PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 135/2014
ze dne 11. února 2014,
kterým se zrušuje antidumpingové clo na dovoz dikyandiamidu pocházejícího z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 a čl. 11 odst. 2 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Platná opatření
(1)
Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila nařízením (ES) č. 1331/2007 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz 1-kyanoguanidinu (dikyandiamidu) pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále též „Čína“ nebo „dotčená země“) (dále jen „konečná antidumpingová opatření“). Opatření měla podobu valorického cla s výší sazby 49,1 %.
1.2 Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(2)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti platných konečných antidumpingových opatření (3) obdržela Komise dne 14. srpna 2012 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost byla podána společností AlzChem AG (dále jen „žadatel“), která představuje 100 % celkové produkce dikyandiamidu v Unii.
(3)
Podaná žádost byla odůvodněna tím, že by skončení platnosti konečných antidumpingových opatření pravděpodobně vedlo k pokračování dumpingu a obnovení újmy pro výrobní odvětví Unie.
1.3 Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(4)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 15. listopadu 2012 oznámila zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (4) (dále jen „oznámení o zahájení“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
1.4 Šetření
1.4.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(5)
Šetření ohledně pokračování dumpingu se týkalo období od 1. října 2011 do 30. září 2012 (dále jen „období přezkumného šetření“). Posouzení trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2009 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
(6)
Po zveřejnění závěrečných informací žadatel uvedl, že posuzované období mělo začít již v roce 2008, neboť posouzení až od roku 2009 by vedlo k nereprezentativním zjištěním. Zde je třeba v prvé řadě poznamenat, že při stanovení uvažovaného období za účelem ověření újmy jedná Komise do značné míry podle vlastního uvážení. Za druhé, žadatel tuto námitku přednesl příliš pozdě na to, aby délka období mohla být změněna. Posuzované období bylo navíc oznámeno již v rané fázi řízení, kdy však proti jeho délce žadatel námitku nevznesl. V nynější pokročilé fázi řízení již délku období nelze změnit, a to jak z praktických důvodů, tak proto, že změna na základě shromážděných důkazů by nebyla slučitelná s nestranností šetření. Tato námitka byla tedy zamítnuta.
1.4.2 Strany dotčené šetřením
(7)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, vyvážející výrobce v dotčené zemi, dovozce, kteří nejsou ve spojení, uživatele v Unii, o nichž je známo, že se jich řízení týká, a zástupce země vývozu. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení.
(8)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců v dotčené zemi a dovozců, kteří nejsou ve spojení, bylo považováno za vhodné přezkoumat v souladu s článkem 17 základního nařízení, zda by měla být použita metoda výběru vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly uvedené strany podle článku 17 základního nařízení požádány, aby se do 15 dnů po zahájení přezkumu přihlásily a předložily Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu.
(9)
V Číně bylo kontaktováno dvanáct známých vyvážejících výrobců. Jelikož požadované informace předložil pouze jeden vyvážející výrobce z Číny, nebylo nutné vybírat vzorek vyvážejících výrobců.
(10)
Pokud jde o dovozce, bylo identifikováno deset dovozců dikyandiamidu do Unie, kteří nejsou ve spojení, a tito dovozci byli vyzváni, aby poskytli informace pro výběr vzorku. S ochotou spolupracovat na současném přezkumu se přihlásili pouze dva z nich. Výběr vzorku u dovozců, kteří nejsou ve spojení, tudíž nebyl nutný.
(11)
Všem známým dotčeným stranám a těm, které se přihlásily, zaslala Komise ve lhůtách uvedených v oznámení o zahájení přezkumu dotazníky. Odpovědi zaslali výrobce v Unii, spolupracující vyvážející výrobce v Číně, dva dovozci, kteří nejsou ve spojení, a jeden uživatel v Unii.
(12)
Dodatečná stanoviska zaslali dva dovozci/obchodníci, kteří nejsou ve spojení, a tři uživatelé v Unii.
(13)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné ke stanovení pravděpodobnosti pokračování dumpingu a pravděpodobnosti obnovení újmy a ke stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto zúčastněných stran:
a)
výrobce v Unii:
-
AlzChem AG, Trostberg, Německo;
b)
vyvážející výrobce v Číně:
-
Ningxia Jiafeng Chemicals Co., Ltd., Š’-cuej-šan, Čína;
c)
dovozce v Unii, který není ve spojení:
-
Helm AG, Hamburk, Německo;
d)
uživatelé v Unii:
-
Merck Santé S.A.S., Lyon, Francie.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(14)
Výrobek, jehož se týká tento přezkum, je tentýž jako při původním šetření, tj. 1-kyanoguanidin (dikyandiamid) (dále jen „DCD“) pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódu KN 2926 20 00. Vyrábí se z páleného vápna a sazí v několika výrobních krocích. Je to tuhá látka ve formě jemného bílého krystalického prášku, obvykle bez zápachu.
(15)
DCD se obvykle používá jako meziprodukt k výrobě širokého spektra dalších chemických meziproduktů, například farmaceutických přípravků, v různých průmyslových použitích - ve vodárenství, při výrobě papíru a celulózy, textilu a v kožedělném průmyslu - a v různých oblastech použití epoxidů. Je klíčovým článkem řetězce dusík-uhlík-dusík (NCN) v konečných výrobcích pro úzký segment trhu, k nimž patří například guanidin nitrát a jiné NCN deriváty.
(16)
Většina DCD prodávaného na trhu Unie je standardního typu. DCD v menších částicích (tzv. mikronizovaný DCD) se prodává v menším množství. Spolupracující čínští vyvážející výrobci poskytli údaje pouze k standardnímu typu.
2.2 Obdobný výrobek
(17)
Jeden uživatel vznesl dotaz, zda lze DCD z Unie a čínský DCD považovat za obdobné výrobky, neboť standardní typ DCD vyráběný výrobním odvětvím Unie je údajně vyšší kvality než DCD vyráběný čínskými vyvážejícími výrobci. Tento uživatel zejména uvedl, že obsah vody v čínském DCD má být oproti obsahu vody v DCD vyráběném v Unii výrazně vyšší a mnohem nestálejší. Čínský DCD má kromě toho obsahovat také vyšší obsah nečistot.
(18)
Stejně jako původní šetření i toto šetření prokázalo, že přestože jisté kvalitativní rozdíly mohou existovat, není možné je kvantifikovat a navíc nemají vliv na základní chemické, fyzikální a technické vlastnosti DCD vyráběného a prodávaného výrobním odvětvím Unie a dotčeného výrobku, a bylo shledáno, že oba výrobky jsou stejné a mají stejné konečné využití.
(19)
Podle jiného uživatele by se antidumpingová opatření neměla vztahovat na mikronizovaný DCD, neboť ten se od standardního DCD údajně liší fyzikálními vlastnostmi, konečným využitím a cenou.
(20)
Šetřením bylo nicméně prokázáno, že oba typy mají stejné základní chemické, fyzikální a technické vlastnosti. Následné zpracování standardního DCD, jímž vzniká mikronizovaný DCD, totiž spočívá v prostém fyzickém postupu (mletí), nikoli chemickém zpracování. Navíc přestože ceny mikronizovaného DCD jsou vyšší než ceny standardního DCD, mají oba typy stejné konečné využití a jsou zaměnitelné.
(21)
Stejně jako původní šetření i toto šetření potvrdilo, že dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané na domácím trhu v Číně, jakož i výrobky vyráběné a prodávané výrobcem v Unii na trhu v Unii, mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejné použití, a považují se tudíž za obdobný výrobek ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ DUMPINGU
3.1 Předběžné poznámky
(22)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zjišťováno, zda by pozbytí platnosti stávajících opatření vedlo k pokračování dumpingu.
(23)
Jak je uvedeno v 9. bodě odůvodnění, vzhledem k tomu, že spolupracovala pouze jedna společnost, nebylo nutné vybírat vzorek vyvážejících výrobců v Číně. Tato společnost dovezla během období průzkumného šetření více než 35 % objemu dovozu dotčeného výrobku z Číny do Unie. Během období původního šetření tato společnost nevyvážela, a tudíž na původním šetření nespolupracovala.
3.2 Dumping dovozu během období přezkumného šetření
3.2.1 Srovnatelná země
(24)
V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení bylo nutné určit běžnou hodnotu na základě cen nebo početně zjištěné hodnoty v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“) nebo ceny, za niž se prodává výrobek ze srovnatelné země do jiných zemí včetně Unie, nebo v případě, že to není možné, na jakémkoli jiném přiměřeném základě, včetně ceny skutečně zaplacené nebo ceny, kterou je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii, která se v případě nutnosti náležitě upraví tak, aby zahrnovala přiměřené ziskové rozpětí.
(25)
Jelikož se dotčený výrobek mimo Unii a Čínu nevyráběl, uvedla Komise v oznámení o zahájení, že běžnou cenu stanoví na základě cen skutečně zaplacených nebo cen, které je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii, stejně jako tomu bylo v případě původního šetření.
(26)
Obdobný výrobek byl výrobním odvětvím Unie prodáván v reprezentativním množství. Domácí prodej výrobního odvětví Unie byl ovšem mírně ztrátový. Proto byla běžná hodnota založena na výrobních nákladech výrobního odvětví Unie zvýšených o přiměřené prodejní, správní a režijní náklady a o zisk. Prodejní, správní a režijní náklady a zisk byly stanoveny stejnou metodou jako v původním šetření. V souladu s čl. 11 odst. 9 základního nařízení byla provedeny úpravy výrobních nákladů výrobního odvětví Unie tak, aby došlo k vyrovnání dodatečných nákladů na dopravu v důsledku fyzického oddělení výrobních jednotek, neexistujícího přímého přístupu k surovinám, které musí být přepravovány ze vzdálených míst jejich výroby, a v důsledku likvidace vedlejšího produktu (černé vápno). Stejné úpravy byly provedeny také v původním šetření.
3.2.2 Vývozní cena
(27)
Všechen prodej na vývoz do Unie ze strany spolupracujícího vyvážejícího výrobce proběhl přímo nezávislým zákazníkům usazeným v Unii. V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení byla vývozní cena určena na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit.
3.2.3 Srovnání
(28)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(29)
Pro účely zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny spolupracujícího vyvážejícího výrobce a v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení se formou úprav přihlédlo k některým rozdílům v dopravném, pojistném, daních a úvěrových nákladech, které se promítly do cen a jejich srovnatelnosti.
3.2.4 Dumpingové rozpětí
(30)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrnem vývozní ceny.
(31)
U spolupracujícího vyvážejícího výrobce toto srovnání prokázalo existenci dumpingu, ačkoli výrazně nižšího, než jaká byla úroveň dumpingu zjištěná v původním šetření.
3.3 Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
3.3.1 Předběžná poznámka
(32)
V návaznosti na zjištění existence dumpingu během období přezkumného šetření byla šetřena pravděpodobnost pokračování dumpingu, pokud by opatření byla zrušena, přičemž byla analyzována následující hlediska: výrobní kapacita a volná kapacita v Číně; objem a ceny dumpingového dovozu z Číny; atraktivita trhu Unie ve vztahu k dovozu z Číny.
(33)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že spolupracující vyvážející výrobce představoval více než 30 % celkové výrobní kapacity v Číně během období přezkumného šetření.
3.3.2 Výrobní kapacita a volná kapacita čínských výrobců
(34)
Jelikož o čínském výrobním odvětví zabývajícím se výrobou DCD není veřejně k dispozici mnoho informací, vycházelo se při formulování závěrů ohledně volné kapacity především z informací uvedených v žádosti o přezkum a z informací získaných od jediného spolupracujících výrobce, jež byly pokud možno ověřeny porovnáním s veřejně dostupnými informacemi.
(35)
Na základě výše uvedeného se předpokládá, že se celková instalovaná kapacita v Číně mezi roky 2007 a 2012 zvýšila. Skutečná výroba během období přezkumného šetření však činila jen 80 000 tun, což nasvědčuje tomu, že volná kapacita zřejmě existuje. Instalovaná kapacita v Číně během období přezkumného šetření představovala více než celosvětovou poptávku po DCD a volná kapacita zřejmě představuje více než celkovou spotřebu Unie během období přezkumného šetření, zatímco domácí čínská spotřeba během období přezkumného šetření představovala pouhých 40 000 tun, tj. polovinu skutečné čínské výroby.
(36)
Pokud jde o volnou kapacitu, z informací shromážděných na místě během období přezkumného šetření plyne, že jediný spolupracující výrobce, jenž v roce 2012 představoval 20 % celkové instalované kapacity v Číně, získal povolení k rozšíření kapacity o 50 % do roku 2014. Očekává se, že tato nová kapacita bude mimo jiné využita pro vlastní výrobní postupy výrobce (využití DCD pro vlastní potřebu) a pro čínský domácí trh, který během období přezkumného šetření absorboval přibližně polovinu výroby DCD jediného spolupracujícího výrobce. Z informací získaných od jediného spolupracujícího výrobce plyne, že budoucí investice do kapacity budou využity mimo jiné k zásobování čínského domácího trhu, který je rozsáhlý a rychle roste.
(37)
Čína je tak schopna vyrábět značná množství na vývoz, a to především proto, že nic nenasvědčuje tomu, že by domácí trh dokázal absorbovat všechnu volnou kapacitu.
3.3.3 Objem a ceny dumpingového dovozu z Číny
(38)
Podle Eurostatu a ověřených údajů o dovozu objem dovozu z Číny po zavedení opatření v roce 2007 prudce klesl a zvyšovat se pomalu začal mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření, avšak na úroveň roku 2007 se už nedostal. Tento průběh se taktéž odráží v podílu čínského dovozu na trhu, který se z 40-45 % v roce 2007 propadl na 10-15 % v roce 2009, přičemž na konci období přezkumného šetření se vrátil na úroveň 15-20 %, a to navzdory nárůstu čínských cen o 73 %.
3.3.4 Atraktivita trhu Unie
(39)
Trh Unie je relativně velký trh, který spotřebovává zhruba 18 % světové produkce DCD, ale není to nutně nejatraktivnější ani jediný atraktivní trh z hlediska prodejních segmentů a cen (viz 74. bod odůvodnění). Z dostupných informací totiž plyne, že čínští výrobci očekávají nárůst poptávky ze strany farmaceutického průmyslu, například v Indii, který DCD používá mimo jiné jako vstupní produkt při výrobě léku k léčbě diabetu (metformin). Tato nová poptávka by tak případně mohla absorbovat velkou část volné čínské kapacity. Na základě výše uvedeného se má za to, že trh Unie není pro čínské vývozce jediný atraktivní trh.
3.3.5 Závěr týkající se pravděpodobnosti pokračování dumpingu
(40)
Šetřením bylo prokázáno, že čínský dovoz na trh Unie během období přezkumného šetření nadále probíhal za dumpingové ceny. S ohledem na pokračující dumping, na skutečnost, že trh Unie je velký trh, který byl v minulosti pro čínské vývozce poměrně přitažlivý, a na volné kapacity v Číně, jež jsou vyšší než celková spotřeba Unie, lze vyvodit závěr, že pokud by byla opatření zrušena, dumping by pravděpodobně pokračoval. Je však třeba poznamenat, že současná úroveň dumpingu je výrazně nižší, než jaká byla zjištěna v původním šetření.
4. SITUACE NA TRHU UNIE
4.1 Předběžná poznámka
(41)
Protože se analýza týká pouze jedné společnosti, je s ohledem na důvěrnost většina ukazatelů uváděna v podobě indexů nebo rozpětí.
4.2 Výrobní odvětví Unie
(42)
Výroba výrobce v Unii, společnosti AlzChem AG, představuje 100 % výroby DCD v Unii. Má se proto za to, že společnost AlzChem AG představuje výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
4.3 Spotřeba na trhu Unie
(43)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu jiného než závislého prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a údajů Eurostatu o dovozu, jež byly ověřeny porovnáním s jinými statistickými zdroji. Během posuzovaného období se spotřeba vyvíjela následovně:
Tabulka 1
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Spotřeba Unie (v tunách)
11 042
13 712
14 338
14 146
Index (2009 = 100)
100
124
130
128
(44)
Vedle volné tržní spotřeby uvedené výše bylo zjištěno, že v průběhu posuzovaného období se využití DCD pro vlastní potřebu výrobním odvětvím Unie pohybovalo mezi 10 a 20 % výroby v Unii a vyvíjelo se následovně:
Tabulka 2
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Využití pro vlastní spotřebu - Index (2009 = 100)
100
123
124
127
4.4 Dovoz z Číny do Unie
(45)
Vzhledem k tomu, že na šetření spolupracoval pouze jeden vývozce, bylo shledáno, že údaje Eurostatu jsou nejlepším zdrojem informací ohledně objemů dovozu a cen. Údaje Eurostatu se týkají 27 členských států Unie a byly ověřeny porovnáním s jinými zdroji, například čínskými vývozními statistikami, databází podle čl. 14 odst. 6 a s údaji od spolupracujícího dovozce/uživatele.
(46)
Zásilky DCD z Číny byly dováženy ve dvou celních režimech. V běžném režimu bylo povinné jak běžné clo, tak antidumpingové clo. V režimu aktivního zušlechťovacího styku nebylo povinné žádné z cel, neboť materiál byl použit k výrobě následných výrobků, jež byly vyvezeny mimo Unii. Jak plyne z níže uvedené tabulky, režim aktivního zušlechťovacího styku představoval během období přezkumného šetření přibližně dvě třetiny dovozu.
4.4.1 Objem a podíl na trhu
(47)
Po uložení antidumpingových opatření v roce 2007 objem čínského dovozu výrazně poklesl. Celkový podíl na trhu činil během období přezkumného šetření zhruba 15-20 %. Přesto objem dovozu pocházejícího z Číny v běžném celním režimu během posuzovaného období fluktuoval, zatímco čínský dovoz v režimu aktivního zušlechťovacího styku se více než zdvojnásobil. Vezmeme-li v úvahu oba režimy, objem dovozu se během sledovaného období zvýšil, zůstal nicméně pod úrovní z doby před uložením opatření (více než 6 000 tun).
Tabulka 3
Dovoz z Číny
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Objem dovozu - běžný režim (v tunách)
881
1 251
1 781
730
Index (2009 = 100)
100
142
202
83
Podíl na trhu
5-10 %
5-10 %
10-15 %
5-10 %
Průměrná dovozní cena - běžný režim (EUR/t)
1 218
1 267
1 826
2 101
Průměrná dovozní cena - režim zušlechťovacího styku (EUR/t)
1 677
1 463
1 674
2 069
Objem dovozu - režim zušlechťovacího styku (v tunách)
676
984
654
1 467
Index (2009 = 100)
100
146
97
217
Podíl na trhu - všechny režimy
10-15 %
15-20 %
15-20 %
15-20 %
4.4.2 Cena
(48)
Jak vyplývá z tabulky výše, ceny čínského dovozu se během posuzovaného období výrazně zvýšily.
(49)
Výrobní odvětví Unie přišlo s tvrzením, že tento vývoj cen nelze vysvětlit vývojem cen hlavních nákladových položek, tj. surovin a energií. Na podporu svého tvrzení však nepředložilo žádné jiné vysvětlení ani přesvědčivé důkazy.
4.4.3 Cenové podbízení
(50)
Pro účely analýzy cenového podbízení byly porovnány vážené průměry prodejních cen výrobního odvětví Unie pro zákazníky na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, s odpovídacími váženými průměry cen CIF dovozu z Číny (pouze u standardního DCD). Prodejní ceny výrobního odvětví Unie byly upraveny zejména o přepravní náklady a provize na úroveň ceny ze závodu. Údaje o cenách CIF vývozu z Číny byly získány od Eurostatu a byly porovnány s cenami v databázi podle čl. 14 odst. 6, přičemž údaje o dovozu v režimu aktivního zušlechťovacího styku byly vyřazeny. Tyto ceny CIF byly zvýšeny o náklady související s celním odbavením, totiž o clo a náklady po dovozu. Cenové podbízení, pokud jde o dovoz v režimu aktivního zušlechťovacího styku, je analyzováno v 83. bodě odůvodnění.
(51)
Ze srovnání vyplynulo, že v období přezkumného šetření nedocházelo u dovozu dotčeného výrobku k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie.
4.5 Dovoz z jiných třetích zemí do Unie
(52)
Z jiných třetích zemí se dováželo pouze v zanedbatelném množství.
(53)
Objem dovozu z USA během posuzovaného období nikdy nepřekročil 2 % podílu na trhu. Šetřením bylo zjištěno, že šlo ve skutečnosti o dovoz standardního DCD původně vyrobeného v Číně a následně mikronizovaného v USA.
Tabulka 4
Dovoz z USA
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Objem dovozu (v tunách)
192
237
282
255
Index (2009 = 100)
100
123
147
133
Podíl na trhu
0-2 %
0-2 %
0-2 %
0-2 %
4.6 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(54)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských faktorů a ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období.
4.6.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(55)
Výrobní odvětví Unie provozovalo integrovaný výrobní řetězec, kam spadala výroba nejen DCD, ale také výrobních surovin a následných výrobků. Kapacita Unie, pokud jde o výrobu DCD, se od roku 2009 nezměnila. Během posuzovaného období zvyšoval výrobce v Unii výrobu zejména z důvodu zvýšené poptávky na trhu Unie, jak uvádí tabulka 1. Od roku 2010 výrobce v Unii vyrábí spíše na plnou kapacitu. V roce 2009 vyráběl méně, neboť výroba i prodej byly ovlivněny finanční krizí.
Tabulka 5
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Výroba - Index (2009 = 100)
100
115
113
109
Výrobní kapacita - Index (2009 = 100)
100
100
100
100
Využití kapacity
86,9 %
100,2 %
98,2 %
95,2 %
4.6.2 Zásoby
(56)
Výrobce v Unii v průběhu posuzovaného období udržoval nízké zásoby, což nebylo jako faktor pro posouzení situace výrobního odvětví Unie považováno za významné.
Tabulka 6
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Zásoby - Index (2009 = 100)
100
73
88
49
4.6.3 Objem prodeje, podíl na trhu a průměrné jednotkové ceny v Unii
(57)
Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie zákazníkům, kteří nejsou ve spojení, vzrostl během posuzovaného období o 26 %, přičemž prodejní ceny stouply o 7 %.
(58)
Výrobnímu odvětví Unie se podařilo zvýšit prodej v Unii díky zvýšené spotřebě, jak uvádí tabulka 1. Výrobní odvětví Unie drželo na trhu Unie velmi velký podíl.
Tabulka 7
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Objem prodeje - Index (2009 = 100)
100
121
125
126
Podíl na trhu
80-85 %
80-85 %
80-85 %
80-85 %
Prodejní cena - Index (2009 = 100)
100
95
98
107
4.6.4 Ziskovost a peněžní tok
(59)
Během posuzovaného období se ziskovost výrobního odvětví Unie významně zlepšila, neboť bylo schopno zvýšit objem prodeje i prodejní cenu na trhu Unie zákazníkům, kteří nejsou ve spojení. Míra zlepšení ziskovosti vynikne ještě více ve srovnání s obdobím původního šetření, kdy výrobní odvětví bojovalo s těžkými ztrátami (- 20 až - 30 %).
Tabulka 8
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Ziskovost
- 10 % až 0 %
- 10 % až 0 %
- 10 % až 0 %
- 5 % až 0 %
(60)
Ziskovost transakcí pro vlastní potřebu byla poměrně dobrá.
(61)
Během posuzovaného období byl tok peněz vždy záporný, ovšem s výjimkou období přezkumného šetření, což je v souladu s vývojem celkové ziskovosti.
Tabulka 9
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Peněžní tok - Index (2009 = 100)
- 100
-84
- 229
- 174
4.6.5 Investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál
(62)
Výrobní odvětví Unie během posuzovaného období investovalo do údržby a optimalizace stávajícího výrobního strojního vybavení. V roce 2009 uskutečnilo významnou novou investici související s mikronizovaným DCD.
Tabulka 10
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Investice - Index (2009 = 100)
100
50
65
37
(63)
Návratnost investic během posuzovaného období zůstala záporná, což je v souladu s výše zmíněnou ziskovostí.
Tabulka 11
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Návratnost investic - Index (2009 = 100)
- 100
-63
-62
-10
(64)
Výrobní odvětví Unie neuvedlo, že by během posuzovaného období narazilo na potíže při opatřování kapitálu.
4.6.6 Zaměstnanost, produktivita, růst a mzdy
(65)
Investice uskutečněné během posuzovaného období přispěly ke zvýšení počtu kvalifikovaných zaměstnanců. Průměrná úroveň mezd se během posuzovaného období zvýšila o 15 %.
(66)
Zvýšení zaměstnanosti a produktivity se odrazilo ve zvýšení výroby v roce 2010.
Tabulka 12
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Počet zaměstnanců - Index (2009 = 100)
100
107
104
105
Produktivita (v tunách na zaměstnance) - Index (2009 = 100)
100
108
108
105
Náklady práce na zaměstnance - Index (2009 = 100)
100
112
113
115
4.6.7 Rozsah dumpingu a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(67)
Jak je vysvětleno v bodě 3.2 výše, dumping během období přezkumného šetření pokračoval.
(68)
Dopad velikosti skutečného dumpingového rozpětí na výrobní odvětví Unie vzhledem k objemu dumpingového dovozu z Číny nelze považovat za příliš významný. V porovnání s původním šetřením se situace výrobního odvětví Unie výrazně zlepšila - vytrvale se zotavovalo z dřívějšího dumpingu, zejména pokud jde o ziskovost, prodej a podíl na trhu.
4.6.8 Závěr
(69)
Přestože některé výše zmíněné aspekty pozitivního vývoje jsou relativně nedávné, má se za to, že situace výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období výrazně zlepšila. Ke konci období přezkumného šetření byly všechny finanční ukazatele pozitivní nebo téměř pozitivní.
(70)
Uložení antidumpingových opatření v roce 2007 umožnilo výrobnímu odvětví Unie postupně se zotavit ze škodlivých účinků dumpingu a dále využívat vlastní potenciál směrem na trh Unie a země mimo Unii. To, že opatření byla ku prospěchu výrobního odvětví Unie, nejlépe ilustrují vysoká úroveň výroby, využití kapacity a zvýšení jak prodejních cen v Unii, tak ziskovosti. Během období přezkumného šetření již nedocházelo k podstatné újmě v důsledku čínského dovozu.
(71)
Po zveřejnění informací žadatel vznesl námitku, že skutečnost, že v rámci původního šetření vykazovaly některé ukazatele újmy pozitivní trend, tehdy Komisi nezabránila ve stvrzení existence podstatné újmy. Tato námitka musí být zamítnuta. Nařízení (ES) č. 1331/2007 reagovalo na odlišné okolnosti, zejména pak na malou ziskovost výrobního odvětví Unie. Přezkum před pozbytím platnosti je navíc zcela jiným postupem než šetření podle článku 5 základního nařízení. Zatímco v šetření podle článku 5 základního nařízení se zjišťuje, zda dumping způsobuje újmu domácímu výrobnímu odvětví, přezkum před pozbytím platnosti je výhledovou studií, jejímž cílem je analyzovat vývoj událostí v případě, že opatření pozbudou platnosti.
5. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
(72)
Jak je doloženo výše, výrobní odvětví Unie během období přezkumného šetření neutrpělo podstatnou újmu. V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo proto zkoumáno, zda existuje pravděpodobnost obnovení újmy, pokud stávající opatření pozbudou platnosti.
5.1 Dopad volné kapacity v Číně
(73)
Šetřením bylo zjištěno, že Čína disponuje rozsáhlými výrobními kapacitami (viz 34. až 37. bod odůvodnění). Neexistují však žádné rozumné důvody ke tvrzení, že tyto volné kapacity by mohly mít za následek zvýšený dovoz do Unie.
(74)
Unie je jen jedním z mnoha trhů, kde čínští vyvážející výrobci prodávají své výrobky. Údaje poskytnuté výrobním odvětvím Unie, spolupracujícím čínským vyvážejícím výrobcem a získané z čínských vývozních statistik potvrzují, že pokud jde o ceny, nejméně stejně atraktivní jako trh Unie je několik dalších trhů mimo Unii.
(75)
Pokud jde o vývozní ceny výrobního odvětví Unie, ty byly často vyšší než ceny v Unii. Po zveřejnění informací žadatel přednesl námitku, že jeho vyšší vývozní ceny nijak nesouvisejí s relativní atraktivností těchto trhů, nýbrž že je lze vysvětlit skutečností, že tento prodej se týkal pouze malých objemů. Tato námitka by měla být zamítnuta, poněvadž celkové prodejní objemy výrobního odvětví Unie vyvážené na vývozní trhy byly během období přezkumného šetření stále významné (mezi 20 a 30 % výroby výrobního odvětví Unie). Nebylo rovněž nijak doloženo, že se prodejní transakce zákazníkům uskutečňovaly ve výrazně nižších objemech.
(76)
Na zvláštní atraktivitu trhu Unie oproti ostatním vývozním trhům nepoukazují ani statistické údaje o čínských vývozních cenách DCD na různé trhy. Značná volná kapacita existovala již během období přezkumného šetření, do cenotvorby čínských vývozců se však nijak škodlivě nepromítla. To, že volná kapacita se bude dále zvyšovat, v tomto případě nenaznačuje pravděpodobnost obnovení újmy. Zdaleka největším trhem na světě pro DCD je totiž Indie. Z čínských vývozních statistik plyne, že objem čínského prodeje do Unie představoval jen asi 10 % objemu prodeje do Indie a že průměrné čínské prodejní ceny do Unie za tunu výrobku byly víceméně shodné s čínskými prodejními cenami do Indie. Jinými slovy, stejně přitažlivé pro výrobce DCD jsou převažující tržní ceny na důležitém indickém trhu (které se během posuzovaného období zvýšily v průměru o 65 %). Nic nenasvědčuje tomu, že se volné kapacity v Číně promítnou do nárůstu dovozu do Unie. Pro tuto chvíli lze očekávat, že alespoň část těchto volných kapacit nebude v nejbližší budoucnosti využita. Tento závěr je vysloven na základě dřívějšího vývoje, neboť údaje poskytnuté žadatelem naznačují, že zatímco od roku 2008 do konce období přezkumného šetření Čína zvýšila kapacitu o zhruba 50 %, celkovou výrobu zvýšila jen o zhruba 20 %. Výhled do roku 2016, který vypracoval žadatel, naznačuje, že čínské kapacity budou výrazně přesahovat celosvětovou poptávku, a zůstanou tudíž prozatím nevyužity. Přebytečná kapacita na celostátní úrovni by byla nižší, kdyby předpoklady vycházely z údajů o prodeji od spolupracujícího vyvážejícího výrobce v Číně. To, že čínská výroba DCD na rozdíl od výroby v Unii (viz 55. bod odůvodnění výše) netvoří součást plně integrovaného výrobního řetězce, znamená, že nevyužití kapacit představuje nižší finanční zátěž.
(77)
Jistá rostoucí poptávka, zejména ze strany farmaceutického odvětví v zemích jako Indie (viz 39. bod odůvodnění), bude kromě toho zřejmě schopna absorbovat další část přebytku čínské výrobní kapacity. Na základě šetření byl navíc vyvozen závěr, že výrobky DCD společnosti AlzChem AG jsou pro uživatele v Unii atraktivnější, a to mimo jiné díky zeměpisné poloze a spolehlivosti dodávek. Z pohledu klíčových uživatelů v Unii, kteří nakupují významná množství DCD, má společnost AlzChem AG díky tomu před čínskými výrobci jistou výhodu. S ohledem na tyto souvislosti proto nejsou rozsáhlé výrobní kapacity v Číně jako takové důvodem k závěru, že existuje pravděpodobnost obnovení újmy. Pouze skutečnost, že výrobní odvětví Unie ztratilo podíl na celosvětové výrobní kapacitě, nemůže tento závěr zvrátit.
5.2 Dopad předpokládaného růstu trhu
(78)
Několik stran zmínilo očekávaný výrazný růst trhu s DCD na celosvětové úrovni, který poženou vpřed především zavedená využití ve farmaceutickém průmyslu a zemědělství. Je tomu tak v důsledku nárůstu výroby léku k léčbě diabetu zejména v Indii. Tento růst lze sledovat již nyní v nárůstu spotřeby Unie, jak je patrné z tabulky 1.
(79)
Také na trhu Unie se očekává další růst, třebaže omezenější. To proto, že v Unii se nachází jeden velký výrobce farmaceutických výrobků, které prodává do celého světa.
(80)
Po zveřejnění informací žadatel zpochybnil rozsah tohoto růstu. Je však třeba poznamenat, že jeho interpretace jsou v tomto ohledu protichůdné a že na solidní poptávku v Unii a na významný celosvětový růst poukazuje několik zdrojů. Údaje o prodeji od spolupracujícího čínského vyvážejícího výrobce svědčí o rychle rostoucí spotřebě na čínském domácím trhu. Nic v dokumentaci tedy nemohlo podpořit tvrzení žadatele, že poptávka stagnuje nebo bude stagnovat.
(81)
Po zveřejnění informací žadatel také zdůraznil, že přišel o prodejní objemy a podíl na trzích mimo Unii. V tomto ohledu je nutno poznamenat, že výrobní odvětví Unie vyrábělo na téměř plnou kapacitu se zanedbatelnými zásobami, zatímco spotřeba DCD v Unii rostla. To, že výrobní odvětví Unie nemohlo plně využít výhod růstu na jiných trzích, lze přičíst spíše tomu, že se rozhodlo zaměřit se více na trh Unie, aniž by podstatně zvýšilo svou výrobní kapacitu. To by se však mohlo změnit, pokud se uskuteční jeho plány na rozšíření výroby. Očekává se proto, že i když se objemy dovozu čínského DCD do Unie v nejbližší době zvýší, nebude to automaticky znamenat obnovení újmy. Výrobní odvětví Unie bude stejně jako čínští výrobci těžit ze zvýšení celosvětové poptávky.
(82)
Jak bylo uvedeno výše, výrobce v Unii se v tomto směru těší na trhu dobrému jménu a je podle všeho pro několik klíčových zákazníků preferovaným dodavatelem, přinejmenším u některých využití DCD. Kvalita a spolehlivost jeho výrobků DCD v Unii znamená, že je schopen zajistit si u klíčových zákazníků významné zakázky, a očekává se, že tato situace bude pokračovat bez ohledu na to, zda budou opatření zrušena či nikoliv. Po zveřejnění závěrečných informací jeden významný uživatel v Unii uvedl, že bude i nadále nakupovat výrobek dotčený řízením od výrobního odvětví Unie, i kdyby antidumpingová opatření byla zrušena.
5.3 Další okolnosti
(83)
Jak je vysvětleno v 50. a 51. bodě odůvodnění, během období přezkumného šetření nedocházelo u cen čínského dovozu k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie. V normálním režimu k cenovému podbízení nedocházelo (zhruba jedna třetina objemu dovozu). Jisté cenové podbízení bylo zaznamenáno v režimu aktivního zušlechťovacího cyklu (zhruba dvě třetiny dovozu během období přezkumného šetření). Tato situace je však zcela odlišná od cenového podbízení zjištěného v původním šetření a je výsledkem celkového postupného nárůstu dovozních cen od zavedení opatření, přestože tento nárůst neprobíhal plynule. Ceny CIF čínského dovozu na hranici Unie se ve skutečnosti od roku 2009 do konce období přezkumného šetření zvýšily o 73 %.
(84)
Výrobní odvětví Unie prokázalo, že dokáže být konkurenceschopné i bez opatření, neboť vyvezlo významné objemy (20 až 30 % výroby během období přezkumného šetření) do zemí mimo Unii, kde žádná opatření neplatí a kde čelilo čínské konkurenci bez podpory antidumpingových opatření. Níže uvedený klesající objem vývozu je nutné vnímat ve spojitosti s rostoucím objemem prodeje do Unie a nezměněnou výrobní kapacitou výrobního odvětví Unie, jež byla v zásadě plně využita.
Tabulka 13
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Objem vývozu - Index (2009 = 100)
100
105
80
77
Vývozní cena (zákazníci bez spojení) - Index (2009 = 100)
100
100
109
125
(85)
Protože výrobní odvětví Unie učinilo podání, byly analyzovány také ceny čínského vývozu během osmi měsíců po období přezkumného šetření. Výrobní odvětví Unie v podání konstatovalo, že krátce po období přezkumného šetření opět začal tvrdý cenový nátlak ze strany čínských dovozců. Podle čl. 6 odst. 1 ve spojení s čl. 11 odst. 5 základního nařízení se zpravidla nepřihlíží k informacím, které se týkají období po období přezkumného šetření. I kdyby však k těmto informacím přihlédnuto bylo, nebylo by v této fázi možné vyvodit žádný závěr, poněvadž není jasné, zda je tato změna cen, pokud by byla potvrzena, trvalé povahy. Například ačkoli ceny od konce období přezkumného šetření do května 2013 klesaly, v červnu 2013 opět o 10 % vzrostly. Vzhledem k tomu, že tyto ceny po období přezkumného šetření byly stále výrazně vyšší než ceny sledované v původním šetření, předpoklad, že by v blízké budoucnosti mohly významně zhoršit současnou situaci výrobního odvětví Unie, které netrpí podstatnou újmou, nedosahuje hranice pravděpodobnosti.
(86)
Závěrem lze říci, že nic nenasvědčuje tomu, že zrušení opatření by mělo v krátkodobém až střednědobém výhledu dopad na tržní ceny. Je nutné poznamenat, že velký podíl DCD prodávaného v Unii podléhá smlouvám uzavřeným na několik let a že pro výrobní odvětví uživatelů mají spolehlivé a stále dodávky zásadní význam. Dvě třetiny dovozu během období přezkumného šetření se navíc uskutečnily v režimu aktivního zušlechťovacího styku, a dovozní ani antidumpingová cla tudíž nebyla povinná. Souhrnně vzato, přestože nelze vyloučit, že u některých smluv dojde ke změně vyjednaných podmínek a u dovozních cen franko přístav určení k jejich snížení, není pravděpodobné, že pokud budou opatření zrušena, bude se tak dít v rozsahu, který by působil újmu.
5.4 Závěr ohledně pravděpodobnosti obnovení újmy
(87)
Vzhledem k výše uvedenému není pravděpodobné, že pokud budou opatření zrušena, muselo by výrobní odvětví Unie snížit prodejní a výrobní objemy nebo ceny DCD v rozsahu, který by měl podstatný dopad na jeho ziskovost a celkové postavení.
(88)
S ohledem na rostoucí celosvětovou poptávku, na objemy a ceny čínského dovozu během období přezkumného šetření a na ceny na jiných trzích se naopak očekává, že i přes neexistenci opatření prodej DCD ze strany výrobního odvětví Unie neoslabí a že bude mít pozitivní vliv na jeho řetězec DCD a řetězec činností NCN.
(89)
Očekává se, že výrobní odvětví Unie zůstane ve stavu plné kapacity, ať už budou opatření zrušena či nikoliv. Výrobní odvětví Unie krom toho tento rok dokončilo předběžnou přípravu programu rozšíření výroby. Na podzim roku 2013 v zásadě souhlasilo se zvýšením své kapacity výroby DCD. Trh, včetně významných zákazníků sídlících v Unii, tento program rozšíření výroby přivítal. Tento plán rozšíření výroby naznačuje, že výrobní odvětví Unie věří v silnou celosvětovou poptávku a že tento růst bude pro společnost AlzChem přínosný.
(90)
Přestože výrobní odvětví Unie bude v blízké budoucnosti vystaveno jistému cenovému tlaku čínského dovozu, neočekává se, že jeho účinky z hlediska cen a ziskovosti budou významné, neboť výrobní odvětví Unie má velký podíl na trhu, výhodu z hlediska kvality a spolehlivosti dodávek a schopnost zajistit si významné zakázky. Tyto účinky by tudíž nesplňovaly kritérium „pravděpodobnosti újmy“ ve smyslu čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(91)
Komise došla k závěru, že není pravděpodobné obnovení újmy výrobnímu odvětví Unie, pokud by stávající opatření byla zrušena.
6. ZÁJEM UNIE
(92)
Vzhledem k závěru, že není pravděpodobné obnovení újmy, nejsou nutná zjištění týkající se zájmu Unie.
7. ZRUŠENÍ ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
(93)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo rozhodnuto doporučit, aby byla současná opatření zrušena. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek v návaznosti na poskytnutí závěrečných informací. Tato podání a připomínky byly v podložených případech vzaty řádně v úvahu, avšak žádné z nich nemohlo změnit výše uvedený závěr.
(94)
Z uvedeného vyplývá, že podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení by antidumpingová opatření uplatňovaná na dovoz DCD pocházejícího z Číny měla být zrušena a řízení zastaveno.
(95)
Vzhledem k některým výše popsaným okolnostem, zejména existenci volné kapacity v Číně a možného výskytu cenového podbízení po období přezkumného šetření, bude Komise dovoz dotčeného výrobku sledovat, aby mohla urychleně a příslušným způsobem zakročit, pokud by si to situace vyžádala. Monitorování se omezí na dobu dvou let po vyhlášení tohoto nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Antidumpingové clo na dovoz 1-kyanoguanidinu (dikyandiamidu), v současnosti kódu KN 2926 20 00, pocházejícího z Čínské lidové republiky se zrušuje a řízení týkající se tohoto dovozu se zastavuje.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 11. února 2014.
A TANÁCS 135/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2014. február 11.)
a Kínai Népköztársaságból származó dicián-diamid behozatalára kivetett dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK rendelet 11. cikke (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően történő hatályon kívül helyezéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (2) bekezdésére, valamint 11. cikkének (6) és (9) bekezdésére,
tekintettel a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően az Európai Bizottság által benyújtott javaslatra,
mivel:
1. ELJÁRÁS
1.1. Hatályos intézkedések
(1)
Dömpingellenes vizsgálatot (a továbbiakban: az eredeti vizsgálat) követően a Tanács az 1331/2007/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámokat vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína vagy az érintett ország) származó 1-ciánguanidin (dicián-diamid) behozatalára (a továbbiakban: a végleges dömpingellenes intézkedések). Az intézkedések formája egy 49,1 %-os ad valorem vám volt.
1.2. Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem
(2)
A hatályos végleges dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (3) közzétételét követően a Bizottsághoz 2012. augusztus 14-én kérelem érkezett az intézkedéseknek az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálata iránt. A kérelmet az AlzChem AG (a továbbiakban: a kérelmező) nyújtotta be, amely a dicián-diamid teljes uniós gyártásának 100 %-át képviseli.
(3)
A benyújtott kérelem azon alapult, hogy a végleges dömpingellenes intézkedések lejárta valószínűleg a dömping folytatódását és az uniós gazdasági ágazatot ért kár megismétlődését eredményezné.
1.3. A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása
(4)
Miután a Bizottság a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, 2012. november 15-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (4) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálat megindítását.
1.4. Vizsgálat
1.4.1. Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak
(5)
A dömping folytatódására vonatkozó vizsgálat a 2011. október 1. és 2012. szeptember 30. közötti időszakra (a továbbiakban: a felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A károkozás valószínű folytatódásának értékelése szempontjából fontos tendenciák vizsgálata a 2009. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig terjedő időszakra (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak) terjedt ki.
(6)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően, a kérelmező azzal érvelt, hogy a figyelembe vett időszaknak 2008-ban kellett volna kezdődnie, mert 2009 nem eredményezne reprezentatív megállapításokat. Először is, meg kell jegyezni, hogy a Bizottság a kár megállapítására vonatkozó vizsgálat szempontjából figyelembe veendő időszak meghatározásában széles körű mérlegelési jogkörrel rendelkezik. Másodszor, a kérelmező a kérelmet az időszak megváltoztatása érdekében túl késői szakaszban nyújtotta be. A figyelembe vett időszakot az eljárás korai szakaszában jelentették be, a kérelmező akkor azonban nem vitatta a döntést. Az időszak gyakorlati okokból nem változtatható meg az eljárás ilyen késői szakaszában, valamint azon okból, hogy a módosítás az összegyűjtött bizonyítékok alapján ellentétes lenne a vizsgálatok pártatlan lefolytatásával. Ezért az erre vonatkozó állítást el kellett utasítani.
1.4.2. A vizsgálatban érintett felek
(7)
A Bizottság a hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról hivatalosan értesítette a kérelmezőt, az egyéb ismert uniós gyártókat, az érintett ország exportáló gyártóit, a független importőröket, az ismert érintett uniós felhasználókat, valamint az exportáló ország képviselőit. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, és szóbeli meghallgatást kérjenek.
(8)
Tekintettel az érintett országbeli exportáló gyártók, valamint a független importőrök nagy számára, az alaprendelet 17. cikkének megfelelően a Bizottság célszerűnek ítélte annak megvizsgálását, hogy kell-e mintavételt alkalmazni. A Bizottság - annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát - az alaprendelet 17. cikke szerint felkérte az említett feleket, hogy a felülvizsgálat megindítását követő 15 napon belül jelentkezzenek, és bocsássák rendelkezésére az eljárás megindításáról szóló értesítésben előírt információkat.
(9)
A Bizottság kapcsolatba lépett tizenkét ismert kínai exportáló gyártóval. Mivel mindössze egy kínai exportáló gyártó nyújtotta be a kért információkat, nem volt szükséges mintát kiválasztani az exportáló gyártók közül.
(10)
Ami az importőröket illeti, 10 független uniós dicián-diamid importőrt azonosítottak és kértek fel arra, hogy szolgáltassanak információkat a mintavételhez. Közülük csak kettő jelezte, hogy együtt kíván működni a jelenlegi felülvizsgálatban. Ezért a független importőrökkel kapcsolatban nem volt szükség mintavételre.
(11)
A Bizottság kérdőívet küldött valamennyi ismert érintett félnek és azoknak, akik az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül jelentkeztek. Az uniós gyártótól, a kínai együttműködő exportáló gyártótól, a két független importőrtől és egy uniós felhasználótól érkezett válasz.
(12)
További észrevételek érkeztek két független importőrtől/kereskedőtől és három uniós felhasználótól.
(13)
A Bizottság felkutatott és ellenőrzött minden olyan információt, melyet szükségesnek tartott ahhoz, hogy megállapítsa a dömping folytatódásának a valószínűségét és a károkozás megismétlődésének a valószínűségét és az uniós érdeket. A következő érdekelt felek telephelyein került sor ellenőrző látogatásra:
a)
Uniós gyártó:
-
AlzChem AG, Trostberg, Németország
b)
Kínai exportáló gyártó:
-
Ningxia Jiafeng Chemicals Co., Ltd Shizuishan, Kína
c)
Független uniós importőr:
-
Helm AG, Hamburg, Németország
d)
Uniós felhasználó:
-
Merck Santé S.A.S., Lyon, Franciaország.
2. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK
2.1. Az érintett termék
(14)
A jelen felülvizsgálatban érintett termék megegyezik az eredeti vizsgálatban meghatározott termékkel, amely a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg a 2926 20 00 KN-kód alá sorolt 1-ciánguanidin (dicián-diamid, DCD) (a továbbiakban: az érintett termék). Égetett mészből és koromból állítják elő, és különböző gyártási lépések után érik el. Szilárd, finom, fehér, kristályos, rendszerint szagtalan por.
(15)
A DCD-t rendszerint többféle más vegyi intermedier, például gyógyszerek, különféle ipari alkalmazások - víz, pép és papír, textil, bőr - előállításához, valamint az epoxi alkalmazások különféle területein használják. Kulcseleme a nitrogén-szén-nitrogén (NCN) láncnak, olyan piaci rést kitöltő végtermékekkel, mint a guanidin-nitrát és az egyéb NCN-származékok.
(16)
Az uniós piacon értékesített DCD többsége szabványos. Csak korlátozott mennyiség tartozik a kisebb részecskeméret jellemezte (az úgy nevezett mikro-DCD) kategóriába. Az együttműködő kínai exportáló gyártó kizárólag a szabványos típusra vonatkozóan szolgáltatott adatokat.
2.2. Hasonló termék
(17)
Egy felhasználó megkérdőjelezte, hogy az uniós DCD és a kínai DCD hasonló termékek lennének azon az alapon, hogy az uniós gazdasági ágazat által előállított szabvány típusú DCD állítólag jobb minőségű, mint a kínai exportáló gyártók által előállított. Ez a felhasználó nevezetesen azt állította, hogy a kínai DCD víztartalma jelentősen magasabb és volatilisebb az Unióban előállított DCD víztartalmához képest. Továbbá, állítólag a kínai DCD több szennyeződést is tartalmaz.
(18)
Az eredeti vizsgálathoz hasonlóan, a vizsgálat azonban kimutatta, hogy bár lehetnek bizonyos minőségbeli különbségek, ezek mennyiségileg nem meghatározhatók, továbbá nem befolyásolják az uniós gazdasági ágazat által az Unióban előállított és ott értékesített, valamint a Kínából az Unióba importált DCD alapvető kémiai, fizikai és műszaki tulajdonságait, amelyet ugyanolyannak találtak, és amelyek felhasználása megegyező.
(19)
Egy másik felhasználó úgy érvelt, hogy a fizikai jellemzői, végső felhasználási formái és árai tekintetében a szabványos DCD-től való állítólagos eltérése miatt a mikro-DCD-t ki kell zárni a dömpingellenes intézkedések hatálya alá eső termékkörből.
(20)
A vizsgálat azonban kimutatta, hogy mindkét típusra ugyanazok az alapvető kémiai, fizikai és műszaki tulajdonságok jellemzőek. A szabványos DCD mikro-DCD előállítása érdekében végzett további feldolgozása egy pusztán fizikai folyamat (őrlés), nem kémiai feldolgozás. Továbbá, bár a mikro-DCD árai magasabbak a szabványos DCD esetében tapasztaltaknál, mindkét típust ugyanarra a végső felhasználási célra veszik igénybe, és általában egymással helyettesíthetők.
(21)
A vizsgálat megerősítette, hogy az eredeti vizsgálathoz hasonlóan az érintett termék, valamint a Kínában gyártott és a kínai belföldi piacon értékesített termékek, továbbá az uniós gyártó által előállított és az Unióban értékesített termékek alapvető fizikai és műszaki jellemzői, valamint felhasználása megegyezik, ezért az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek minősülnek.
3. A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VALÓSZÍNŰSÉGE
3.1. Előzetes megjegyzések
(22)
Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálták, hogy a meglévő intézkedések hatályvesztése a dömping valószínű folytatódásához vezetne-e.
(23)
A fenti (9) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően csak egy vállalat működött együtt, így nem volt szükség kínai exportáló gyártók mintájának kiválasztására. Ez a vállalat a felülvizsgálati időszak alatt az érintett termék Kínából az Unióba irányuló behozatalának több mint 35 %-át adta. Ez a vállalat az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakában nem exportált, ennélfogva az eredeti vizsgálatban sem működött együtt.
3.2. Dömpingelt behozatal a felülvizsgálati időszakban
3.2.1. Analóg ország
(24)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja értelmében a rendes értéket egy piacgazdasági berendezkedésű, megfelelő harmadik ország (a továbbiakban: az analóg ország) árai vagy számtanilag képzett rendes értéke, vagy pedig az analóg ország által más országok (beleértve az Uniót is) esetében alkalmazott ár alapján kell megállapítani, illetve, ha ez nem lehetséges, bármilyen más elfogadható alapon megállapítható, ideértve a hasonló termékért az Unióban ténylegesen fizetett vagy fizetendő árat is, és azt szükség esetén megfelelően módosítani kell úgy, hogy magában foglaljon egy ésszerű haszonkulcsot is.
(25)
Mivel az érintett terméket az Unión és a Kínán kívül másutt nem állítják elő, a Bizottság a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben jelezte azt a szándékát, hogy a rendes értéket az Unióban hasonló termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján állapítja meg, ahogyan azt az eredeti vizsgálat során is tette.
(26)
A hasonló terméket az uniós gazdasági ágazat reprezentatív mennyiségben értékesítette. Azonban az uniós gazdasági ágazat belföldi értékesítése veszteséget termelt, bár közel állt a nyereségküszöbhöz. Ezért a rendes értéket az uniós gazdasági ágazat ésszerű értékesítési, általános és adminisztratív költségekkel (SGA-költségek) és nyereséggel növelt gyártási költségeire alapozták. Az SGA-költségek és a nyereség meghatározására ugyanazt a módszert használták, mint az eredeti vizsgálat során. A 11. cikk (9) bekezdése értelmében kiigazításokat eszközöltek az uniós gazdasági ágazat gyártási költségein annak érdekében, hogy ellentételezzék a gyártóegységek fizikai elkülönülése miatti további szállítási költségeket, a távoli termelőhelyről odaszállítandó nyersanyagokhoz való közvetlen hozzáférés hiányát és a melléktermék (hulladék mész, „black lime”) ártalmatlanítását. Ezeket a kiigazításokat az eredeti vizsgálatban is megtették.
3.2.2. Exportár
(27)
Az együttműködő kínai exportáló gyártók által az Unióba irányuló valamennyi exportértékesítést közvetlenül független uniós fogyasztók részére eszközölték. Az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének értelmében az exportárat a ténylegesen megfizetett vagy megfizetendő exportárak alapján határozták meg.
3.2.3. Összehasonlítás
(28)
A rendes érték és az exportár összehasonlítását a gyártelepi ár alapján végezték el.
(29)
Az együttműködő exportáló gyártó rendes értéke és exportára közötti tisztességes összehasonlítás érdekében és az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően kiigazítások formájában kellően figyelembe vették a szállítással, a biztosítással, adókkal és hitelköltségekkel kapcsolatos - az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló - bizonyos különbségeket.
3.2.4. Dömpingkülönbözet
(30)
Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének megfelelően a dömpingkülönbözetet a súlyozott átlaggal számított rendes érték és a súlyozott átlaggal számított exportár összehasonlítása alapján állapították meg.
(31)
Az együttműködő exportáló gyártók esetében az összehasonlítás kimutatta a dömping fennállását, bár jelentősen alacsonyabb mértékben, mint az eredeti vizsgálat során megállapított dömpingszint.
3.3. A behozatal alakulása az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén
3.3.1. Előzetes megjegyzés
(32)
A dömping felülvizsgálati időszak során történő fennállásának elemzése mellett azt is megvizsgálták, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén mennyire valószínű a dömping folytatódása, és az alábbiakat elemezték: a kínai gyártási kapacitás és szabad kapacitás, a Kínából származó dömpingelt behozatal volumene és árai, az uniós piac vonzereje a Kínából származó behozatal tekintetében.
(33)
Ezzel kapcsolatban megjegyzendő, hogy az együttműködő exportáló gyártó a felülvizsgálati időszak során Kína teljes gyártásának több mint 30 %-át adta.
3.3.2. A kínai gyártók gyártási kapacitása és szabad kapacitása
(34)
Mivel kevés nyilvános információ áll rendelkezésre a kínai DCD gazdasági ágazatról, a szabad kapacitásra vonatkozó következtetések főként a felülvizsgálati kérelemben szereplő és az egyetlen együttműködő gyártótól beszerzett, és lehetőség szerint a nyilvánosan hozzáférhető adatokkal összevetett információkon alapulnak.
(35)
Ezek alapján feltételezhető, hogy a teljes üzembe helyezett kínai kapacitás 2007 és 2012 között növekedett. A tényleges termelés a felülvizsgálati időszak alatt azonban 80 000 tonnára korlátozódott, azt mutatva, hogy valószínűleg rendelkezésre áll még némi szabad kapacitás. A kínai üzembe helyezett kapacitás a felülvizsgálati időszak alatt a DCD iránti globális keresletet meghaladó mennyiséget képvisel, a szabad kapacitás pedig a felülvizsgálati időszak alatti teljes uniós fogyasztást meghaladó mennyiséget képviselhet, míg a kínai belföldi fogyasztás a felülvizsgálati időszak alatt mindössze 40 000 tonnát, azaz a tényleges kínai termelés felét tette ki.
(36)
A szabad kapacitás tekintetében a vizsgálat során a helyszínen szerzett információk azt mutatják, hogy az egyetlen együttműködő gyártó - amely a kínai üzembe helyezett összkapacitás több mint 20 %-át képviseli 2012-ben - jóváhagyást kapott arra, hogy 2014-ben kapacitását 50 %-kal bővítse. Ez az új kapacitás várhatóan, többek között e gyártó saját termelési folyamatait (a DCD saját felhasználása) és a kínai belföldi piacot fogja még inkább szolgálni, amely a felülvizsgálati időszakban az egyetlen együttműködő gyártó DCD-termelésének mintegy felét kötötte le. Az egyetlen együttműködő gyártótól kapott információk alapján a kapacitásba történő jövőbeni beruházásokat többek között a nagy és gyorsan növekvő kínai belföldi piac ellátására fogják felhasználni.
(37)
Következésképpen Kína olyan helyzetben van, hogy képes nagy mennyiségeket exportra termelni, különösen mivel nincs arra utaló jelzés, hogy a belföldi piac képes lenne a teljes szabad kapacitás lekötésére.
3.3.3. A Kínából érkező dömpingelt behozatal volumene és árai
(38)
Az Eurostat és ellenőrzött behozatali adatok szerint a Kínából érkező behozatal volumene élesen visszaesett az intézkedések 2007-es bevezetésekor, majd 2009 és a felülvizsgálati időszak vége között ismét enyhén emelkedni kezdett, de nem érte el a 2007-es szintet. Ez a kínai behozatal piaci részesedésében is tükröződik, amely a 2007-es 40-45 %-ról 2009-re 10-15 %-ra esett vissza, majd a felülvizsgálati időszak végére ismét 15-20 %-os szintet ért el, a kínai árak 73 %-os emelkedése ellenére.
3.3.4. Az uniós piac vonzereje
(39)
Az uniós piac egy viszonylag nagy piac, amely a világ DCD-fogyasztásának körülbelül 18 %-át teszi ki, de nem feltétlenül a legvonzóbb vagy egyedüli vonzó piac az értékesítési szegmensek és az árak tekintetében (lásd a (74) preambulumbekezdést). A rendelkezésre álló információk azt mutatják, hogy a kínai gyártók növekvő keresletre számítanak a gyógyszeripar részéről, például Indiában, ahol a DCD egy cukorbetegség elleni gyógyszer (a metformin) gyártásának egyik alapanyaga. Következésképpen ez az új kereslet képes lehet lefedni a kínai szabad kapacitás nagy részét. A fentiek alapján feltehető, hogy az uniós piac nem az egyedüli vonzó piac a kínai exportőrök számára.
3.3.5. Következtetés a dömping folytatódásának valószínűségéről
(40)
A vizsgálatok megerősítették, hogy a Kínából érkező behozatal továbbra is dömpingelt árakon jutott el az uniós piacra a felülvizsgálati időszak alatt. Tekintettel a folytatódó dömpingelt behozatalra és a tényre, hogy az uniós piac egy olyan nagy piac, amely iránt a múltban a kínai exportőrök jelentős érdeklődést mutattak, továbbá a Kínában rendelkezésre álló szabad kapacitásra, amely meghaladja az uniós összfogyasztás mértékét, megállapítható, hogy az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén fennáll a dömping folytatódásának valószínűsége. Meg kell említeni azonban, hogy a dömping jelenlegi szintje lényegesen alacsonyabb az eredeti vizsgálat idején tapasztaltnál.
4. AZ UNIÓS PIAC HELYZETE
4.1. Előzetes megjegyzés
(41)
Mivel az elemzés kizárólag egyetlen vállalatra vonatkozik, a bizalmas információk védelme érdekében a legtöbb mutató indexált formában vagy értéktartományok megadásával szerepel.
4.2. Az uniós gazdasági ágazat
(42)
Az AlzChem AG uniós gyártó termelése az Unióban előállított DCD gyártása 100 %-át teszi ki. Megállapítható, hogy az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének és 5. cikke (4) bekezdésének értelmében az AlzChem AG alkotja az uniós gazdasági ágazatot.
4.3. Felhasználás az uniós piacon
(43)
Az uniós fogyasztást az uniós gazdasági ágazatnak az uniós piacon megvalósuló nem belső értékesítési volumene, valamint az Eurostat szerinti behozatali adatok adják, egyéb statisztikai forrásokkal összevetve. A figyelembe vett időszak alatt ez az alábbiak szerint alakult:
1. táblázat
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Uniós fogyasztás (tonna)
11 042
13 712
14 338
14 146
Index (2009 = 100)
100
124
130
128
(44)
A fent bemutatott szabadpiaci felhasználáson túl meg kell említeni, hogy a figyelembe vett időszakban a DCD uniós ágazat általi belső felhasználása az uniós termelés 10 %-a és 20 %-a között mozgott, és az alábbiak szerint alakult:
2. táblázat
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Belső felhasználás - Index (2009 = 100)
100
123
124
127
4.4. Kínából az Unióba irányuló behozatal
(45)
Szem előtt tartva, hogy mindössze egy exportőr működött együtt a vizsgálat során, megállapítást nyert, hogy az Eurostat adatai jelentik a legjobb információforrást a behozatali volumen és árak tekintetében. Az Eurostat-adatok a 27 EU-tagállamra vonatkoznak, és azokat egyéb forrásokkal - például kínai kiviteli statisztikákkal, a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázissal és az együttműködő importőr/felhasználó adataival - összevetették.
(46)
A Kínából érkező DCD-szállítmányok két vámeljárás alapján kerültek importálásra. A normál eljárás esetén a normál vámtarifát és a dömpingellenes vámot is meg kellett fizetni. A belső feldolgozási eljárás esetében e vámok egyikét sem kellett megfizetni, mivel az anyagot az Unión kívülre exportált feldolgozott termékek előállításához használták fel. Az alábbi táblázatban foglaltak szerint a felülvizsgálati időszakban a belső feldolgozási eljárás tette ki a behozatal körülbelül kétharmadát.
4.4.1. Volumen és piaci részesedés
(47)
A 2007-es dömpingellenes intézkedések bevezetését követően a kínai import volumene jelentősen visszaesett. A felülvizsgálati időszak alatt a teljes piaci részesedésük 15 % és 20 % közötti volt. Azonban a figyelembe vett időszak során a normál vámeljárás alá eső, Kínából származó behozatal volumene ingadozott, míg a belső feldolgozási mentesség alá eső kínai behozatal több mint a kétszeresére növekedett. Mindkét eljárást figyelembe véve a behozatal volumene növekedett az időszak során, de jóval az intézkedések bevezetése előtt tapasztalt (6 000 tonna feletti) szintek alatt van.
3. táblázat
A Kínából származó behozatal
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Behozatal volumene - normál eljárás (tonna)
881
1 251
1 781
730
Index (2009 = 100)
100
142
202
83
Piaci részesedés
5-10 %
5-10 %
10-15 %
5-10 %
Átlagos importár - normál eljárás (EUR/tonna)
1 218
1 267
1 826
2 101
Átlagos importár - belső feldolgozás (EUR/tonna)
1 677
1 463
1 674
2 069
Behozatal volumene - belső feldolgozás (tonna)
676
984
654
1 467
Index (2009 = 100)
100
146
97
217
Piaci részesedés - minden eljárás
10-15 %
15-20 %
15-20 %
15-20 %
4.4.2. Ár
(48)
A fenti táblázatban bemutatottak szerint a figyelembe vett időszak alatt a kínai behozatal árai jelentősen növekedtek.
(49)
Az uniós gazdasági ágazat azt állítja, hogy az árak alakulása nem magyarázható a főbb költségtényezők, azaz a nyersanyag- és energiaköltségek árainak alakulásával. Azonban nem bocsátottak rendelkezésre más magyarázatot vagy meggyőző bizonyítékot az állításuk alátámasztására.
4.4.3. Áralákínálás
(50)
Az áralákínálás elemzésének céljából az uniós gazdasági ágazat uniós piacon, független vevők részére történő értékesítéseinek súlyozott értékesítési átlagárait a kínai behozatal ezeknek megfeleltethető CIF-árainak súlyozott átlagával hasonlították össze (csak a szabványos DCD esetében). Az uniós gazdasági ágazat eladási árait a gyártelepi árszinthez igazították, különösen a szállítási költségek és a jutalékköltségek tekintetében. A Kínából származó kivitel CIF-árait az Eurostat bocsátotta rendelkezésre, majd azokat a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázissal összevetették, és a belső feldolgozás alá eső behozatalok kizárásra kerültek. A CIF-árak kiigazításra kerültek, hogy lefedjék a vámkezeléssel kapcsolatos költségek, nevezetesen a vámtarifa és a behozatal utáni költségeket. Az áralákínálást a belső feldolgozás alá eső behozatal tekintetében a (83) preambulumbekezdés mutatja be.
(51)
Az összehasonlítás azt mutatta, hogy a felülvizsgálati időszakban az érintett termék behozatala az uniós gazdasági ágazat áraihoz képest nem áralákínálással történt.
4.5. Az Unióba egyéb harmadik országokból érkező behozatal
(52)
Egyéb harmadik országokból nem volt jelentős behozatal.
(53)
A figyelembe vett időszak alatt az Amerikai Egyesült Államokból származó behozatal soha nem ért el 2 %-nál nagyobb piaci részesedést. A vizsgálat felfedte, hogy ezek a behozatalok olyan szabványos DCD-re vonatkoztak, amelyet eredetileg Kínában gyártottak, majd az Amerikai Egyesült Államokban alakítottak át mikro DCD-vé.
4. táblázat
Az Amerikai Egyesült Államokból származó behozatal
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Importált mennyiség (tonna)
192
237
282
255
Index (2009 = 100)
100
123
147
133
Piaci részesedés
0-2 %
0-2 %
0-2 %
0-2 %
4.6. Az uniós ágazat gazdasági helyzete
(54)
Az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően a dömpingelt import uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata magában foglalta valamennyi olyan gazdasági tényező és index értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére.
4.6.1. Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás
(55)
Az uniós ágazat integrált termelési láncot működtetett, amely nemcsak a DCD-t, hanem a beszállított és feldolgozott termékeket is magában foglalta. A DCD uniós termelési kapacitása nem változott 2009 óta. A figyelembe vett időszak alatt az uniós gyártó főként az uniós piacon megnövekedett kínálatnak köszönhetően növelte a termelést, amint azt az 1. táblázat is mutatja. 2010 óta az uniós gyártó többnyire teljes kapacitással működött. Ez kevésbé volt jellemző 2009-ben, amikor a gyártásra és az értékesítésre hatással volt a pénzügyi válság.
5. táblázat
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Termelés - Index (2009 = 100)
100
115
113
109
Termelési kapacitás - Index (2009 = 100)
100
100
100
100
Kapacitáskihasználás
86,9 %
100,2 %
98,2 %
95,2 %
4.6.2. Készletek
(56)
Az uniós gyártó a figyelembe vett időszak egésze alatt fenntartott egy kisebb készletet, és ezt nem tekintették jelentős tényezőnek az uniós ágazat helyzetének értékelésekor.
6. táblázat
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Készletek - Index (2009 = 100)
100
73
88
49
4.6.3. Értékesítési volumen, piaci részesedés és átlagos egységárak az Unióban
(57)
Az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon független fogyasztók számára történő értékesítése 26 %-kal nőtt a figyelembe vett időszak alatt, míg az értékesítési árak 7 %-kal emelkedtek.
(58)
Az uniós gazdasági ágazat a fenti 1. táblázatban jelzett fogyasztás növekedésének köszönhetően tudta növelni az uniós értékesítést. Az uniós ágazatnak sikerült fenntartania az uniós piacon szerzett jelentős piaci részesedését.
7. táblázat
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Értékesítési volumen - Index (2009 = 100)
100
121
125
126
Piaci részesedés
80-85 %
80-85 %
80-85 %
80-85 %
Értékesítési ár- Index (2009 = 100)
100
95
98
107
4.6.4. Nyereségesség és pénzforgalom
(59)
A figyelembe vett időszak során az uniós gazdasági ágazat nyereségessége jelentősen növekedett, mivel növelni tudta értékesítési volumenét és értékesítési árait az uniós piacon független fogyasztók számára. A nyereségesség erőteljes javulása még kifejezettebb, ha a gazdasági ágazat eredeti vizsgálati időszak alatti súlyosan veszteséges (- 20 % és - 30 % közötti) helyzetével vetjük össze.
8. táblázat
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Nyereségesség
- 10 % és 0 % között
- 10 % és 0 % között
- 10 % és 0 % között
- 5 % és 0 % között
(60)
A belső ügyletek nyereségessége viszonylag jó volt.
(61)
A figyelembe vett időszak során a pénzforgalom mindig negatív volt, a felülvizsgálati időszak kivételével, az általános nyereségesség alakulásával összhangban.
9. táblázat
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Pénzforgalom - Index (2009 = 100)
- 100
-84
- 229
174
4.6.5. Befektetések, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség
(62)
A figyelembe vett időszak során az uniós gazdasági ágazat beruházásokat tett a meglévő gyártóberendezések karbantartása és optimalizálása érdekében. 2009-ben újabb jelentős beruházást tett a mikro-DCD terén.
10. táblázat
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Beruházások - Index (2009 = 100)
100
50
65
37
(63)
A beruházások megtérülése a figyelembe vett időszak alatt negatív maradt, a fent említett nyereségességgel összhangban.
11. táblázat
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Beruházások megtérülése - Index (2009 = 100)
- 100
-63
-62
-10
(64)
Az uniós gazdasági ágazat nem számolt be arról, hogy bármilyen nehézsége lett volna a tőkebevonás terén a figyelembe vett időszak alatt.
4.6.6. Foglalkoztatás, termelékenység, növekedés és bérek
(65)
A figyelembe vett időszak alatti beruházások hozzájárultak a szakképzett alkalmazottak számának növekedéséhez. Az átlagbérszint 15 %-kal emelkedett a figyelembe vett időszakban.
(66)
A foglalkoztatás és a termelékenység növekedése a termelésben 2010-ben bekövetkezett növekedést tükrözi.
12. táblázat
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Alkalmazottak száma - Index (2009 = 100)
100
107
104
105
Termelékenység (tonna/alkalmazott) - Index (2009 = 100)
100
108
108
105
Alkalmazottankénti munkaerőköltség - Index (2009 = 100)
100
112
113
115
4.6.7. A dömping nagysága és a korábbi dömping hatásaiból való kilábalás
(67)
A dömping folytatódott a felülvizsgálati időszak alatt, a fenti 3.2 pontban bemutatottak szerint.
(68)
A tényleges dömpingkülönbözet nagyságrendjének hatása az uniós gazdasági ágazatra - a Kínából származó dömpingelt behozatal volumenét tekintve - nem tekinthető túlzottan nagynak. Az eredeti vizsgálattal összevetve az uniós gazdasági ágazat helyzete jelentősen javult - igen előrehaladott állapotban van a korábbi dömping hatásaiból való kilábalás terén, különösen a nyereségesség, értékesítés és piaci részesedés terén.
4.6.8. Végkövetkeztetés
(69)
Bár a fent említett pozitív fejlemények némelyike még viszonylag friss, kijelenthető, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzete jelentősen javult a figyelembe vett időszakban. A felülvizsgálati időszak végére minden pénzügyi mutató pozitív vagy majdnem pozitív volt.
(70)
A dömpingellenes intézkedések 2007-es bevezetése lehetővé tette az uniós gazdasági ágazat számára, hogy folyamatosan kilábaljon a dömping okozta káros hatásokból, még hatékonyabban kihasználva a lehetőségeit az uniós piacon és a nem uniós országokban. A tényt, hogy az uniós gazdasági ágazat hasznára voltak az intézkedések leginkább az ágazat magas termelési szintje, kapacitáskihasználása, valamint a magasabb uniós értékesítési árak és nyereségesség bizonyítják. A felülvizsgálati időszak alatt többé már nem okozott jelentős károsodást a Kínából származó behozatal.
(71)
A nyilvánosságra hozatalt követően, a kérelmező azt állította, hogy az a tény, hogy az eredeti vizsgálat keretében egyes kármutatók pozitív tendenciát mutattak, nem akadályozták meg a Bizottságot abban, hogy megerősítse a jelentős kár fennállását abban az időben. A kérelmet el kell utasítani. Az 1331/2007/EK rendelet válasz volt a különböző körülményekre, különösen egy kevésbé nyereséges uniós ágazattal. Ezenfelül a hatályvesztés felülvizsgálata teljes mértékben különbözik az alaprendelet 5. cikke szerinti vizsgálattól. Miközben az utóbbi arra helyezi a hangsúlyt, hogy vajon a dömping károkat okoz-e a belföldi ágazatnak, az előbbi pedig egy előretekintő gyakorlat, amely azt elemzi, hogy mi történhet az intézkedések megszűnése esetén.
5. A KÁROKOZÁS MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
(72)
A fentiekben bemutatottak szerint az uniós gazdasági ágazat nem szenvedett el jelentős kárt a felülvizsgálati időszak alatt. Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésével összhangban ezért megvizsgálták, hogy a hatályos intézkedések hatályvesztése a károkozás valószínű megismétlődését okozná-e.
5.1. A kínai szabad kapacitás hatása
(73)
A vizsgálat felfedte, hogy Kínában jelentős termelési kapacitás áll rendelkezésre (lásd a (34)-(37) preambulumbekezdést). Azonban nincs ésszerű alapja olyan következtetés levonásának, hogy a szóban forgó szabad kapacitások az Unióba irányuló jelentős behozatalt eredményeznének.
(74)
Az Unió csak egy a kínai exportáló gyártók számos piaca közül. Árak tekintetében az uniós gazdasági ágazatból, az együttműködő kínai exportáló gyártótól, valamint a kínai exportstatisztikákból származó adatok egyaránt megerősítik, hogy az Unión kívüli számos egyéb piac legalább annyira vonzó, mint az uniós piac.
(75)
Ami az uniós gazdasági ágazat exportértékesítését illeti, ez gyakran magasabb áron történt az Unión belüli értékesítésnél. A nyilvánosságra hozatalt követően, a kérelmező azt állította, hogy a magasabb exportáraknak nem volt semmi köze az ilyen piacok viszonylag vonzó pozíciójához, hanem inkább azzal a ténnyel kellene magyarázni, hogy ezek az értékesítések csak kis értékesítési volumenekre vonatkoztak. Ezt az érvet el kell vetni, mivel az uniós ágazat átfogó értékesítési volumene az exportpiacokon továbbra is jelentős volt a felülvizsgálati időszak alatt (az uniós ágazat termelésének 20 %-a és 30 %-a között). Nem támasztották azt sem alá, hogy a fogyasztókkal kötött értékesítési ügyletek jelentősen alacsonyabb volumenen történtek.
(76)
A DCD különböző piacokon elért kínai exportáraira vonatkozó statisztikai adatok sem mutatják az uniós piac kiemelkedően vonzó pozícióját az egyéb exportpiacokhoz képest. Jelentős szabad kapacitás állt fenn már a felülvizsgálati időszak alatt, azonban nem járt káros árazási magatartással a kínai exportálók részéről. Az a tény, hogy a szabad kapacitás tovább nő, ebben az esetben nem jelzi a károkozás megismétlődésének valószínűségét. India jelenti mindezidáig messze a világ legnagyobb DCD-piacát. A kínai exportstatisztikák azt mutatják, hogy az Unióba történő kínai értékesítési volumen az Indiába történő értkesítés volumenének csupán kb. 10 %-át képviseli, és hogy az átlagos kínai eladási árak tonnában az Unióban történő értékesítéseknél majdnem azonosak voltak az Indiában történő értékesítések során elért árakkal. Másképp fogalmazva, a jelentős indiai piacon uralkodó árak (amelyek átlagban 65 %-kal növekedtek a figyelembe vett időszak alatt) szintén érdekesek a DCD-gyártók számára. Nincs arra mutató jel, hogy a kínai szabad kapacitások az Unióba irányuló hatalmas mennyiségű behozatalt eredményeznek majd. Jelenleg az várható, hogy az ilyen szabad kapacitás legalább egy része nem lesz kihasználva a közeljövőben. Ez a következtetés a múlt fejleményein alapul, mivel a kérelmező által benyújtott információk azt sugallják, hogy 2008 és a felülvizsgálati időszak között Kína mintegy 50 %-kal növelte kapacitását, miközben teljes termelése csak mintegy 20 %-kal növekedett. A kérelmező által tett előrejelzések azt mutatják, hogy 2016-ig a kínai kapacitás jóval meghaladja a globális keresletet, és ezért egyelőre kihasználatlan marad. Az országos többletkapacitás kisebb lenne, ha az előrejelzések az együttműködő kínai exportáló gyártó értékesítési adatai alapján készültek volna. Mindenesetre, az a tény, hogy az uniós gyártástól eltérően, (lásd a fenti (55) preambulumbekezdést) a kínai DCD-gyártás nem képezi egy integrált termelési lánc részét, azt jelenti, hogy kevésbé költséges a kapacitást kihasználatlanul hagyni.
(77)
Továbbá, bizonyos növekvő kereslet, különösen a gyógyszeripar részéről olyan országokban, mint például India (lásd a (39) preambulumbekezdést) valószínűleg képes lehet a kínai felesleges kapacitás további részének felvételére. Ezenfelül, a vizsgálat azt a következtetést vonta le, hogy az AlzChem DCD-termékei vonzóbbnak bizonyultak az uniós felhasználók számára, többek között a földrajzi elhelyezkedés és az ellátás megbízhatósága miatt. Ez bizonyos előnyt jelent a kínai gyártókkal szemben a kulcsfontosságú uniós felhasználók tekintetében, amelyek jelentős mennyiségű DCD-t vásárolnak. Ennélfogva ennek fényében Kína hatalmas termelési kapacitásai nem adnak kellő okot annak megállapítására, hogy fennáll a károkozás megismétlődésének valószínűsége. Az a puszta tény, hogy az uniós ágazat a globális termelési kapacitás szempontjából részesedést veszített, nem változtathat ezen a következtetésen.
5.2. A várható piaci növekedés hatása
(78)
Számos fél tett említést a DCD-piac világviszonylatban várható jelentős növekedéséről, amely növekedést elsősorban a gyógyszeriparban és a mezőgazdasági ágazatban már elterjedt alkalmazások váltanak ki. Ez az antidiabetikus gyógyszerek, főleg Indiában folytatott termelésének növekedéséből ered. Ezt a növekedést már jelzi az uniós fogyasztás fenti 1. táblázatban bemutatott erőteljes növekedése is.
(79)
Az uniós piac tekintetében, ha korlátozottabb mértékben is, szintén további növekedés várható. Ez annak tudható be, hogy egy, a világpiacon értékesítő nagy gyógyszergyártó az Unió területén található.
(80)
A nyilvánosságra hozatalt követően, a kérelmező vitatta a növekedés mértékét. Meg kell jegyezni azonban, hogy az általa erre vonatkozóan bemutatott tények egymásnak ellentmondanak, és számos forrás szilárd uniós keresletre és világviszonylatban jelentős növekedésre mutat rá. Az együttműködő kínai exportáló gyártótól származó értékesítési adatok gyorsan növekvő fogyasztásra mutatnak rá a kínai belföldi piacon. Ezért, semmi nem támaszthatja alá azt, hogy mint azt a kérelmező állította, a kereslet stagnál vagy stagnálni fog.
(81)
A nyilvánosságra hozatalt követően, a kérelmező szintén hangsúlyozta, hogy értékesítési volument és piaci részesedést veszített a nem uniós piacokon. Ebben a tekintetben meg kell jegyezni, hogy az uniós gazdasági ágazat szinte teljes kapacitáson dolgozott, elhanyagolható készletek mellett, miközben a DCD uniós fogyasztása tovább növekedett. Következésképpen, ez inkább annak a ténynek tudható be, hogy az uniós ágazat úgy döntött, hogy nagyobb mértékben az uniós piacra fókuszál, anélkül, hogy lényegesen növelné termelési kapacitását, mivel nem tudta teljes mértékben kihasználni a más piacok növekedését. Ez a helyzet azonban megváltozhat, ha a kapacitásbővítési tervei megvalósulnak. Ezért várható, hogy még ha a közeljövőben növekszik is a Kínából az Unióba érkező behozatal mennyisége, ez nem eredményezné automatikusan a károkozás megismétlődését. Az uniós ágazat, a kínai gyártókhoz hasonlóan, haszonélvezője lesz a kereslet világméretű növekedésének.
(82)
E tekintetben, a fentiekben említettek szerint, az uniós gyártó igen jó pozícióban van a piacon, és úgy tűnik, hogy számos kulcsfontosságú ügyfelének előnyben részesített beszállítója, legalábbis a DCD bizonyos felhasználási területein. Az Unióban értékesített DCD-termékeinek minősége és megbízhatósága azt jelenti, hogy képes nagy értékű szerződések elérésére a főbb uniós fogyasztókkal, és ez a helyzet a várakozások szerint továbbra is fennáll majd, függetlenül attól, hogy az intézkedések hatályon kívül lesznek-e helyezve vagy sem. A nyilvánosságra hozatalt követően, egy jelentős uniós felhasználó azt állította, hogy az érintett terméket továbbra is az uniós gyártótól fogja beszerezni, még akkor is, ha a dömpingellenes intézkedések hatályukat vesztik.
5.3. Egyéb megfontolások
(83)
Az (50) és (51) preambulumbekezdésben bemutatottak szerint a kínai behozatal az uniós gazdasági ágazat áraihoz képest nem áralákínálással történt a felülvizsgálati időszakban. Az áralákínálás nem volt jelen a normál eljárás tekintetében (amely a behozatali volumen körülbelül egyharmadát tette ki a felülvizsgálati időszak folyamán). A belső feldolgozási eljárás figyelembevétele esetén tapasztalható volt egy igen kismértékű áralákínálás (ez a forma a behozatal másik kétharmadát tette ki). Ez a helyzet eltért az eredeti vizsgálat során tapasztalt jelentős áralákínálástól, és az importáraknak az intézkedések bevezetését követő általános és fokozatos emelkedéséből fakad, bár ez az emelkedés nem egyenletesen zajlott le. A kínai behozatal CIF EU határára 73 %-kal növekedett a 2009-től a felülvizsgálati időszak végéig tartó időszakban.
(84)
Az uniós gazdasági ágazat megmutatta, hogy az intézkedések hiányában is versenyképes marad az olyan nem uniós országokba irányuló jelentős kivitele révén (a termelés 20 %-a és 30 %-a a felülvizsgálati időszak folyamán), ahol nincsenek érvényben ilyen intézkedések, és ahol kínai versenytársakkal került szembe a dömpingellenes intézkedések támogatása nélkül. Az alább felvázolt csökkenő exportvolument az Unióba történő növekvő értékesítési volumennel és az uniós ágazat változatlan termelési kapacitásával, - amelynek kihasználtsága elvben teljes mértékű - összefüggésben kell értelmezni.
13. táblázat
2009
2010
2011
Felülvizsgálati időszak
Exportvolumen - Index (2009 = 100)
100
105
80
77
Exportár (független) - Index (2009 = 100)
100
100
109
125
(85)
A kínai importárakat a felülvizsgálati időszakot követő nyolc hónap során is elemezték az uniós gazdasági ágazat tájékoztatása alapján. Az uniós gazdasági ágazat arra vonatkozó információt nyújtott be, hogy a felülvizsgálati időszak után nem sokkal a kínai behozatal által okozott komoly árnyomás ismét kezdetét vette. Az alaprendelet 6. cikkének (1) bekezdése alapján, azt a 11. cikk (5) bekezdésével együttesen értelmezve, a felülvizsgálati időszakot követő időszakra vonatkozó információkat általában nem lehet figyelembe venni. Azonban, még ha ezeket az információkat figyelembe is kellett volna venni, abban a szakaszban nem lehetett következtetéseket levonni azokból, mivel nem egyértelmű, hogy ezek a megváltozott árak - ha igazolhatók - tartósan fennállnának-e. Például, bár az árak a figyelembe vett időszaktól 2013 májusáig csökkentek, 2013 júniusában ismét 10 %-kal emelkedtek. Tekintve, hogy a felülvizsgálati időszakot követő árak még mindig jelentősen magasabbak az eredeti vizsgálatban tapasztaltaknál, annak a kilátásai, hogy ezek az árak a közeljövőben jelentősen aláaknázhatnák az uniós gazdasági ágazat jelenlegi helyzetét, amely gazdasági ágazat nem szenved jelentős károkozástól, nem érik el a valószínűségi küszöböt.
(86)
Végezetül, nincsen arra utaló jel, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése rövid és középtávon hatással lenne a piaci árakra. Meg kell említeni, hogy az Unióban értékesített DCD nagy részére több évre szóló szerződések vonatkoznak, és a felhasználó gazdasági ágazat számára igen fontosnak tűnik a megbízható gyártótól származó megbízható és állandó szállítás. Továbbá a felülvizsgálati időszak alatt a behozatal kétharmada a belső feldolgozási eljárás alapján történt, amelyre nem alkalmazandóak behozatali és dömpingellenes vámok. Összefoglalva, bár nem zárható ki néhány szerződés újratárgyalásának és az érkeztetési importárak csökkenésének lehetősége, nem valószínű, hogy ez kárt okozó szintet érne el a vámok hatályon kívül helyezése esetén.
5.4. Következtetések a károkozás megismétlődésének valószínűségéről
(87)
A fentiek fényében nem valószínű, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az uniós gazdasági ágazatnak olyan mértékben csökkentenie kellene a DCD értékesítését és termelési volumenét és/vagy árait, hogy az a nyereségességére és az általános helyzetére jelentős hatással legyen.
(88)
Éppen ellenkezőleg, a felülvizsgálati időszak alatt a fogyasztás globális növekedését, a kínai importvolumen és árak növekedését, valamint az egyéb piacokon tapasztalható árnövekedést tekintve várható, hogy - az intézkedések hiányában - az uniós gazdasági ágazat DCD-értékesítése erőteljes marad, és továbbra is pozitív módon hozzájárul a DCD-lánchoz és az NCN-tevékenységlánchoz.
(89)
Az uniós gazdasági ágazat várhatóan továbbra is teljes kapacitással fog működni, függetlenül attól, hogy az intézkedéseket hatályon kívül helyezik-e vagy sem. Továbbá az uniós gazdasági ágazat az idei évben előzetes munkálatokat végzett egy kapacitásbővítési programhoz. 2013 őszén elvi megállapodást kötött a DCD termelési kapacitása jelentős növeléséről. A piac, beleértve a fontos uniós fogyasztókat is, üdvözölte a bővítésre vonatkozó tervet. A kapacitásbővítési terv azt sugallja, hogy az uniós ágazat bízik abban, hogy a globális kereslet erőteljes, valamint ez a növekedés az AlzChem számára előnyös lesz.
(90)
Ha az uniós gazdasági ágazatra a közeljövőben hatással is lesz a kínai behozatal okozta némi árnyomás, az árak és a nyereségesség tekintetében vett hatások várhatóan nem lesznek jelentősek, mivel az uniós gazdasági ágazat nagy piaci részesedéssel bír, előnyben van a szállítás minősége és megbízhatósága, valamint a nagy volumenű szerződések megszerzésére való képessége terén. Ezért a hatások nem érnék el az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti „kárvalószínűségi” küszöböt.
(91)
A Bizottság megállapítja, hogy a meglévő intézkedések hatályon kívül helyezése esetén nem valószínű az uniós gazdasági ágazatot érintő károkozás megismétlődése.
6. AZ UNIÓS ÉRDEK
(92)
Mivel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a károkozás megismétlődésének nincs valószínűsége, nem szükséges az uniós érdekre vonatkozó elemzést végezni.
7. A DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK HATÁLYON KÍVÜL HELYEZÉSE
(93)
Minden felet tájékoztattak azon lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a meglévő intézkedések hatályon kívül helyezésére vonatkozó ajánlást szándékoznak tenni. A feleknek megfelelő idő állt rendelkezésükre ahhoz, hogy a tájékoztatást követően benyújtsák észrevételeiket. A benyújtott információkat és észrevételeket a Bizottság indokolt esetben megfelelően figyelembe vette, de nem voltak köztük olyanok, melyek a fent ismertetett következtetések módosítását indokolták volna.
(94)
A fentiekből következik, hogy az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésének megfelelően a Kínából származó DCD behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket hatályon kívül kell helyezni, és az eljárást meg kell szüntetni.
(95)
Tekintettel a fent bemutatott bizonyos körülményekre, nevezetesen a kínai szabad kapacitás rendelkezésre állására és a felülvizsgálati időszakot követő esetleges áralákínálásra, a Bizottság nyomon követi az érintett termék behozatalát annak érdekében, hogy gyors és megfelelő intézkedést lehessen hozni, amennyiben a helyzet úgy kívánja. A figyelemmel kísérés időszaka az e rendelet kihirdetését követő két évre korlátozódik,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A 2926 20 00 KN-kód alá tartozó, Kínából származó 1-ciánguanidin (dicián-diamid) behozatalára vonatkozó dömpingellenes vám hatályát veszti, és az ilyen importra vonatkozó eljárás befejeződik.
2. cikk
Ez rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2014. február 11-én.