NAŘÍZENÍ RADY (EU, EURATOM) č. 1311/2013
ze dne 2. prosince 2013,
kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014-2020
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 312 této smlouvy,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména s článkem 106a této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
s ohledem na souhlas Evropského parlamentu,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
v souladu se zvláštním legislativním postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Roční stropy prostředků na závazky v jednotlivých kategoriích výdajů a roční stropy prostředků na platby stanovené tímto nařízením musí dodržovat stropy stanovené pro závazky a vlastní zdroje v rozhodnutí Rady 2007/436/ES, Euratom (1).
(2)
Vzhledem k potřebě dostatečné míry předvídatelnosti při přípravě a provádění střednědobých investic by měla být platnost víceletého finančního rámce stanovena na sedm let počínaje 1. lednem 2014. Nejpozději v roce 2016 proběhne přezkum, v návaznosti na volby do Evropského parlamentu. Orgány včetně Evropského parlamentu zvoleného v roce 2014 tak budou moci znovu posoudit priority. Výsledky tohoto přezkumu by se měly zohlednit při jakékoli revizi tohoto nařízení (dále jen „přezkum/revize“) pro zbývající roky víceletého finančního rámce.
(3)
V souvislosti s přezkumem/revizí víceletého finančního rámce v polovině období se Evropský parlament, Rada a Komise dohodly, že předtím, než Komise předloží své návrhy, společně posoudí nejvhodnější délku období, které by měl pokrývat následujíc víceletý finanční rámec, s cílem dosáhnout náležité rovnováhy mezi délkou funkčních období členů Evropského parlamentu a Evropské komise a potřebou zajistit stabilitu programových cyklů a předvídatelnost ve vztahu k investicím.
(4)
Aby se Unii umožnilo plnit její závazky v souladu s článkem 323 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“), měla by se uplatňovat zvláštní a maximální možná flexibilita.
(5)
Tyto zvláštní nástroje jsou nezbytné k tomu, aby Unie byla schopna reagovat na zvláštní nepředvídané okolnosti, nebo k financování jasně vymezených výdajů, které by nebylo možno financovat v rámci dostupných stropů pro jeden nebo více okruhů stanovených ve víceletém finančním rámci, což usnadní rozpočtový proces: rezerva na pomoc při mimořádných událostech, Fond solidarity Evropské unie, nástroj pružnosti, Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci, rozpětí pro nepředvídané události, zvláštní flexibilita pro řešení nezaměstnanosti mladých lidí a posílení výzkumu a celkové rozpětí pro závazky týkající se růstu a zaměstnanosti, zejména zaměstnanosti mladých lidí. Proto je třeba přijmout zvláštní ustanovení upravující možnost zapsat do rozpočtu prostředky na závazky přesahující stropy stanovené ve víceletém finančním rámci, pokud je nezbytné využití zvláštních nástrojů.
(6)
Bude-li nutné mobilizovat záruky ze souhrnného rozpočtu Unie za úvěry poskytnuté ze systému podpory platební bilance nebo z evropského mechanismu finanční stabilizace, které jsou stanoveny v nařízení Rady (ES) č. 332/2002 (2) a v nařízení Rady (EU) č. 407/2010 (3), měla by se potřebná částka čerpat nad rámec stropů prostředků na závazky a prostředků na platby ve víceletém finančním rámci a současně by se měl respektovat strop vlastních zdrojů.
(7)
Víceletý finanční rámec by měl být stanoven v cenách roku 2011. Rovněž by měla být stanovena pravidla pro technické úpravy víceletého finančního rámce za účelem přepočtu stropů a disponibilních rozpětí.
(8)
Víceletý finanční rámec by neměl brát v úvahu položky rozpočtu financované účelově vázanými příjmy ve smyslu nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2013 (4) (dále jen „finanční nařízení“).
(9)
Toto nařízení může být nutné revidovat v případě nepředvídaných okolností, s nimiž nebude možné se vypořádat v rámci stropů stanovených ve víceletém finančním rámci. Proto je nutné v takových případech revizi víceletého finančního rámce umožnit.
(10)
Je třeba stanovit pravidla pro další situace, které mohou vyžadovat úpravy nebo revizi víceletého finančního rámce. Tyto úpravy nebo revize mohou souviset s plněním rozpočtu, opatřeními, kterými se provazuje efektivita finančních prostředků a řádné hospodářské řízení, revizí Smluv, znovusjednocením Kypru nebo zpožděným přijetím nových pravidel pro určité oblasti politiky.
(11)
Národní příděly pro politiku soudržnosti jsou vypracovávány na základě statistických údajů a prognóz použitých pro aktualizaci návrhu tohoto nařízení, který Komise předložila v červenci roku 2012. Vzhledem k nejisté přesnosti prognóz a dopadu na členské státy s omezením a za účelem zohlednění zvláště obtížné situace členských států postižených krizí Komise v roce 2016 přezkoumá celkové příděly všech členských států v rámci cíle politiky soudržnosti „Investice pro růst a zaměstnanost“ pro období 2017 až 2020.
(12)
Je nezbytné stanovit obecná pravidla pro spolupráci mezi orgány během rozpočtového procesu.
(13)
Zvláštní pravidla jsou nezbytná také pro úpravu infrastrukturních projektů velkého rozsahu, jejichž trvání značně přesahuje období, na něž se vztahuje víceletý finanční rámec. Je nutné stanovit maximální částky příspěvků na tyto projekty ze souhrnného rozpočtu Unie, čímž bude zajištěno, že nebudou mít vliv na jiné projekty financované z tohoto rozpočtu.
(14)
Komise by měla předložit návrh nového víceletého finančního rámce před 1. lednem 2018, aby orgánům umožnila jeho přijetí v dostatečném časovém předstihu před začátkem následujícího víceletého finančního rámce. Toto nařízení by se mělo i nadále použít, nebude-li nařízení o novém víceletém finančním rámci přijato před koncem období víceletého finančního rámce stanoveného v tomto nařízení.
(15)
Hospodářský a sociální výbor, jakož i Výbor regionů byly konzultovány a přijaly stanoviska (5).
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA 1
Obecná ustanovení
Článek 1
Víceletý finanční rámec
Víceletý finanční rámec na období 2014 až 2020 (dále jen „víceletý finanční rámec“) je obsažen v příloze.
Článek 2
Přezkum/revize víceletého finančního rámce v polovině období
Do konce roku 2016 předloží Komise přezkum fungování víceletého finančního rámce, a to při plném zohlednění ekonomické situace v té době, jakož i posledních makroekonomických prognóz. Tento povinný přezkum bude, je-li to vhodné, doplněn legislativním návrhem na revizi tohoto nařízení v souladu s postupy stanovenými ve Smlouvě o fungování EU. Aniž je dotčen článek 7 tohoto nařízení, nebudou na základě této revize sníženy předem přidělené národní příděly.
Článek 3
Dodržování stropů víceletého finančního rámce
1. Evropský parlament, Rada a Komise dodrží v průběhu každého rozpočtového procesu a při plnění rozpočtu v daném rozpočtovém roce roční stropy výdajů stanovené ve víceletém finančním rámci.
Dílčím stropem okruhu 2, jak je stanoven v příloze, není dotčena flexibilita mezi dvěma pilíři společné zemědělské politiky (SZP). Upravený strop, který se uplatní pro I. pilíř SZP v návaznosti na převody mezi Evropským zemědělským fondem pro rozvoj venkova a přímými platbami se stanoví v příslušném právním aktu a víceletý finanční rámec se odpovídajícím způsobem upraví v rámci technické úpravy stanovené v čl. 6 odst. 1 tohoto nařízení.
2. Zvláštní nástroje uvedené v článcích 9 až 15 zajistí flexibilitu víceletého finančního rámce a budou přijaty za účelem zajištění hladkého průběhu rozpočtového procesu. Prostředky na závazky mohou být zapsány do rozpočtu nad stropy příslušných okruhů stanovených ve víceletém finančním rámci, pokud je nezbytné využít prostředky z rezervy na pomoc při mimořádných událostech, Fondu solidarity Evropské unie, nástroje pružnosti, Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci, rozpětí pro nepředvídané události, zvláštní flexibility pro řešení nezaměstnanosti mladých lidí a posílení výzkumu a celkového rozpětí pro závazky týkající se růstu a zaměstnanosti, zejména zaměstnanosti mladých lidí, v souladu s nařízením Rady (ES) č. 2012/2002 (6), nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1927/2006 (7), a Interinstitucionální dohodou mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí (8).
3. Bude-li třeba použít ze souhrnného rozpočtu Unie záruku za úvěr podle nařízení (ES) č. 332/2002 nebo podle nařízení (EU) č. 407/2010, stane se tak nad rámec stropů stanovených ve víceletém finančním rámci.
Článek 4
Dodržování stropu vlastních zdrojů
1. Pro každý rok, na který se finanční rámec vztahuje, nemůže být celková výše požadovaných prostředků na platby po roční úpravě a s ohledem na všechny další úpravy a revize, jakož i na použití čl. 2 odst. 2 a 3, taková, aby znamenala sazbu odvodu vlastních zdrojů přesahující strop vlastních zdrojů stanovený v souladu s rozhodnutím 2007/436/ES, Euratom.
2. Je-li to nezbytné, stropy stanovené ve víceletém finančním rámci se na základě jeho revize sníží s cílem zajistit dodržení stropu vlastních zdrojů stanoveného v souladu s rozhodnutím 2007/436/ES, Euratom.
Článek 5
Celkové rozpětí pro platby
1. Počínaje rokem 2015 Komise každoročně v rámci technické úpravy uvedené v článku 4 upraví směrem nahoru strop plateb pro roky 2015-2020 o částku, která se rovná rozdílu mezi provedenými platbami a stropem plateb víceletého finančního rámce z roku n-1.
2. Roční úpravy nesmí v letech 2018-2020 přesáhnout původní strop plateb pro příslušný rok o tyto maximální částky (v cenách roku 2011):
2018 - 7 miliard EUR,
2019 - 9 miliard EUR,
2020 - 10 miliard EUR.
3. Jakákoli úprava směrem nahoru musí být plně vyrovnána odpovídajícím snížením stropu plateb pro rok n-1.
Článek 6
Technické úpravy
1. Komise každý rok v předstihu před rozpočtovým procesem pro rok n +1 provede tyto technické úpravy víceletého finančního rámce:
a)
přecenění stropů a celkových částek prostředků na závazky a prostředků na platby v cenách roku n +1;
b)
výpočet dostupného rozpětí v mezích stropu vlastních zdrojů stanoveného podle rozhodnutí 2007/436/ES, Euratom;
c)
výpočet absolutní částky rozpětí pro nepředvídané události stanoveného v článku 13;
d)
výpočet celkového rozpětí pro platby stanoveného v článku 5;
e)
výpočet celkového rozpětí pro závazky stanoveného v článku 14.
2. Komise provede technické úpravy uvedené v odstavci 1 na základě pevně stanoveného deflátoru ve výši 2 % za rok.
3. Komise sdělí Evropskému parlamentu a Radě výsledky technických úprav uvedených v odstavci 1 a podkladové ekonomické prognózy.
4. Aniž jsou dotčeny články 7 a 8, nemohou být provedeny žádné další technické úpravy ani během roku, ani v podobě dodatečných korekcí v následujících letech.
Článek 7
Úpravy přídělů na politiku soudržnosti
1. Za účelem zohlednění zvláště obtížné situace členských států postižených krizí Komise v roce 2016 spolu s technickou úpravou pro rok 2017 přezkoumá a porovná celkové příděly všech členských států v rámci cíle politiky soudržnosti „Investice pro růst a zaměstnanost“ pro období 2017 až 2020, přičemž použije metodu přidělování stanovenou v příslušném základním aktu na základě v té době dostupných nejaktuálnějších statistik a pro zastropované členské státy na základě srovnání mezi kumulovaným HDP daného členského státu za roky 2014 a 2015 a jeho kumulovaným HDP odhadovaným v roce 2012. Jestliže kumulativní rozdíl přesáhne +/- 5 %, provede úpravu těchto celkových přídělů.
2. Požadované úpravy se rozloží rovnoměrně na roky 2017-2020 a příslušné stropy víceletého finančního rámce se odpovídajícím způsobem změní. Stropy plateb se změní odpovídajícím způsobem, aby byl zajištěn řádný vývoj vzhledem k prostředkům na závazky.
3. Ve své technické úpravě pro rok 2017, v návaznosti na střednědobý přezkum způsobilosti členských států pro Fond soudržnosti, stanovený v čl. 90 odst. 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (9), v případě, že se určitý členský stát stane nově způsobilým pro Fond soudržnosti, nebo stávající způsobilost ztratí, Komise přičte vyplývající částky k prostředkům přiděleným danému členskému státu pro období 2017 až 2020, nebo je od nich odečte.
4. Požadované úpravy vyplývající z odstavce 3 se rozloží rovnoměrně na roky 2017-2020 a příslušné stropy víceletého finančního rámce se odpovídajícím způsobem změní. Stropy plateb se změní odpovídajícím způsobem, aby byl zajištěn řádný vývoj vzhledem k prostředkům na závazky.
5. Celkový čistý kladný nebo záporný dopad těchto úprav podle odstavců 1 a 3 nesmí překročit 4 miliardy EUR.
Článek 8
Úpravy související s opatřeními, kterými se provazuje efektivita finančních prostředků a řádné hospodářské řízení
V případě, že Komise zruší pozastavení rozpočtových závazků týkajících se Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu, Fondu soudržnosti, Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova a Evropského námořního a rybářského fondu v souvislosti s opatřeními, kterými se provazuje efektivita finančních prostředků a řádné hospodářské řízení, převede Komise v souladu s příslušným základním aktem pozastavené závazky do následujících let. Pozastavené závazky z roku n nelze znovu zapsat do rozpočtu po roce n+3.
KAPITOLA 2
Zvláštní nástroje
Článek 9
Rezerva na pomoc při mimořádných událostech
1. Účelem rezervy na pomoc při mimořádných událostech je rychle reagovat na konkrétní požadavky pomoci třetích zemí po událostech, které nebylo možné předvídat při sestavování rozpočtu; je určena především pro humanitární akce, ale lze ji využít i při civilním řešení krizí a civilní ochraně a v situacích, kdy vzniká velký tlak na vnějších hranicích Unie v důsledku migračních toků, vyžadují-li to okolnosti.
2. Roční výše této rezervy se stanovuje na 280 milionů EUR (v cenách roku 2011) a může být využita až do roku n+1 v souladu s finančním nařízením. Tato rezerva se do souhrnného rozpočtu Unie zapisuje jako předběžná položka. Část roční částky vyplývající z předchozího roku bude čerpána jako první. Ta část roční částky z roku n, jež se nevyužije ani v roce n + 1, propadá.
Článek 10
Fond solidarity Evropské unie
1. Fond solidarity Evropské unie má umožňovat finanční pomoc v případě rozsáhlých katastrof na území členského státu nebo kandidátské země, jak je stanoveno v příslušném základním právním aktu. Pro částku, jež bude pro účely fondu každoročně k dispozici, se stanoví strop ve výši 500 milionů EUR (v cenách roku 2011). K 1. říjnu každého roku by měla zůstat k dispozici alespoň jedna čtvrtina roční částky na pokrytí potřeb, které vzniknou do konce roku. Část uvedené roční částky, která není zapsána do rozpočtu, lze využít až do roku n+1. Část roční částky vyplývající z předchozího roku bude čerpána jako první. Ta část roční částky z roku n, jež se nevyužije ani v roce n + 1, propadá.
2. Ve výjimečných případech a za předpokladu, že v roce, kdy došlo ke katastrofě ve smyslu příslušného základního právního aktu, nepostačují zbývající disponibilní finanční zdroje Fondu solidarity Evropské unie k úhradě pomoci ve výši považované Evropským parlamentem a Radou za nezbytnou, může Komise navrhnout čerpání chybějících prostředků z ročních částek, jež jsou k dispozici pro rok následující.
Článek 11
Nástroj pružnosti
1. Nástroj pružnosti má v daném rozpočtovém roce a až do výše stanovené částky umožnit financování přesně určených výdajů, které nebylo možné financovat v mezích stropů pro jeden nebo více jiných okruhů. Strop pro roční částku disponibilní pro nástroj pružnosti činí 471 milionů EUR (v cenách roku 2011).
2. Nevyužitou část z roční částky nástroje pružnosti lze využít až do roku n+3. Část roční částky vyplývající z předchozích let bude využita jako první, a to podle stáří. Ta část roční částky, jež se nevyužije ani v roce n+3, propadá.
Článek 12
Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci
1. Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci, jehož cíle a oblast působnosti jsou vymezeny v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1927/2006, nepřekročí maximální roční částku 150 milionů EUR (v cenách roku 2011).
2. Tato položka pro Evropský fond pro přizpůsobení globalizaci se do souhrnného rozpočtu Unie zapisuje jako předběžná položka.
Článek 13
Rozpětí pro nepředvídané události
1. Mimo stropy víceletého finančního rámce se vytvoří rozpětí pro nepředvídané události ve výši až 0,03 % hrubého národního důchodu Unie, a to jako krajní nástroj umožňující reagovat na nepředvídané události. Může být uvolněno pouze ve vztahu k opravnému či ročnímu rozpočtu.
2. Výše prostředků čerpaných v každém daném roce z rozpětí pro nepředvídané události nepřekročí maximální částku stanovenou v rámci roční technické úpravy víceletého finančního rámce a musí být v souladu se stropem vlastních zdrojů.
3. Částky, které jsou k dispozici prostřednictvím uvolnění prostředků z rozpětí pro nepředvídané události, musí být plně vyrovnány snížením rozpětí v jednom či více okruzích finančního rámce pro běžný rozpočtový rok nebo budoucí rozpočtové roky.
4. Takto vyrovnané částky nesmějí být dále uvolněny v kontextu víceletého finančního rámce. Využití rozpětí pro nepředvídané události nesmí vést k překročení celkových stropů prostředků na závazky a prostředků na platby, které jsou ve víceletém finančním rámci stanoveny na běžný rozpočtový rok a budoucí rozpočtové roky.
Článek 14
Celkové rozpětí pro závazky na růst a zaměstnanost, zejména zaměstnanosti mladých lidí
1. Rozpětí pod stropy, které víceletý finanční rámec stanoví u prostředků na závazky pro roky 2014-2017, představuje celkové rozpětí víceletého finančního rámce pro závazky, jež má být k dispozici nad rámec stropů stanovených ve víceletém finančním rámci pro roky 2016 až 2020 pro cíle politiky týkající se růstu a zaměstnanosti, zejména zaměstnanosti mladých lidí.
2. Komise každý rok v rámci technické úpravy podle článku 6 vypočte částku, která je k dispozici. Evropský parlament a Rada mohou toto celkové rozpětí víceletého finančního rámce nebo jeho část uvolnit v rámci rozpočtového procesu podle článku 314 Smlouvy o fungování EU.
Článek 15
Zvláštní flexibilita pro řešení nezaměstnanosti mladých lidí a posílení výzkumu
Až 2 543 milionů EUR (v cenách roku 2011) může být v letech 2014 a 2015 upřednostněno jako součást ročního rozpočtového procesu pro specifikované politické cíle týkající se zaměstnanosti mladých lidí, výzkumu, programu ERASMUS, zejména pro učňovské stáže, a malých a středních podniků. Tyto částky musí být plně započteny vůči prostředkům v rámci okruhů nebo mezi nimi, tak aby se nezměnily celkové roční stropy pro období 2014-2020 ani celkové příděly podle okruhů a podokruhů za uvedené období.
Článek 16
Příspěvek k financování projektů velkého rozsahu
1. Na období 2014 až 2020 musí být k dispozici pro evropské programy pro družicovou navigaci EGNOS a Galileo ze souhrnného rozpočtu Unie maximálně 6 300 milionů EUR (v cenách roku 2011).
2. Na období 2014 až 2020 musí být k dispozici pro projekt Mezinárodního termonukleárního experimentálního reaktoru (ITER) ze souhrnného rozpočtu Unie maximálně 2 707 milionů EUR (v cenách roku 2011).
3. Na období 2014 až 2020 musí být k dispozici pro program Copernicus (Evropský program monitorování Země) ze souhrnného rozpočtu Unie maximálně 3 786 milionů EUR (v cenách roku 2011).
KAPITOLA 3
Revize
Článek 17
Revize víceletého finančního rámce
1. Aniž je dotčen čl. 4 odst. 2 a články 18 až 22 a 25, lze v případě nepředvídaných okolností víceletý finanční rámec revidovat v souladu se stropem vlastních zdrojů stanoveným podle rozhodnutí 2007/436/ES, Euratom.
2. Každý návrh na revizi víceletého finančního rámce podle odstavce 1 musí být zpravidla předložen a přijat před začátkem rozpočtového procesu pro daný rozpočtový rok nebo pro první z daných rozpočtových let.
3. Každý návrh na revizi víceletého finančního rámce podle odstavce 1 přezkoumá možnosti přerozdělení výdajů mezi programy spadajících do okruhu dotčeného revizí, přičemž se klade zvláštní zřetel na očekávané nedostatečné využití prostředků. Cílem by mělo být, aby významná částka, vyjádřená v absolutní hodnotě a jako procento plánovaného nového výdaje, byla v mezích stávajícího stropu pro příslušný okruh.
4. Každá revize víceletého finančního rámce podle odstavce 1 zohlední možnosti vyrovnání každého zvýšení stropu v jednom okruhu snížením stropu v jiném okruhu.
5. Každá revize víceletého finančního rámce podle odstavce 1 zachová vhodný poměr mezi závazky a platbami.
Článek 18
Revize spojená s prováděním
Současně se sdělením výsledků technických úprav víceletého finančního rámce předkládá Komise Evropskému parlamentu a Radě návrhy na revizi celkových prostředků na platby, které považuje za nezbytné z hlediska provádění, aby zajistila řádnou správu ročních stropů plateb a zejména jejich řádný vývoj vzhledem k prostředkům na závazky. Evropský parlament a Rada rozhodnou o uvedených návrzích do 1. května roku n.
Článek 19
Revize vyplývající z nových pravidel nebo programů pro strukturální fondy, Fond soudržnosti, Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova, Evropský námořní a rybářský fond, Azylový a migrační fond a Fond pro vnitřní bezpečnost
1. V případě přijetí nových pravidel nebo programů v rámci sdíleného řízení strukturálních fondů, Fondu soudržnosti, Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova, Evropského námořního a rybářského fondu, Azylového a migračního fondu a Fondu pro vnitřní bezpečnost po 1. lednu 2014 bude víceletý finanční rámec revidován tak, aby byly prostředky, které nebyly využity v roce 2014, převedeny do následujících let nad rámec příslušných výdajových stropů,.
2. Revize týkající se převodu přidělených částek nečerpaných v roce 2014 bude přijata před 1. květnem 2015.
Článek 20
Revize finančního rámce v případě revize Smluv
Dojde-li v období 2014-2020 k revizi Smluv, která by měla rozpočtový dopad, bude víceletý finanční rámec odpovídajícím způsobem revidován.
Článek 21
Revize víceletého finančního rámce v případě rozšíření Unie
Přistoupí-li k Unii v období 2014 až 2020 nový členský stát nebo nové členské státy, bude víceletý finanční rámec revidován tak, aby byly zohledněny požadavky na výdaje vyplývající z tohoto přistoupení.
Článek 22
Revize víceletého finančního rámce v případě znovusjednocení Kypru
V případě znovusjednocení Kypru mezi lety 2014 až 2020 bude víceletý finanční rámec revidován tak, aby bylo zohledněno komplexní urovnání kyperského problému a dodatečné finanční potřeby vyplývající ze znovusjednocení.
Článek 23
Interinstitucionální spolupráce během rozpočtového procesu
Evropský parlament, Rada a Komise (dále jen „orgány“) přijmou veškerá opatření, aby usnadnily průběh ročního rozpočtového procesu.
Orgány v průběhu tohoto procesu spolupracují v dobré víře s cílem sblížit co nejvíce své postoje. Orgány ve všech stadiích tohoto procesu spolupracují prostřednictvím příslušných interinstitucionálních kontaktů s cílem sledovat postup práce a analyzovat míru sbližování názorů.
Orgány zajistí co nejlepší koordinaci svých pracovních harmonogramů s cílem umožnit, aby jednání probíhala koherentně a konvergentně a směřovala k přijetí souhrnného rozpočtu Unie.
Ve všech stádiích procesu a na různých úrovních zastoupení se mohou v závislosti na povaze očekávané diskuse konat třístranné rozhovory. Každý orgán v souladu se svým jednacím řádem určí své zástupce na každé zasedání, definuje svůj mandát pro jednání a o opatřeních týkajících se zasedání včas informuje ostatní orgány.
Článek 24
Jednotnost rozpočtu
Do souhrnného rozpočtu Unie musí být v souladu s článkem 7 finančního nařízení zahrnuty veškeré výdaje a příjmy Unie a Evropského společenství pro atomovou energii, včetně výdajů vyplývajících z jakéhokoli příslušného rozhodnutí přijatého jednomyslně Radou po konzultaci s Evropským parlamentem v rámci článku 332 Smlouvy o fungování EU.
Článek 25
Přechod k dalšímu víceletému finančnímu rámci
Komise předloží před 1. lednem 2018 návrh nového víceletého finančního rámce.
Nebude-li do 31. prosince 2020 přijato nařízení Rady, kterým se stanoví nový víceletý finanční rámec, prodlouží se platnost stropů a dalších ustanovení pro poslední rok stávajícího víceletého finanční rámce, dokud nebude přijato nové nařízení, kterým se stanoví nový víceletý finanční rámec. Přistoupí-li k Unii po roce 2020 nový členský stát a bude-li to třeba, reviduje se prodloužený víceletý finanční rámec tak, aby zohledňoval toto přistoupení.
Článek 26
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 2. prosince 2013.
A TANÁCS 1311/2013/EU, EURATOMRENDELETE
(2013. december 2.)
a 2014-2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 312. cikkére,
tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 106a. cikkére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
tekintettel az Európai Parlament egyetértésére,
a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamentek számára való megküldését követően,
a különleges jogalkotási eljárás keretében,
mivel:
(1)
A kötelezettségvállalási előirányzatoknak kiadási kategóriánként, illetve a kifizetési előirányzatoknak e rendelettel megállapított éves felső határa tiszteletben tartja a kötelezettségvállalásoknak és saját forrásoknak a 2007/436/EK, Euratom tanácsi rendeletben (1) meghatározott felső határát.
(2)
Figyelembe véve azt, hogy a középtávú beruházások előkészítéséhez és megvalósításához megfelelő szintű kiszámíthatóság szükséges, a többéves pénzügyi keret időtartamát 2014. január 1-jétől kezdve hét évre kell megállapítani. Az európai parlamenti választásokat követően, legkésőbb 2016-ban értékelésre kerül sor. Ez lehetővé teszi, hogy az intézmények, és köztük a 2014-ben megválasztott Európai Parlament újraértékelje a prioritásokat. Ezen értékelés eredményeit a pénzügyi keret fennmaradó éveiben a rendelet minden módosítása során figyelembe kell venni. Ezen intézkedés megnevezése a továbbiakban értékelés/felülvizsgálat.
(3)
A többéves pénzügyi keret félidős értékelése/felülvizsgálata összefüggésében az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság megállapodik abban, hogy a bizottsági javaslatok benyújtását megelőzően közösen megvizsgálja, hogy a következő, 2021-es többéves pénzügyi keret vonatkozásában mi legyen a legmegfelelőbb időtartam annak érdekében, hogy kielégítő egyensúly alakuljon ki az Európai Parlament és az Európai Bizottság vonatkozó tagjai hivatali idejének, valamint a programozási ciklusokhoz és a beruházások kiszámíthatóságához szükséges stabilitás között.
(4)
Konkrét és a lehető legnagyobb mértékű rugalmasságot kell megvalósítani annak lehetővé tétele érdekében, hogy az Unió az Európai Unió működéséről szóló szerződés 323. cikkének megfelelően teljesíthesse kötelezettségeit.
(5)
A következő speciális eszközökre van szüksége az Uniónak azért, hogy reagálni tudjon meghatározott, előre nem látható helyzetekben, illetve hogy finanszírozni tudjon olyan egyértelműen meghatározott kiadásokat, amelyek a többéves pénzügyi keret egy vagy több fejezetében rendelkezésre álló felső határokon belül nem finanszírozhatók, és így megkönnyítse a költségvetési eljárást: a sürgősségisegély-tartalékra, az Európai Unió Szolidaritási Alapjára, a rugalmassági eszközre, az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapra, a rendkívüli tartalékra, az ifjúsági munkanélküliség kezelésére és a kutatás erősítésére vonatkozó specifikus rugalmasságra, valamint a növekedéssel és foglalkoztatással és különösen a fiatalok foglalkoztatásával kapcsolatos kötelezettségvállalásokra vonatkozó összesített tartalékra. Ezért konkrét rendelkezéseket kell hozni arra vonatkozóan, hogy amennyiben szükség van a speciális eszközök alkalmazására, a költségvetésben a többéves pénzügyi keretben meghatározott felső határokon felül is szerepelhessenek kötelezettségvállalási előirányzatok.
(6)
Amennyiben fel kell szabadítani az Unió általános költségvetésben azokra a hitelekre biztosított garanciákat, amelyeket a 332/2002/EK tanácsi rendelettel (2) létrehozott fizetésimérleg-támogatási mechanizmus vagy a 407/2010/EU tanácsi rendelettel (3) létrehozott európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus keretében nyújtottak, akkor a szükséges összeget a többéves pénzügyi keret kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzataira vonatkozó felső határokon túl, a saját források felső határának egyidejű tiszteletben tartása mellett kell biztosítani.
(7)
A többéves pénzügyi keretet 2011-es árakon kell meghatározni. Meg kell állapítani a többéves pénzügyi keretnek a rendelkezésre álló felső határok és mozgásterek újraszámítása esetén szükséges technikai kiigazítására vonatkozó szabályokat is.
(8)
A többéves pénzügyi keret nem tartalmazza a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) (a továbbiakban: a költségvetési rendelet) szerinti címzett bevételből finanszírozandó költségvetési tételeket.
(9)
E rendelet felülvizsgálatára lehet szükség abban az esetben, ha olyan előre nem látható esemény következik be, amely a többéves pénzügyi keret meghatározott felső határain belül nem kezelhető. Ezért rendelkezni kell a többéves pénzügyi keret ilyen esetekben történő felülvizsgálatáról.
(10)
Szabályokat kell meghatározni más olyan helyzetekre is, amelyek a többéves pénzügyi keret kiigazítását vagy felülvizsgálatát tehetik szükségessé. Ilyen kiigazítás vagy felülvizsgálat vonatkozhat a költségvetés végrehajtására, az alapok eredményességét és a gondos gazdasági irányítást összekapcsoló intézkedésekre, a Szerződések felülvizsgálatára, az EU bővítésére, Ciprus újraegyesítésére vagy új szabályok elhúzódó elfogadására egyes szakpolitikai területek esetében.
(11)
A kohéziós politika nemzeti keretösszegeit az e rendeletre vonatkozó bizottsági javaslatnak a 2012. júliusi aktualizálása során használt statisztikai adatokra és előrejelzésekre alapozva állapították meg. Tekintettel az előrejelzési bizonytalanságokra, valamint arra, hogy egyes tagállamok támogatását felső határ korlátozza, továbbá a válság sújtotta tagállamok különösen nehéz helyzetének figyelembevétele céljából, a Bizottság 2016-ban értékeli a valamennyi tagállam számára a kohéziós politika „Növekedést és munkahelyteremtést szolgáló beruházások” célkitűzése keretében a 2017-2020-as időszakra elkülönített összes előirányzatot.
(12)
Meg kell határozni a költségvetési eljárás során történő intézményközi együttműködés általános szabályait.
(13)
Konkrét szabályokat kell meghatározni arra vonatkozóan is, hogy miként kezeljék a többéves pénzügyi keret időtartamát jelentősen meghaladó nagyszabású infrastrukturális projekteket. Meg kell állapítani az Unió általános költségvetéséből ezekre a projektekre fordítandó hozzájárulás maximális összegét, biztosítva ezáltal, hogy nem befolyásolják az uniós költségvetésből finanszírozott egyéb projekteket.
(14)
A Bizottság 2018. január 1-je előtt előterjeszti az új többéves pénzügyi keretre vonatkozó javaslatot annak érdekében, hogy az intézmények a következő többéves pénzügyi keret kezdetét megelőzően kellő időben elfogadhassák azt. Amennyiben a többéves pénzügyi keret ebben a rendeletben meghatározott záró dátuma előtt nem fogadják el az új többéves pénzügyi keretről szóló rendeletet, akkor továbbra is e rendeletet kell alkalmazni.
(15)
Konzultációra került sor a Gazdasági és Szociális Bizottsággal, valamint a Régiók Bizottságával, és e bizottságok véleményt nyilvánítottak (5),
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. FEJEZET
Általános rendelkezések
1. cikk
Többéves pénzügyi keret
A 2014-2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretet (a továbbiakban: a többéves pénzügyi keret) a melléklet rögzíti.
2. cikk
A többéves pénzügyi keret félidős értékelése/felülvizsgálata
A Bizottság legkésőbb 2016 végéig benyújtja a többéves pénzügyi keret működésének az értékelését, amelyben teljes mértékben figyelembe veszi az aktuális gazdasági helyzetet, valamint a rendelkezésre álló legfrissebb makrogazdasági előrejelzéseket. E kötelező értékeléshez adott esetben mellékelni kell az e rendelet felülvizsgálatára vonatkozó jogalkotási javaslatot, az EUMSZ-ben meghatározott eljárásoknak megfelelően. Az 7. cikk sérelme nélkül, az előzetesen előirányzott nemzeti keretösszegek ilyen felülvizsgálat révén nem csökkenthetők.
3. cikk
A többéves pénzügyi keret felső határainak tiszteletben tartása
(1) Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság minden egyes költségvetési eljárás, valamint az adott évre vonatkozó költségvetés végrehajtása során tiszteletben tartja a többéves pénzügyi keretben rögzített éves felső kiadási határokat.
A 2. fejezeten belüli, a mellékletben meghatározott rész-határok a közös agrárpolitika (KAP) két pillére közötti rugalmasság sérelme nélkül kerültek megállapításra. A KAP I. pillérére alkalmazandó, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap és a közvetlen kifizetések közötti átcsoportosításokat követően kiigazított felső határt a vonatkozó jogi aktus állapítja meg, a többéves pénzügyi keretet pedig ennek megfelelően kiigazítják, az e rendelet 6. cikkének (1) bekezdésében meghatározott technikai kiigazítások szerint.
(2) A 9.-15. cikkekben meghatározott speciális eszközök biztosítják a többéves pénzügyi keret rugalmasságát, és a költségvetési eljárás zavartalan lefolytatásának lehetővé tétele érdekében kerülnek megállapításra. A költségvetésben szerepeltethetők a vonatkozó fejezeteknek a többéves pénzügyi keretben rögzített felső határát meghaladó kötelezettségvállalási előirányzatok, amennyiben a 2012/2002/EK tanácsi rendelettel (6), az 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (7), valamint az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött intézményközi megállapodással (8) összhangban szükség van a sürgősségisegély-tartalék, az Európai Unió Szolidaritási Alapja, a rugalmassági eszköz, az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap, a rendkívüli tartalék, az ifjúsági munkanélküliség kezelésére és a kutatás erősítésére vonatkozó specifikus rugalmasság, valamint a növekedéssel és foglalkoztatással és különösen a fiatalok foglalkoztatásával kapcsolatos kötelezettségvállalásokra vonatkozó összesített tartalék forrásainak igénybevételére.
(3) Amennyiben szükség van az Unió általános költségvetés által a 332/2002/EK vagy a 407/2010/EU rendelettel összhangban nyújtott hitelgarancia lehívására, erre a többéves pénzügyi keretben meghatározott felső határok felett kerül sor.
4. cikk
A saját források felső határainak a tiszteletben tartása
(1) A szükséges kifizetési előirányzatok teljes összege az éves kiigazítás, valamint minden egyéb (ideértve a 3. cikk (2) és (3) bekezdésének alkalmazásából következő) kiigazítás és felülvizsgálat figyelembevétele után a többéves pénzügyi keret egyetlen évében sem eredményezheti a saját források olyan lehívási mértékét, amely meghaladná a saját forrásokra vonatkozó, EK, Euratom határozatban rögzített felső határokat.
(2) Szükség esetén a többéves pénzügyi keretben rögzített felső határokat felülvizsgálat révén csökkenteni kell a saját forrásokra vonatkozó, a 2007/436/EK, Euratom határozattal összhangban rögzített felső határok betartásának biztosítása érdekében.
5. cikk
A kifizetésekre vonatkozó összesített tartalék
(1) A Bizottság - a 4. cikkben említett technikai kiigazítások részeként - 2015-től kezdődően minden évben kiigazítja a 2015-2020-as időszakra vonatkozó kifizetések felső határát, növelve azt a teljesített kifizetések és a többéves pénzügyi keretnek az n-1. évre vonatkozó felső kifizetési határa közötti különbséggel.
(2) A 2018-2020-as időszakra vonatkozóan az éves kiigazítások legfeljebb a következő (2011-es árakon számított) összegekkel haladhatják meg az adott évekre megállapított eredeti felső kifizetési határokat:
2018 - 7 milliárd EUR
2019 - 9 milliárd EUR
2020 - 10 milliárd EUR
(3) Minden felfelé történő kiigazítást teljes mértékben ellentételezni kell az n-1. évre vonatkozó felső kifizetési határ megfelelő csökkentésével.
6. cikk
Technikai kiigazítások
(1) A Bizottság minden évben az alábbi technikai kiigazításokat hajtja végre a többéves pénzügyi kereten az n+1. év költségvetési eljárását megelőzően:
a)
n+1. évi árakon újraértékeli a kötelezettségvállalási és a kifizetési előirányzatok felső határát és teljes összegét;
b)
kiszámítja a saját forrásoknak a 2007/436/Euratom határozatban rögzített felső határa alatt rendelkezésre álló mozgásteret;
c)
kiszámítja a 13. cikkben meghatározott rendkívüli mozgástér maximális összegét;
d)
kiszámítja az 5. cikkben meghatározott kifizetésekre vonatkozó összesített tartalékot.
e)
kiszámítja a 14 cikkben meghatározott kötelezettségvállalásokra vonatkozó összesített tartalékot.
(2) Az (1) bekezdésben említett technikai kiigazításokat a Bizottság rögzített, évi 2 %-os deflátor alkalmazásával hajtja végre.
(3) Az (1) bekezdésben említett technikai kiigazítások eredményét, valamint az azok alapjául szolgáló gazdasági előrejelzéseket a Bizottság közli az Európai Parlamenttel és a Tanáccsal.
(4) A 7. és 8. cikkben foglaltak sérelme nélkül, az érintett évre vonatkozóan nem tehető további technikai kiigazítás sem a pénzügyi év során, sem utólagos kiigazításként a következő években.
7. cikk
A kohéziós politika keretösszegeinek kiigazítása
(1) A válság sújtotta tagállamok különösen nehéz helyzetének figyelembevétele céljából a Bizottság - a 2017-re vonatkozó technikai kiigazítással együtt - 2016-ban értékeli a valamennyi tagállam számára a kohéziós politika „Növekedést és munkahelyteremtést szolgáló beruházások” célkitűzésének keretében a 2017-2020-as időszakra elkülönített összes előirányzatot; a vizsgálat során a Bizottság az elosztásnak a vonatkozó alap-jogiaktusban meghatározott módszerét alkalmazza, és az aktuálisan rendelkezésre álló legfrissebb statisztikai adatokat, valamint a 2014-2015-ös időszak összesített nemzeti GDP-je és a 2012-ben becsült összesített nemzeti GDP összehasonlítása során kapott értékeket veszi alapul. A Bizottság kiigazítja az említett teljes előirányzatot, amennyiben az összehasonlítás során +/- 5 %-nál nagyobb kumulatív eltérést állapít meg.
(2) A szükséges kiigazításokat egyenletesen kell elosztani a 2017 és 2020 közötti időszakban, és a többéves pénzügyi keret vonatkozó felső érintett határait ennek megfelelően ki kell igazítani. A felső kifizetési határokat ennek megfelelően ki kell igazítani, a kötelezettségvállalási előirányzatokhoz viszonyított rendezett alakulásuk biztosítása érdekében.
(3) A 2017-re vonatkozó technikai kiigazítás során a 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) 90. cikkének (5) bekezdésében előírt, a Kohéziós Alapból nyújtott támogatásra szóló tagállami jogosultságok félidős felülvizsgálatát követően, ha egy tagállam újonnan jogosulttá válik a Kohéziós Alapból nyújtott támogatásra vagy elveszíti meglévő jogosultságát, a Bizottság az adott tagállam számára a 2017 és 2020 közötti időszakra elkülönített összegekhez hozzáadja vagy azokból levonja az így keletkező összegeket.
(4) A (3) bekezdés eredményeként szükséges kiigazításokat egyenletesen kell elosztani a 2017 és 2020 közötti időszakban, és a többéves pénzügyi keret vonatkozó felső határait ennek megfelelően ki kell igazítani. A felső kifizetési határokat ennek megfelelően ki kell igazítani, a kötelezettségvállalási előirányzatokhoz viszonyított rendezett alakulásuk biztosítása érdekében.
(5) Az (1) és (3) bekezdésben említett kiigazítások teljes nettó hatása - az előjeltől függetlenül - nem haladhatja meg a 4 milliárd EUR-t.
8. cikk
Az alapok eredményességét és a gondos gazdasági irányítást összekapcsoló intézkedésekkel összefüggő kiigazítások
Abban az esetben, ha az alapok hatékonyságát és a megfelelő gazdaságirányítást összekapcsoló intézkedésekkel összefüggésben a Bizottság megszünteti az Európai Regionális Fejlesztési Alap, az Európai Szociális Alap, a Kohéziós Alap, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap, valamint az Európai Tengerügyi és Halászati Alap költségvetési kötelezettségvállalásainak felfüggesztését, a Bizottság a vonatkozó alap-jogiaktusnak megfelelően a felfüggesztett kötelezettségvállalásokat a következő évekre viszi át. Az n. év felfüggesztett kötelezettségvállalásai nem vihetők át az n+3. évnél későbbi költségvetésbe.
2. FEJEZET
Speciális eszközök
9. cikk
Sürgősségisegély-tartalék
(1) A sürgősségisegély-tartalék célja az, hogy haladéktalanul reagálni lehessen a harmadik országok részéről jelentkező olyan konkrét segélyszükségletekre, amelyek a költségvetés megállapításakor nem voltak előreláthatóak, mindenekelőtt humanitárius műveletek keretében, de polgári válságkezeléssel és polgári védelemmel kapcsolatban is, valamint az Unió külső határain jelentkező migrációs áramlásokból adódó különleges nyomásnak való kitettség helyzeteiben.
(2) A tartalék éves összege (2011-es árakon számítva) 280 millió EUR, amely a költségvetési rendelettel összhangban legkésőbb az n+1. évben használható fel. A sürgősségisegély-tartalék céltartalékként szerepel az Unió általános költségvetésében. Az éves összegnek az előző évekből megmaradt részeit kell először lehívni, időrendi sorrendben. Az n. évi éves összeg azon része, amelyet az n+1. évben nem használnak fel, megszűnik.
10. cikk
Az Európai Unió Szolidaritási Alapja
(1) Az Európai Unió Szolidaritási Alapja - az alap-jogiaktus értelmében - arra szolgál, hogy valamely tagállam vagy tagjelölt ország területén bekövetkező nagyobb katasztrófa esetén pénzügyi segítséget nyújtson. Az alap számára rendelkezésre álló éves összeghatár (2011-es árakon számítva) 500 millió EUR. Minden év október 1-jén legalább az éves összeg egynegyedének rendelkezésre kell állnia az év végéig felmerülő igények fedezésére. Az éves összegnek a költségvetésben nem szerepeltetett része legkésőbb az n+1. évben használható fel. Az éves összegnek az előző évből megmaradt részét kell először lehívni. Az n. évi éves összeg azon része, amelyet az n+1. évben nem használnak fel, megszűnik.
(2) Kivételes esetekben és amennyiben a katasztrófa bekövetkezésének évében - az alap-jogiaktus értelmében - az Európai Unió Szolidaritási Alapban még rendelkezésre álló pénzügyi források nem elegendők az Európai Parlament és a Tanács által szükségesnek ítélt segélyösszeg fedezésére, a Bizottság javasolhatja, hogy a különbözet a következő évre rendelkezésre álló éves összegből kerüljön finanszírozásra.
11. cikk
Rugalmassági eszköz
(1) A rugalmassági eszköz arra szolgál, hogy az adott pénzügyi évben fedezze azon pontosan meghatározott kiadásokat, amelyeket egy vagy több más fejezet felső határán belül nem lehetne finanszírozni. A rugalmassági eszköz (2011-es árakon számítva) évi 471 millió eurós felső összeghatárral rendelkezik.
(2) A rugalmassági eszköz éves összegének nem használt része legkésőbb az n+3. évben használható fel. Az éves összegnek az előző évekből megmaradt részeit kell először lehívni, időrendi sorrendben. Az n. évi éves összeg azon része, amelyet az n+3. évben nem használnak fel, megszűnik.
12. cikk
Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap
(1) Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap, amelynek céljait és hatályát az 1927/2006/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet állapítja meg, éves maximális összege (2011-es árakon számítva) 150 millió EUR.
(2) Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapra vonatkozó előirányzatokat céltartalékként kell bevezetni az Unió általános költségvetésébe.
13. cikk
Rendkívüli tartalék
(1) Az előre nem látható körülményekre való reagálás céljára egy végső megoldásként igénybe vehető, az Unió bruttó nemzeti jövedelmének legfeljebb 0,03 %-át kitevő rendkívüli tartalékot kell képezni, a többéves pénzügyi keretben megállapított felső határokon kívül. A tartalékot kizárólag költségvetés-módosítással vagy éves költségvetéssel kapcsolatban lehet igénybe venni.
(2) A rendkívüli tartalék felhasználása egyetlen évben sem haladhatja meg a többéves pénzügyi keret évenkénti technikai korrekciója szerint előirányzott maximumösszeget, és összhangban kell állnia a saját forrásokra vonatkozó felső határral.
(3) A rendkívüli tartalék igénybevételével rendelkezésre bocsátott összegeket a folyó pénzügyi évre vagy a következő pénzügyi évekre vonatkozó többéves pénzügyi keretek egy vagy több fejezete keretében rendelkezésre álló mozgástér révén teljes mértékben ellentételezni kell.
(4) Az ilyen módon ellentételezett összegek tovább nem mozgósíthatók a többéves pénzügyi keretből. A rendkívüli tartalék igénybevétele nem eredményezheti a folyó pénzügyi évre és a következő pénzügyi évekre vonatkozóan a többéves pénzügyi keretben megállapított kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok összesített felső határának túllépését.
14. cikk
Összesített tartalék a növekedéssel és foglalkoztatással és különösen a fiatalok foglalkoztatásával kapcsolatos kötelezettségekre vonatkozóan
(1) A többéves pénzügyi keret 2014-2017-es időszakra vonatkozó kötelezettségvállalási előirányzatainak felső határai alatt rendelkezésre álló mozgástérből tartaléksávokból a többéves pénzügyi keretre vonatkozó összesített kötelezettségvállalási tartalékot kell képezni, és azt a 2016-2020-as időszakra vonatkozóan a többéves pénzügyi keretben megállapított összeghatárok felett, a növekedéssel és foglalkoztatással és különösen a fiatalok foglalkoztatásával kapcsolatos szakpolitikai célokra kell rendelkezésre bocsátani.
(2) A Bizottság - a 6. cikkben említett technikai kiigazítások részeként - minden évben kiszámítja a rendelkezésre álló összeget. A többéves pénzügyi keret összesített tartalékait, illetve annak egy részét az Európai Parlament és a Tanács az EUMSZ 314. cikke szerinti költségvetési eljárás keretében igénybe veheti.
15. cikk
Specifikus rugalmasság az ifjúsági munkanélküliség kezelésére és a kutatás erősítésére
Az éves költségvetési eljárás részeként (2011-es árakon számítva) legfeljebb 2 543 millió EUR hozható előre 2014-re és 2015-re a fiatalok foglalkoztatásával, a kutatással, az ERASMUS-szal és különösen a tanulószerződéses gyakorlati képzéssel, valamint a kis- és középvállalkozásokkal kapcsolatos konkrét szakpolitikai célokra. Az említett összeget - az egyes fejezeteken belül és/vagy különböző fejezetek között - előirányzatokkal teljes mértékben ellentételezni kell annak érdekében, hogy a 2014-2020-as időszakra szóló összesített éves felső határok és az említett időszakra fejezetenként vagy alfejezetenként elkülönített összes előirányzat ne módosuljon.
16. cikk
Hozzájárulás a nagyszabású projektek finanszírozásához
(1) A 2014-2020-as időszakban az Unió általános költségvetésben (2011-es árakon számítva) legfeljebb 6 300 millió EUR áll rendelkezésre az európai műholdas navigációs programok (EGNOS és Galileo) költségeire.
(2) A 2014-2020-as időszakban az Unió általános költségvetésben (2011-es árakon számítva) legfeljebb 2 707 millió EUR áll rendelkezésre a nemzetközi termonukleáris kísérleti reaktorral (ITER) kapcsolatos projekt költségeire.
(3) A 2014-2020-as időszakban az Unió általános költségvetésben (2011-es árakon számítva) legfeljebb 3 786 millió EUR áll rendelkezésre a Copernicus (Európai Föld-megfigyelési program) költségeire.
3. FEJEZET
Felülvizsgálat
17. cikk
A többéves pénzügyi keret felülvizsgálata
(1) A 4. cikk (2) bekezdése, a 18-22. cikkek és a 25. cikk sérelme nélkül, előre nem látható körülmények bekövetkezése esetén a többéves pénzügyi keret a saját források 2007/436/EU, Euratom határozat értelmében meghatározott felső összeghatárának tiszteletben tartása mellett felülvizsgálható.
(2) Általános szabályként a többéves pénzügyi keretet érintő felülvizsgálati javaslatokat az (1) bekezdéssel összhangban az adott évre, illetve az érintett évek közül az elsőre vonatkozó költségvetési eljárás kezdete előtt kell benyújtani és elfogadni.
(3) A többéves pénzügyi keretnek az (1) bekezdés értelmében történő felülvizsgálatára tett javaslatban meg kell vizsgálni a felülvizsgálattal érintett fejezet alá tartozó programok kiadásainak átcsoportosítási lehetőségeit, különös tekintettel az előreláthatólag felhasználásra nem kerülő előirányzatokra. A cél az, hogy az érintett fejezetre meghatározott felső határokon belül abszolút értékben, illetve a tervezett új kiadás százalékában is jelentős összeg álljon rendelkezésre.
(4) A többéves pénzügyi keretnek az (1) bekezdés értelmében történő felülvizsgálata során figyelembe kell venni annak a lehetőségét, hogy az egyik fejezet felső határának növelését egy másik fejezet felső határának csökkentése ellentételezze.
(5) A többéves pénzügyi keretnek az (1) bekezdés értelmében történő felülvizsgálata során meg kell tartani a kötelezettségvállalások és a kifizetések közötti egyensúlyt.
18. cikk
A végrehajtáshoz kapcsolódó felülvizsgálat
A többéves pénzügyi keret technikai kiigazításának eredményeiről szóló értesítéssel egyidejűleg a Bizottság az Európai Parlament és a Tanács elé terjeszti a kifizetési előirányzatok teljes összegének felülvizsgálatára irányuló javaslatait, amelyeket a végrehajtás fényében szükségesnek tart annak érdekében, hogy biztosítsa az éves kifizetések felső határának hatékony és eredményes kezelését, és különösen azok rendezett alakulását a kötelezettségvállalási előirányzatokhoz viszonyítva. E javaslatokról az Európai Parlament és a Tanács az n. év május 1-je előtt határoz.
19. cikk
A strukturális alapok, a Kohéziós Alap, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap, az Európai Tengerügyi és Halászati Alap, a Menekültügyi és Migrációs Alap, valamint a Belső Biztonsági Alap új szabályait vagy programjait követő felülvizsgálat
(1) Amennyiben a strukturális alapok, a Kohéziós Alap, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap, az Európai Tengerügyi és Halászati Alap, a Menekültügyi és Migrációs Alap, valamint a Belső Biztonsági Alap új szabályainak vagy megosztott igazgatással végrehajtott programjainak elfogadására 2014. január 1. után kerül sor, a többéves pénzügyi keretet felülvizsgálják annak érdekében, hogy lehetővé váljon a 2014-ben fel nem használt források következő évekre történő, a megfelelő felső kiadási határokat meghaladó mértékű átvitele.
(2) A 2014. évi felhasználatlan előirányzatok átvitelére irányuló felülvizsgálatot 2015. május 1. előtt el kell fogadni.
20. cikk
A többéves pénzügyi keret felülvizsgálata a Szerződések felülvizsgálata esetén
Amennyiben 2014 és 2016 között a Szerződések költségvetési hatással járó felülvizsgálatára kerül sor, a többéves pénzügyi keretet annak megfelelően felül kell vizsgálni.
21. cikk
A többéves pénzügyi keret felülvizsgálata az Unió bővítés esetén
Amennyiben 2014 és 2020 között tagállam csatlakozik vagy tagállamok csatlakoznak az Unióhoz, a többéves pénzügyi keretet felül kell vizsgálni annak érdekében, hogy figyelembe vegyék a csatlakozásból fakadó kiadási igényeket.
22. cikk
A többéves pénzügyi keret felülvizsgálata Ciprus újraegyesítése esetén
Amennyiben 2014 és 2020 között sor kerül Ciprus újraegyesítésére, a többéves pénzügyi keretet felül kell vizsgálni annak érdekében, hogy figyelembe vegyék a ciprusi probléma átfogó rendezését, valamint az újraegyesítést követő további finanszírozási igényeket.
23. cikk
Intézményközi együttműködés a költségvetési eljárás során
Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság (a továbbiakban: az intézmények) megtesznek minden intézkedést az éves költségvetési eljárás megkönnyítése érdekében.
Az intézmények az eljárás során jóhiszeműen együttműködnek álláspontjaik összehangolása érdekében. Az intézmények megfelelő intézményközi kapcsolatokon keresztül együttműködnek a munka eredményeinek figyelemmel kísérése, valamint a konvergencia mértékének az eljárás valamennyi szakaszában történő elemzése érdekében.
Az intézmények biztosítják munkamenetrendjük lehető legnagyobb mértékű koordinációját annak érdekében, hogy az eljárások lefolytatása koherens és konvergens módon történjen, és az Unió költségvetésének végleges elfogadásához vezessen.
Az eljárás bármely szakaszában és - a várható megbeszélések jellegétől függően - a képviselet különböző szintjein tartható háromoldalú egyeztetés. Minden intézmény (saját eljárási szabályzatával összhangban) kijelöli az egyes ülések résztvevőit, meghatározza a tárgyalásokra vonatkozó mandátumukat, és kellő időben tájékoztatja a többi intézményt az ülésekhez kapcsolódó intézkedésekről.
24. cikk
A költségvetés egységessége
A költségvetési rendelet 7. cikkének megfelelően az Unió költségvetésének tartalmaznia kell az Unió és az Euratom összes kiadását és bevételét, ideértve minden olyan határozatból eredő kiadást, amely határozatot a Tanács - az EUMSZ 332. cikke keretében - az Európai Parlamenttel való konzultációt követően egyhangúlag hoz.
25. cikk
Az új többéves pénzügyi keretre való áttérés
A Bizottság 2018. január 1-jéig javaslatot nyújt be az új többéves pénzügyi keretre vonatkozóan.
Amennyiben 2020. december 31-ig nem fogadják el az új többéves pénzügyi keret létrehozásáról szóló tanácsi rendeletet, a meglévő többéves pénzügyi keret utolsó évére vonatkozó felső összeghatárok és egyéb rendelkezések alkalmazandók az új pénzügyi keretet létrehozó rendelet elfogadásáig. Amennyiben 2020 után új tagállam csatlakozik az Unióhoz, a meghosszabbított pénzügyi keretet a csatlakozási tárgyalások kimenetelének figyelembevétele érdekében - szükség szerint - felül kell vizsgálni.
26. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
A határozatot 2014. január 1-től kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2013. december 2-én.