PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 795/2012
ze dne 28. srpna 2012
o změně prováděcího nařízení (EU) č. 585/2012, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Ruska a Ukrajiny, na základě částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 3, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 954/2006 (2) Rada v návaznosti na šetření (dále jen „původní šetření“) uložila konečné antidumpingové clo na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Chorvatska, Ruska a Ukrajiny. Opatření měla podobu valorického antidumpingového cla v rozmezí od 12,3 % do 25,7 % uloženého na dovoz, od jednotlivě vyjmenovaných vyvážejících výrobců z Ukrajiny, se zbytkovou celní sazbou 25,7 % na dovoz od všech ostatních společností z Ukrajiny. Konečné antidumpingové clo pro vývozce, na kterého se vztahuje stávající přezkumné šetření, CJSC Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube a OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant, nyní pod názvem LLC Interpipe Niko Tube a OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (dále též „žadatel“ či „společnost Interpipe“), bylo uloženo v sazbě 25,1 %.
(2)
V návaznosti na žalobní návrh na zrušení nařízení (ES) č. 954/2006 podaný společností Interpipe zrušil dne 10. března 2009 Soud prvního stupně Evropských společenství článek 1 uvedeného nařízení v rozsahu, v němž antidumpingové clo stanovené pro společnost Interpipe přesahovalo clo, které by bylo použito, kdyby nebyla provedena úprava vývozní ceny z důvodu provize, když prodeje byly uskutečněny prostřednictvím obchodníka ve spojení, Sepco SA (3). Soudní dvůr Evropské unie potvrdil dne 16. února 2012 rozsudek Soudu prvního stupně (4).
(3)
V důsledku těchto rozsudků Rada změnila nařízení (ES) č. 954/2006 prováděcím nařízením (EU) č. 540/2012 (5) za účelem opravy antidumpingového cla uloženého společnosti Interpole v rozsahu, v němž bylo chybně stanoveno. V souladu s tím je v současnosti platná sazba antidumpingového cla pro společnost Interpipe stanovena na 17,7 %.
(4)
Prováděcím nařízením (EU) č. 585/2012 (6) Rada na základě přezkumu před pozbytím platnosti zachovala opatření uložená nařízením (ES) č. 954/2006 na dovoz bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Ruska a Ukrajiny (dále jen „šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti“).
(5)
V souladu s tím jsou nyní platnými opatřeními ta, jež byla stanovena prováděcím nařízením (EU) č. 585/2012, tj. sazba v rozpětí 24,1 % až 35,8 % na dovoz z Ruska a v rozpětí 12,3 % až 25,7 % na dovoz z Ukrajiny, přičemž na společnost Interpipe se vztahuje sazba antidumpingového cla ve výši 17,7 %.
1.2 Žádost o částečný prozatímní přezkum
(6)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) (7) Komise dne 29. července 2011 informovala o zahájení částečného prozatímního přezkumu antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Ukrajiny podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení.
(7)
Přezkum, jehož rozsah je omezen na posouzení dumpingu, byl zahájen na základě odůvodněné žádosti podané společností Interpipe. V žádosti poskytl žadatel důkazy prima facie o tom, že k vyrovnání účinků dumpingu působícího újmu není nutno nadále zachovávat současnou úroveň opatření.
1.3 Šetření
(8)
Šetření úrovně dumpingu se týkalo období od 1. dubna 2010 do 31. března 2011 („období přezkumného šetření“).
(9)
Komise o zahájení částečného prozatímního přezkumu oficiálně informovala žadatele, orgány země vývozu a výrobní odvětví v Unii. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(10)
Aby Komise získala informace potřebné pro své šetření, zaslala dotazník žadateli, který odpověděl v dané lhůtě.
(11)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro zjištění úrovně dumpingu. V prostorách žadatele a jeho obchodních společností ve spojení LLC Interpipe Ukraine a Interpipe Europe SA byly provedeny inspekce.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(12)
Dotčený výrobek je stejný jako výrobek vymezený v prováděcím nařízení (EU) č. 585/2012, jímž byla uložena v současnosti platná opatření, tj. bezešvé trubky a duté profily ze železa nebo oceli („bezešvé trubky a duté profily“), kruhového průřezu, s vnějším průměrem nejvýše 406,4 mm, s hodnotou uhlíkového ekvivalentu (CEV) nejvýše 0,86 podle vzorce a chemického rozboru Světového svářečského institutu (IIW) (8), pocházející z Ukrajiny, v současnosti kódů KN ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 a ex 7304 59 93 (dále jen „dotčený výrobek“).
2.2 Obdobný výrobek
(13)
Shodně s tím, co bylo zjištěno během původního šetření, jakož i během šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti, potvrdilo stávající šetření, že výrobek vyráběný na Ukrajině a vyvážený do Unie, výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu Ukrajiny a výrobek, který v Unii vyrábějí a prodávají výrobci z Unie, má stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejná konečná použití. Proto se tyto výrobky považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. DUMPING
3.1 Předběžné poznámky
(14)
Společnost Interpipe zcela vlastní a ovládá dva vyvážející výrobce, společnost LLC Interpipe Niko Tube (Niko Tube) a OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP). V souladu s obvyklým postupem orgánů Unie bylo pro tyto dva vyvážející výrobce vypočteno jedno společné dumpingové rozpětí. Výše dumpingu byla před stanovením jednotné sazby váženého průměru dumpingu pro obě společnosti nejprve vypočtena pro každého z vyvážejících výrobců zvlášť.
(15)
Tato metodika se však lišila od metodiky použité v původním šetření, kde bylo společné dumpingové rozpětí vypočteno redukcí všech údajů týkajících se výroby, ziskovosti a prodejů v Unii u těchto dvou výrobních subjektů. Změna okolností, která odůvodňuje přijetí této změny v metodice, spočívá ve výrazné změně v podnikové struktuře skupiny, která umožňuje, pokud jde o prodej a výrobu, identifikaci dané výrobní společnosti v rámci skupiny, což nebylo v původním šetření možné.
(16)
Dále byla v rámci původního šetření provedena úprava podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení, jež se týkala nákladů společnosti Interpipe na energie, s cílem přiměřeně zohlednit náklady související s výrobou a prodejem elektrické energie a zemního plynu na Ukrajině. Tato úprava se považovala za nutnou, neboť ceny zemního plynu a elektrické energie na Ukrajině byly v daném období výrazně nižší než průměrné ceny placené v Unii a neodrážely ceny na mezinárodním trhu. Úprava vycházela z průměrných cen zjištěných v Rumunsku, na které se v uvedeném období šetření rovněž vztahovalo.
(17)
Oproti původnímu šetření však není pro účely stávajícího prozatímního přezkumu považováno za nutné provádět úpravu v důsledku cen energií. Šetření prokázalo, že průměrné ceny energií na Ukrajině od původního šetření trvale narůstají, a to rychlejším tempem než průměrné ceny v Evropské unii, čímž dochází k jejich postupnému vyrovnávání. Značný rozdíl v ceně nákladů za energie, jenž byl zjištěn v původním šetření a odůvodňoval úpravu, v současnosti neexistuje.
(18)
Vzhledem k výše uvedenému se v rámci tohoto prozatímního přezkumu nepovažuje za vhodné provádět úpravu s ohledem na ceny energií.
3.2 Dumping dovozu během období přezkumného šetření
3.2.1 Běžná hodnota
(19)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo nejdříve u každého vyvážejícího výrobce přezkoumáno, zda byl celkový objem jeho domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům reprezentativní ve srovnání s celkovým objemem jeho vývozu do Unie, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie. Šetření prokázalo, že domácí prodeje byly u obou vyvážejících výrobců reprezentativní.
(20)
Dále bylo posuzováno, zda byl prodej každého typu obdobného výrobku prodávaného vyvážejícím výrobcem na jeho domácím trhu dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej konkrétního typu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní, pokud celkový objem tohoto typu výrobku prodaného žadatelem na domácím trhu nezávislým odběratelům v období přezkumného šetření představoval alespoň 5 % celkového objemu jeho prodeje srovnatelného typu výrobku na vývoz do Unie.
(21)
Podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení bylo následně zkoumáno, zda lze domácí prodej každého typu výrobku, jenž byl prodáván v reprezentativním množství, považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku. Za tímto účelem se u každého vyváženého typu výrobku určil podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu za období přezkumného šetření.
(22)
V případě těch typů výrobku, u nichž se více než 80 % objemu prodeje na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší než náklady a jejichž vážená průměrná prodejní cena byla rovna výrobním nákladům na jednotku nebo vyšší, byla běžná hodnota jednotlivých typů výrobku určena jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje daného typu na domácím trhu bez ohledu na to, zda šlo o prodej ziskový, či nikoli.
(23)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku nepřesahoval 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážená průměrná cena výrobku nedosahovala výrobních nákladů na jednotku, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, která byla určena jako vážená průměrná cena pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku uskutečněného během období přezkumného šetření.
(24)
Běžná hodnota pro nereprezentativní typy (tj. ty, jejichž domácí prodej představoval méně než 5 % prodeje na vývoz do Unie, nebo ty, jež nebyly na domácím trhu prodávány vůbec) byla vypočtena na základě výrobních nákladů na typ výrobku, k nimž byla přičtena částka za prodejní, správní a režijní náklady a za zisky. V případě existence domácího prodeje byl pro dotčené typy výrobků použit zisk z běžných obchodních transakcí na domácím trhu pro daný typ výrobku. V případě, že se domácí prodej neuskutečnil, byl použit průměrný zisk. K této změně metodiky došlo v důsledku zprávy týkající se sporu „ES - Losos (Norsko)“ (9), kterou v období po původním šetření vydal panel WTO a následně přijal i orgán WTO pro řešení sporů, a v níž se stanoví, že u typů výrobků, pro něž musí být běžná hodnota početně zjištěna, je třeba přihlédnout ke skutečnosti ziskového rozpětí transakcí uskutečněných v běžném obchodním styku.
(25)
Po zveřejnění konečných závěrů namítli dva vyvážející výrobci, že do jejich celkových nákladů na výrobu dotčeného výrobku během přezkumného období šetření neměly být započítávány náklady spojené s omezením výroby, neboť to podle nich bylo v rozporu s čl. 2 odst. 5 základního nařízení a v rozporu s účetními zásadami stanovenými podle mezinárodních účetních standardů (IAS) a zejména IAS 2. S ohledem na čl. 2 odst. 5 základního nařízení je třeba připomenout, že se podle uvedeného článku náklady spojené s výrobou dotčeného výrobku upraví, má-li se za to, že nejsou přiměřeně odráženy v záznamech dotčené strany. Skutečnost, že společnost nevyužívala svou plnou kapacitu, vypovídá o tom, že náklady byly přesto vynaloženy. Tyto náklady byly ve výsledovce obou vyvážejících společností zaznamenány jako náklady a mohly být uvedeny do přímé souvislosti s obdobným výrobkem. Kromě toho se ukázalo, že odkaz na IAS 2 je irelevantní, neboť cílem IAS 2 je stanovit způsob účetního zobrazení zásob, a nikoli stanovit, co má být považováno za výrobní náklady. Toto tvrzení proto bylo zamítnuto.
(26)
Titíž vyvážející výrobci rovněž uvedli, že některé finanční výdaje plynoucí z půjček a zahrnuté mezi prodejní, správní a režijní náklady neměly být započítány. Uvedli, že tyto půjčky byly určeny na zajištěná likvidity a krátkodobého financování společnosti a nesouvisely s výrobou dotčeného výrobku. Při inspekci na místě se zjistilo, že úrokové výdaje souvisely převážně s financováním provozního kapitálu. Proto byly úrokové náklady rozděleny mezi všechny výrobky. Vyvážející výrobci nemohli prokázat, že úrokové výdaje byly specificky určeny k jiným účelům než k financování provozního kapitálu. Oba vyvážející výrobci nemohli předložit žádný další důkaz pro své tvrzení, a proto bylo jejich tvrzení zamítnuto.
3.2.2 Vývozní cena
(27)
Veškerý vývoz dotčeného výrobku zmíněnými vyvážejícími výrobci do Unie se uskutečňoval prostřednictvím obchodní společnosti ve spojení se sídlem ve Švýcarsku a byl určen nezávislým odběratelům v Unii. Vývozní cena byla proto stanovena na základě skutečně zaplacených nebo splatných cen v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení.
3.2.3 Srovnání
(28)
Je nutné opětovně připomenout, že v rámci původního šetření byla podle čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení vývozní cena upravena, zprostředkoval-li prodej obchodník ve spojení. V rámci tohoto prozatímního přezkumu se však této úpravy nepoužilo, a to v souladu s rozsudkem Soudního dvora uvedeným v 2. bodě odůvodnění, ve kterém bylo rozhodnuto o její neoprávněnosti.
(29)
Běžná hodnota a vývozní cena u uvedených dvou vyvážejících výrobců byly srovnány na základě ceny ze závodu. V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly provedeny úpravy v případě nákladů na přepravu, slev a rabatů, provizí a nákladů na poskytnutí úvěru.
3.2.4 Dumpingové rozpětí
(30)
Podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byl srovnán vážený průměr běžné hodnoty a vážený průměr vývozní ceny podle typu výrobku na základě ceny ze závodu odděleně pro každého z obou vyvážejících výrobců. Jak bylo uvedeno ve 14. bodě odůvodnění, bylo pro společnost Interpipe následně stanoveno společné dumpingové rozpětí, které bylo vypočítáno coby jediný vážený průměr sazby dumpingu pro oba vyvážející výrobce v rámci společnosti Interpipe.
(31)
Na základě toho dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením, činí 13,8 %.
4. TRVALÁ POVAHA ZMĚNĚNÝCH OKOLNOSTÍ
(32)
Žadatel ve své žádosti o částečný prozatímní přezkum uváděl, že změny ve struktuře společnosti a v organizaci výroby, jakož i restrukturalizace organizace prodeje na domácím i vývozním trhu ovlivnily strukturu jeho nákladů, a tudíž stávající sazba antidumpingového cla již není nadále k vyrovnání újmy způsobené dumpingem nezbytná.
(33)
Vzhledem k tomu bylo posuzováno, zda je odůvodněné považovat změnu okolností, která vedla k zahájení tohoto prozatímního šetření, a její důsledky za změnu a důsledky trvalé povahy.
(34)
Šetřením se zjistilo, že hlavním faktorem nižšího dumpingového rozpětí zjištěného v tomto přezkumném šetření jsou změny ve struktuře společnosti, jež zahrnují sloučení dvou výrobních společností a restrukturalizaci organizace prodeje, jež byla zjednodušena. Tyto změny, jež ovlivnily strukturu nákladů žadatele, pokud jde o výrobu a prodej dotčeného výrobku, mají strukturální povahu, a tudíž není pravděpodobné, že by se v dohledné době změnily. Kromě toho nebyly zjištěny žádné indicie, které by svědčily o výraznějším kolísání cen žadatele.
(35)
Proto byl učiněn závěr, že tyto změny jsou trvalé povahy a že zachování stávajících opatření na jejich současné výši již není nutné,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Položka týkající se společnosti LLC Interpipe Niko Tube a OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP) v tabulce v čl. 1 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) č. 585/2012 se nahrazuje tímto:
LLC Interpipe Niko Tube a OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP)
13,8 %
A743
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 28. srpna 2012.
A TANÁCS 795/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2012. augusztus 28.)
az 1225/2009/EK végrehajtási rendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti időközi felülvizsgálatot követően az Oroszországból és Ukrajnából származó egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 585/2012/EU rendelet módosításáról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére és 11. cikke (3), (5) és (6) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,
mivel:
1. AZ ELJÁRÁS
1.1. Hatályos intézkedések
(1)
A Tanács egy vizsgálatot követően (a továbbiakban: az eredeti vizsgálat) a 954/2006/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Horvátországból, Oroszországból és Ukrajnából származó egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek behozatalára. Az intézkedés a külön megnevezett ukrán exportáló gyártóktól származó behozatalokra kivetett 12,3 % és 25,7 % közötti dömpingellenes értékvámból állt, az összes többi ukrán vállalattól származó behozatalokra kivetett maradványvám pedig 25,7 % volt. A jelenlegi felülvizsgálat tárgyát képező exportálóra, a CJSC Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube és OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plantra, új nevén a LLC Interpipe Niko Tube and OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plantra (a továbbiakban: a kérelmező, vagy Interpipe) kivetett végleges dömpingellenes vám mértéke 25,1 % volt.
(2)
Az Interpipenak a 954/2006/EK rendelet érvénytelenítésére irányuló kérelmét követően az Európai Közösségek Elsőfokú Bírósága 2009. március 10-én érvénytelenítette a 954/2006/EK rendelet 1. cikkét, amennyiben az Interpipe-ra megállapított dömpingellenes vám meghaladta azt a vámot, amely akkor lett volna alkalmazandó, ha az exportárat nem igazították volna ki jutalékkal azokban az esetekben, amikor az értékesítések a SEPco SA, kapcsolt kereskedelmi társaság közvetítésével történtek (3). 2012. február 16-án az Európai Unió Bírósága helybenhagyta az Elsőfokú Bíróság ítéletét (4).
(3)
A Tanács az említett ítéleteket követően az Interpipe vállalatra kiszabott hibásan megállapított dömpingellenes vám helyreigazítása érdekében az 540/2012/EU végrehajtási rendelettel (5) módosította a 954/2006/EK rendeletet. Ennek értelmében az Interpipe-ra jelenleg alkalmazandó dömpingellenes vám mértéke 17,7 %.
(4)
A Tanács a hatályvesztés felülvizsgálatát (a továbbiakban „hatályvesztési felülvizsgálat”) követően az 585/2012/EU végrehajtási rendelettel (6) fenntartotta az Oroszországból és Ukrajnából származó egyes varratmentes vas- vagy acélcsövek behozataláról szóló 954/2006/EK rendelet által hozott intézkedéseket.
(5)
Ennek értelmében jelenleg az 585/2012/EU végrehajtási rendeletben megállapított intézkedések alkalmazandók, vagyis az Oroszországból származó behozatalok esetén kiszabott dömpingellenes vám mértéke 24,1 % és 35,8 %, az Ukrajnából származó behozatalok esetén 12,3 % és 25,7 % között mozog, és ezen belül az Interpipe esetében 17,7 %.
1.2. Részleges időközi felülvizsgálat iránti kérelem
(6)
A Bizottság 2011. július 29-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) (7) bejelentette, hogy az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján az Ukrajnából származó egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedésekkel kapcsolatban részleges időközi felülvizsgálatot indít.
(7)
A kérelmet, amelynek hatálya kizárólag a dömping kivizsgálására korlátozódik, az Interpipe által benyújtott megalapozott kérelmet követően indították. Az Interpipe kérelmében prima facie bizonyítékot szolgáltatott arra nézve, hogy a kárt okozó dömping kivédéséhez a továbbiakban nincs szükség a jelenlegi mértékű intézkedések fenntartására.
1.3. A vizsgálat
(8)
A dömping szintjére vonatkozó vizsgálat a 2010. április 1. és 2011. március 31. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki.
(9)
A Bizottság hivatalosan tájékoztatta a kérelmezőt, az exportáló ország hatóságait és az uniós gazdasági ágazatot a részleges időközi felülvizsgálat megindításáról. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, valamint meghallgatást kérjenek az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül.
(10)
A vizsgálathoz szükségesnek tekintett információk beszerzése érdekében a Bizottság kérdőívet küldött a kérelmezőnek, aki a megadott határidőn belül válaszolt.
(11)
A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet a dömping szintjének megállapítása szempontjából szükségesnek ítélt. Ellenőrző látogatásokra került sor a kérelmező és a vele kapcsolatban álló kereskedelmi társaságok, az LLC Interpipe Ukraine és az Interpipe Europe SA telephelyein.
2. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK
2.1. Érintett termék
(12)
Az érintett termék megegyezik a jelenleg hatályos intézkedéseket megállapító 585/2012/EU végrehajtási rendeletben meghatározott termékkel, azaz az ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 és ex 7304 59 93 KN-kód alá besorolt, Ukrajnából származó, legfeljebb 406,4 mm külső átmérőjű, kör keresztmetszetű, egyes varrat nélküli vas- és acélcsövekkel, amelyek szénegyenértéke (Carbon Equivalent Value, CEV) a Nemzetközi Hegesztési Intézet (International Institute of Welding, IIW) képlete és a kémiai elemzés szerint (8) nem haladja meg a 0,86-ot (a továbbiakban: az érintett termék).
2.2. Hasonló termék
(13)
Amint azt az eredeti vizsgálat és a hatályvesztési felülvizsgálat is megállapította, a jelenlegi vizsgálat szintén megerősítette, hogy az Ukrajnában gyártott és az Unióba exportált termék, az Ukrajnában előállított és a hazai piacon értékesített termék, valamint az Unióban az uniós gyártók által előállított és értékesített termék ugyanazokkal az alapvető fizikai és technikai jellemzőkkel rendelkezik, és végső felhasználásaik is megegyeznek. Ezért e termékeket az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek kell tekinteni.
3. DÖMPING
3.1. Előzetes megjegyzések
(14)
Az LLC Interpipe Niko Tube (Niko Tube) és az OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP) exportáló gyártók teljes egészében az Interpipe tulajdonában és ellenőrzése alatt állnak. Az uniós intézmények megszokott gyakorlatával összhangban a két exportáló gyártóra közös dömpingkülönbözetet számítottak ki. Először minden egyes exportáló gyártóra kiszámították a dömping összegét, majd mindkét vállalatra nézve megállapították a dömping súlyozott átlagát.
(15)
E módszertan ugyanakkor eltért az eredeti vizsgálatban alkalmazottól, ahol a közös dömpingkülönbözet kiszámítását úgy végezték, hogy összevetették a két gyártási egység termelésére, nyereségességére és uniós értékesítésére vonatkozó összes adatot. A módszertani változást a körülmények megváltozása indokolja, amely a csoport felépítésének jelentős módosulásából áll; ennek nyomán megállapítható, hogy az értékesítés és az előállítás tekintetében melyik gyártó vállalat az érintett, amire az eredeti vizsgálat során nem volt lehetőség.
(16)
Továbbá az eredeti vizsgálat során az alaprendelet 2. cikke (5) bekezdésének megfelelően az Interpipe villamosenergia-költségeit kiigazították, hogy megfelelően tükrözzék az ukrán villamos energia és a gáz termelésével és értékesítésével együtt járó költségeket. A kiigazításra azért volt szükség, mert az említett időszakban Ukrajnában jelentősen alacsonyabbak voltak a gáz- és villamosenergia-árak, mint az Unióban, és nem tükrözték a világpiaci árakat. A kiigazítás a Romániában - amely az említett időszakban szintén a vizsgálat részét képezte - megfigyelt árak átlagán alapult.
(17)
Ugyanakkor az eredeti vizsgálattal ellentétben úgy ítélték meg, hogy a jelenlegi időközi felülvizsgálat céljából nincs szükség az energiaköltségek kiigazítására. A vizsgálat kimutatta, hogy az eredeti vizsgálat óta folyamatosan emelkedtek Ukrajnában az átlagos villamosenergia-árak, és az áremelkedés mértéke jóval nagyobb volt, mint az Európai Unióban, ezáltal az eddig fennálló különbség fokozatosan megszűnt. Tehát jelenleg már nem áll fenn az a jelentős különbség a villamosenergia-árak között, ami az eredeti vizsgálat idején a kiigazítást indokolta.
(18)
Ennek megfelelően a jelenlegi részleges felülvizsgálat során nem indokolt az energiaárak kiigazítása.
3.2. Dömpingelt behozatal a felülvizsgálati időszakban
3.2.1. Rendes érték
(19)
Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése szerint először minden exportáló gyártó tekintetében megvizsgálták, hogy a hasonló termék belföldön független fogyasztóknak való összértékesítése reprezentatív-e az Unióba exportált termékek értékesítésével összehasonlítva, vagyis hogy az ilyen értékesítések összvolumene eléri-e az általa uniós exportra értékesített hasonló terméktípus teljes mennyiségének legalább 5 %-át. A vizsgálat kimutatta, hogy a belföldi értékesítés mindkét exportáló gyártó esetében reprezentatív volt.
(20)
A Bizottság továbbá azt is vizsgálta, hogy az exportáló gyártók által belföldön értékesített hasonló termék egyes terméktípusai az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében eléggé reprezentatívnak tekinthetők-e. Egy adott terméktípus belföldi értékesítése abban az esetben minősült kellően reprezentatívnak, ha a kérelmező által az említett terméktípusnak a vizsgálati időszak alatt a belföldi piacon, független fogyasztóknak értékesített teljes volumene az Unióba exportált, összehasonlítható terméktípus teljes értékesítési volumenének legalább 5 %-át tette ki.
(21)
Az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében a Bizottság ezt követően azt is vizsgálta, hogy a reprezentatív mennyiségben értékesített egyes terméktípusok belföldi értékesítései rendes kereskedelmi forgalom keretében megvalósított értékesítéseknek tekinthetők-e. Ezt olyan módon állapították meg, hogy az érintett termék minden egyes exportált típusára meghatározták a felülvizsgálati időszak folyamán a belföldi piacon független vevők részére történt nyereséges értékesítés arányát.
(22)
Azon terméktípusoknál, amelyek belföldi piacon értékesített volumenének több mint 80 %-át egységköltség fölött értékesítették, és amelyek esetében az eladási ár súlyozott átlaga megegyezett az előállítási egységköltséggel vagy azt meghaladta, a terméktípusonkénti rendes érték megállapítása az érintett típus teljes értékesítési volumenére alkalmazott tényleges belföldi árak súlyozott átlagának kiszámításával történt, függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek voltak-e.
(23)
Azokban az esetekben, amikor egy terméktípus nyereséges értékesítése legfeljebb a típus teljes értékesítési mennyiségének 80 %-át tette ki, vagy amikor a típus súlyozott átlagára nem érte el az egységnyi előállítási költséget, a rendes érték meghatározása a tényleges belföldi ár alapján történt, amelyet a szóban forgó típus felülvizsgálati időszak alatti, kizárólag nyereséges belföldi értékesítéseinek súlyozott átlagáraként számítottak ki.
(24)
A nem reprezentatív terméktípusok rendes értékét (azaz azokét, amelyek belföldi értékesítése nem érte el az Európai Unióba irányuló exportértékesítés 5 %-át, vagy amelyeket a belföldi piacon egyáltalán nem értékesítettek) a terméktípusonkénti gyártási költség és az eladási, általános és adminisztratív költségek, illetve a nyereség összege alapján számították ki. Létező belföldi értékesítés esetén az érintett terméktípusokra a belföldi piacon rendes kereskedelmi forgalomban kötött összes ügylet terméktípusonkénti nyereségét vették figyelembe. Belföldi értékesítés hiányában egy átlagos nyereséget alkalmaztak. Ez a módszertani változás abból adódik, hogy az eredeti vizsgálatot követően a WTO vitarendezési testülete elfogadta a WTO vizsgálóbizottsága által Az Európai Közösségek - A Norvégiából származó tenyésztett lazacra vonatkozó dömpingellenes intézkedések (9) ügyben készített jelentést, amely előírja, hogy a rendes érték kiszámítását igénylő releváns terméktípusoknak a szokásos kereskedelmi forgalomban zajló tranzakcióira meghatározott tényleges haszonkulcs nem hagyható figyelmen kívül.
(25)
A végső következtetések nyilvánosságra hozatalát követően a két exportáló gyártó azzal érvelt, hogy a felülvizsgálati időszak alatti üzemszüneti költségeket nem kellett volna az érintett termék teljes gyártási költségeihez számítani, mivel ez sérti a alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdésében foglaltakat és ellenkezik a nemzetközi számviteli standardokban (IAS), különösen az IAS2-ben rögzített elvekkel. Az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdése kapcsán meg kell jegyezni, hogy e cikk értelmében, ha az érintett termék gyártásával kapcsolatos költségek nem tükröződnek megfelelő módon az érintett fél nyilvántartásaiban, akkor ezeket a költségeket kiigazítják. Ha a vállalat nem is használta ki teljes termelési kapacitását, annak is voltak költségvonzatai. A két exportáló gyártó eredménykimutatásának költség oldalán szerepeltek is ezek a költségek, és közvetlen kapcsolat volt kimutatható e költségek és a hasonló termékek között. Ezenkívül az IAS 2-re való hivatkozás nem mutatkozott e kérdés szempontjából relevánsnak, mivel az IAS 2 célja a készletek elszámolási módszerének előírása, és nem határozza meg azt, hogy mi tekintendő gyártási költségnek. A panaszt ezért elutasították.
(26)
A két exportáló gyártó azt állította továbbá, hogy az értékesítési, általános és adminisztratív költségekből ki kellett volna zárni egyes, hitelekkel összefüggő pénzügyi kiadásokat. Azzal érveltek, hogy ezek a hitelek a vállalat likviditási igényeinek kielégítésére és rövid távú finanszírozhatóságának biztosítására szolgáltak, és nem kapcsolódtak az érintett termék gyártásához. Az ellenőrző látogatás során azonban megerősítést nyert, hogy a kamatkiadások elsősorban a működő tőke finanszírozásához kapcsolódtak. Ezért valamennyi termék esetében figyelembe vették a kamatköltségeket. Az exportáló gyártók nem tudták bizonyítani, hogy a kamatkiadásokat kifejezetten a működő tőke finanszírozásától eltérő célokra fordították volna. A panaszt elutasították, mivel a két exportáló gyártó nem tudott a panasz alátámasztásához további bizonyítékokat felsorakoztatni.
3.2.2. Exportár
(27)
A két exportáló gyártó az érintett termék összes kivitelét a velük kapcsolatban álló svájci kereskedő cégen keresztül közvetlenül független vevőknek exportálta az Unióba. Az exportárat ezért a ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján állapították meg, az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban.
3.2.3. Összehasonlítás
(28)
Emlékeztetni kell arra, hogy az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i) pontjával összhangban az eredeti vizsgálat során a kapcsolt kereskedőkön keresztül bonyolított értékesítések esetén kiigazítást végeztek. Ugyanakkor a Bíróságnak a (2) preambulumbekezdésben említett hozott ítéletével összhangban - amely kimondta, hogy nem indokolt a kiigazítás - a jelenlegi időközi felülvizsgálat során nem történt ilyen kiigazítás.
(29)
A rendes értéket és a két exportáló gyártó exportárait a gyártelepi ár alapján hasonlították össze. A rendes érték és az exportár megfelelő összehasonlításának biztosítása érdekében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően kiigazítások formájában kellő mértékben figyelembe vették azokat a különbségeket, amelyek az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásolják. Ez alapján kiigazítást végeztek a fuvarozási költségek, árengedmények és kedvezmények, illetve a jutalékok és hitelköltségek tekintetében.
3.2.4. Dömpingkülönbözet
(30)
Az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésének megfelelően a két exportáló gyártóra gyártelepi ár alapján, külön-külön összehasonlították terméktípusonként a rendes érték súlyozott átlagát az exportárak súlyozott átlagával. A (14) preambulumbekezdésben szereplő megállapítások értelmében ezt követően közös dömpingkülönbözetet állapítottak meg az Interpipe-ra oly módon, hogy mindkét exportáló gyártójára nézve egyetlen súlyozott, átlag dömpingkülönbözetet számítottak ki.
(31)
Ennek alapján a dömpingkülönbözet a CIF uniós határparitáson számított, vámfizetés nélküli ár százalékaként kifejezve 13,8 %.
4. A MEGVÁLTOZOTT KÖRÜLMÉNYEK TARTÓS JELLEGE
(32)
A kérelmező a részleges időközi felülvizsgálat iránti kérelemében azt állította, hogy a vállalati felépítésben és a gyártásszervezésben végrehajtott változások, valamint az értékesítési rendszer mind a belföldi, mind az exportpiacokon való átszervezése kihatott a költségszerkezetére, és ezért a dömpingellenes vám jelenlegi szintje már nem szükséges a kárt okozó dömping kivédéséhez.
(33)
Ennek megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy a megváltozott körülmények, amelyek ezen időközi felülvizsgálat kezdeményezéséhez vezettek, valamint a vizsgálat eredményei tartósnak tekinthetők-e.
(34)
A jelen felülvizsgálat során megállapított alacsonyabb dömpingkülönbözethez vezető főbb tényezők a következők: változások a vállalatszervezésben, többek között két gyártó egyesülése, valamint az értékesítési rendszer átszervezése racionalizálás útján. Ezek a változások - amelyek befolyásolták a kérelmezőnek az érintett termék előállítására és értékesítésére vonatkozóan kialakított költségszerkezetét - strukturális jellegűek, és ezért nem valószínű, hogy a közeljövőben megváltoznának. Ezenkívül semmi sem mutatott arra, hogy a kérelmező által megállapított árak jelentősen ingadoznának.
(35)
Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a változások tartósak, és már nincs szükség az intézkedések jelenlegi szinten való alkalmazására,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az 585/2012/EU végrehajtási rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében szereplő, az LLC Interpipe Niko Tube és OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP) vállalatokra vonatkozó bejegyzés a következőképp módosul:
LLC Interpipe Niko Tube és OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP)
13,8 %
A743
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2012. augusztus 28-án.