiny pupeční a kloubů mladých zvířat.
2.
Pokud epidemiologické nebo jiné údaje z hospodářství, odkud zvířata pocházejí, informace o potravinovém řetězci nebo zjištění prohlídky před porážkou a/nebo vizuální detekce relevantních odchylek po porážce poukáží na možná rizika pro veřejné zdraví, zdraví zvířat nebo dobré životní podmínky zvířat, provedou se u jatečně zpracovaných těl a drobů prasat dodatečné postupy po porážce pomocí nařezání a prohmatání. V závislosti na zjištěných rizicích může jít o tyto postupy:
a)
nařezání a vyšetření podčelistních mízních uzlin (Lnn. mandibulares);
b)
prohmatání plic a mízní uzliny plicního kořene a mízní uzliny kraniální průdušky a středohrudí (Lnn. bifucationes, eparteriales a mediastinales). Průdušnice a obě průdušky se rozříznou podélným řezem a plíce řezem vedoucím na rozhraní střední a dolní třetiny kolmo na hlavní osu; tyto řezy nejsou nezbytné, pokud jsou plíce vyloučeny z použití k lidské spotřebě;
c)
podélné rozříznutí srdce tak, aby byly otevřeny obě komory a protnuta srdeční přepážka;
d)
prohmatání jater a jejich mízních uzlin;
e)
prohmatání a popřípadě nařezání mízních uzlin žaludečních a mezenterických;
f)
prohmatání sleziny;
g)
nařezání ledvin a renálních mízních uzlin (Lnn. renales);
h)
nařezání vemenních mízních uzlin;
i)
prohmatání krajiny pupeční a kloubů mladých zvířat a v případě nutnosti nařezání krajiny pupeční a otevření kloubů.“
4)
V oddíle IV kapitole IX se doplňuje nová část G, která zní:
„G. Salmonely
1.
Aniž je dotčen čl. 1 první odstavec nařízení Komise (ES) č. 2073/2005 (9), ověří příslušný orgán, zda provozovatelé potravinářských podniků řádně provádějí bod 2.1.4 (kritérium hygieny výrobního procesu pro salmonely u jatečně upravených těl prasat) přílohy I uvedeného nařízení, přičemž použije následující opatření:
a)
úřední odběr vzorků za použití metody a plochy odběru, které se shodují s metodou a plochou odběru používanými provozovateli potravinářských podniků. Na každých jatkách bude každoročně odebráno nejméně 49 (10) náhodných vzorků. U menších jatek lze toto číslo snížit na základě posouzení rizik, a/nebo
b)
sběr veškerých informací o celkovém počtu vzorků a počtu vzorků pozitivních na salmonely odebraných provozovateli potravinářských podniků podle čl. 5 odst. 5 nařízení (ES) č. 2073/2005 v rámci bodu 2.1.4 přílohy I uvedeného nařízení, a/nebo
c)
sběr veškerých informací o celkovém počtu vzorků a počtu vzorků pozitivních na salmonely odebraných v rámci vnitrostátních kontrolních programů v členských státech nebo regionech členských států, pro které byly schváleny zvláštní záruky v souladu s článkem 8 nařízení (ES) č. 853/2004, pokud jde o produkci vepřového masa.
2.
Pokud není kritérium hygieny výrobního procesu splněno vícekrát, vyžádá si příslušný orgán od provozovatele potravinářského podniku akční plán a důsledně dohlédne na jeho výsledek.
3.
V souladu s čl. 9 odst. 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/99/ES (11) se předkládá zpráva o celkovém počtu vzorků a počtu vzorků pozitivních na salmonely spolu s rozlišením vzorků odebraných podle odst. 1 písm. a), b) a c).
Článek 3
Změny nařízení (ES) č. 2074/2005
V příloze VIb nařízení (ES) č. 2074/2005 se zrušuje bod 3.
Článek 4
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. června 2014.
V příloze I oddíle IV kapitole IX části G nařízení (ES) č. 854/2004 se však odstavec 3 použije ode dne 1. ledna 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 7. března 2014.
A BIZOTTSÁG 218/2014/EU RENDELETE
(2014. március 7.)
a 853/2004/EK és a 854/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és a 2074/2005/EK rendelet mellékleteinek módosításáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az állati eredetű élelmiszerek különleges higiéniai szabályainak megállapításáról szóló, 2004. április 29-i 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 10. cikke (1) bekezdésére,
tekintettel az emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek hatósági ellenőrzésének megszervezésére vonatkozó különleges szabályok megállapításáról szóló, 2004. április 29-i 854/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 17. cikke (1) bekezdésére és 18. cikke 3. és 10. pontjára,
mivel:
(1)
A 853/2004/EK rendelet megállapítja az állati eredetű élelmiszerek különleges higiéniai szabályait az élelmiszer-ipari vállalkozókra vonatkozóan. Az említett rendelet II. mellékletének megfelelően a vágóhidakat üzemeltető élelmiszer-ipari vállalkozóknak a vadak kivételével minden - a vágóhídra küldött vagy szánt - állat tekintetében kérniük, fogadniuk és ellenőrizniük kell az élelmiszerláncra vonatkozó információkat, és azok szerint kell eljárniuk. Ezek közé az információk közé tartozik a származási gazdaság állapota.
(2)
A húsban előforduló Trichinella hatósági vizsgálatára vonatkozó különös szabályok megállapításáról szóló 2075/2005/EK rendeletet (3) módosító 2014. március 7-i 216/2014/EU bizottsági rendelet a vizsgálati előírásoktól való eltérést tesz lehetővé az ellenőrzött állatszállási feltételeket alkalmazó gazdaságok számára. Az ilyen információkat ezért szerepeltetni kell a vágóhídnak megadott, az élelmiszerláncra vonatkozó információk között annak érdekében, hogy a tagállamok a megfelelő trichinellavizsgálati rendszert alkalmazhassák.
(3)
A 853/2004/EK rendelet meghatározza azokat a feltételeket, amelyek mellett a vágóhídon kívüli kényszervágáson átesett állatok húsa alkalmas emberi fogyasztásra. Mivel a kényszervágásból származó olyan húsok, amelyek sikeresen átestek a húsvizsgálaton, nem jelentenek közegészségügyi kockázatot, törölni kell az említett rendeletből a különleges állat-egészségügyi jelölésre vonatkozó előírást és a kényszervágásból származó hús nemzeti piacra történő korlátozását, valamint a 854/2004/EK rendeletből a kényszervágásból származó hús különleges állat-egészségügyi jelölésére vonatkozó előírást.
(4)
A 854/2004/EK rendelet megállapítja az állati eredetű termékek hatósági ellenőrzésének megszervezésére vonatkozó különleges szabályokat. Az említett rendelet I. melléklete szabályokat állapít meg a levágást megelőző vagy levágást követő vizsgálatokra - köztük a szemrevételezéses vizsgálatra - és a friss húshoz kapcsolódó sajátos veszélyekre vonatkozóan.
(5)
A 854/2004/EK rendelet szerint bizonyos korlátozások mellett hatósági segédszemélyzet nyújthat segítséget a hatósági állatorvosnak a hatósági ellenőrzések során. A levágást megelőző élőállat-vizsgálatokkal és az állatjóléti ellenőrzésekkel kapcsolatban a hatósági segédszemélyzet számára engedélyezni kell, hogy a rendellenességet mutató állatok előzetes kiválasztásával segítse a hatósági állatorvost.
(6)
Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) 2011. október 3-án tudományos véleményt fogadott el azokról a közegészségügyi veszélyekről, amelyekre a hús (sertéshús) vizsgálata során figyelemmel kell lenni (4); ez a dokumentum azt a következtetést vonta le, hogy a levágást követő vizsgálatok során a jelenlegi előírások szerint elvégzendő tapintásos és bemetszéses vizsgálatok a keresztszennyeződés veszélyét hordozzák. A keresztszennyeződés megelőzése érdekében az ilyen tapintásos és bemetszéses vizsgálatokat a továbbiakban csak arra az esetre lenne szükséges előírni, ha rendellenességeket észlelnek. Az említett véleményben az EFSA megállapítja, hogy a sertések szívbelhártya-gyulladását előidéző kórokozók közegészségügyi szempontból nem relevánsak. Mivel a szív rutinszerű bemetszése biztonsági szempontból nem szükséges, a továbbiakban nem kell előírni.
(7)
Ugyanebben a véleményben az EFSA megállapítja, hogy a Salmonella a sertéshús-fogyasztáshoz kapcsolódó jelentős közegészségügyi kockázatot képvisel, és javasolja a hasított sertések Salmonellával való fertőzésének megelőzését.
(8)
A 854/2004/EK rendelet I. melléklete IV. szakaszának IX. fejezete rendelkezéseket állapít meg a hatósági állatorvos meghatározott veszélyekhez kapcsolódó feladataira vonatkozóan. A hatósági állatorvos számára sajátos feladatokat kell előírni a Salmonella vonatkozásában, különösen a vonatkozó uniós jogszabályok be nem tartása esetén. A sertéshús vizsgálatába bele kell foglalni mindenekelőtt az élelmiszerek mikrobiológiai kritériumairól szóló, 2005. november 15-i 2073/2005/EK bizottsági rendeletben (5) megállapított, a hasított sertésekben előforduló Salmonellára vonatkozó jelenlegi technológiai higiéniai kritérium felügyeletét, valamint - bizonyos uniós jogszabályok be nem tartása esetén - az élelmiszer-ipari vállalkozók általi intézkedések meghozatalának biztosítását. A felügyelet ezen túlmenően költséghatékony eszközt jelent a Salmonella sertéshús-termelési láncban történő, a zoonózisok és zoonózis-kórokozók monitoringjáról, a 90/424/EGK tanácsi határozat módosításáról és a 92/117/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2003. november 17-i 2003/99/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) szerinti kötelező nyomon követésére vonatkozó információk szolgáltatása terén is.
(9)
A 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti bizonyos termékekre és a 854/2004/EK és a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti hatósági ellenőrzések megszervezésére vonatkozó végrehajtási intézkedések megállapításáról, a 852/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettől való eltérésről, valamint a 853/2004/EK és 854/2004/EK rendelet módosításáról szóló, 2005. december 5-i 2074/2005/EK bizottsági rendelet (7) különös követelményeket határoz meg a sertések levágást követő, opcionális szemrevételezéses vizsgálatára vonatkozóan. A levágást követő vizsgálatra vonatkozó, a 854/2004/EK rendeletben megállapított szokásos követelményeknek az ebben a rendeletben javasolt módosításai a sertések tekintetében irrelevánssá teszik a 2074/2005/EK rendeletben meghatározott, a sertések opcionális szemrevételezéses vizsgálatára vonatkozó követelményeket, így azokat módosítani kell.
(10)
A rendeletben foglalt követelmények azzal járnak, hogy mind az élelmiszer-ipari vállalkozóknak, mind az illetékes hatóságoknak módosítaniuk kell a jelenlegi gyakorlataikat. Indokolt tehát lehetővé tenni e rendelet késleltetett alkalmazását.
(11)
A 853/2004/EK, a 854/2004/EK és a 2074/2005/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.
(12)
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, és sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem ellenezte azokat,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A 853/2004/EK rendelet módosítása
Az 853/2004/EK rendelet a következőképpen módosul:
1.
A II. melléklet III. szakasza 3. pontjának a) pontja helyébe a következő szöveg lép:
„a)
a származási gazdaság állapota vagy a regionális állat-egészségügyi állapot, valamint az, hogy a gazdaságról hivatalosan elismerték-e, hogy a 2075/2005/EK bizottsági rendelet (8) IV. melléklete I. fejezete A. pontjának megfelelően ellenőrzött állatszállási feltételeket alkalmaz a Trichinella tekintetében;
2.
A III. melléklet I. szakaszának VI. fejezetében a 9. pontot el kell hagyni.
2. cikk
A 854/2004/EK rendelet módosítása
A 854/2004/EK rendelet I. melléklete a következőképpen módosul:
1.
Az I. szakasz III. fejezetében a 7. pontot el kell hagyni.
2.
A III. szakasz I. fejezetében a 2. pont helyébe a következő szöveg lép:
„2.
a levágást megelőző élőállat-vizsgálat és az állatok jólétével kapcsolatos ellenőrzések terén a hatósági segédszemélyzet csak tisztán gyakorlati feladatokban segédkezhet, ezek közé tartozhat a rendellenességet mutató állatok előzetes kiválasztása;”
3.
A IV. szakasz IV. fejezetének B. részében az 1. és 2. pont helyébe a következő szöveg lép:
„1.
A hasított sertéseken, illetve a sertések belső szervein az alábbi, levágást követő húsvizsgálati eljárásokat kell elvégezni:
a)
a fej és a torok szemrevételezéses vizsgálata; a száj, a toroknyílás és a nyelv szemrevételezéses vizsgálata;
b)
a tüdő, a légcső és a nyelőcső szemrevételezéses vizsgálata;
c)
a szívburok és a szív szemrevételezéses vizsgálata;
d)
a rekeszizom szemrevételezéses vizsgálata;
e)
a máj, illetve a máj és a hasnyálmirigy nyirokcsomóinak (Lnn portales) szemrevételezéses vizsgálata;
f)
a gyomor- és bélrendszer, a bélfodor, valamint a gyomor és a bélfodor nyirokcsomóinak (Lnn. gastrici, mesenterici, craniales és caudales) szemrevételezéses vizsgálata;
g)
a lép szemrevételezéses vizsgálata;
h)
a vesék szemrevételezéses vizsgálata;
i)
a mellhártya és a hashártya szemrevételezéses vizsgálata;
j)
az ivarszervek szemrevételezéses vizsgálata (a pénisz kivételével, ha már eltávolították);
k)
kocáknál az emlő és nyirokcsomóinak (Lnn. supramammarii) szemrevételezéses vizsgálata;
l)
fiatal állatok köldöktájékának és ízületeinek szemrevételezéses vizsgálata.
2.
Ha az állatok származási gazdaságára vonatkozó járványügyi vagy egyéb adatok, az élelmiszerláncra vonatkozó információk vagy a levágást megelőző élőállat-vizsgálat megállapításai és/vagy a releváns rendellenességek levágást követő vizuális észlelése lehetséges közegészségügyi, állat-egészségügyi vagy állatjóléti kockázatokat jeleznek, a hasított sertéseken és a sertések belső szervein a levágást követő további bemetszéses és tapintásos eljárásokat kell végezni. Az észlelt kockázatoktól függően ezen eljárások a következőket foglalhatják magukba:
a)
az állkapocs alatti nyirokcsomók (Lnn. mandibulares) bemetszése és vizsgálata;
b)
a tüdő, a hörgők körüli nyirokcsomók és a gátorközi nyirokcsomóknak (Lnn. bifurcationes, eparteriales és mediastinales) tapintásos vizsgálata. A légcsövet és a főhörgőket hosszában fel kell nyitni, és a tüdőt a felső harmadánál, a fő tengelyére merőlegesen be kell metszeni; ezek a bemetszések nem szükségesek, ha a tüdőt kizárják az emberi fogyasztásból;
c)
a szív hosszanti irányú bemetszése a szívkamrák felnyitása és a kamraközi sövény átvágása céljából;
d)
a máj és nyirokcsomóinak tapintásos vizsgálata;
e)
a gyomor és a bélfodor nyirokcsomóinak tapintásos vizsgálata és - szükség esetén - bemetszése;
f)
a lép tapintásos vizsgálata;
g)
a vesék és a vese nyirokcsomóinak (Lnn. renales) bemetszése;
h)
az emlő feletti nyirokcsomók bemetszése;
i)
fiatal állatok köldöktájékának és ízületeinek tapintásos vizsgálata, valamint szükség esetén a köldöktájék bemetszése és az ízületek felnyitása.”
4.
A IV. szakasz IX. fejezete a következő G résszel egészül ki:
„G. Salmonella
1.
A 2073/2005/EK bizottsági rendelet (9) 1. cikke első bekezdésének sérelme nélkül az illetékes hatóság a következő intézkedések alkalmazásával ellenőrzi, hogy az élelmiszer-ipari vállalkozók helyesen hajtják-e végre az említett rendelet I. mellékletének 2.1.4. pontját (a hasított sertésekben előforduló Salmonellára vonatkozó technológiai higiéniai kritérium):
a)
hatósági mintavétel az élelmiszer-ipari vállalkozók által alkalmazottal megegyező módszerrel és az általuk használt mintavételi területről. Minden vágóhídon évente legalább 49 (10) véletlenszerűen kiválasztott mintát kell venni. Kockázatértékelés alapján kis vágóhidak esetében csökkenthető ez a mintaszám; és/vagy
b)
az élelmiszer-ipari vállalkozók által a 2073/2005/EK rendelet 5. cikke (5) bekezdésének megfelelően, a rendelet I. mellékletének 2.1.4. pontja keretében vett minták teljes számára és a szalmonellával fertőzött minták számára vonatkozó valamennyi információ összegyűjtése; és/vagy
c)
a nemzeti ellenőrzési programok keretében azon tagállamokban vagy tagállami régiókban vett minták teljes számára és a szalmonellával fertőzött minták számára vonatkozó valamennyi információ összegyűjtése, amely tagállamokra vagy régiókra vonatkozóan a sertéshús-termelést illetően a 853/2004/EK rendelet 8. cikkének megfelelően különleges garanciák kerültek jóváhagyásra.
2.
Ha a technológiai higiéniai kritériumot több alkalommal nem tartják be, az illetékes hatóság cselekvési tervet kér az élelmiszer-ipari vállalkozótól, és szigorúan felügyeli annak eredményét.
3.
A minták teljes számáról és a szalmonellával fertőzött minták számáról a 2003/99/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (11) 9. cikke (1) bekezdésének megfelelően jelentést kell benyújtani, különbséget téve az 1. pont a), b) és c) pontja alkalmazásával vett minták között.
3. cikk
A 2074/2005/EK rendelet módosítása
A 2074/2005/EK rendelet VI. B. mellékletének 3. pontjában az a) alpontot el kell hagyni.
4. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ezt a rendeletet 2014. június 1-jétől kell alkalmazni.
A 854/2004/EK rendelet I. melléklete IV. szakasza IX. fejezete G. részének 3. pontja azonban 2015. január 1-jétől alkalmazandó.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2014. március 7-én.