ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY č. 259/2013/EU
ze dne 13. března 2013,
kterým se mění rozhodnutí č. 574/2007/ES s cílem zvýšit míru spolufinancování ze strany Fondu pro vnější hranice pro některé členské státy, jejichž finanční stabilita je postižena či ohrožena závažnými obtížemi
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 77 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
v souladu s řádným legislativním postupem (1),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 574/2007/ES (2) byl zřízen Fond pro vnější hranice na období 2007 až 2013 jako součást obecného programu „Solidarita a řízení migračních toků“ a stanovena míra spolufinancování ze strany Unie u opatření podpořených tímto fondem.
(2)
Nebývale závažná světová finanční krize a hospodářský útlum vážně poškodily hospodářský růst a finanční stabilitu a vyvolaly podstatné zhoršení finančních, hospodářských a sociálních podmínek v několika členských státech. Některé členské státy čelí vážným obtížím nebo jim takové obtíže hrozí, zejména pokud jde o jejich finanční a hospodářskou stabilitu, což vede nebo by mohlo vést ke zhoršení stavu jejich schodku a dluhu a ohrožuje hospodářský růst, přičemž tato negativní situace je ještě zesílena mezinárodním hospodářským a finančním prostředím.
(3)
Přestože již byla přijata řada významných opatření, která mají vyvážit negativní vlivy finanční krize, její dopad na reálnou ekonomiku, trh práce a společnost je pociťován v mnoha směrech. Tlak na vnitrostátní finanční zdroje vzrůstá, a proto by měly být cestou maximálního a optimálního využívání financování Unie urychleně podniknuty další kroky k jeho zmírnění.
(4)
Nařízení Rady (ES) č. 332/2002 ze dne 18. února 2002, kterým se zavádí systém střednědobé finanční pomoci platebním bilancím členských států (3), stanoví, že Rada může poskytnout střednědobou finanční pomoc, pokud je platební bilance členského státu, který nepřijal euro, v obtížích nebo jí takové obtíže vážně hrozí.
(5)
Rozhodnutím Rady 2009/459/ES ze dne 6. května 2009, kterým se Rumunsku poskytuje střednědobá finanční pomoc (4), byla Rumunsku taková finanční pomoc poskytnuta.
(6)
Rada v souladu se závěry Rady ve složení pro hospodářské a finanční věci ze dne 9. a 10. května 2010 přijala komplexní balíček opatření, včetně nařízení Rady (EU) č. 407/2010 ze dne 11. května 2010 o zavedení evropského mechanismu finanční stabilizace (5), a dne 7. června 2010 byl členskými státy eurozóny zřízen Evropský nástroj finanční stability s cílem poskytovat finanční podporu členským státům eurozóny, které čelí obtížím způsobeným výjimečnými okolnostmi, na něž neměly vliv, k zajištění finanční stability eurozóny jako celku i jejích členských států.
(7)
Prováděcími rozhodnutími Rady 2011/77/EU (6) a 2011/344/EU (7) poskytla Unie finanční pomoc Irsku a Portugalsku z evropského mechanismu finanční stabilizace. Tyto země taktéž obdržely prostředky z Evropského nástroje finanční stability.
(8)
Dohoda mezi věřiteli a dohoda o mechanismu úvěrů ve prospěch Řecka ze dne 8. května 2010 vstoupily v platnost dne 11. května 2010 jakožto první program finanční pomoci Řecku. Dne 12. března 2012 ministři financí členských států eurozóny přerušili tento první program a schválili druhý program finanční pomoci Řecku. Bylo rozhodnuto o tom, že druhý program bude financován prostřednictvím Evropského nástroje finanční stability, který zároveň vyplatí zbývající částku, kterou měla eurozóna přispět v rámci prvního programu.
(9)
Dne 2. února 2012 podepsali ministři financí členských států eurozóny Smlouvu o založení Evropského mechanismu stability. Uvedená smlouva navazuje na rozhodnutí Evropské rady 2011/199/EU ze dne 25. března 2011, kterým se mění článek 136 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o mechanismus stability pro členské státy, jejichž měnou je euro (8). Podle uvedené smlouvy se Evropský mechanismus stability stal po vstupu v platnost dne 8. října 2012 primárním poskytovatelem finanční pomoci členským státům eurozóny. Toto rozhodnutí by tedy mělo vzít Evropský mechanismus stability v potaz.
(10)
Evropská rada uvítala v závěrech ze dne 23. a 24. června 2011 záměr Komise posílit součinnost mezi úvěrovým programem pro Řecko a fondy Unie a podpořila snahy zaměřené na zvýšení schopnosti Řecka využívat prostředků z fondů Unie, aby se zaměřením pozornosti na zvyšování konkurenceschopnosti a vytváření pracovních míst podpořily růst a zaměstnanost. Evropská Rada také uvítala a podpořila souhrnný program technické pomoci Řecku, na jehož přípravě se podílí Komise spolu s členskými státy. Změny rozhodnutí č. 574/2007/ES stanovené v tomto rozhodnutí přispějí k posílení uvedené součinnosti.
(11)
Vzhledem k výjimečným okolnostem bylo nařízení Rady (EU) č. 1083/2006 ze dne 11. července 2006 o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu a Fondu soudržnosti (9) změněno nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1311/2011 (10) s cílem umožnit zvýšení míry spolufinancování uplatňované v rámci strukturálních fondů a Fondu soudržnosti pro ty členské státy, jejichž finanční stabilita je postižena závažnými obtížemi. Podobný přístup byl přijat vůči těmto členským státům v rámci Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1312/2011 ze dne 19. prosince 2011, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1698/2005, pokud jde o některá ustanovení týkající se finančního řízení pro některé členské státy, jejichž finanční stabilita je postižena či ohrožena závažnými obtížemi (11) a v rámci Evropského rybářského fondu podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 387/2012 ze dne 19. dubna 2012, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1198/2006, pokud jde o některá ustanovení týkající se finančního řízení pro některé členské státy, jejichž finanční stabilita je postižena či ohrožena závažnými obtížemi (12). Uvedené členské státy by měly být podpořeny i v rámci čtyř fondů ustavených jako součásti obecného programu „Solidarita a řízení migračních toků“, jmenovitě Fondu pro vnější hranice, Evropského návratového fondu, Evropského uprchlického fondu a Evropského fondu pro integraci státních příslušníků třetích zemí (dále jen „fondy“) pro období 2007-2013.
(12)
Fondy představují klíčový nástroj pro pomoc členským státům v řešení významných problémů v oblasti migrace, azylu a vnějších hranic, jako jsou například vývoj komplexní přistěhovalecké politiky Unie za účelem zvýšení konkurenceschopnosti a sociální soudržnosti Unie a dále vytvoření společného evropského azylového systému.
(13)
V zájmu zjednodušení řízení financování ze strany Unie v oblasti migrace, azylu a vnějších hranic a zlepšení dostupnosti prostředků pro členské státy za účelem provádění jejich ročních programů v rámci fondů je nezbytné, dočasně a aniž by bylo dotčeno programové období 2014-2020, zajistit zvýšení míry spolufinancování ze strany Unie v rámci fondů o částku, která bude odpovídat 20 procentním bodům nad současnou míru spolufinancování, a to ve vztahu k těm členským státům, jejichž finanční stabilita je postižena závažnými obtížemi. To znamená, že roční vnitrostátní příděl prostředků z fondů zůstane v souladu se základními akty nezměněn, přičemž vnitrostátní spolufinancování bude odpovídajícím způsobem sníženo. Probíhající roční programy bude zapotřebí přepracovat, aby se zohlednily změny, které vychází z uplatnění zvýšené míry spolufinancování ze strany Unie.
(14)
Členský stát, který má v úmyslu využít zvýšené míry spolufinancování, by měl Komisi poskytnout písemné stanovisko spolu se svým návrhem ročního programu, nebo návrhem přepracovaného ročního programu. V tomto svém stanovisku by měl dotyčný členský stát uvést odkaz na příslušné rozhodnutí Rady a nebo jakékoli jiné příslušné rozhodnutí, které jej činí způsobilým pro využívání zvýšené míry spolufinancování ze strany Unie.
(15)
Dosud nevídaná krize ovlivňující mezinárodní finanční trhy a způsobující hospodářský útlum vážně poškodila finanční stabilitu několika členských států. Vzhledem k tomu, že je nutná rychlá reakce v zájmu prevence negativních dopadů na celé hospodářství, mělo by toto rozhodnutí vstoupit v platnost co nejdříve.
(16)
Rozhodnutí č. 574/2007/ES by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(17)
Pokud jde o Island a Norsko, rozvíjí toto rozhodnutí ta ustanovení schengenského acquis, ve smyslu dohody uzavřené mezi Radou Evropské unie a Islandskou republikou a Norským královstvím o přidružení těchto států k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (13), která spadají do oblastí uvedených v čl. 1 bodech A a B rozhodnutí Rady 1999/437/ES ze dne 17. května 1999 o některých opatřeních pro uplatňování uvedené dohody (14).
(18)
Pokud jde o Švýcarsko, rozvíjí toto rozhodnutí ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Dohody mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (15), která spadají do oblastí uvedených v čl. 1 bodech A a B rozhodnutí 1999/437/ES ve spojení s článkem 3 rozhodnutí Rady 2008/146/ES (16).
(19)
Pokud jde o Lichtenštejnsko, rozvíjí toto rozhodnutí ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Protokolu mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o přistoupení Lichtenštejnského knížectví k Dohodě mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (17), která spadají do oblastí uvedených v čl. 1 bodech A a B rozhodnutí Rady 1999/437/ES ve spojení s článkem 3 rozhodnutí Rady 2011/350/EU (18).
(20)
V souladu s články 1 a 2 Protokolu (č. 22) o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a Smlouvě o fungování Evropské unie, se Dánsko neúčastní přijímání tohoto rozhodnutí a toto rozhodnutí pro ně není závazné ani použitelné. Vzhledem k tomu, že toto rozhodnutí navazuje na schnegenské acquis, rozhodne se Dánsko v souladu s článkem 4 uvedeného protokolu do šesti měsíců ode dne přijetí tohoto rozhodnutí Radou, zda je provede ve svém vnitrostátním právu.
(21)
Toto rozhodnutí rozvíjí ta ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Spojené království v souladu s rozhodnutím Rady 2000/365/ES ze dne 29. května 2000 o žádosti Spojeného království Velké Británie a Severního Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis (19); Spojené království se tedy nepodílí na přijímání tohoto rozhodnutí, a toto rozhodnutí pro ně není závazné ani použitelné.
(22)
Toto rozhodnutí rozvíjí ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Irsko v souladu s rozhodnutím Rady 2002/192/ES ze dne 28. února 2002 o žádosti Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis (20); Irsko se tedy nepodílí na přijímání tohoto nařízení, a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné,
PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Změny rozhodnutí č. 574/2007/ES
V článku 16 rozhodnutí č. 574/2007/ES se odstavec 4 nahrazuje tímto:
„4. Příspěvek Unie na podporované projekty, pokud jde o akce prováděné v členských státech podle článku 4, nepřesáhne 50 % celkových nákladů na konkrétní akci.
Tento příspěvek se v případě projektů, které řeší konkrétní priority uvedené ve strategických pokynech zmíněných v článku 20, může zvýšit na 75 %.
V členských státech, na něž se vztahuje Fond soudržnosti, se příspěvek Unie zvyšuje na 75 %.
Příspěvek Unie může být v členském státě zvýšen o 20 procentních bodů, jestliže tento členský stát v okamžiku předložení svého návrhu ročního programu podle s čl. 23 odst. 3 tohoto rozhodnutí, nebo svého návrhu přepracovaného ročního programu podle článku 23 rozhodnutí Komise 2008/456/ES (21) splňuje jednu z těchto podmínek:
a)
je mu dána k dispozici střednědobá finanční pomoc v souladu s nařízením Rady (ES) č. 332/2002 (22);
b)
a) je mu poskytnuta finanční pomoc v souladu s nařízením Rady (EU) č. 407/2010 (23), nebo je mu finanční pomoc poskytnuta jinými členskými státy eurozóny před 13. květnem 2010; nebo
c)
je mu poskytnuta finanční pomoc v souladu s mezivládní dohodou, kterou se zřizuje Evropský nástroj finanční stability, nebo Smlouvou o založení Evropského mechanismu stability.
Dotyčný členský stát předloží Komisi písemné stanovisko spolu se svým návrhem ročního programu, nebo návrhem přepracovaného ročního programu, a potvrdí tak, že splňuje jednu z podmínek uvedených ve čtvrtém pododstavci v písmenu a), b) nebo c).
Projekt spolufinancovaný se zvýšenou mírou může nadále v tomto režimu spolufinancování setrvat nezávisle na tom, zda je v průběhu provádění souvisejícího ročního programu stále plněna jedna z podmínek uvedených ve čtvrtém pododstavci v písmenu a), b) nebo c).
Článek 2
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 3
Určení
Toto rozhodnutí je určeno členským státům v souladu se Smlouvami.
Ve Štrasburku dne 13. března 2013.
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 259/2013/EU HATÁROZATA
(2013. március 13.)
a Külső Határok Alap társfinanszírozási arányának növelése érdekében az 574/2007/EK határozatnak a pénzügyi stabilitás vonatkozásában súlyos nehézségekkel küzdő vagy súlyos nehézségekkel fenyegetett bizonyos tagállamok tekintetében történő módosításáról
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 77. cikke (2) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamentek számára való megküldését követően,
rendes jogalkotási eljárás keretében (1),
mivel:
(1)
A „Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása” általános program keretében az 574/2007/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (2) létrehozta a Külső Határok Alapot a 2007-2013-as időszakra, és különböző uniós társfinanszírozási arányokat ír elő az Alapból támogatott intézkedések esetében.
(2)
A korábban példa nélküli globális pénzügyi válság és gazdasági visszaesés súlyosan visszavetette a gazdasági növekedést és a pénzügyi stabilitást, több tagállamban jelentősen rontva a pénzügyi, gazdasági és szociális feltételeket. Egyes tagállamokat komoly nehézségek sújtanak vagy fenyegetnek, különös tekintettel pénzügyi és gazdasági stabilitásukra, aminek következtében költségvetési hiányuk és adósságállományuk nő, a gazdasági növekedés pedig veszélybe kerül. A helyzetet a nemzetközi gazdasági és pénzügyi környezet is súlyosbítja.
(3)
Jóllehet a válság negatív hatásainak ellensúlyozására már születtek fontos intézkedések, a pénzügyi válságnak a reálgazdaságra, a munkaerőpiacra és általában a társadalomra kifejtett hatása széles körben érzékelhető. A pénzügyi mozgástér szűkülésével egyre nagyobb nyomás nehezedik a tagállamokra, amelynek enyhítésére további gyors intézkedéseket kell hozni az uniós finanszírozás maximális és optimális felhasználása révén.
(4)
A tagállamok fizetési mérlegéhez középtávú pénzügyi támogatási mechanizmus létrehozásáról szóló, 2002. február 18-i 332/2002/EK tanácsi rendelet (3) előírja, hogy a Tanács középtávú pénzügyi támogatást nyújthat a folyó fizetéseivel kapcsolatban nehézségeket tapasztaló vagy komoly nehézségekkel fenyegetett, euroövezeten kívüli tagállam részére.
(5)
Románia számára a Romániának nyújtandó középtávú közösségi pénzügyi támogatásról szóló, 2009. május 6-i 2009/459/EK tanácsi határozat (4) biztosított ilyen pénzügyi támogatást.
(6)
Az euroövezet egésze, valamint az euroövezeti tagállamok pénzügyi stabilitásának megőrzése céljából a Tanács a 2010. május 9-10-i ECOFIN Tanács következtetéseivel összhangban átfogó intézkedéscsomagot fogadott el, amelynek részét képezte az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus létrehozásáról szóló, 2010. május 11-i 407/2010/EU tanácsi rendelet (5), valamint az euroövezeti tagállamok által 2010. június 7-én létrehozott Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz, az általuk nem befolyásolható rendkívüli események folytán nehézségekkel küzdő euroövezeti tagállamok számára pénzügyi támogatás nyújtása érdekében.
(7)
Írország, illetve Portugália részére a 2011/77/EU tanácsi végrehajtási határozat (6), illetve a 2011/344/EU tanácsi végrehajtási határozat (7) biztosította az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmusból nyújtott pénzügyi támogatást. A két ország az Európai Pénzügyi Stabilitási Eszközből is pénzeszközökhöz jutott.
(8)
2010. május 8-án Görögországra vonatkozóan egy hitelezők közötti megállapodás és egy hitelmegállapodás került megkötésre, és 2010. május 11-én lépett hatályba, mint a Görögország számára nyújtandó pénzügyi támogatás első programja. Az euroövezetbe tartozó tagállamok pénzügyminiszterei ezt az első programot 2012. március 12-én megszakították, és egy második programot hagytak jóvá a Görögország számára nyújtandó pénzügyi támogatás tekintetében. Döntés született arról, hogy e második program finanszírozási eszköze az Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz lesz, és az első program alapján az euroövezet által fizetendő, fennmaradó összeget is ebből fogják folyósítani.
(9)
Az euroövezetbe tartozó tagállamok pénzügyminiszterei 2012. február 2-án aláírták az Európai Stabilitási Mechanizmus létrehozásáról szóló szerződést. E szerződés szerint - amely „az Európai Unió működéséről szóló szerződés 136. cikkének módosításáról egy, azon tagállamok számára létrehozandó stabilizációs mechanizmus tekintetében, amelyek pénzneme az euro” című, 2011. március 25-i 2011/199/EU európai tanácsi határozaton (8) alapul - a szerződés 2012. október 8-i esedékes hatálybelépésétől kezdve az euroövezeti tagállamok elsősorban az Európai Stabilitási Mechanizmusból fognak pénzügyi támogatáshoz jutni. E határozatnak ezért tekintettel kell lennie az Európai Stabilitási Mechanizmusra.
(10)
Az Európai Tanács 2011. június 23-24-i következtetéseiben üdvözölte a Bizottság azon szándékát, hogy fejlessze a Görögország számára nyújtandó kölcsön programja és az uniós források közötti szinergiákat, és támogatta a Görögország uniós források felvételére való képességének fokozására irányuló erőfeszítéseket annak érdekében, hogy a versenyképesség javítását és a munkahelyteremtést ismételten középpontba állítva ösztönözze a növekedést és a foglalkoztatást. Ezenkívül üdvözölte és támogatta azt a kezdeményezést is, hogy a Bizottság a tagállamokkal közösen dolgozzon ki átfogó programot a Görögországnak nyújtandó technikai segítségre vonatkozóan. Az 574/2007/EK határozat e határozatban előírt módosításai hozzájárul a szinergiák fejlesztésére irányuló fenti erőfeszítésekhez.
(11)
Az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló, 2006. július 11-i 1083/2006/EK tanácsi rendeletet (9) a kivételes körülményekre tekintettel módosította az 1311/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (10), a pénzügyi stabilitásuk vonatkozásában komoly nehézségekkel küzdő tagállamok esetében lehetővé téve a strukturális alapok és a Kohéziós Alap keretében alkalmazott társfinanszírozási arány növelését. Ugyanezen tagállamok tekintetében hasonló megközelítés került elfogadásra az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap az 1698/2005/EK tanácsi rendeletnek egyes, a pénzügyi stabilitásuk vonatkozásában komoly nehézségekkel küzdő vagy komoly nehézségek által fenyegetett tagállamok pénzügyi irányításával kapcsolatos rendelkezések tekintetében történő módosításáról szóló, 2011. december 19-i 1312/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (11) és az Európai Halászati Alap vonatkozásában az 1198/2006/EK tanácsi rendeletnek a pénzügyi stabilitás vonatkozásában súlyos nehézségekkel küzdő vagy súlyos nehézségekkel fenyegetett bizonyos tagállamok esetében a pénzügyi irányításra vonatkozó egyes rendelkezések tekintetében történő módosításáról szóló, 2012. április 19-i 387/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (12). Emellett e tagállamokat támogatni kell a „Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása” általános program keretében a 2007-2013-as időszakra létrehozott négy alap, nevezetesen a Külső Határok Alap, az Európai Visszatérési Alap, az Európai Menekültügyi Alap, valamint a harmadik országok állampolgárainak beilleszkedését segítő európai alap (a továbbiakban: az Alapok) vonatkozásában is.
(12)
Az Alapok fontos segítséget nyújtanak a tagállamoknak a migráció, a menedékjog és a külső határok terén jelentkező olyan jelentős kihívások leküzdéséhez, mint amilyen az átfogó uniós bevándorlási politika kialakítása az Unió versenyképességének és társadalmi kohéziójának javítása érdekében, valamint közös európai menekültügyi rendszer létrehozása.
(13)
Az európai uniós finanszírozás irányításának a migráció, a menedékjog és a külső határok terén történő megkönnyítése érdekében, valamint azért, hogy a tagállamok az Alapok keretében elfogadott éves programjaik végrehajtása céljából javítani tudják forrásellátottságukat, a pénzügyi stabilitásuk vonatkozásában komoly nehézségekkel küzdő tagállamok esetében - átmenetileg, a 2014-2020-as programozási időszakot nem érintve - az Alapok kapcsán érvényesülő uniós társfinanszírozási arány olyan mértékű emelése szükséges, amelynek révén a jelenleg alkalmazandó társfinanszírozási arányok 20 százalékponttal emelkednek. Ez azt jelenti, hogy az Alapokból az egyes országoknak az alap jogi aktusokkal összhangban járó éves összeg nem fog változni, míg a nemzeti társfinanszírozás megfelelően csökkenni fog. A megemelt uniós társfinanszírozási arány alkalmazásából eredő változások tükrözése érdekében szükség lesz a folyamatban lévő éves programok felülvizsgálatára.
(14)
Indokolt, hogy a megemelt társfinanszírozási arányból részesülni kívánó bármely tagállam éves programjának tervezetével vagy felülvizsgált éves programjának tervezetével együtt írásbeli nyilatkozatot nyújtson be a Bizottsághoz. Nyilatkozatában az érintett tagállamnak utalnia kell a vonatkozó tanácsi határozatra vagy bármely olyan vonatkozó határozatra, amely alapján jogosult a megemelt uniós társfinanszírozási arány alkalmazására.
(15)
A nemzetközi pénzpiacokat sújtó, korábban példa nélküli válság és a gazdasági visszaesés több tagállam pénzügyi stabilitását is súlyosan megrendítette. A gazdaság egészét érő kedvezőtlen hatások gyors enyhítése érdekében e határozatnak a lehető leghamarabb hatályba kell lépnie.
(16)
Ezért az 574/2007/EK határozatot megfelelően módosítani kell.
(17)
Izland és Norvégia tekintetében e határozat az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság között, e két államnak a schengeni vívmányok rendelkezései végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról kötött megállapodás (13) értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését jelenti, amelyek az említett megállapodás alkalmazását szolgáló egyes szabályokról szóló 1999/437/EK tanácsi határozat (14) 1. cikkének A és B. pontjában említett területekhez tartoznak.
(18)
Svájc tekintetében e határozat az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás (15) értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését jelenti, amelyek az 1999/437/EK határozat 1. cikkének A. és B. pontjában említett terület alá tartoznak, összefüggésben a 2008/146/EK tanácsi határozat (16) 3. cikkével.
(19)
Liechtenstein tekintetében e határozat az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség között a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról aláírt jegyzőkönyv (17) értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését jelenti, amelyek az 1999/437/EK határozat 1. cikkének A. és B. pontjában említett terület alá tartoznak, összefüggésben a 2011/350/EU tanácsi határozat (18) 3. cikkével.
(20)
Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt az e határozat elfogadásában, és az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. Mivel e rendelet a schengeni vívmányokon alapul, Dánia az említett jegyzőkönyv 4. cikkének megfelelően az e rendeletről szóló tanácsi döntést követő hat hónapos időszakon belül határoz arról, hogy azt nemzeti jogában végrehajtja-e.
(21)
E határozat a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését jelenti, amelyekben az Egyesült Királyság nem vesz részt, összhangban a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának a schengeni vívmányok egyes rendelkezéseinek alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről szóló, 2000. május 29-i 2000/365/EK tanácsi határozattal (19); az Egyesült Királyság tehát nem vesz részt e határozat elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.
(22)
E határozat a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését jelenti, amelyekben Írország az Írországnak a schengeni vívmányok egyes rendelkezései alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről szóló, 2002. február 28-i 2002/192/EK tanácsi határozattal (20) összhangban nem vesz részt; Írország tehát nem vesz részt e határozat elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
Az 574/2007/EK határozat módosítása
Az 574/2007/EK határozat 16. cikkének (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
„(4) A támogatott projektekre nyújtott uniós hozzájárulás a tagállamokban a 4. cikk szerint végrehajtott intézkedések esetén nem haladhatja meg az adott intézkedés összköltségének 50 %-át.
Ez az arány a 20. cikkben meghatározott stratégiai iránymutatásokban megállapított prioritásokra vonatkozó projektek esetén 75 %-ra növelhető.
A Kohéziós Alapba tartozó tagállamok esetén az uniós hozzájárulás aránya 75 %-ra emelkedik.
Az uniós hozzájárulás 20 százalékponttal növelhető egy tagállamban, amennyiben az érintett tagállam az e határozat 23. cikkének (3) bekezdése szerinti éves programtervezetének vagy a 2008/456/EK bizottsági határozat (21) 23. cikke szerinti felülvizsgált éves programtervezetének benyújtásakor megfelel a következő feltételek egyikének:
a)
a 332/2002/EK tanácsi rendelet (22) alapján középtávú pénzügyi támogatás áll rendelkezésére;
b)
a 407/2010/EU tanácsi rendelet (23) alapján pénzügyi támogatás áll rendelkezésére, vagy 2010. május 13. előtt más euroövezeti tagállamok bocsátottak rendelkezésére ilyen támogatást; vagy
c)
az Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz létrehozásáról szóló kormányközi megállapodás vagy az Európai Stabilitási Mechanizmus létrehozásáról szóló szerződés alapján pénzügyi támogatás áll rendelkezésére.
Éves programjának tervezetével vagy felülvizsgált éves programjának tervezetével együtt az érintett tagállam olyan írásbeli nyilatkozatot nyújt be a Bizottsághoz, amelyben megerősíti, hogy megfelel a negyedik albekezdés a), b) vagy c) pontjában említett egyik feltételnek.
A megemelt arány szerint társfinanszírozott projekt attól függetlenül megtarthatja e magasabb társfinanszírozási arányát, hogy a negyedik albekezdés a), b) vagy c) pontjában említett egyik feltétel a kapcsolódó éves program végrehajtása során is teljesül-e vagy sem.
2. cikk
Hatálybalépés
Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
3. cikk
Címzettek
Ennek a határozatnak a Szerződéseknek megfelelően a tagállamok a címzettjei.
Kelt Strasbourgban, 2013. március 13-án.