PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 897/2014
ze dne 18. srpna 2014
kterým se stanoví zvláštní ustanovení pro provádění programů přeshraniční spolupráce financovaných podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 232/2014, kterým se zřizuje evropský nástroj sousedství
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 291 této smlouvy,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 232/2014 ze dne 11. března 2014, kterým se zřizuje evropský nástroj sousedství (1), a zejména na článek 12 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 236/2014 ze dne 11. března 2014, kterým se stanoví společná pravidla a postupy pro provádění nástrojů Unie pro financování vnější činnosti (2), a zejména na čl. 6 odst. 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Jedna ze složek nařízení (EU) č. 232/2014 zahrnuje spolupráci mezi jedním či více členskými státy Evropské unie na jedné straně a jednou či více partnerskými zeměmi stanovenými v příloze I uvedeného nařízení a/nebo Ruskou federací na straně druhé, která probíhá podél sdílené části vnější hranice Unie s cílem posílit přeshraniční spolupráci.
(2)
Nařízení (EU) č. 236/2014 stanoví pravidla pro provádění pomoci, která jsou společná pro všechny nástroje pro vnější činnost.
(3)
Nařízení (EU) č. 232/2014 stanoví, že se přijmou prováděcí pravidla obsahující specifická ustanovení o provádění programů přeshraniční spolupráce. Tato pravidla mají zahrnovat mimo jiné ustanovení týkající se míry a způsobů spolufinancování; obsahu, přípravy, změn a uzavírání společných operačních programů; úlohy a funkce struktur programu, včetně jejich postavení, účinné identifikace, odpovědnosti a povinností, popisu systémů řízení a kontroly a podmínek upravujících technické a finanční řízení podpory Unie; postupů pro zpětné získávání prostředků ve všech zúčastněných zemích; monitorování a hodnocení; propagačních a informačních činností; sdíleného a nepřímého řízení.
(4)
Programový dokument podle čl. 9 odst. 1 nařízení (EU) č. 232/2014 stanoví strategické cíle, které má přeshraniční spolupráce sledovat, a tematické cíle a očekávané orientační výsledky této spolupráce a obsahuje seznam společných operačních programů, které mají být zavedeny.
(5)
Přeshraniční spolupráce by se měla provádět prostřednictvím víceletých společných operačních programů, které se týkají spolupráce na jedné či více hranicích a zahrnují víceleté priority, které jsou zaměřeny na jednotný soubor tematických cílů a mohou být prováděny za podpory Unie.
(6)
Je nezbytné vypracovat prováděcí pravidla, která stanoví podrobná ustanovení pro provádění programů přeshraniční spolupráce financovaných podle nařízení (EU) č. 232/2014, a ponechat při tom zúčastněným zemím určitou míru flexibility, co se týče podrobných ujednání ohledně organizace a provádění konkrétních programů, s přihlédnutím ke zvláštním charakteristikám každého programu. Podle této zásady a v souladu s tímto nařízením by zúčastněné země měly společně předložit Komisi návrhy společných operačních programů k přijetí v souladu s čl. 10 odst. 4 nařízení (EU) č. 232/2014.
(7)
S ohledem na skutečnost, že všechny zúčastněné země mají být zapojeny do rozhodovacích struktur programu, zatímco úkoly spojené s prováděním jsou obvykle svěřovány řídícímu orgánu se sídlem v členském státě, jsou zapotřebí pravidla upravující organizační strukturu vztahující se na funkce řídícího orgánu a rozdělení funkcí mezi orgány, které jsou součástí programových struktur, jakož i v rámci těchto orgánů.
(8)
Na základě poučení z programového období 2007-2013 neponese Komise automaticky konečnou odpovědnost za zpětné získávání prostředků v partnerských zemích. Součástí prováděcích pravidel jsou proto nová ustanovení, která dávají zúčastněným zemím větší odpovědnost v oblasti řízení, kontroly a auditu. Programy budou muset na základě těchto pravidel vymezit své vlastní systémy řízení a kontroly. Partnerské země budou muset řídícím orgánům při provádění programů pomáhat tím, že zřídí vnitrostátní orgány, kontrolní kontaktní místa a skupiny auditorů.
(9)
V souladu s čl. 10 odst. 8 nařízení (EU) č. 232/2014 se v případě potřeby podepíší dohody mezi zúčastněnými zeměmi a řídícím orgánem s cílem vymezit ustanovení, která nejsou součástí dohod o financování podepsaných s partnerskými zeměmi nebo s Ruskou federací.
(10)
Na základě poučení z programového období 2007-2013 nebudou postupy a pravidla udělování grantů vypracované Komisí pro vnější činnost nadále povinné. Za předpokladu, že budou splněny určité podmínky stanovené v tomto nařízení, by mělo být umožněno uplatňovat v programech postupy vypracované zúčastněnými zeměmi.
(11)
V souladu s čl. 7 odst. 7 nařízení (EU) č. 232/2014 lze financování podle uvedeného nařízení sloučit s financováním, na které se vztahují jiná příslušná nařízení Unie. To umožní převést finanční prostředky z nařízení (EU) č. 232/2014 na programy financované podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1299/2013 (3). Stejné pravidlo existuje v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 231/2014 (4) pro převod finančních prostředků do nařízení (EU) č. 232/2014 tak, aby pokrývaly účast příjemců podle druhého uvedeného nařízení v programech přeshraniční spolupráce, na něž se vztahuje toto nařízení. Tato nová pravidla zjednoduší řídící postupy pro účast těchto zemí v uvedených programech.
(12)
Vzhledem k tomu, že se programy obvykle provádějí prostřednictvím sdíleného řízení, měly by být systémy řízení a kontroly v souladu s pravidly Unie, zejména s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (5) a nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (6) a rovněž s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 (7). Komise by měla zajistit, aby finanční prostředky Unie byly při provádění programů využívány v souladu s platnými pravidly.
(13)
Tato opatření jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného nařízením (EU) č. 232/2014.
(14)
Aby bylo možné včasné plánování a provádění programů, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
ČÁST PRVNÍ
PŘEDMĚT A DEFINICE
Článek 1
Předmět
Tímto nařízením se vymezují podrobná ustanovení pro provádění programů přeshraniční spolupráce, jak je stanoveno v článku 12 nařízení (EU) č. 232/2014 a v čl. 6 odst. 2 nařízení (EU) č. 236/2014.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
a)
„programem“ společný operační program ve smyslu článku 10 nařízení (EU) č. 232/2014;
b)
„zúčastněnými zeměmi“ všechny členské státy, partnerské země v rámci přeshraniční spolupráce a kterákoli země Evropského hospodářského prostoru, která se účastní některého programu;
c)
„programovým dokumentem“ dokument, který zmiňuje čl. 9 odst. 1 nařízení (EU) č. 232/2014 a který stanoví strategické cíle, seznam programů, orientační víceletý příděl pro tyto programy a zeměpisnou způsobilost programů;
d)
„programovou oblastí“ hlavní regiony, přilehlé regiony, významná společenská, hospodářská či kulturní střediska zmíněná v čl. 8 odst. 3 nařízení (EU) č. 232/2014 a územní jednotky uvedené v čl. 8 odst. 4 nařízení (EU) č. 232/2014;
e)
„hlavními regiony“ územní jednotky uvedené v čl. 8 odst. 1 nařízení (EU) č. 232/2014 a hraniční oblasti v zeměpisných jednotkách nástroje předvstupní pomoci a v zemích Evropského hospodářského prostoru vymezených v programovém dokumentu;
f)
„přilehlými regiony“ územní jednotky uvedené v čl. 8 odst. 2 nařízení (EU) č. 232/2014 a zeměpisné jednotky přiléhající k hlavním regionům v zeměpisných jednotkách nástroje předvstupní pomoci a v zemích Evropského hospodářského prostoru;
g)
„společným monitorovacím výborem“ společný výbor, který odpovídá za monitorování provádění programu;
h)
„řídícím orgánem“ orgán nebo subjekt určený zúčastněnými zeměmi, který odpovídá za řízení programu;
i)
„národním orgánem“ subjekt určený každou ze zúčastněných zemí, který nese konečnou odpovědnost za podporu řídícího orgánu při provádění programu na vlastním území;
j)
„společným technickým sekretariátem“ subjekt zřízený zúčastněnými zeměmi na podporu programových orgánů;
k)
„finančními nástroji“ opatření Unie pro finanční podporu poskytovaná na doplňkovém základě za účelem plnění jednoho nebo více konkrétních politických cílů Unie. Tyto nástroje mohou mít formu kapitálových či kvazikapitálových investic, půjček nebo záruk anebo jiných nástrojů pro sdílení rizik a v patřičných případech mohou být kombinovány s granty;
l)
„partnerskými zeměmi přeshraniční spolupráce“ země a území uvedená v příloze I nařízení (EU) č. 232/2014, Ruská federace a příjemci uvedení v příloze I nařízení (EU) č. 231/2014 v případě spolufinancování podle nařízení (EU) č. 231/2014;
m)
„nesrovnalostmi“ jakékoli porušení finanční dohody, smlouvy nebo platného právního předpisu, které je výsledkem určitého jednání nebo opomenutí hospodářského subjektu zapojeného do provádění programu a které poškozuje nebo by mohlo poškodit rozpočet Unie tím, že by v jeho důsledku byl na vrub rozpočtu Unie účtován neoprávněný výdaj;
n)
„příspěvkem Unie“ část způsobilých výdajů programu nebo projektu, která je financována Unií;
o)
„smlouvou“ jakákoli smlouva o veřejné zakázce nebo grantová smlouva uzavřená v rámci programu;
p)
„velkými infrastrukturními projekty“ projekty sestávající ze souboru prací, činností nebo služeb, které mají plnit nedělitelnou přesně danou funkci, která sleduje jasně stanovené cíle společného zájmu pro účely provádění investic, jež mají přeshraniční dopad a přínos, a pro něž je z rozpočtu vyčleněna částka nejméně 2,5 milionu EUR na získání infrastruktury;
q)
„zprostředkujícím subjektem“ jakýkoli veřejný nebo soukromý subjekt, za jehož činnost odpovídá řídící orgán nebo který z pověření tohoto orgánu plní povinnosti vůči příjemcům provádějícím projekty;
r)
„dodavatelem“ fyzická nebo právnická osoba, s níž byla uzavřena smlouva o veřejné zakázce;
s)
„příjemcem“ fyzická nebo právnická osoba, s níž byla uzavřena grantová smlouva;
t)
„účetním obdobím“ období od 1. července do 30. června, s výjimkou prvního účetního období, které je obdobím od data zahájení způsobilosti výdajů do 30. června 2015. Konečným účetním obdobím je období od 1. července 2023 do 30. září 2024. V případě nepřímého řízení mezinárodní organizací podle článku 80 je účetním obdobím rozpočtový rok;
u)
„rozpočtovým rokem“ období od 1. ledna a do 31. prosince.
ČÁST DRUHÁ
OBECNÁ USTANOVENÍ
HLAVA I
OBECNÝ RÁMEC PRO PROVÁDĚNÍ
KAPITOLA 1
Programy
Článek 3
Příprava
Každý program je připravován na základě společné dohody všech zúčastněných zemí v souladu s nařízením (EU) č. 232/2014, programovým dokumentem a tímto nařízením.
Článek 4
Obsah
Každý program obsahuje zejména tyto údaje:
1.
Úvod: stručný popis přípravných kroků programu včetně informací o konzultacích a krocích, které byly podniknuty za účelem zapojení zúčastněných zemí a dalších zainteresovaných stran do přípravy programu.
2.
Popis programové oblasti:
a)
hlavní regiony: seznam způsobilých územních jednotek tak, jak jsou uvedeny v programovém dokumentu, případně jakákoli rozšíření podle čl. 8 odst. 4 nařízení (EU) č. 232/2014 a v souladu s požadavky stanovenými v programovém dokumentu;
b)
v relevantních případech přilehlé regiony: seznam přilehlých regionů, zdůvodnění jejich zařazení v souladu s požadavky stanovenými v programovém dokumentu a podmínky pro jejich účast v programu, o nichž rozhodly zúčastněné země;
c)
v relevantních případech významná společenská, hospodářská či kulturní střediska podle čl. 8 odst. 3 nařízení (EU) č. 232/2014: seznam určených středisek podle priority, zdůvodnění jejich zařazení v souladu s požadavky stanovenými v programovém dokumentu a podmínky pro jejich účast v programu, o nichž rozhodly zúčastněné země;
d)
mapa programové oblasti s uvedením názvu každé územní jednotky, v relevantních případech s rozlišením územních jednotek zmíněných v písmenech a), b) a c);
e)
v relevantních případech se v programu kromě popisu programové oblasti uvede úmysl využít čl. 10 odst. 5 nařízení (EU) č. 232/2014 za podmínek stanovených v programovém dokumentu.
3.
Strategie programu:
a)
popis strategie programu včetně volby tematických cílů a odpovídajících priorit v souladu s ustanoveními programového dokumentu;
b)
odůvodnění zvolené strategie na základě:
-
analýzy společensko-hospodářské situace a stavu životního prostředí v dané programové oblasti, pokud jde o silné a slabé stránky, a střednědobých potřeb vyplývajících z této analýzy,
-
popisu poznatků získaných z předchozích zkušeností z přeshraničních programů,
-
informací o soudržnosti s dalšími programy financovanými Unií v dotčených zemích a regionech, získaných prostřednictvím širších konzultací se zainteresovanými stranami, společně s analýzou soudržnosti s národními a regionálními strategiemi a politikami,
-
analýzy rizik a opatření k jejich zmírnění;
c)
popis objektivně ověřitelných ukazatelů, zejména:
-
očekávaných výsledků u každé priority a příslušných ukazatelů výsledků společně se základní hodnotou a s cílovou hodnotou,
-
ukazatelů výstupů u každé priority, včetně kvantifikované cílové hodnoty, které by měly přispět k výsledkům;
d)
popis způsobů, jak v náležitých případech začlenit následující průřezové otázky: demokracii a lidská práva, udržitelnost životního prostředí, rovnost žen a mužů a HIV/AIDS.
4.
Struktury a určení příslušných orgánů a řídících orgánů:
a)
složení společného monitorovacího výboru a jeho úkoly;
b)
řídící orgán a postup jeho jmenování;
c)
národní orgány všech zúčastněných zemí, zejména orgán v každé zúčastněné zemi zmíněný v článcích 20 a 31, a v relevantních případech potřeby jiné podpůrné struktury než ty, které jsou uvedeny v písmenech e) a f);
d)
postup zřízení společného technického sekretariátu a v relevantních případech postup zřízení jeho poboček a stanovení jeho úkolů;
e)
auditní orgán a členové skupiny auditorů;
f)
orgán nebo orgány určené jako kontrolní kontaktní místa ve všech zúčastněných zemích a jejich úkoly podle článku 32.
5.
Provádění programu:
a)
souhrnný popis systémů řízení a kontroly podle článku 30;
b)
časový rámec pro provádění programu;
c)
popis postupů pro výběr projektů podle článku 30;
d)
popis povahy podpory podle jednotlivých priorit v souladu s článkem 38, včetně seznamu projektů, které mají být vybrány postupem přímého zadání, nebo příspěvků na finanční nástroje. Obsahuje rovněž orientační harmonogram výběru projektů, které mají být financovány podle článku 41;
e)
popis plánovaného využití technické pomoci a použitelné postupy zadávání zakázek;
f)
popis systémů monitorování a hodnocení společně s orientačním plánem monitorování a hodnocení pro celou dobu trvání programu;
g)
komunikační strategie pro celé programové období a orientační informační a komunikační plán pro první rok;
h)
informace o plnění regulačních požadavků stanovených ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2001/42/ES (8);
i)
orientační finanční plán obsahující dvě tabulky (bez rozdělení podle zúčastněných zemí):
-
tabulku předpokládaných ročních finančních prostředků na závazky a platby na podporu Unie pro každý tematický cíl a na technickou pomoc. Prostředky na první rok zahrnují náklady na přípravné kroky podle článku 16,
-
tabulku uvádějící předběžnou výši finančních prostředků na pomoc Unie a spolufinancování na celé programové období pro každý tematický cíl a technickou pomoc.
j)
pravidla pro způsobilost výdajů podle článků 48 a 49;
k)
rozdělení závazků mezi zúčastněné země v souladu s článkem 74;
l)
pravidla převádění, používání a monitorování spolufinancování;
m)
popis systémů informačních technologií pro podávání zpráv a výměnu počítačově zpracovaných údajů mezi řídícím orgánem a Komisí;
n)
jazyk (jazyky) zvolený (zvolené) pro program podle článku 7.
Článek 5
Přijetí
1. Zúčastněné země do jednoho roku po schválení programového dokumentu společně Komisi předloží návrh programu obsahující všechny prvky uvedené v článku 4. Před předložením programu Komisi zúčastněné země písemně potvrdí svůj souhlas s jeho obsahem.
2. Komise zkontroluje, zda program obsahuje všechny prvky uvedené v článku 4. Komise posoudí soulad programu s nařízením (EU) č. 232/2014, s programovým dokumentem, s tímto nařízením a s jakýmikoli dalšími příslušnými právními předpisy Unie. V tomto posouzení se zaměří především na:
b)
kvalitu analýzy, její konzistentnost s navrhovanými prioritami a s dalšími programy financovanými Unií;
c)
správnost finančního plánu;
d)
soulad se směrnicí 2001/42/ES.
3. Komise do tří měsíců ode dne předložení programu vznese připomínky a vyžádá si nezbytné změny. Zúčastněné země předloží veškeré nezbytné informace do dvou měsíců od žádosti Komise. Za předpokladu, že byly řádně zohledněny všechny připomínky Komise, schválí Komise program do šesti měsíců od jeho předložení. Komise může v závislosti na povaze požadovaných změn tyto lhůty prodloužit.
4. Každý program se přijímá rozhodnutím Komise na celou dobu jeho trvání podle čl. 10 odst. 4 nařízení (EU) č. 232/2014.
Článek 6
Úpravy a revize
1. Úpravy programu, které nemají významný vliv na povahu a cíle programu, nejsou považovány za podstatné. Konkrétně:
a)
kumulativní změny až do výše 20 % příspěvku Unie původně přiděleného na každý tematický cíl nebo technickou pomoc nebo změny podle odstavce 2, včetně přesunu mezi tematickými cíli nebo přesunu z technické pomoci na tematické cíle;
b)
kumulativní změny až do výše 20 % příspěvku Unie původně přiděleného na každý tematický cíl nebo změny podle odstavce 2, včetně přesunu z tematických cílů na technickou pomoc.
Změny finančního plánu programu uvedené v písmeni a) může provádět přímo řídící orgán s předchozím souhlasem společného monitorovacího výboru. Řídící orgán informuje Komisi o každé takové změně, a to nejpozději v následující výroční zprávě, a poskytne Komisi veškeré nezbytné dodatečné informace.
V případě změn finančního plánu programu uvedených v písmeni b) požádá řídící orgán o předchozí souhlas jak společný monitorovací výbor, tak Komisi.
2. Na základě odůvodněné žádosti společného monitorovacího výboru nebo z podnětu Komise po konzultaci se společným monitorovacím výborem mohou být programy změněny v důsledku:
a)
revize programového dokumentu;
b)
významných společensko-hospodářských změn nebo podstatných změn v programové oblasti;
c)
obtíží při provádění;
d)
změn ve finančním plánu nad rámec flexibility podle odstavce 1 nebo jakýchkoli změn, které podstatně ovlivňují povahu a cíle programu;
e)
auditů, monitorování a hodnocení.
3. Žádosti o revizi programů musí být řádně odůvodněny a musí odrážet očekávaný dopad změn na program.
4. Komise posoudí informace předložené podle odstavců 2 a 3. Má-li Komise připomínky, poskytne řídící orgán Komisi veškeré nezbytné dodatečné informace. Za předpokladu, že byly řádně zohledněny všechny připomínky Komise, schválí Komise žádost o revizi do pěti měsíců od jejího předložení.
5. Veškeré revize programu v případech uvedených v odstavci 2 a v čl. 66 odst. 5 se přijímají rozhodnutím Komise a mohou vyžadovat změnu finančních dohod uvedených v článcích 8 a 9.
Článek 7
Používání jazyků
1. Každý program používá jako svůj pracovní jazyk jeden nebo více úředních jazyků Unie. Zúčastněné země se navíc mohou rozhodnout používat jako pracovní i jiné jazyky, které nejsou úředními jazyky Unie. Volba pracovního jazyka/pracovních jazyků se popíše v programu v souladu s článkem 4.
2. Aby byla zohledněna partnerská povaha programů, mohou příjemci předkládat řídícímu orgánu dokumenty týkající se jejich projektu ve svém národním jazyce za předpokladu, že je tato možnost výslovně uvedena v programu a že společný monitorovací výbor zajistí prostřednictvím řídícího orgánu potřebné tlumočení a překlady.
3. Náklady na tlumočení a překlady ze všech zvolených jazyků programu se hradí buď z rozpočtu na technickou pomoc na úrovni programu, nebo z rozpočtu každého jednotlivého projektu na úrovni projektu.
KAPITOLA 2
Dohody o financování
Článek 8
Dohody o financování s partnerskými zeměmi přeshraniční spolupráce
1. Komise uzavře dohody o financování s každou partnerskou zemí přeshraniční spolupráce. Dohody o financování mohou podepsat rovněž ostatní zúčastněné země a řídící orgán nebo země, v níž má řídící orgán sídlo.
2. Dohody o financování se podepíší nejpozději do konce roku, který následuje po roce, v němž Komise přijala rozhodnutí o schválení programu. Pokud je však do programu zapojena více než jedna partnerská země přeshraniční spolupráce, podepíší všechny strany alespoň jednu dohodu o financování ještě před tímto datem. Ostatní partnerské země přeshraniční spolupráce mohou podepsat své příslušné dohody o financování později. Vnější složka programu s danou partnerskou zemí přeshraniční spolupráce nemůže být zahájena, dokud nevstoupí v platnost dohoda o financování s touto zemí. Je-li program spolufinancován podle nařízení (EU) č. 231/2014 a účastní-li se více než jedna partnerská země přeshraniční spolupráce, podepíší všechny strany alespoň jednu dohodu o financování s jednou zúčastněnou partnerskou zemí uvedenou v příloze I nařízení (EU) č. 232/2014 nebo s Ruskou federací, a to nejpozději do konce roku, který následuje po roce, v němž Komise přijala rozhodnutí o schválení programu.
Článek 9
Dohody o financování s partnerskými zeměmi přeshraniční spolupráce, které poskytují spolufinancování
1. Je-li spolufinancování partnerské země přeshraniční spolupráce převedeno na řídící orgán, dohodu o financování podle článku 8 podepíší rovněž ostatní zúčastněné členské státy a partnerské země přeshraniční spolupráce a řídící orgán nebo země, v níž má řídící orgán sídlo.
2. Uvedená dohoda o financování obsahuje ustanovení týkající se spolufinancování partnerské země přeshraniční spolupráce, jako například:
a)
částku;
b)
zamýšlené použití a podmínky použití, včetně podmínek pro žádosti;
c)
způsoby plateb;
d)
finanční řízení;
e)
vedení záznamů;
f)
povinností předkládání zpráv;
g)
ověřování a kontroly;
h)
nesrovnalosti a zpětné získávání prostředků.
KAPITOLA 3
Jiné dohody nebo memoranda o porozumění
Článek 10
Obsah
Řídící orgán může se zúčastněnými zeměmi uzavřít memoranda o porozumění nebo jakoukoli jinou dohodu, která nastiňuje ustanovení programu, zejména vnitrostátní spolufinancování, konkrétní finanční odpovědnost, audity a zpětné získávání prostředků.
Obsah těchto memorand o porozumění nebo jakékoli jiné dohody musí být v souladu s ustanoveními uvedenými v tomto nařízení a v dohodě (dohodách) o financování.
KAPITOLA 4
Provádění
Článek 11
Způsoby provádění
Programy se obvykle provádějí v rámci sdíleného řízení s členskými státy podle článku 59 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012. Zúčastněné země mohou navrhnout provádění v rámci nepřímého řízení partnerskou zemí přeshraniční spolupráce nebo mezinárodní organizací podle článku 60 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
Programy prováděné v rámci nepřímého řízení se řídí částí třetí tohoto nařízení.
HLAVA II
SPOLUFINANCOVÁNÍ
Článek 12
Míra spolufinancování
1. Spolufinancování musí dosahovat výše alespoň 10 % příspěvku Unie.
2. Je-li to možné, spolufinancování se rozloží rovnoměrně na celou dobu trvání programu tak, aby bylo zajištěno dosažení minimálního cíle ve výši 10 % do konce programu.
3. Pomoc poskytnutá v rámci programu musí být v souladu s platnými pravidly Unie pro státní podporu ve smyslu článku 107 Smlouvy o fungování Evropské unie.
Článek 13
Zdroje spolufinancování
1. Spolufinancování musí pocházet z jiných zdrojů než z Unie.
2. V rámci každého programu si zúčastněné země mohou určit zdroj, výši a rozdělení spolufinancování.
3. Pokud se partnerská země přeshraniční spolupráce zaváže, že své spolufinancování převede na řídící orgán, jsou ujednání týkající se poskytování spolufinancování, jeho využívání a jeho monitorování stanovena v dohodě o financování podle článku 9 a v patřičných případech v dohodách podle článku 10.
4. Ve všech ostatních případech mohou být ujednání týkající se spolufinancování stanovena v dohodách podle článku 10.
Článek 14
Příspěvky ve formě věcného plnění příspěvky
1. Každé bezplatné poskytnutí nefinančních zdrojů třetí stranou se považuje za věcný příspěvek na úrovni programu nebo projektu. Náklady na pracovníky přidělené na projekt nebo program se za věcný příspěvek nepovažují, ale jsou-li hrazeny příjemci nebo zúčastněnými zeměmi, mohou být považovány za součást minimálního desetiprocentního spolufinancování podle článku 12.
2. Příspěvky ve formě věcného plnění nejsou způsobilými náklady a nemohou být považovány za součást minimálního desetiprocentního spolufinancování podle článku 12.
HLAVA III
OBDOBÍ PROVÁDĚNÍ
Článek 15
Období provádění
Období provádění každého programu začíná nejdříve dnem přijetí programu Komisí a končí nejpozději dne 31. prosince 2024.
Článek 16
Zahajovací fáze programu
1. Při sdíleném řízení je program v zúčastněných členských státech zahájen po přijetí oznámení podle čl. 25 odst. 4, jímž Komise informuje, že nemá v úmyslu vyžadovat dokumenty zmíněné v tomto článku nebo že nemá žádné připomínky. Zúčastněné země mohou již před tím zahájit přípravné kroky, které jsou nutné pro vybudování systémů řízení a kontroly. Související náklady jsou způsobilé podle článku 36.
2. Při nepřímém řízení podle článků 80 a 82 je program v zúčastněných členských státech zahájen poté, co vstoupí v platnost příslušná dohoda, jíž provádění rozpočtu svěřuje mezinárodní organizaci nebo partnerské zemi přeshraniční spolupráce.
3. Kromě toho mohou být provedeny i následující přípravné kroky potřebné k zahájení programu:
a)
zřízení řídícího orgánu a v relevantních případech společného technického sekretariátu;
b)
první zasedání společného monitorovacího výboru s účastí zástupců partnerských zemí přeshraniční spolupráce, které ještě nepodepsaly dohodu o financování nebo v nichž dohoda o financování dosud nevstoupila v platnost;
c)
příprava a zahájení výběru projektu nebo postupů zadávání veřejné zakázky s doložkou o pozastavení v souvislosti se vstupem dohod o financování v platnost.
4. Dokud příslušné dohody o financování nevstoupí v platnost, mohou být s příslušnou partnerskou zemí přeshraniční spolupráce zahájeny pouze přípravné kroky uvedené v odstavcích 1 a 3.
Článek 17
Přerušení programu
1. Pokud žádná z partnerských zemí přeshraniční spolupráce nepodepíše příslušnou dohodu o financování do dne uvedeného v čl. 8 odst. 2, program je přerušen.
Již vyčleněné roční splátky Evropského fondu pro regionální rozvoj zůstanou po celou dobu svého obvyklého trvání k dispozici, ale mohou být použity pouze na činnosti, které probíhají výhradně v dotčených členských státech a na něž byla uzavřena dohoda dříve, než Komise vydala rozhodnutí o přerušení. Řídící orgán předloží Komisi do tří měsíců po ukončení dohod konečnou zprávu a Komise postupuje v souladu s odstavci 2 a 3.
2. Nemůže-li být program prováděn v důsledku problémů vyplývajících ze vztahů mezi zúčastněnými zeměmi a v jiných řádně odůvodněných případech, může Komise na žádost společného monitorovacího výboru nebo z vlastního podnětu vydat po konzultaci se společným monitorovacím výborem rozhodnutí o přerušení programu.
3. Dojde-li k přerušení programu, předloží řídící orgán konečnou zprávu do šesti měsíců po rozhodnutí Komise. Po vypořádání předchozích předběžných plateb Komise vyplatí konečný zůstatek, nebo v patřičných případech vydá příkaz k zpětnému získání prostředků. Komise rovněž zruší zůstatek závazků.
Alternativně může být rozhodnuto o snížení částky přidělené do rozpočtu programu v souladu s čl. 6 odst. 2 písm. c).
4. V případech uvedených v odstavcích 1 a 2 se podpora z Evropského fondu pro regionální rozvoj odpovídající dosud nevyčleněným ročním splátkám či ročním splátkám zcela nebo částečně vyčleněným a zrušeným v rámci stejného rozpočtového roku, které dosud nebyly přiděleny na jiný program ze stejné kategorie programů vnější spolupráce, přidělí na programy vnitřní přeshraniční spolupráce podle článku 4 nařízení (EU) č. 1299/2013.
Podpora podle nařízení (EU) č. 232/2014 odpovídající dosud nevyčleněným ročním splátkám či ročním splátkám zcela nebo částečně vyčleněným a zrušeným v rámci stejného rozpočtového roku se použije na financování jiných programů nebo projektů způsobilých podle nařízení (EU) č. 232/2014.
Článek 18
Projekty
1. Smlouvy na velké infrastrukturní projekty vybrané přímým zadáním musí být podepsány a příspěvky na finanční nástroje poskytnuty do 30. června 2019.
2. Všechny ostatní smlouvy musí být podepsány do 31. prosince 2021.
3. Všechny činnosti v rámci projektu financované z programu musí být ukončeny nejpozději 31. prosince 2022.
Článek 19
Ukončení programu
1. V období od 1. ledna 2023 do 30. září 2024 mohou být prováděny pouze činnosti související s ukončením programu.
2. Program je považován za ukončený, pokud:
a)
všechny smlouvy uzavřené v rámci programu byly ukončeny;
b)
konečný zůstatek byl vyplacen nebo nahrazen;
c)
Komise zrušila zbývající prostředky.
3. Musí-li být konečná částka programu nebo projektů upravena na základě kontrol či auditů provedených po datu ukončení, není ukončením programu dotčeno právo Komise provádět v pozdější fázi finanční opravy vůči řídícímu orgánu nebo příjemcům.
HLAVA IV
PROGRAMOVÉ STRUKTURY
Článek 20
Jmenování řídících a dalších subjektů
1. Zúčastněné země zvolí jako řídící orgán vnitrostátní, regionální či místní veřejnoprávní subjekt nebo orgán nebo soukromoprávní subjekt pověřený výkonem veřejné služby. Tentýž řídící orgán může být určen pro více programů.
2. Zúčastněné země určí národní, regionální či místní veřejnoprávní subjekt nebo orgán, jenž je nezávislý na řídícím orgánu, jako jediný auditní orgán. Auditní orgán musí sídlit v členském státě, v němž se nachází sídlo řídícího orgánu. Tentýž auditní orgán může být určen pro více programů.
3. Pro provádění určitých úkolů řídícího orgánu na jeho odpovědnost může být určen jeden nebo více zprostředkujících subjektů. Příslušná ujednání mezi řídícím orgánem a zprostředkujícími subjekty se oficiálně písemně zaznamenají. Zprostředkující subjekt zaručí svou solventnost a způsobilost v příslušné oblasti, jakož i způsobilost v oblasti správy a finančního řízení.
4. Zúčastněné země stanoví v systémech řízení a kontroly, a v relevantních případech v dohodách o financování uvedených v článcích 8 a 9 a/nebo v dohodách zmíněných v článku 10, pravidla, jimiž se řídí jejich vztahy s řídícím orgánem a s auditním orgánem, vztahy mezi těmito orgány a vztahy mezi těmito orgány a Komisí.
5. Členský stát, v němž má sídlo řídící orgán, může z vlastního podnětu určit koordinační subjekt, jehož úkolem je úzce spolupracovat s Komisí, informovat ji, koordinovat činnosti dalších příslušných určených subjektů a podporovat harmonizované uplatňování použitelných právních předpisů.
6. Každá zúčastněná země určí:
a)
národní subjekt na podporu řídícího orgánu při řízení programu v souladu se zásadou řádného finančního řízení;
b)
kontrolní kontaktní místo na podporu řídícího orgánu při kontrole povinností vyplývajících z programu;
c)
zástupce do skupiny auditorů zmíněné v čl. 28 odst. 2;
d)
zástupce do společného monitorovacího výboru podle článku 21.
KAPITOLA 1
Společný monitorovací výbor
Článek 21
Společný monitorovací výbor
Do tří měsíců ode dne přijetí programu Komisí zřídí zúčastněné země společný monitorovací výbor.
Článek 22
Složení společného monitorovacího výboru
1. Společný monitorovací výbor se skládá z jednoho nebo více zástupců jmenovaných každou zúčastněnou zemí. Zástupci jsou jmenováni na základě funkce, nikoli na osobním základě. Další osoby mohou být společným monitorovacím výborem jmenovány jako pozorovatelé.
2. Je-li to možné a vhodné, zajistí zúčastněné země odpovídající účast všech dotčených aktérů, zejména místních zainteresovaných subjektů, včetně organizací občanské společnosti a místních orgánů, aby byla zajištěna jejich účast na provádění programu.
3. Komise je zapojena do činnosti společného monitorovacího výboru jako pozorovatel. Společně se zástupci zúčastněných zemí je zvána na každé zasedání společného monitorovacího výboru. Komise se může rozhodnout, zda se celého zasedání společného monitorovacího výboru nebo jeho části zúčastní, anebo nezúčastní.
4. Společnému monitorovacímu výboru předsedá v souladu s ustanoveními jednacího řádu jeden z jeho členů, zástupce řídícího orgánu nebo jiná osoba.
5. Jako tajemník společného monitorovacího výboru je jmenován zástupce řídícího orgánu, společného technického sekretariátu nebo zprostředkujícího subjektu podle čl. 20 odst. 3.
Článek 23
Fungování
1. Společný monitorovací výbor vypracuje a jednomyslně přijme svůj jednací řád.
2. Společný monitorovací výbor usiluje o přijímání rozhodnutí na základě konsenzu. O některých rozhodnutích může v souladu se svým jednacím řádem hlasovat, zejména o těch, která se týkají konečného výběru projektů a částek přidělených jako granty na tyto projekty.
3. Všechny zúčastněné země mají stejná hlasovací práva bez ohledu na počet zástupců, které jmenovaly.
4. Tajemník, Komise ani žádný jiný pozorovatel nemá hlasovací právo.
5. Předseda společného monitorovacího výboru plní funkci moderátora a vede jednání. Je-li předsedou zástupce zúčastněné země, má hlasovací právo.
6. Společný monitorovací výbor zasedá nejméně jednou ročně. Zasedání svolává předseda na žádost řídícího orgánu nebo na základě řádně odůvodněné žádosti kterékoli zúčastněné země či Komise. V souladu se svým jednacím řádem může přijímat rozhodnutí i písemným postupem z podnětu svého předsedy, řídícího orgánu nebo kterékoli zúčastněné země.
7. Po každém zasedání společného monitorovacího výboru je vypracován zápis, který podepíše předseda a tajemník. Kopii tohoto zápisu obdrží zástupci zúčastněných zemí, Komise a všichni ostatní pozorovatelé.
Článek 24
Funkce společného monitorovacího výboru
1. Společný monitorovací výbor sleduje provádění programu a jeho pokrok při plnění jeho priorit a používá k tomu objektivně ověřitelné ukazatele a související cílové hodnoty stanovené v programu. Společný monitorovací výbor zkoumá všechny otázky, které mají vliv na provádění programu.
2. Společný monitorovací výbor může vydávat doporučení pro řídící orgán, která se týkají provádění programu a jeho hodnocení. Kroky, které jsou prováděny na základě jeho doporučení, následně monitoruje.
3. Společný monitorovací výbor zejména:
a)
schvaluje pracovní program a finanční plán řídícího orgánu, včetně plánovaného využití technické pomoci;
b)
sleduje, jak řídící orgán provádí pracovní program a finanční plán;
c)
schvaluje kritéria pro výběr projektů, které mají být financovány z programu;
d)
odpovídá za hodnocení a výběr projektů, jež mají být financovány z programu;
e)
schvaluje veškeré návrhy na revizi programu;
f)
přezkoumává veškeré zprávy předkládané řídícím orgánem a v případě potřeby přijímá příslušná opatření;
g)
přezkoumává všechny sporné případy, na které ho upozorní řídící orgán;
h)
přezkoumává a schvaluje výroční zprávu podle článku 77;
i)
přezkoumává a schvaluje roční plán monitorování a hodnocení podle článku 78;
j)
přezkoumává a schvaluje roční informační a komunikační plány podle článku 79.
4. Bez ohledu na ustanovení odst. 3 písm. d) může společný monitorovací výbor zřídit výbor pro výběr projektů, který jedná na jeho odpovědnost.
KAPITOLA 2
Řídící orgán
Článek 25
Určení
1. Řídící orgán, jenž byl vybrán zeměmi, které se účastní programu, se v členském státě, v němž má z rozhodnutí na příslušné úrovni sídlo, podrobí postupu určení.
2. Základem postupu určení je zpráva a stanovisko nezávislého auditního orgánu, který posoudí soulad systémů řízení a kontroly, včetně úlohy zprostředkujících subjektů, s kritérii pro určení stanovenými v příloze I tohoto nařízení. Tento auditní orgán v relevantních případech přihlíží k tomu, zda jsou systémy řízení a kontroly programu podobné systémům, které existovaly v předchozím programovém období, a k údajům prokazujícím jejich účinného fungování.
Nezávislým auditním orgánem je auditní orgán nebo jiný veřejnoprávní či soukromoprávní subjekt s nezbytnou způsobilostí provádět audit, který je funkčně nezávislý na řídícím orgánu. Svou práci vykonává v souladu s mezinárodně uznávanými auditorskými standardy.
3. Členský stát předloží Komisi formální rozhodnutí zmíněné v odstavci 1 co nejdříve poté, co Komise schválí příslušný program.
4. Do dvou měsíců poté, co obdrží formální rozhodnutí zmíněné v odstavci 1, si Komise může vyžádat zprávu a stanovisko nezávislého auditního orgánu a popis systému řízení a kontroly, zejména co se týče těch částí, které se týkají výběru projektů. Nemá-li Komise v úmyslu si tyto dokumenty vyžádat, informuje o tom příslušný členský stát co nejdříve. Vyžádá-li si Komise tyto dokumenty, může do dvou měsíců od jejich obdržení předložit připomínky, na jejichž základě jsou dokumenty revidovány. Nemá-li Komise žádné počáteční ani další připomínky, uvědomí o tom příslušný členský stát co nejdříve.
5. Pokud ze stávajících výsledků provedeného auditu a kontroly vyplývá, že určený orgán již nesplňuje kritéria uvedená v odstavci 2, příslušný členský stát na odpovídající úrovni a v závislosti na závažnosti problému stanoví nezbytná nápravná opatření a zkušební dobu, během níž mají být tato nápravná opatření provedena.
Pokud určený orgán neprovede požadovaná nápravná opatření ve zkušební době stanovené členským státem, členský stát na odpovídající úrovni pověření tohoto orgánu ukončí.
Členský stát neprodleně informuje Komisi, pokud:
-
je pro určený orgán stanovena zkušební doba, a informuje o nápravných opatřeních a příslušné zkušební době, nebo
-
je zkušební doba po provedení nápravných opatření ukončena, nebo
-
je ukončeno pověření orgánu.
Aniž je dotčeno použití článku 61, oznámení o tom, že členský stát stanovil pro některý určený orgán zkušební dobu, nepřeruší vyřizování žádostí o platby.
Je-li určení řídícího orgánu ukončeno, zúčastněné země určí nový orgán nebo subjekt podle čl. 20 odst. 1, který převezme funkce řídícího orgánu. Tento subjekt nebo orgán je podroben procesu určení podle odstavce 2 a Komise je o tom informována podle odstavce 4. Tato změna vyžaduje revizi programu podle článku 6.
Článek 26
Funkce řídícího orgánu
1. Řídící orgán odpovídá za řízení programu v souladu se zásadou řádného finančního řízení a za to, že rozhodnutí společného monitorovacího výboru jsou v souladu s platným právními předpisy a ustanoveními.
2. Co se týče řízení programu, řídící orgán:
a)
podporuje práci společného monitorovacího výboru a poskytuje výboru informace potřebné k plnění jeho úkolů, zejména údaje týkající se pokroku při plnění programu a dosahování jeho očekávaných výsledků a cílů;
b)
vypracovává a po schválení společným monitorovacím výborem předkládá Komisi výroční zprávu a konečnou zprávu;
c)
se zprostředkujícími subjekty, se společným technickým sekretariátem, s auditním orgánem a s příjemci sdílí informace, které jsou důležité pro výkon jejich funkcí nebo pro provádění projektu;
d)
zřizuje a udržuje počítačový systém pro zaznamenávání a uchovávání údajů o každém projektu, které jsou nezbytné pro monitorování, hodnocení, finanční řízení, kontrolu a audit, případně včetně údajů o jednotlivých účastnících projektů. Zaznamenává a uchovává především technické a finanční zprávy pro každý projekt. Systém poskytuje veškeré údaje potřebné k vypracování žádostí o platby a roční účetní závěrky, včetně záznamů o částkách, jež mají být získány zpět, částkách získaných zpět a částkách snížených z důvodu zrušení celého příspěvku na projekt či program nebo části tohoto příspěvku;
e)
v případě potřeby provádí na úrovni programu studie posuzující dopad na životní prostředí;
f)
provádí informační a komunikační plány v souladu s článkem 79;
g)
provádí plány monitorování a hodnocení v souladu s článkem 78.
3. Co se týče výběru a řízení projektů, řídící orgán:
a)
vypracovává a zahajuje postupy výběru;
b)
řídí postupy výběru projektů;
c)
hlavnímu příjemci předává dokument, v němž jsou stanoveny podmínky pro podporu každého projektu, včetně finančního plánu a lhůt pro provedení;
d)
podepisuje smlouvy s příjemci;
e)
řídí projekty.
4. Co se týče technické pomoci, řídící orgán:
a)
řídí postupy zadávání veřejných zakázek;
b)
podepisuje smlouvy s dodavateli;
c)
spravuje smlouvy.
5. Pokud jde o finanční řízení a kontrolu programu, řídící orgán:
a)
ověří, že služby, dodávky nebo stavební práce byly provedeny, dodány a/nebo instalovány a že výdaje, které příjemci vykázali, byly příjemci uhrazeny, a že je to v souladu s platnými právními předpisy, pravidly programu a podmínkami pro podporu projektů;
b)
zajišťuje, aby příjemci zapojení do provádění projektu měli buď samostatný systém účetnictví, nebo vhodný účetní kód pro všechny operace týkající se projektu;
c)
zavádí účinná a přiměřená opatření proti podvodům, která odpovídají zjištěným rizikům;
d)
stanoví postupy k zajištění toho, aby všechny dokumenty týkající se výdajů a auditů nezbytné pro zajištění odpovídající auditní stopy byly uchovávány v souladu s požadavky článku 30;
e)
vypracovává prohlášení řídícího orgánu a roční souhrn uvedený v článku 68;
f)
vypracovává a předkládá Komisi žádosti o platby v souladu s článkem 60;
g)
vypracovává roční účetní závěrky;
h)
při vypracovávání a předkládání žádostí o platbu zohledňuje výsledky všech auditů provedených auditním orgánem nebo na jeho odpovědnost;
i)
vede počítačově zpracované účetní záznamy o výdajích vykázaných Komisí a o platbách příjemcům;
j)
vede záznamy o částkách, které mají být získány zpět, a částkách snížených z důvodu zrušení celého grantu nebo jeho části.
6. Ověření podle odst. 5 písm. a) zahrnuje následující postupy:
a)
správní ověření každé žádosti o platbu předložené příjemci;
b)
ověření projektů na místě.
Frekvence a rozsah ověření na místě jsou úměrné výši grantu poskytnutého na daný projekt a úrovni rizika zjištěného při těchto ověřeních a při auditech prováděných auditním orgánem u systémů řízení a kontroly jako celku.
7. Ověření projektů na místě podle odst. 6 písm. b) mohou být prováděna na vzorku.
8. Pokud je v rámci programu subjekt, v němž má sídlo řídící orgán, rovněž příjemcem, je třeba pro ověření uvedená v odst. 5 písm. a) přijmout taková opatření, která zajistí odpovídající oddělení funkcí.
Článek 27
Společný technický sekretariát a pobočky
1. Zúčastněné země se mohou rozhodnout, že zřídí společný technický sekretariát, který je popsán v programu v souladu s článkem 4.
2. Společný technický sekretariát pomáhá řídícímu orgánu, společnému monitorovacímu výboru a v případě potřeby auditnímu orgánu vykonávat jejich příslušné funkce. Informuje především případné příjemce o možnostech financování v rámci programů a pomáhá příjemcům při provádění projektů. Může být jmenován i jako zprostředkující subjekt uvedený v čl. 20 odst. 3.
3. Na základě rozhodnutí zúčastněných zemí mohou být v zúčastněných zemích zřízeny pobočky. Jejich úloha je popsána v programu a může zahrnovat komunikaci, poskytování informací, pomoc řídícímu orgánu při hodnocení projektů a následné kroky po provedení programu. Pobočka nemůže být v žádném případě pověřena úkolem, který zahrnuje výkon veřejné moci nebo použití diskrečních pravomocí při posuzování projektů.
4. Provoz společného technického sekretariátu a poboček je financován z rozpočtu na technickou pomoc.
KAPITOLA 3
Auditní orgán
Článek 28
Funkce auditního orgánu
1. Auditní orgán programu zajistí, aby se prováděly audity systémů řízení a kontroly u odpovídajícího vzorku projektů a u účetních závěrek programu.
2. Auditnímu orgánu je nápomocna skupina auditorů, která se skládá ze zástupců všech zemí, jež se účastní programu.
3. Provádí-li audity jiný subjekt než auditní orgán, zajistí auditní orgán, aby měl tento subjekt nezbytnou funkční nezávislost.
4. Auditní orgán zajistí, aby auditní činnost splňovala mezinárodně uznávané auditorské standardy.
5. Do devíti měsíců od podepsání první dohody o financování podle čl. 8 odst. 2 předloží auditní orgán Komisi auditní strategii pro výkon auditů. Auditní strategie stanoví metodiku auditů ročních účetních závěrek a projektů, způsob výběru vzorků pro audity projektů a plán auditů pro aktuální účetní rok a dva následující účetní roky. Auditní strategie se aktualizuje každoročně od roku 2017 do konce roku 2024. Vztahují-li se společné systémy řízení a kontroly na více než jeden program, může být pro dotčené programy vypracována jediná auditní strategie. Aktualizovaná auditní strategie se předkládá Komisi společně s výroční zprávou o programu.
6. Auditní orgán vypracuje v souladu s článkem 68:
a)
výrok auditora k účetním závěrkám za předchozí účetní rok;
b)
výroční auditní zprávu.
Pokud se společný systém řízení a kontroly vztahuje na více než jeden program, lze informace požadované podle písmene b) uvést v jediné zprávě.
Článek 29
Spolupráce s auditním orgánem
Komise spolupracuje s auditním orgánem na koordinaci jeho auditních plánů a postupů a sdílí s ním výsledky auditů systémů řízení a kontroly dotčeného programu.
HLAVA V
SYSTÉMY ŘÍZENÍ A KONTROLY
Článek 30
Obecné zásady pro systémy řízení a kontroly
1. Systémy řízení a kontroly zahrnují:
a)
funkce každého subjektu zapojeného do řízení a kontroly, včetně rozdělení funkcí v rámci jednotlivých subjektů, jejich vnitřní organizace v souladu se zásadou rozdělení funkcí mezi těmito subjekty a v rámci nich;
b)
postupy pro zajištění správnosti a řádnosti vykazovaných výdajů;
c)
elektronické datové systémy pro účetnictví, uchovávání údajů, monitorování a podávání zpráv;
d)
systémy monitorování a podávání zpráv, pokud odpovědný subjekt pověří výkonem úkolů jiný subjekt;
e)
opatření pro audit fungování systémů řízení a kontroly;
f)
systémy a postupy pro zajištění odpovídající auditní stopy;
g)
postupy pro předcházení nesrovnalostem, včetně podvodů, jejich odhalování a nápravu a vymáhání neoprávněně vyplacených částek včetně veškerých úroků;
h)
postupy pro zadávání veřejných zakázek na technickou pomoc a postupy pro výběr projektů;
i)
úlohu vnitrostátních orgánů a povinnosti zúčastněných zemí podle článku 31.
2. Řídící orgán zajistí, aby systémy řízení a kontroly programu byly zavedeny v souladu s pravidly tohoto nařízení a aby tyto systémy účinně fungovaly.
Článek 31
Vnitrostátní orgány a povinnosti zúčastněných zemí
1. Národní orgán určený podle čl. 20 odst. 6 písm. a), mimo jiné:
a)
zodpovídá za zřízení účinně fungujících systémů řízení a kontroly na vnitrostátní úrovni;
b)
zajišťuje celkovou koordinaci orgánů zapojených do provádění programu na vnitrostátní úrovni, včetně, mimo jiné, orgánů, které působí jako kontrolní kontaktní místa a jako členové skupiny auditorů;
c)
zastupuje svoji zemi ve společném monitorovacím výboru.
Pro partnerské země přeshraniční spolupráce je národní orgán subjektem, který nese konečnou odpovědnost za provádění opatření stanovených v dohodě o financování podle článků 8 a 9.
2. Zúčastněné země podporují řídící orgán při výkonu jeho povinností uvedených v čl. 30 odst. 2.
3. Zúčastněné země na svém území předcházejí nesrovnalostem včetně podvodů, odhalují je a napravují a vymáhají neoprávněně vyplacené částky včetně případných úroků podle článku 74. Tyto nesrovnalosti neprodleně oznámí řídícímu orgánu a Komisi a průběžně je informují o vývoji souvisejících správních a právních postupů.
4. V článku 74 jsou stanoveny povinnosti zúčastněných zemí, pokud jde o částky neoprávněně vyplacené příjemci.
5. Finanční opravou Komise není dotčena povinnost řídícího orgánu vymáhat neoprávněně vyplacené částky podle článků 74 a 75 ani povinnosti členských států vymáhat neoprávněně vyplacenou státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie a podle článku 14 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (9).
Článek 32
Auditní a kontrolní struktury
1. Auditor nebo příslušný úředník veřejné správy nezávislý na příjemci přezkoumá výdaje vykázané příjemcem na podporu žádosti o platbu. Auditor nebo příslušný úředník veřejné správy přezkoumá, zda výdaje vykázané příjemcem a příjmy související s projektem jsou skutečné, přesně zaznamenané a způsobilé v souladu se smlouvou.
Tento přezkum se vykonává na základě dohodnutého postupu, který se provádí v souladu s:
a)
mezinárodním standardem pro související služby 4400 - dohodnutými postupy v souvislosti s finančními informacemi, jak byly schváleny Mezinárodní federací účetních (IFAC);
b)
etickým kodexem IFAC pro profesionální účetní, který vypracovala a vydala Rada IFAC pro mezinárodní etické standardy účetních.
Pro úředníky veřejné správy jsou tyto postupy a standardy stanoveny na vnitrostátní úrovni s přihlédnutím k mezinárodním standardům.
Auditor splňuje alespoň jeden z následujících požadavků:
a)
být členem vnitrostátního účetního nebo auditorského subjektu nebo orgánu, který je členem IFAC;
b)
být členem vnitrostátního účetního nebo auditního subjektu nebo orgánu. Není-li tato organizace členem IFAC, auditor se zaváže, že bude práci vykonávat v souladu se standardy a etickými požadavky IFAC;
c)
být registrován jako statutární auditor ve veřejném rejstříku orgánu veřejného dohledu v členském státě v souladu se zásadami veřejného dohledu stanovenými ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2006/43/ES (10);
d)
být registrován jako statutární auditor ve veřejném rejstříku orgánu veřejného dohledu v partnerské zemi přeshraniční spolupráce za předpokladu, že se tento rejstřík řídí zásadami veřejného dohledu, jak jsou stanoveny v právních předpisech dotčené země.
Úředník veřejné správy má nezbytnou odbornou kvalifikaci pro provádění přezkumů.
2. Řídící orgán provádí kromě toho svá vlastní ověření podle čl. 26 odst. 5 písm. a) a čl. 26 odst. 6. Řídícímu orgánu mohou být při provádění ověřování v celé programové oblasti nápomocny kontrolní kontaktní místa.
Zúčastněné země přijmou veškerá možná opatření na podporu řídícího orgánu při výkonu kontrolních úkolů.
3. Auditní orgán zajistí, aby byly prováděny audity systémů řízení a kontroly na vhodném vzorku projektů a na ročních účetních závěrkách programu, jak je uvedeno v článku 28. Do tří měsíců od ustanovení řídícího orgánu se zřídí skupina auditorů uvedená v čl. 28 odst. 2. Vypracuje svůj vlastní jednací řád. Skupině předsedá řídící orgán, který je jmenován pro program.
Každá zúčastněná země může pověřit auditní orgán, aby vykonával své povinnosti přímo na jejím území.
4. Je zaručena nezávislost subjektu (subjektů) uvedeného (uvedených) v odstavcích 1, 2 a 3.
Článek 33
Kontroly ze strany Unie
1. Komise, Evropský úřad pro boj proti podvodům, Evropský účetní dvůr a každý externí auditor s povolením těchto orgánů a subjektů může přezkoumávat dokumenty a/nebo provádět kontroly na místě, a tak ověřovat, jak řídící orgán, příjemci, dodavatelé, subdodavatelé a třetí strany, kteří získávají finanční podporu, používají finanční prostředky Unie. V každé smlouvě je výslovně uvedeno, že tyto orgány a subjekty mohou vykonávat své kontrolní pravomoci, pokud jde o prostory, dokumenty a informace, bez ohledu na nosič, na němž jsou informace uloženy.
2. Komise se přesvědčí o tom, že na základě dostupných informací, včetně rozhodnutí o určení, každoročního prohlášení řídícího orgánu, výročních kontrolních zpráv, každoročního výroku auditora, výroční zprávy a auditů provedených vnitrostátními orgány a orgány Unie, jsou systémy řízení a kontroly v souladu s tímto nařízením a že účinně fungují.
3. Komise může požádat řídící orgán, aby podnikl nezbytné kroky a zajistil účinnost systémů řízení a kontroly a správnost výdajů.
HLAVA VI
TECHNICKÁ POMOC
Článek 34
Rozpočet na technickou pomoc
1. Na technickou pomoc může být přiděleno nejvýše 10 % celkového příspěvku Unie. V řádně odůvodněných případech může být po dohodě s Komisí přidělena vyšší částka.
2. Výše technické pomoci by měla odrážet skutečné potřeby programu, zejména by měla zohledňovat takové faktory, jako je celkový rozpočet programu, velikost územní oblasti, na niž se program vztahuje, a počet zúčastněných zemí.
Článek 35
Účel
1. Mezi činnosti v rámci technické pomoci patří příprava, řízení, monitorování, hodnocení, informace, komunikace, tvorba sítí, řešení stížností, činnosti v rámci kontroly a auditu související s prováděním programu a činnosti zaměřené na posílení správních kapacit pro provádění programu.
2. Technická pomoc pro činnosti uvedené v odstavci 1 by měla být používána na potřeby programových struktur i příjemců.
3. Výdaje na činnosti týkající se podpory a budování kapacit, které vzniknou mimo programovou oblast, mohou být kryty v rámci limitu uvedeného v čl. 39 odst. 2 za předpokladu, že jsou splněny podmínky uvedené v tomto článku.
Článek 36
Způsobilost
1. Požadavky na způsobilost stanovené v článku 48 se obdobně použijí na náklady na technickou pomoc. Náklady týkající se úředníků zúčastněných zemí, kteří jsou přiděleni na program, mohou být považovány za způsobilé jako náklady na technickou pomoc. Je třeba vyvarovat se systémů paralelního a doplňkového odměňování. Náklady uvedené v článku 49 se nepovažují za způsobilé jako náklady na technickou pomoc.
2. Náklady na přípravné kroky uvedené v článku 16 jsou způsobilé, je-li Komisi předložen program podle článku 4, a to nejdříve dne 1. ledna 2014, za předpokladu, že Komise program schválí podle článku 5.
Článek 37
Pravidla zadávání veřejných zakázek
1. Vyžaduje-li provádění ročního plánu využití rozpočtu na technickou pomoc zadávání veřejných zakázek, zakázka je zadána podle následujících pravidel:
a)
má-li subjekt sídlo v členském státě, použije buď právní a správní předpisy přijaté v souvislosti s právními předpisy Unie vztahujícími se na zadávání veřejných zakázek, nebo pravidla pro zadávání veřejných zakázek stanovená v hlavě IV druhé části nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a v hlavě II druhé části nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012;
b)
ve všech ostatních případech jsou příslušná pravidla pro zadávání veřejných zakázek popsána v dohodě o financování uvedené v článcích 8 a 9, nebo v dohodách uvedených v článcích 81 a 82.
2. Ve všech případech se použijí pravidla o státní příslušnosti a původu stanovená v článcích 8 a 9 nařízení (EU) č. 236/2014.
3. Zadávání veřejných zakázek pobočkami je omezeno na obvyklé běžné náklady a náklady na činnosti v oblasti komunikace a propagace.
HLAVA VII
PROJEKTY
KAPITOLA 1
Obecná ustanovení
Článek 38
Povaha podpory
1. Projekt je řadou činností vymezených a řízených ve vztahu k cílům, výstupům, výsledkům a dopadům, jichž má být dosaženo ve stanovené lhůtě a se stanoveným rozpočtem. Cíle, výstupy, výsledky a dopady přispějí k prioritám stanoveným k programu.
2. Finanční příspěvky na projekty z programu se poskytují formou grantů a výjimečně převodem prostředků na finanční nástroje. Projekty financované prostřednictvím grantů se řídí kapitolami 2 až 4.
3. Granty se poskytují na projekty vybrané prostřednictvím výzev k předkládání návrhů podle pravidel stanovených v programu s výjimkou řádně odůvodněných případů podle článku 41.
4. Podíl příspěvku Unie přiděleného na velké infrastrukturní projekty a příspěvky na finanční nástroje uvedené v článku 42 nesmí přesáhnout 30 %.
Článek 39
Podmínky pro financování
1. Projekty mohou získat finanční příspěvek z programu za předpokladu, že splňují všechny následující podmínky:
a)
mají zřejmý dopad na přeshraniční spolupráci, přinášejí výhody popsané v programovém dokumentu a vykazují přidanou hodnotu ke strategiím a programům Unie;
b)
jsou prováděny v programové oblasti;
c)
spadají do některé z těchto kategorií:
i)
integrované projekty, v nichž každý příjemce provádí na svém území část činností souvisejících s projektem;
ii)
symetrické projekty, v nichž jsou podobné činnosti prováděny v zúčastněných zemích souběžně;
iii)
projekty pro jedinou zemi, v nichž se projekty provádí převážně nebo úplně v jedné ze zúčastněných zemí, avšak ve prospěch všech nebo některých ze zúčastněných zemí, a v nichž lze nalézt přeshraniční dopady a výhody.
2. Projekty splňující kritéria uvedená v odstavci 1 mohou být prováděny částečně mimo programovou oblast za předpokladu, že jsou splněny následující podmínky:
a)
projekty jsou nezbytné k dosažení cílů programu a přínosné pro programovou oblast;
b)
celková výše prostředků přidělených v rámci programu na činnosti mimo programovou oblast nepřesahuje 20 % příspěvku Unie na úrovni programu;
c)
závazky řídících orgánů a auditních orgánů související s řízením, kontrolou a auditem týkajícím se projektů jsou plněny buď orgány provádějícími program, nebo prostřednictvím dohod uzavřených s orgány v zemích, v nichž jsou činnosti prováděny.
3. Dojde-li u projektu, který má infrastrukturní složku, do pěti let od jeho dokončení, nebo případně ve lhůtě stanovené v pravidlech pro státní podporu, k zásadní změně, která má vliv na povahu projektu, jeho cíle nebo podmínky provádění, které by ohrozily původní cíle projektu, vrátí se příspěvek Unie, poskytnutý na projekt. Částky neoprávněně vyplacené v souvislosti s projektem řídící orgán vymáhá zpět v poměrné výši vzhledem k období, po něž požadavek nebyl splněn.
4. Řídící orgán usiluje o vyloučení zdvojování činností mezi projekty financovanými Unií. Za tímto účelem může řídící orgán vést konzultace, které považuje za vhodné, a subjekty, s nimiž vede konzultace, včetně Komise, poskytnou nezbytnou podporu.
5. Řídící orgán předá hlavnímu příjemci každého vybraného projektu dokument, v němž jsou stanoveny podmínky podpory projektu, včetně konkrétních požadavků týkajících se produktů nebo služeb, jež má projekt přinést, finančního plánu a harmonogramu provádění.
Článek 40
Výzvy k předkládání návrhů
V souvislosti s každou výzvou k předkládání návrhů poskytne řídící orgán uchazečům dokument, v němž jsou stanoveny podmínky účasti ve výzvě, výběru a provádění projektu. Součástí tohoto dokumentu jsou i konkrétní požadavky týkající se výsledků, jichž má být v rámci projektu dosaženo, finanční plán a lhůta pro provádění.
Článek 41
Přímé zadání
1. Projekty mohou být zadány bez výzvy k předkládání návrhů pouze v následujících případech a za předpokladu, že v rozhodnutí o zadání je uvedeno řádné odůvodnění:
a)
subjekt, kterému se projekt zadává, má de iure nebo de facto monopol;
b)
projekt se týká činností zvláštní povahy, které vyžadují zvláštní druh subjektu na základě technické způsobilosti, vysokého stupně specializace nebo správních pravomocí.
2. Do programu se zahrne konečný seznam velkých infrastrukturních projektů navrhovaných pro výběr bez výzvy k předkládání návrhů. Po přijetí programu, avšak nejpozději 31. prosince 2017, poskytne řídící orgán Komisi úplné projektové žádosti, včetně informací uvedených v článku 43, společně s odůvodněním pro přímé zadání.
3. Do programu se zahrne orientační seznam jiných než velkých infrastrukturních projektů navrhovaných pro výběr bez výzvy k předkládání návrhů. Společný monitorovací výbor může kdykoli po přijetí programu rozhodnout o výběru dalších projektů bez výzvy k předkládání návrhů. V obou případech je třeba získat předchozí souhlas Komise. Řídící orgán za tímto účelem poskytne Komisi informace uvedené v článku 43 společně s odůvodněním pro přímé zadání.
4. Projekty navrhované pro výběr bez výzvy k předkládání návrhů schvaluje Komise postupem sestávajícím ze dvou kroků, který spočívá v předložení shrnutí projektu a následně úplné projektové žádosti. U každého z kroků Komise oznámí své rozhodnutí řídícímu orgánu do dvou měsíců ode dne předložení dokumentu. V případě potřeby lze tuto lhůtu prodloužit. Jestliže Komise navrhovaný projekt zamítne, sdělí řídícímu orgánu důvody tohoto zamítnutí.
Článek 42
Příspěvky na finanční nástroje
1. Program může přispět na finanční nástroj za předpokladu, že finanční nástroj je v souladu s prioritami programu.
2. Konečný seznam příspěvků na finanční nástroje je popsán v programu. Po přijetí programu, avšak nejpozději dne 31. prosince 2017, poskytne řídící orgán Komisi informace uvedené v článku 43.
3. Komise přezkoumá navržený příspěvek s cílem stanovit jeho přidanou hodnotu a jeho soulad s programem.
4. Postup schvalování se řídí pravidly těchto finančních nástrojů. Jestliže Komise zamítne navrhovaný příspěvek, oznámí řídícímu orgánu své důvody.
5. Příspěvky na tyto finanční nástroje se řídí pravidly platnými pro tyto finanční nástroje.
Článek 43
Obsah projektů
1. Dokumentace projektové žádosti obsahuje přinejmenším:
a)
analýzu problémů a potřeb zdůvodňujících projekt, která zohledňuje strategii programu a její očekávaný příspěvek k řešení příslušné priority;
b)
posouzení přeshraničního dopadu;
c)
logický rámec;
d)
posouzení udržitelnosti očekávaných výsledků projektu po jeho dokončení;
e)
objektivně ověřitelné ukazatele;
f)
informace o zeměpisném pokrytí a cílových skupinách projektu;
g)
očekávanou dobu provádění projektu a podrobný plán činnosti;
h)
v případě potřeby analýzu dopadů projektu na průřezové problémy uvedené v čl. 4 odst. 3 písm. d);
i)
požadavky na provádění projektu, včetně:
i)
stanovení příjemců a určení hlavního příjemce s poskytnutím záruk jeho způsobilosti v dotčené oblasti a jeho způsobilosti v oblasti správy a finančního řízení;
ii)
popisu struktury řízení a provádění projektu;
iii)
ujednání mezi příjemci podle článku 46;
iv)
ujednání o monitorování a hodnocení;
v)
informačních a komunikačních plánů a zejména opatření, jímž se uznává podpora projektu ze strany Unie;
j)
podrobného finančního plánu a rozpočtu.
2. Projektové žádosti pro projekty obsahující infrastrukturní složku ve výši nejméně 1 milion EUR dále obsahují:
a)
podrobný popis investice do infrastruktury a jejího umístění;
b)
s výjimkou řádně odůvodněných případů podrobný popis složky projektu, jež zajišťuje budování kapacit;
c)
úplnou studii proveditelnosti nebo rovnocennou provedenou studii, včetně analýzy možností, výsledků a nezávislého posouzení kvality;
d)
posouzení dopadu projektu na životní prostředí v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2011/92/EU (11) a s Úmluvou EHK OSN o posuzování vlivů na životní prostředí přesahující hranice států podepsanou v Espoo dne 25. února 1991 u zúčastněných zemí, které jsou jejími smluvními stranami;
e)
potvrzení příjemců o vlastnictví nebo o přístupu k pozemku;
f)
stavební povolení.
3. Výjimečně a v řádně odůvodněných případech může řídící orgán souhlasit s pozdějším předložením dokumentů uvedených v písmeni f).
Článek 44
Zveřejnění seznamu projektů
1. V zájmu zajištění transparentnosti projektů podporovaných v rámci programu vede řídící orgán seznam zadaných projektů v tabulkovém formátu, který umožňuje třídění, vyhledávání, čerpání, srovnávání a snadné zveřejňování údajů na internetu. Seznam projektů je přístupný na internetových stránkách programu a je aktualizován nejméně každých šest měsíců. Za účelem podpory následného využívání seznamu projektů soukromým sektorem, občanskou společností nebo vnitrostátními orgány veřejné správy mohou internetové stránky jasně uvádět odkaz na platná licenční pravidla, jimiž se řídí zveřejnění údajů.
2. V seznamu jsou obsaženy přinejmenším tyto údaje:
-
název příjemce (pouze právnické osoby; neuvádějí se jména fyzických osob),
-
název projektu,
-
shrnutí projektu,
-
období provádění projektu,
-
celkové způsobilé výdaje,
-
míru spolufinancování Unie,
-
PSČ projektu nebo jiný vhodný ukazatel místa,
-
územní pokrytí,
-
datum poslední aktualizace seznamu projektů.
3. Seznam projektů se předává Komisi nejpozději 30. června roku následujícího po rozpočtovém roce, v němž byly projekty vybrány. Tato informace se zveřejní na internetových stránkách orgánů Unie.
KAPITOLA 2
Příjemci
Článek 45
Účast na projektech
1. Do projektů jsou zapojeni příjemci nejméně z jednoho ze zúčastněných členských států a jedné ze zúčastněných partnerských zemí uvedených v příloze I nařízení (EU) č. 232/2014 nebo z Ruské federace.
2. Příjemci jsou fyzické nebo právnické osoby, jimž byl udělen grant na projekt. Příjemci mohou být fyzické osoby, vyžaduje-li to povaha nebo vlastnosti dané akce nebo cíl sledovaný žadatelem. O účasti fyzických osob se rozhoduje na úrovni programu.
3. Příjemci uvedení v odstavci 1 musí splňovat následující podmínky:
a)
jsou státními příslušníky kterékoli ze zúčastněných zemí nebo právnickými osobami, které mají skutečné sídlo v programové oblasti, nebo mezinárodními organizacemi s provozní základnou v programové oblasti. Evropské seskupení pro územní spolupráci může být příjemcem bez ohledu na to, kde má sídlo, za předpokladu, že jeho územní pokrytí se nachází v programové oblasti;
b)
splňují kritéria způsobilosti stanovená pro každý postup výběru;
c)
nespadají pod žádnou z výjimek stanovených v čl. 106 odst. 1 a článku 107 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
4. Kromě příjemců uvedených v odstavci 1 se mohou účastnit i příjemci, kteří nesplňují kritéria uvedená v odst. 3 písm. a), za předpokladu, že jsou splněny veškeré následující podmínky:
a)
mohou se účastnit v souladu s články 8 a 9 nařízení (EU) č. 236/2014;
b)
jejich účast vyžaduje povaha nebo cíle projektu a je nezbytná pro jeho účinné provádění;
c)
celková částka přidělená v rámci programu příjemcům, kteří nesplňují kritéria uvedená v odst. 3 písm. a), nepřesahuje limit stanovený v čl. 39 odst. 2 písm. b).
Článek 46
Povinnosti příjemců
1. V každém projektu je určen jeden hlavní příjemce, který zastupuje dané partnerství.
2. Všichni příjemci aktivně spolupracují na rozvoji a provádění projektů. Kromě toho spolupracují na poskytování zaměstnanců a/nebo na financování projektů. Každý příjemce má právní a finanční odpovědnost za činnosti, které provádí, a za část finančních prostředků Unie, které dostává. Konkrétní povinnosti a finanční odpovědnost příjemců jsou stanoveny v dohodě uvedené v odst. 3 písm. c).
3. Hlavní příjemce:
a)
od řídícího orgánu dostává finanční příspěvky na provádění činností souvisejících s projektem;
b)
zajišťuje, aby příjemci co nejrychleji a v plném souladu s ujednáními uvedenými v písmeni c) obdrželi celkový objem grantu. Žádná částka se neodečítá ani nezadržuje a nejsou vymáhány žádné zvláštní poplatky s rovnocenným účinkem, které by vedly ke snížení těchto částek určených příjemcům;
c)
v dohodě, která obsahuje ujednání, jež zaručují mimo jiné řádné finanční řízení finančních prostředků přidělených na projekt, včetně ujednání o vymáhání neoprávněně vyplacených prostředků, stanoví partnerská ujednání s příjemci;
d)
přijímá odpovědnost za zajištění provádění celého projektu;
e)
zajišťuje, aby výdaje vykázané příjemci byly vynakládány na provádění projektu a aby odpovídaly činnostem stanoveným ve smlouvě a dohodnutým se všemi příjemci;
f)
ověřuje, zda výdaje vykazované příjemci byly přezkoumány podle čl. 32 odst. 1.
KAPITOLA 3
Způsobilost výdajů
Článek 47
Formy grantů
1. Granty mohou mít kteroukoli z následujících forem:
a)
proplacení stanoveného podílu skutečně vynaložených způsobilých nákladů uvedených v článku 48;
b)
financování paušální sazbou, která se určí za použití procentního podílu z jedné nebo několika stanovených kategorií nákladů;
c)
jednorázové částky;
d)
proplacení na základě jednotkových nákladů;
e)
kombinace forem uvedených v písmenech a) až d) pouze v případech, kdy každá z forem pokrývá odlišné kategorie nákladů.
2. Granty ve formě uvedené v odst. 1 písm. a) se vypočítají na základě způsobilých nákladů skutečně vynaložených příjemcem, přičemž se přihlíží k předběžnému odhadu rozpočtu předloženému společně s návrhem a zahrnutému do smlouvy. Financování paušální sazbou uvedené v odst. 1 písm. b) se týká konkrétních kategorií způsobilých nákladů, které jsou jasně stanoveny předem při uplatnění procentní sazby. Jednorázové částky uvedené v odst. 1 písm. c) se týkají všech nebo některých konkrétních kategorií způsobilých nákladů, které jsou jasně stanoveny předem. Jednotkové náklady uvedené v odst. 1 písm. d) se týkají všech nebo některých konkrétních kategorií způsobilých nákladů, které jsou jasně stanoveny předem, a určí se jako částka za jednotku.
3. Účelem ani výsledkem grantů není vytvářet v rámci projektu zisk. Použijí se výjimky stanovené v čl. 125 odst. 4 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
Článek 48
Způsobilost nákladů
1. Granty nesmějí překročit celkový strop vyjádřený formou procentní a absolutní částky, který se stanovuje na základě odhadu způsobilých nákladů. Granty nesmějí překročit způsobilé náklady.
2. Způsobilými náklady se rozumějí náklady příjemce, které splňují veškerá tato kritéria:
a)
jsou vynaloženy v průběhu období provádění projektu. Konkrétně:
i)
Náklady související se službami a stavebními pracemi se týkají činností vykonávaných v průběhu období provádění. Náklady související s dodávkami se týkají dodávek a montáže položek v průběhu období provádění. Tento požadavek nesplňuje podpis smlouvy, vytvoření objednávky nebo uzavření jakéhokoli závazku v období provádění k výdajům za budoucí dodávky služeb, stavebních prací nebo dodávek po ukončení období provádění. Za vzniklé náklady nelze považovat převody hotovosti mezi hlavním příjemcem a ostatními příjemci.
ii)
Vzniklé náklady by měly být uhrazeny před předložením závěrečných zpráv. Jsou-li uvedeny v závěrečné zprávě společně s předpokládaným datem úhrady, mohou být zaplaceny později.
iii)
Výjimkou jsou náklady týkající se závěrečných zpráv, včetně ověření výdajů, auditu a konečného hodnocení projektu, které mohou vzniknout po období provádění projektu.
iv)
Jsou-li dodržena ustanovení článku 52 a násl., mohou být zahájeny postupy zadávání veřejných zakázek uvedené v článku 52 a násl. a příjemce (příjemci) může (mohou) uzavřít smlouvy před zahájením období provádění projektu.
b)
jsou uvedeny v odhadu celkového rozpočtu projektu;
c)
jsou nezbytné pro provádění projektu;
d)
lze je zjistit a ověřit, neboť jsou zaneseny zejména v účetních záznamech příjemce a jsou uvedeny v souladu s účetními standardy a obvyklými postupy pro účtování nákladů vztahujícími se příjemce;
e)
splňují požadavky platných právních předpisů v daňové a sociální oblasti;
f)
jde o přiměřené, odůvodněné náklady, které splňují požadavky řádného finančního řízení, zejména požadavky hospodárnosti a efektivnosti;
g)
jsou doloženy fakturami nebo doklady s rovnocennou průkazní hodnotou.
3. V následujících případech může být grant poskytnut zpětně:
a)
může-li žadatel prokázat nutnost zahájit projekt před podepsáním smlouvy. Náklady způsobilé pro financování však nesmí vzniknout před datem podání žádosti o grant, nebo
b)
na náklady související se studiemi a dokumentací týkající se projektů, jež zahrnují infrastrukturní složku.
Grant nemůže být zpětně udělen na již ukončené projekty.
4. Jsou-li splněny následující podmínky, jsou za způsobilé náklady považovány náklady vzniklé před podáním žádosti o grant u projektů, jimž byl grant udělen, s cílem umožnit vytváření pevných partnerství:
a)
náklady vzniknou po uveřejnění výzvy k předkládání návrhů;
b)
náklady se omezují na cestovné a diety pro zaměstnance příjemců za předpokladu, že splňují podmínky odst. 5 písm. b);
c)
náklady nepřekročí nejvyšší částku stanovenou na úrovni programu.
5. S výhradou odstavců 1 a 2 se za způsobilé považují následující přímé náklady příjemce:
a)
náklady na zaměstnance přidělené na projekt při splnění následujících kumulativních podmínek:
-
týkají se nákladů na činnosti, které by příjemce nevykonával, pokud by nebyl prováděn projekt,
-
náklady nepřekročí obvyklé náklady příjemce, neprokáže-li se, že je to nezbytné k provádění projektu,
-
náklady se týkají skutečných hrubých mezd, včetně nákladů na sociální pojištění a dalších nákladů spojených s odměňováním.
b)
cestovní náklady a diety zaměstnanců a dalších osob podílejících se na projektu za předpokladu, že nepřekročí náklady obvykle hrazené příjemcem v souladu s jeho pravidly a předpisy, ani sazby zveřejněné Komisí v době mise, jsou-li hrazeny na základě jednorázových částek, jednotkových nákladů nebo paušální sazby;
c)
náklady na nákup nebo pronájem vybavení (nového nebo použitého) a na dodávky speciálně pro účely projektu, odpovídají-li tržním cenám;
d)
náklady na spotřební zboží nakoupené speciálně pro projekt;
e)
náklady vyplývající ze smluv, které příjemce uzavřel pro účely projektu;
f)
náklady vyplývající přímo z požadavků, které ukládá toto nařízení a projekt (například informační kampaně a zviditelnění, hodnocení, externí audity, překlady), včetně nákladů na finanční služby (například náklady na bankovní převody a finanční záruky).
6. Podle článku 4 mohou být v rámci programu stanovena další pravidla způsobilosti pro program jako celek.
Článek 49
Nezpůsobilé náklady
1. Za nezpůsobilé jsou pokládány následující náklady související s prováděním projektu:
a)
dluhy a poplatky za dluhovou službu (úroky);
b)
rezervy na krytí ztrát či závazků;
c)
náklady vykázané příjemcem, které jsou již financovány z rozpočtu Unie;
d)
nákup pozemků nebo budov v objemu přesahujícím 10 % způsobilých výdajů dotčeného projektu;
e)
kurzové ztráty;
f)
cla, daně a poplatky včetně DPH, kromě případů, kdy podle příslušných vnitrostátních předpisů neexistuje nárok na vrácení, není-li v příslušných opatřeních ujednaných s partnerskými zeměmi přeshraniční spolupráce stanoveno jinak;
g)
půjčky třetím stranám;
h)
pokuty, finanční postihy a výlohy spojené s vedením sporů;
i)
věcné příspěvky tak, jak jsou definovány v čl. 14 odst. 1.
2. Podle článku 4 mohou být za nezpůsobilé stanoveny další kategorie nákladů v rámci programu.
Článek 50
Jednorázové částky, jednotkové náklady a financování paušální sazbou
1. Celkový objem financování na základě jednorázových částek, jednotkových nákladů a financování paušální sazbou nepřekročí 60 000 EUR na jednoho příjemce a na projekt, není-li v programu stanoveno jinak podle článku 4, avšak nepřekročí 100 000 EUR.
2. Používání jednorázových částek, jednotkových nákladů a financování paušální sazbou je podloženo alespoň:
a)
zdůvodněním vhodnosti daných forem financování s ohledem na povahu projektů, na rizika nesrovnalostí a podvodů a na náklady na kontrolu;
b)
uvedením nákladů nebo kategorií nákladů krytých formou jednorázových částek, jednotkových nákladů nebo financování paušální sazbou, čímž se vyloučí nezpůsobilé náklady uvedené v článku 49;
c)
popisem metod pro určení jednorázových částek, jednotkových nákladů nebo financování paušální sazbou a podmínek, které v rozumné míře zajistí, že budou dodrženy zásady neziskovosti a spolufinancování a vyloučí se dvojí financování. Tyto metody se opírají o:
i)
statistické údaje nebo obdobné objektivní ukazatele, nebo
ii)
individuální přístup k příjemcům grantu na základě certifikovaných nebo auditem ověřitelných historických údajů o příjemci nebo jeho obvyklých postupů účtování nákladů.
3. Poté, co řídící orgán jednotlivé částky posoudí a schválí, nejsou dále předmětem následných kontrol.
Článek 51
Nepřímé náklady
1. Nepřímé náklady mohou být vypočteny paušální sazbou až do výše 7 % způsobilých přímých nákladů s vyloučením nákladů vzniklých v souvislosti s poskytováním infrastruktury za předpokladu, že se tato sazba vypočte na základě spravedlivé, přiměřené a ověřitelné metody výpočtu.
2. Za nepřímé náklady projektu se považují ty způsobilé náklady, které nelze na základě podmínek pro způsobilost stanovených v článku 48 označit za zvláštní náklady přímo spojené s prováděním projektu a které k němu nemohou být přímo zaúčtovány. Nemohou zahrnovat nezpůsobilé náklady uvedené v článku 49 nebo náklady, které jsou již vykázány v jiné nákladové položce nebo kapitole projektového rozpočtu.
KAPITOLA 4
Oddíl 1
Zadávání veřejných zakázek
Článek 52
Platná pravidla
1. Vyžaduje-li provádění projektu, aby příjemce zadal veřejné zakázky na zboží, stavební práce nebo služby, použijí se následující pravidla:
a)
je-li příjemce veřejným zadavatelem nebo zadavatelem ve smyslu právních předpisů Unie platných pro postupy zadávání veřejných zakázek, může uplatnit vnitrostátní právní a správní předpisy přijaté v souvislosti s právními předpisy nebo pravidly Unie uvedenými v odstavci 2;
b)
je-li příjemce mezinárodní organizací, může uplatnit svá vlastní pravidla pro zadávání veřejných zakázek, pokud nabízejí záruky rovnocenné mezinárodně uznávaným normám;
c)
je-li příjemce orgánem veřejné moci partnerské země přeshraniční spolupráce, jehož spolufinancování je přeneseno na řídící orgán, může uplatnit vnitrostátní právní a správní předpisy za předpokladu, že to umožňuje dohoda o financování a jsou dodrženy obecné zásady stanovené v odst. 2 písm. a).
2. Ve všech ostatních případech je třeba splnit následující povinnosti:
a)
zakázka je zadána nejvýhodnější nabídce, nebo podle potřeby nejnižší cenové nabídce, s vyloučením jakéhokoli střetu zájmů;
b)
u zakázek s hodnotou vyšší než 60 000 EUR se použijí rovněž následující pravidla:
i)
je zřízena hodnotící komise pro posuzování žádostí a/nebo nabídek na základě kritérií pro vyloučení, výběr a zadání, která příjemce zveřejní předem v zadávací dokumentaci. Komise musí mít lichý počet členů a veškeré odborné a administrativní kapacity, aby k nabídkám/žádostem mohla vydat informované stanovisko;
ii)
musí být zajištěna dostatečná transparentnost, spravedlivá hospodářská soutěž a odpovídající předběžná propagace;
iii)
je zajištěno rovné zacházení, proporcionalita a zákaz diskriminace;
iv)
zadávací dokumentace musí být vypracována v souladu s osvědčenými mezinárodními postupy;
v)
lhůty pro předkládání žádostí nebo nabídek musí být dostatečně dlouhé, aby zainteresované strany měly přiměřenou dobu na přípravu nabídek;
vi)
zájemci a uchazeči jsou vyloučeni z účasti na zadávacím řízení, pokud se dostanou do některé ze situací popsaných v čl. 106 odst. 1 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012. Zájemci nebo uchazeči musí osvědčit, že se nenacházejí v žádné z těchto situací. Zakázky nemohou být dále zadány zájemcům nebo uchazečům, kteří se v průběhu zadávacího řízení dostanou do jedné ze situací uvedených v článku 107 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012;
vii)
použijí se postupy zadávacího řízení uvedené v článcích 53 až 56.
3. Ve všech případech se použijí pravidla o státní příslušnosti a původu stanovená v článcích 8 a 9 nařízení (EU) č. 236/2014.
Článek 53
Zadávací řízení na zakázky na služby
1. Zakázky na služby v hodnotě 300 000 EUR a více se zadávají formou mezinárodního omezeného výběrového řízení na základě uveřejnění oznámení o zakázce. Oznámení o zakázce se uveřejní ve všech vhodných sdělovacích prostředcích též mimo programovou oblast, je v něm uveden počet čtyř až osmi zájemců, kteří budou vyzváni k předložení nabídky, a zajišťuje skutečnou hospodářskou soutěž.
2. Zakázky na služby v hodnotě 60 000 až 300 000 EUR se zadávají prostřednictvím jednacího řízení bez uveřejnění. Příjemce provede konzultace alespoň se třemi poskytovateli podle vlastní volby a s jedním nebo více poskytovateli projedná podmínky zakázky.
Článek 54
Zadávací řízení na zakázky na dodávky
1. Zakázky na dodávky v hodnotě 300 000 EUR a více se zadávají formou mezinárodního otevřeného výběrového řízení na základě uveřejnění oznámení o zakázce ve všech vhodných sdělovacích prostředcích též mimo programovou oblast.
2. Zakázky na dodávky v hodnotě 100 000 a více, avšak méně než 300 000 EUR se zadávají prostřednictvím otevřeného nabídkového řízení na základě uveřejnění v programové oblasti. Každý způsobilý uchazeč musí mít stejné podmínky jako místní společnosti.
3. Zakázky na dodávky v hodnotě více než 60 000, avšak méně než 100 000 EUR se zadávají prostřednictvím jednacího řízení bez uveřejnění. Příjemce provede konzultace alespoň se třemi dodavateli podle vlastní volby a s jedním nebo s více dodavateli projedná podmínky zakázky.
Článek 55
Zadávací řízení na zakázky na stavební práce
1. Zakázky na stavební práce v hodnotě 5 000 000 EUR a více se zadávají prostřednictvím mezinárodního otevřeného výběrového řízení, nebo s ohledem na specifické zvláštnosti některých stavebních prací prostřednictvím mezinárodního omezeného výběrového řízení na základě uveřejnění oznámení o zakázce ve všech vhodných sdělovacích prostředcích též mimo programovou oblast.
2. Zakázky na stavební práce v hodnotě 300 000 a více, avšak méně než 5 000 000 EUR se zadávají prostřednictvím otevřeného výběrového řízení na základě uveřejnění v programové oblasti. Každý způsobilý uchazeč musí mít stejné podmínky jako místní společnosti.
3. Zakázky na stavební práce v hodnotě více než 60 000, avšak méně než 300 000 EUR se zadávají prostřednictvím jednacího řízení bez uveřejnění. Příjemce provede konzultace alespoň se třemi zadavateli podle vlastní volby a s jedním nebo s více zadavateli projedná podmínky zakázky.
Článek 56
Použití jednacího řízení
V případech uvedených v článcích 266, 268 a 270 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 se příjemce může rozhodnout použít jednací řízení na základě jediné nabídky.
Oddíl 2
Finanční podpora třetím stranám
Článek 57
Finanční podpora třetím stranám
1. Vyžaduje-li projekt poskytnutí finanční podpory třetím stranám, může být udělena pod podmínkou, že:
a)
každá třetí strana nabídne odpovídající záruky, pokud jde o zpětné získávání prostředků;
b)
jsou dodrženy zásady proporcionality, transparentnosti, řádného finančního řízení, rovného zacházení a zákazu diskriminace;
c)
jsou vyloučeny střety zájmů;
d)
finanční podpora není kumulativní a není poskytována zpětně, v zásadě zahrnuje spolufinancování a jejím účelem nebo účinkem není vytváření zisku pro jednotlivé třetí strany;
e)
podmínky pro poskytování finanční podpory jsou přísně stanoveny ve smlouvě tak, aby příjemce nejednal dle vlastního uvážení. Ve smlouvě jsou především stanoveny kategorie osob, které jsou způsobilé k podpoře, kritéria poskytnutí podpory (včetně kritérií pro stanovení přesné částky) a neměnný seznam typů činností, na něž je možné finanční podporu poskytnout;
f)
maximální objem finanční podpory, který může být vyplacen, nepřesáhne 60 000 EUR na každou třetí stranu s výjimkou případů, kdy je finanční podpora prvořadým cílem projektu.
2. Použijí se pravidla o státní příslušnosti a původu stanovená v článcích 8 a 9 nařízení (EU) č. 236/2014. Překračuje-li dílčí grant částku 60 000 EUR, použijí se obdobně pravidla týkající se účasti stanovená v čl. 52 písm. b) bodě vi).
HLAVA VIII
PLATBY, PŘEDKLÁDÁNÍ A SCHVALOVÁNÍ ÚČETNÍ ZÁVĚRKY, FINANČNÍ OPRAVY A ZPĚTNÉ ZÍSKÁVÁNÍ PROSTŘEDKŮ
KAPITOLA 1
Platby
Článek 58
Roční závazky
1. Při sdíleném řízení Komise učiní prvotní závazky poté, co přijme program podle článku 5.
2. Při nepřímém řízení Komise učiní prvotní závazky po přijetí programu a poté, co vstoupí v platnost dohoda, kterou se úkoly související s prováděním rozpočtu přenášejí na mezinárodní organizaci nebo na partnerskou zemi přeshraniční spolupráce podle článků 81 a 82.
3. Komise následně učiní příslušný závazek v každém rozpočtovém roce nejpozději dne 1. května. Objem ročních závazků se stanoví v souladu s finančním plánem s přihlédnutím k pokroku při provádění programu a dostupnosti finančních prostředků. Jakmile Komise učiní roční závazek, informuje o tom řídící orgán.
Článek 59
Společná pravidla pro platby
1. Platby řídícímu orgánu mohou mít podobu předběžného financování nebo vyplacení konečného zůstatku.
2. Je založen bankovní účet v eurech, který je konkrétně určen pro účely programu. Jsou-li platby Komise směrovány přes jiný bankovní účet, než je účet programu, související částky a jakýkoli vzniklý úrok jsou neprodleně a v plné výši převedeny na bankovní účet programu.
3. Žádná částka se neodečítá ani nezadržuje, ani nejsou na tyto částky ani na žádný vzniklý úrok ukládány žádné zvláštní poplatky či jiné poplatky s rovnocenným účinkem.
Článek 60
Společná pravidla pro výpočet předběžného financování
1. Řídící orgán může poté, co je informován o ročním závazku, požádat každý rozpočtový rok o převod až 80 % příspěvku Unie na dotčený rozpočtový rok jakožto předběžného financování. Počínaje druhým rozpočtovým rokem se k žádosti o předběžné financování přikládá prozatímní rozpočet s podrobnými údaji o závazcích řídícího orgánu a o platbách za obě účetní období následující po posledním výroku auditora zmíněném v článku 68. Komise po přezkoumání tohoto prozatímního rozpočtu, posouzení skutečných finančních potřeb programu a ověření dostupnosti finančních prostředků provede platbu celé částky požadované v rámci předběžného financování nebo její části nejpozději do 60 dnů po datu, k němuž Komise zaregistrovala žádost o platbu.
2. V průběhu rozpočtového roku může řídící orgán požádat o převod veškerých finančních prostředků, které již byly přiděleny, nebo jejich části jako dodatečného předběžného financování. Na podporu této žádosti může řídící orgán předložit průběžnou finanční zprávu, z níž je zřejmé, že skutečně vzniklé výdaje nebo výdaje, které mají vzniknout před koncem rozpočtového roku, překračují objem prostředků již vyplacených jako předběžné financování. Tyto následné převody představují dodatečné předběžné financování za předpokladu, že nejsou podloženy výrokem auditora zmíněným v článku 68.
3. Komise každý rozpočtový rok provádění programu zúčtuje předchozí platby v rámci předběžného financování na základě skutečně vzniklých způsobilých výdajů, které jsou podloženy výrokem auditora uvedeným v článku 68 po schválení účetní závěrky podle čl. 69 odst. 2. Na základě výsledků tohoto zúčtování může Komise provést nezbytné finanční opravy.
Článek 61
Přerušení platební lhůty
1. Pověřená schvalující osoba ve smyslu nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 může přerušit platební lhůtu u žádosti o platbu na maximální dobu šesti měsíců v kterémkoli z těchto případů:
a)
informace poskytnuté národním auditním subjektem nebo auditním subjektem Unie jasně ukazují na možné významné nedostatky ve fungování systému řízení a kontroly;
b)
pověřená schvalující osoba musí provést další ověření na základě informací, které obdržela o tom, že výdaj má spojitost s nedostatkem, který má vážné finanční důsledky;
c)
není předložen některý z dokumentů požadovaných podle článku 77;
d)
není předložen některý z dokumentů požadovaných podle článků 60 a 64.
Řídící orgán může povolit, aby bylo přerušení platební lhůty prodlouženo o další tři měsíce.
2. Pověřená schvalující osoba omezí přerušení platební lhůty pouze na tu část výdajů, na něž se vztahuje žádost o platbu dotčená situacemi uvedenými v odst. 1 prvním pododstavci, ledaže by nebylo možné určit část výdajů, které se to týká. Pověřená schvalující osoba o důvodech přerušení platební lhůty okamžitě informuje členský stát, v němž je sídlo řídícího orgánu, a řídící orgán a vyzve je k nápravě situace. Pověřená schvalující osoba ukončí přerušení platební lhůty, jakmile jsou přijata nezbytná opatření. Nebyla-li přijata nezbytná opatření, může být toto přerušení prodlouženo na dobu delší než šest měsíců.
Článek 62
Pozastavení plateb
1. Komise může pozastavit všechny platby nebo jejich část v kterémkoli z následujících případů:
a)
v účinném fungování systému řízení a kontroly programu existuje závažný nedostatek, který ohrožuje příspěvek Unie a v souvislosti s nímž nebyla přijata opatření k nápravě;
b)
zúčastněné země závažně porušily své povinnosti podle článku 31;
c)
výdaj má spojitost s nedostatkem, který nebyl napraven a má vážné finanční důsledky;
d)
existuje závažný nedostatek v kvalitě a spolehlivosti systému hodnocení a monitorování;
e)
monitorování, hodnocení nebo audit svědčí o tom, že program se neplní podle časových rámců podle článku 4 a v souladu se zprávami podle článku 77.
2. Poté, co Komise umožní řídícímu orgánu předložit připomínky, může přijmout rozhodnutí o pozastavení všech plateb v rámci předběžného financování nebo jejich části.
3. Komise ukončí pozastavení všech plateb nebo jejich části, pokud řídící orgán přijme nezbytná opatření, která umožňují pozastavení zrušit.
Článek 63
Platby hlavním příjemcům
1. Platby hlavním příjemcům mohou mít jednu z následujících forem:
a)
předběžné financování;
b)
prozatímní platba;
c)
platba konečného zůstatku.
2. Řídící orgán zajistí, aby platby hlavním příjemcům byly zpracovány co nejrychleji v souladu s podepsanou smlouvou. Žádná částka se neodečítá ani nezadržuje, není-li to stanoveno v podepsané smlouvě, ani se neukládají žádné zvláštní poplatky či jiné poplatky s rovnocenným účinkem, které by vedly ke snížení těchto částek.
Článek 64
Platba konečného zůstatku
1. Do 30. září 2024 předloží řídící orgán žádost o platbu konečného zůstatku společně s dokumenty uvedenými v čl. 77 odst. 5.
2. Konečný zůstatek je vyplacen do tří měsíců ode dne zúčtování účetní závěrky za poslední účetní rok nebo do jednoho měsíce od data schválení závěrečné zprávy o provádění, podle toho, co nastane později.
Článek 65
Výjimka při zrušení závazku
1. Částka, které se týká zrušení závazku, se sníží o částky, které řídící orgán nemohl Komisi vykázat z těchto důvodů:
a)
projekty byly pozastaveny soudním řízením nebo správním opravným prostředkem s odkladným účinkem; nebo
b)
důvody vyšší moci závažně ovlivňují provádění celého programu nebo jeho části;
c)
použití článků 61 nebo 62.
2. Řídící orgán, který se odvolává na vyšší moc podle odst. 1 písm. b), musí prokázat její přímé důsledky pro provádění celého programu nebo jeho části. Pro účely odst. 1 písm. a) a b) lze o snížení požádat jednou, pokud pozastavení nebo vyšší moc trvaly nejdéle jeden rok, nebo vícekrát podle doby trvání vyšší moci nebo počtu let, které uběhly mezi dnem soudního nebo správního rozhodnutí o pozastavení provádění daného projektu a dnem konečného soudního nebo správního rozhodnutí.
3. Řídící orgán zašle Komisi informace o výjimce podle odstavce 1 týkající se částky, která měla být přiznána do 31. prosince předchozího rozpočtového roku, do 15. února.
Článek 66
Postup zrušení závazku
1. Komise včas informuje řídící orgán vždy, když existuje riziko zrušení závazku podle článku 6 nařízení (EU) č. 236/2014.
2. Komise na základě informací obdržených k 15. únoru informuje řídící orgán o částce, jíž se týká zrušení vyplývající z těchto informací.
3. Řídící orgán má dva měsíce na to, aby odsouhlasil částku, která má být zrušena, nebo předložil své připomínky.
4. Řídící orgán předloží do 30. června Komisi revidovaný finanční plán, v němž se zohlední dopad snížení částky podpory na tematické cíle nebo technickou pomoc programu za dotčený rozpočtový rok. Pokud jej nepředloží, Komise upraví plán financování snížením příspěvku Unie na dotčený rozpočtový rok. Snížení se úměrně dotkne tematických cílů a technické pomoci.
5. Komise pozmění rozhodnutí o přijetí programu.
Článek 67
Používání eura
1. Řídící orgán a příjemce převedou výdaje vzniklé v jiné měně než v eurech na eura měsíčním účetním směnným kurzem Komise:
a)
za měsíc, v němž výdaj vznikl;
b)
za měsíc, v němž byl výdaj předložen k přezkoumání podle čl. 32 odst. 1;
c)
za měsíc, v němž byl výdaj oznámen hlavnímu příjemci.
2. Zvolená metoda se uvede v programu a platí po celou dobu trvání programu. Na technickou pomoc a na projekty mohou být použity odlišné metody.
KAPITOLA 2
Předložení a schválení účetní závěrky
Článek 68
Předložení účetní závěrky
1. Řídící orgán vypracuje účetní závěrku programu. Tato závěrka je nezávislá a samostatná a její součástí jsou pouze operace související s programem. Je vedena tak, aby umožňovala analytické monitorování programu podle priorit a technické pomoci.
2. Řídící orgán předloží Komisi ve své výroční zprávě do 15. února následující finanční informace:
a)
účetní závěrku za předchozí účetní období;
b)
prohlášení řídícího orgánu podepsané jeho zástupcem, v němž se potvrzuje, že:
i)
informace jsou prezentovány vhodným způsobem a jsou úplné a přesné;
ii)
výdaje byly použity k zamýšlenému účelu;
iii)
zavedené systémy kontroly poskytují nezbytné záruky legality uskutečněných operací;
c)
každoroční souhrn informací o kontrolách provedených řídícím orgánem, včetně rozboru povahy a rozsahu chyb a nedostatků zjištěných v systémech a přijatých či plánovaných nápravných opatření;
d)
výrok auditora k účetní závěrce;
e)
výroční auditní zprávu auditního orgánu přinášející shrnutí provedených auditů, včetně rozboru povahy a rozsahu chyb a nedostatků zjištěných jak na úrovni systému, tak na úrovni projektů, a přijatých či plánovaných nápravných opatření;
f)
odhad nákladů vzniklých v období od 1. července do 31. prosince předchozího roku;
g)
seznam projektů ukončených v průběhu účetního období.
3. Účetní závěrka uvedená v odst. 2 písm. a) se předkládá za každý program a na úrovni každé priority a technické pomoci obsahuje:
a)
vzniklé a zaplacené výdaje a dosažené a přijaté příjmy řídícího orgánu;
b)
částky zproštěné platební povinnosti a částky zpětně získané v průběhu účetního období, částky, které je třeba získat zpět do konce účetního období, a částky, které nelze získat zpět.
4. Výrok auditora zmíněný v odst. 2 písm. d) stanoví, zda závěrka poskytuje pravdivý a věrný obraz, zda jsou související transakce legální a řádné a zda zavedené kontrolní systémy řádně fungují. V tomto výroku se rovněž uvede, zda audit nezpochybňuje tvrzení obsažená v prohlášení řídícího subjektu zmíněném v odst. 2 písm. a).
Článek 69
Schválení účetní závěrky
1. Komise přezkoumá účetní závěrku a do 31. května roku následujícího po skončení účetního období informuje řídící orgán, zda souhlasí s tím, že účetní závěrka je úplná, přesná a pravdivá.
2. Komise na základě vzniklých způsobilých výdajů potvrzených výrokem auditora zmíněným v čl. 68 odst. 2 písm. d) zúčtuje předběžné financování.
3. Přijetím účetní závěrky nejsou dotčeny žádné následné finanční opravy podle článku 72.
Článek 70
Lhůta pro uchovávání dokladů
1. Řídící orgán a příjemci uchovávají veškeré dokumenty týkající se programu nebo projektu po dobu pěti let od data vyplacení zůstatku za program. Uchovávají především zprávy, podklady, účty, účetní doklady a veškeré další dokumenty týkající se financování programu (včetně veškerých dokumentů týkajících se zadání zakázky) a projektů.
2. Bez ohledu na odstavec 1 se doklady týkající se auditů, opravných prostředků, soudních sporů nebo vymáhání pohledávek vzniklých při provádění programu nebo projektu uchovávají až do doby, než jsou tyto audity, opravné prostředky, spory nebo pohledávky uzavřeny.
KAPITOLA 3
Finanční opravy a zpětné získávání neoprávněně vyplacených částek
Oddíl 1
Finanční opravy
Článek 71
Finanční opravy prováděné řídícím orgánem
1. Za předcházení nesrovnalostem a jejich vyšetřování, provedení nutných finančních oprav a vymáhání neoprávněně vyplacených částek zodpovídá v první řadě řídící orgán. V případě systémových nesrovnalostí rozšíří řídící orgán své vyšetřování na všechny operace, které by mohly být dotčeny.
Řídící orgán provádí finanční opravy nutné v souvislosti s jednotlivými nebo systémovými nesrovnalostmi zjištěnými u projektů, technické pomoci nebo programu. Finanční opravy spočívají ve zrušení celého příspěvku Unie na projekt nebo technickou pomoc nebo jeho části. Řídící orgán přihlédne k povaze a závažnosti nesrovnalostí a k dané finanční ztrátě a uplatní přiměřenou finanční opravu. Finanční opravy zaznamená řídící orgán v roční účetní závěrce za účetní rok, ve kterém se o zrušení rozhodlo.
2. Příspěvek Unie zrušený podle odstavce 1 může být v rámci dotčeného programu opětovně použit s výhradou odstavce 3.
3. Příspěvek zrušený podle odstavce 1 nelze znovu použít na projekt, který byl předmětem finanční opravy ani - pokud je finanční oprava provedena z důvodu systémové nesrovnalosti - na žádný projekt ovlivněný touto systémovou nesrovnalostí.
Článek 72
Finanční opravy prováděné Komisí
1. Komise provede finanční opravy zrušením celého příspěvku Unie na program nebo jeho části a získáním příslušných částek od řídícího orgánu zpět tak, aby z financování Unie vyloučila výdaje, které porušují platné právní předpisy nebo jsou spojeny s nedostatky v systémech řízení a kontroly programu, které byly zjištěny Komisí nebo Evropským účetním dvorem.
2. Porušení platných právních předpisů vede k finanční opravě pouze v souvislosti s výdaji, které byly vykázány Komisi, a v případě, že je splněna jedna z těchto podmínek:
a)
porušení ovlivnilo výběr projektu nebo smlouvy na technickou pomoc, nebo existuje důvodné riziko, že toto porušení mělo takový dopad a z důvodu povahy dotčeného porušení není možné tento dopad stanovit;
b)
porušení ovlivnilo výši výdajů vykázaných v rámci programu, nebo existuje důvodné riziko, že toto porušení mělo takový dopad, avšak z důvodu povahy dotčeného porušení není možné jeho finanční dopad kvantifikovat.
3. Komise provede finanční opravy zejména v případech, kdy po nutném přezkoumání dospěje k některému z následujících závěrů:
a)
v systémech řízení a kontroly programu existuje zásadní nedostatek, který ohrozil již vyplacený příspěvek Unie;
b)
řídící orgán nesplnil před zahájením postupu finanční opravy podle tohoto odstavce své povinnosti podle článku 71;
c)
výdaje přiznané ve výroční nebo závěrečné zprávě jsou neoprávněné a řídící orgán je před zahájením postupu finanční opravy podle tohoto odstavce neopravil.
Komise při svých finančních opravách vychází z jednotlivých případů zjištěných nesrovnalostí, přičemž přihlíží k tomu, zda se jedná o systémovou nesrovnalost. Pokud nelze přesně vyčíslit výši neoprávněných výdajů, použije Komise finanční opravu na základě paušální sazby nebo extrapolace.
4. Při rozhodování o výši finanční opravy podle odstavce 3 Komise dodržuje zásadu proporcionality s ohledem na povahu a závažnost nesrovnalostí a rozsah a finanční důsledky nedostatků zjištěných v systému řízení a kontroly daného programu.
5. Jestliže Komise zakládá své stanovisko na zprávách jiných auditorů než auditorů vlastních útvarů, vypracuje vlastní závěry ohledně finančních důsledků poté, co vyslechne řídící orgán a dotyčné auditory.
6. Ukončením programu není dotčeno právo Komise provádět v pozdější fázi finanční úpravy ve vztahu k řídícímu orgánu.
7. Kritérii pro určení výše finančních oprav, jež mají být použity, a kritérii pro použití paušálních sazeb nebo extrapolovaných finančních oprav jsou kritéria přijatá na základě nařízení (EU) č. 1303/2013 (12), zejména jeho článku 144, a kritéria, jež jsou obsažena v rozhodnutí Komise ze dne 19. prosince 2013 (13).
Článek 73
Postup
1. Před přijetím rozhodnutí o finanční opravě informuje Komise řídící orgán o předběžných závěrech svého přezkumu a požádá řídící orgán, aby do dvou měsíců předložil své připomínky.
2. Navrhuje-li Komise finanční opravu na základě extrapolace nebo paušální sazby, dostane řídící orgán příležitost prokázat přezkoumáním příslušné dokumentace, že skutečný rozsah nesrovnalosti je menší, než jak byl posouzen Komisí. Po dohodě s Komisí může řídící orgán omezit rozsah uvedeného přezkumu na vhodnou část nebo vzorek příslušné dokumentace. S výjimkou řádně odůvodněných případů nesmí doba povolená pro takové přezkoumání překročit další dva měsíce od uplynutí lhůty dvou měsíců uvedené v odstavci 1.
3. Komise zohlední veškeré důkazy předložené řídícím orgánem ve lhůtách uvedených v odstavcích 1 a 2.
4. Nepřijme-li řídící orgán předběžné závěry Komise, pozve jej Komise ke slyšení, aby bylo zaručeno, že má Komise pro vyvození závěru ohledně uplatnění finanční opravy k dispozici všechny důležité informace a zjištění.
5. Řídící orgán může v případě dohody, a aniž je dotčen odstavec 6, opětovně použít zrušený příspěvek na dotčený program v souladu s čl. 71 odst. 2.
6. Za účelem uplatnění finančních oprav přijme Komise rozhodnutí do šesti měsíců ode dne slyšení nebo ode dne obdržení dalších informací, pokud řídící orgán souhlasil s tím, že tyto dodatečné informace po slyšení předloží. Komise vezme v úvahu veškeré informace a připomínky předložené v průběhu řízení. Pokud se slyšení neuskuteční, začíná šestiměsíční lhůta běžet dva měsíce po dni, kdy Komise odeslala pozvánku ke slyšení.
7. Zjistí-li Komise nebo Evropský účetní dvůr nesrovnalosti dokládající závažné nedostatky v účinném fungování systémů řízení a kontroly, sníží výsledná finanční oprava příspěvek Unie.
První pododstavec se nepoužije v případě závažných nedostatků v účinném fungování systémů kontroly a řízení, které byly před jejich zjištěním ze strany Komise nebo Evropského účetního dvora:
a)
zjištěny v prohlášení řídícího orgánu, výroční kontrolní zprávě nebo výroku auditora předložených Komisi v souladu s článkem 68 nebo v jiných auditních zprávách auditního orgánu předložených Komisi, a pokud byla přijata příslušná opatření; nebo
b)
předmětem vhodných nápravných opatření ze strany řídícího orgánu.
Posouzení závažných nedostatků v účinném fungování systémů řízení a kontroly vychází z právních předpisů platných v době, kdy byla předložena příslušná prohlášení řídících subjektů, výroční kontrolní zprávy a výroky auditora.
Komise při rozhodování o finanční opravě:
a)
dodržuje zásadu proporcionality tím, že zohlední povahu a rozsah závažných nedostatků v účinném fungování systémů řízení a kontroly a jejich finanční důsledky pro rozpočet Unie;
b)
pro účely použití paušální sazby nebo opravy extrapolací vyloučí výdaje, u nichž nesrovnalosti odhalil již řídící orgán a které byly předmětem úpravy v účetní uzávěrce, jakož i výdaje podléhající probíhajícímu posuzování jejich legality a správnosti;
c)
zohlední paušální sazbu nebo opravy extrapolací použité na výdaje ze strany řídícího orgánu z důvodu jiných závažných nedostatků, které řídící orgán odhalil při určování zbytkového rizika pro rozpočet Unie.
Oddíl 2
Zpětné získávání neoprávněně vyplacených částek
Článek 74
Finanční odpovědnost a zpětné získávání neoprávněně vyplacených částek
1. Řídící orgán je odpovědný za zpětné získávání neoprávněně vyplacených částek.
2. Souvisí-li zpětné získávání neoprávněně vyplacených částek s porušením právních závazků ze strany řídícího orgánu vyplývajícím z tohoto nařízení a nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, zodpovídá řídící orgán za vrácení příslušných částek Komisi.
3. Pokud se zpětné získávání neoprávněně vyplacených částek týká systémových nedostatků v systémech řízení a kontroly, odpovídá řídící orgán za vrácení dotčených částek Komisi v souladu s rozdělením odpovědnosti mezi zúčastněné země, jak je stanoveno v programu.
4. Pokud se zpětné získávání neoprávněně vyplacených částek týká nároku vůči příjemci se sídlem v některém členském státě a řídící orgán není schopen dlužnou částku získat zpět, zaplatí dlužnou částku řídícímu orgánu členský stát, v němž má příjemce sídlo, a vymáhá ji od příjemce zpět.
5. Pokud se zpětné získávání neoprávněně vyplacených částek týká nároku vůči příjemci se sídlem v některé z partnerských zemí přeshraniční spolupráce a řídící orgán není schopen dlužnou částku získat zpět, nese daná partnerská země přeshraniční spolupráce, v níž má příjemce sídlo, odpovědnost v míře stanovené v příslušných dohodách o financování podle článků 8 a 9.
Článek 75
Vrácení platby řídícímu orgánu
1. Řídící orgán vymáhá neoprávněně vyplacené částky spolu s případnými úroky z prodlení od hlavního příjemce. Dotčení příjemci vrátí hlavnímu příjemci neoprávněně vyplacené částky v souladu s dohodou o partnerství, kterou spolu podepsali. Nepodaří-li se hlavnímu příjemci zajistit vrácení platby od dotčeného příjemce, řídící orgán tohoto příjemce formálně uvědomí, aby vrátil platbu hlavnímu příjemci. Pokud dotčený příjemce platbu nevrátí, požádá řídící orgán zúčastněnou zemi, v níž má dotčený příjemce sídlo, o vrácení neoprávněně vyplacených částek podle čl. 74 odst. 2 až 5.
2. Řídící orgán postupuje s patřičnou důsledností, aby s podporou zúčastněných zemí zajistil proplacení inkasních příkazů. Řídící orgán zejména zajistí, aby nárok byl určitý, v pevně stanovené výši a splatný. Pokud má řídící orgán v úmyslu vzdát se vrácení zjištěného dluhu, zajistí, aby toto zproštění bylo řádné a v souladu se zásadami řádného finančního řízení a proporcionality. Rozhodnutí o zproštění musí být předloženo společnému monitorovacímu výboru k předchozímu schválení.
3. Řídící orgán informuje Komisi o všech opatřeních přijatých za účelem zpětného získání neoprávněně vyplacených částek. Komise může kdykoli převzít úkol vymoci částky přímo od příjemce nebo od dotčené zúčastněné země.
4. Spisy předané zúčastněné zemi nebo Komisi musí obsahovat veškeré dokumenty potřebné pro zpětné získání neoprávněně vyplacených částek a doklady o opatřeních, která řídící orgán za účelem vymáhání dlužných částek přijal.
5. Smlouvy uzavřené řídícím orgánem musí obsahovat doložku umožňující Komisi nebo zúčastněné zemi, v níž má daný příjemce sídlo, vymáhat jakékoli částky dlužné řídícímu orgánu, které řídící orgán nebyl schopen získat zpět.
Článek 76
Vrácení platby Komisi
1. Vrácení platby dlužné Komisi se uskuteční přede dnem splatnosti uvedeným v inkasním příkazu. Lhůta splatnosti je 45 dnů ode dne vystavení výzvy k úhradě.
2. Každým prodlením při navracení částky vzniká nárok na úrok z prodlení, počínaje dnem splatnosti až do dne uskutečnění platby. Sazba tohoto úroku z prodlení je o tři a půl procentního bodu vyšší než sazba používaná Evropskou centrální bankou při jejích hlavních refinančních operacích první pracovní den měsíce, do kterého spadá den splatnosti. Částky, které mají být vráceny, mohou být započteny vůči jakýmkoli částkám dlužným příjemcům nebo zúčastněné zemi. Tím není dotčeno právo účastníků dohodnout se na splácení ve splátkách.
HLAVA IX
PODÁVÁNÍ ZPRÁV, MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ
Článek 77
Výroční zprávy řídícího orgánu
1. Řídící orgán předloží do 15. února Komisi výroční zprávu schválenou společným monitorovacím výborem. Výroční zpráva se skládá z technické části a finanční části a týká se předchozího účetního období.
2. Technická část popisuje:
a)
pokrok dosažený při provádění programu a jeho priorit;
b)
podrobný seznam uzavřených smluv a seznam vybraných projektů, na něž ještě nebyly uzavřeny smlouvy, včetně seznamů rezerv;
c)
činnosti provedené v rámci technické pomoci;
d)
opatření přijatá za účelem monitorování a hodnocení projektů, jejich výsledky a kroky přijaté k nápravě zjištěných problémů;
e)
uskutečněné informační a komunikační činnosti.
3. Finanční část se vypracuje v souladu s čl. 68 odst. 2.
4. Výroční zpráva kromě toho obsahuje prognózu činností, které mají být provedeny v následujícím účetním období. Zahrnuje:
a)
aktualizovanou auditní strategii;
b)
pracovní program, finanční plán a plánované využití technické pomoci;
c)
roční plán monitorování a hodnocení v souladu s čl. 78 odst. 2;
d)
roční informační a komunikační plán v souladu s čl. 79 odst. 4.
5. Řídící orgán předloží do 30. září 2024 Komisi závěrečnou zprávu schválenou společným monitorovacím výborem. Tato závěrečná zpráva obdobně obsahuje informace požadované podle odstavců 2 a 3 výše za uplynulé účetní období a za celou dobu trvání programu.
Článek 78
Monitorování a hodnocení
1. Cílem monitorování a hodnocení programu je zlepšit kvalitu jeho navržení a provádění a posoudit a zlepšit jeho soudržnost, účelnost, účinnost a dopad. Skutečnosti zjištěné při monitorování a hodnocení se zohlední v cyklu plánování a provádění.
2. Po celou dobu trvání programu je jeho součástí orientační plán monitorování a hodnocení. Ke každému programu je následně vypracován roční plán monitorování a hodnocení, který provádí řídící orgán na základě pokynů a metodiky hodnocení Komise. Roční plán se předloží Komisi nejpozději 15. února.
3. Kromě každodenního monitorování provádí řídící orgán monitorování programu a projektu zaměřené na výsledky.
4. Komise má přístup ke všem zprávám o monitorování a hodnocení.
5. Komise může kdykoli zahájit hodnocení nebo monitorování programu nebo jeho části. Výsledky těchto činností, o nichž je informován společný monitorovací výbor a řídící orgán programu, mohou vést ke změnám v programu.
HLAVA X
VIDITELNOST
Článek 79
Viditelnost
1. Řídící orgán a příjemci jsou odpovědni za odpovídající informování veřejnosti.
2. Řídící orgán a příjemci zajistí odpovídající zviditelnění příspěvku Unie na programy a projekty s cílem posílit povědomí veřejnosti o činnosti Unie a vytvořit jednotný obraz podpory Unie ve všech zúčastněných zemích.
3. Řídící orgán zajistí, aby jeho propagační strategie a opatření přijatá příjemci za účelem zviditelnění byly v souladu s pokyny Komise.
4. Součástí programu je komunikační strategie na celou dobu jeho trvání a orientační informační a komunikační plán na první rok, včetně opatření za účelem zviditelnění. Ke každému programu je následně vypracován roční informační a komunikační plán, který provádí řídící orgán. Plán je předložen Komisi nejpozději 15. února.
ČÁST TŘETÍ
ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ
HLAVA I
NEPŘÍMÉ ŘÍZENÍ MEZINÁRODNÍMI ORGANIZACEMI
Článek 80
Mezinárodní organizace jako řídící orgán
1. Zúčastněné země mohou navrhnout, aby byl program řízen mezinárodní organizací.
2. Jako řídící orgán mohou být navrženy pouze mezinárodní organizace ve smyslu článku 43 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012.
3. Mezinárodní organizace musí splňovat požadavky stanovené v článku 60 nařízení (EU) č. 966/2012.
4. Před tím, než Komise program schválí, musí obdržet důkaz, že jsou splněny požadavky stanovené v odstavci 3.
Článek 81
Pravidla vztahující se na programy řízené mezinárodní organizací
1. Komise a příslušná mezinárodní organizace uzavřou dohodu, v níž jsou stanovena podrobná ujednání týkající se programu. V případě, že je z programu podle článku 42 poskytován příspěvek na finanční nástroj, musí být splněny podmínky a požadavky na podávání zpráv stanovené v článku 140 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
2. Na programy řízené mezinárodní organizací se použijí ustanovení druhé části, nestanoví-li dohoda podle odstavce 1 jinak.
HLAVA II
NEPŘÍMÉ ŘÍZENÍ PARTNERSKOU ZEMÍ PŘESHRANIČNÍ SPOLUPRÁCE
Článek 82
Partnerská země přeshraniční spolupráce jako řídící orgán
1. Zúčastněné země mohou navrhnout, aby byl program řízen partnerskou zemí přeshraniční spolupráce.
2. Povaha úkolů svěřených určené partnerské zemi přeshraniční spolupráce je stanovena v dohodě uzavřené mezi Komisí a danou partnerskou zemí přeshraniční spolupráce podle ustanovení o nepřímém řízení obsažených v nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a v nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012.
3. Dohoda zmíněná v odstavci 2 stanoví podrobná ujednání týkající se programu. Stanoví zejména, která ustanovení druhé části se použijí s ohledem na povahu úkolů, jimiž je pověřen řídící orgán, a na příslušné částky.
ČÁST ČTVRTÁ
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 83
Přechodná ustanovení
Nařízení Komise (ES) č. 951/2007 (14) nadále platí pro právní akty a závazky, jimiž se provádí rozpočtové roky před rokem 2014.
Článek 84
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 18. srpna 2014.
A BIZOTTSÁG 897/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2014. augusztus 18.)
az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz létrehozásáról szóló 232/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján finanszírozott, határokon átnyúló együttműködési programok végrehajtására vonatkozó egyedi rendelkezések megállapításáról
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 291. cikkére,
tekintettel az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz létrehozásáról szóló, 2014. március 11-i 232/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 12. cikkére,
tekintettel a külső tevékenységek finanszírozására vonatkozó uniós eszközök végrehajtására vonatkozó közös szabályok és eljárások megállapításáról szóló, 2014. március 11-i 236/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 6. cikke (2) bekezdésére,
mivel:
(1)
A 232/2014/EU rendelet egyik területe - a határokon átnyúló együttműködés fokozása érdekében - az egyrészt az Európai Unió egy vagy több tagállama, másrészt a rendelet I. mellékletében meghatározott egy vagy több partnerország és/vagy az Oroszországi Föderáció közötti, az Unió külső határának velük közös szakaszán megvalósuló együttműködést foglalja magában.
(2)
A 236/2014/EU rendelet megállapítja a támogatás végrehajtására vonatkozó azon szabályokat, amelyek a külső tevékenységekre vonatkozó valamennyire eszközre nézve közösek.
(3)
A 232/2014/EU rendelet előírja, hogy el kell fogadni a határokon átnyúló együttműködési programok végrehajtására vonatkozó egyedi rendelkezéseket megállapító végrehajtási szabályokat. Az említett szabályok rendelkezéseket tartalmaznak többek között a következőkre vonatkozóan: a társfinanszírozás aránya és módszerei; a közös operatív programok tartalma, elkészítése, módosítása és lezárása; a programstruktúrák szerepe és funkciója - ideértve azok helyzetét, hatékony azonosítását, elszámoltathatóságát és felelősségét -, az irányítási és kontrollrendszerek leírása, valamint az uniós támogatás technikai és pénzügyi irányítására vonatkozó feltételek; visszafizettetési eljárások valamennyi részt vevő országban; monitoring és értékelés; láthatósági és tájékoztatási tevékenységek; megosztott és közvetett irányítás.
(4)
A 232/2014/EU rendelet 9. cikkének (1) bekezdésében előírt programozási dokumentum megállapítja a határokon átnyúló együttműködés által követendő stratégiai célokat, valamint az együttműködés prioritásait és várható eredményeit, továbbá tartalmazza a létrehozandó közös operatív programok jegyzékét.
(5)
A határokon átnyúló együttműködést olyan többéves közös operatív programok útján kell végrehajtani, amelyek egy adott határra vagy határcsoportra terjednek ki, és amelyek többéves prioritásokat tartalmaznak, tematikus célkitűzések következetes rendszerét követik, és az uniós támogatással végrehajthatók.
(6)
A 232/2014/EU rendelet értelmében a határokon átnyúló együttműködésre vonatkozó egyedi rendelkezéseket rögzítő végrehajtási szabályokat úgy kell meghatározni, hogy a részt vevő országok számára bizonyos rugalmasságot engedjenek meg az egyes programok szervezésének és végrehajtásának részletes szabályai tekintetében, a programok sajátosságait figyelembe véve. Ezen elv alapján és e rendelettel összhangban a részt vevő országoknak közösen be kell terjeszteniük a Bizottsághoz elfogadásra a közös operatív programokra vonatkozó javaslatokat a 232/2014/EU rendelet 10. cikke (4) bekezdésével összhangban.
(7)
Figyelembe véve, hogy valamennyi részt vevő országot be kell vonni a program döntéshozatali struktúrájába, ugyanakkor a végrehajtási feladatokat általában valamely tagállamban lévő irányító hatóságra bízzák, meg kell állapítani az irányító hatóság feladatait lefedő szervezeti struktúrát, valamint a feladatköröknek a programstruktúra részét képező egyes szerveken belüli és e szervek közötti felosztására vonatkozó szabályokat.
(8)
A Bizottság a 2007-2013-as programozási időszak során levont tanulságok alapján nem fogja automatikusan viselni a végső felelősséget a partnerországokban teljesítendő visszafizettetésekért. A végrehajtási szabályokban ezért új rendelkezéseket állapítottak meg, amelyek több felelősséget ruháznak a részt vevő országokra az irányítás, a kontroll és az ellenőrzés tekintetében. A programoknak maguknak kell meghatározni saját irányítási és kontrollrendszereiket e szabályok alapján. A partnerországoknak támogatniuk kell az irányító hatóságokat a programok végrehajtásában azzal, hogy nemzeti hatóságokat, ellenőrzést segítő kapcsolattartó pontokat és könyvvizsgálói csoportot hoznak létre.
(9)
A 232/2014/EU rendelet 10. cikkének (8) bekezdésével összhangban szükség esetén megállapodást kell aláírni a részt vevő országok és az irányító hatóság között a partnerországokkal vagy az Oroszországi Föderációval aláírt finanszírozási megállapodásokban nem szereplő rendelkezések meghatározásáról.
(10)
A 2007-2013-as programozási időszak során levont tanulságok alapján többé nem lesznek kötelező jellegűek a külső tevékenységek tekintetében a vissza nem térítendő támogatások odaítélésére vonatkozóan a Bizottság által kidolgozott eljárások és szabályok. Lehetővé kell tenni, hogy a programok keretében a részt vevő országok által kidolgozott eljárásokat alkalmazzák, feltéve, hogy azok eleget tesznek az e rendeletben meghatározott bizonyos normáknak.
(11)
A 232/2014/EU rendelet 7. cikkének (7) bekezdésével összhangban az e rendelet szerinti finanszírozás összevonható a más vonatkozó uniós rendeletek szerinti finanszírozásokkal. Így lehetővé válik majd, hogy a 232/2014/EU rendelet szerinti finanszírozást átcsoportosítsák az 1299/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) szerint finanszírozott programokra. Ezzel megegyező szabályt tartalmaz a 231/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) a 232/2014/EU rendeletbe átcsoportosítandó finanszírozásra vonatkozóan, hogy fedezzék az utóbbi rendelet kedvezményezettjeinek az e rendelet hatálya alá tartozó, határokon átnyúló együttműködési programokban való részvételét. Ezek az új szabályok egyszerűsíteni fogják az ezen országoknak a programokban való részvételére vonatkozó irányítási eljárásokat.
(12)
Mivel a programokat általában megosztott irányítással hajtják végre, az irányítási és kontrollrendszereknek összhangban kell állniuk az uniós szabályokkal, különösen a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel (5) és az 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelettel (6), valamint a 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelettel (7). A Bizottságnak biztosítania kell, hogy az uniós forrásokat a program végrehajtása során az alkalmazandó szabályokkal összhangban használják fel.
(13)
Ezek az intézkedések összhangban állnak a 232/2014/EU rendelettel létrehozott bizottság véleményével.
(14)
A programok időbeni programozása és végrehajtása érdekében e rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon hatályba kell lépnie,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
ELSŐ RÉSZ
TÁRGY ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK
1. cikk
Tárgy
Ez a rendelet a 232/2014/EU rendelet 12. cikkében és a 236/2014/EU rendelet 6. cikkének (2) bekezdésében meghatározott, határokon átnyúló együttműködési programok végrehajtására vonatkozó részletes rendelkezéseket állapítja meg.
2. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában:
a) „program”: a 232/2014/EU rendelet 10. cikkének értelmében vett közös operatív program;
b) „részt vevő országok”: a programban részt vevő valamennyi tagállam, a határokon átnyúló együttműködésben részt vevő partnerországok és EGT-tagállamok;
c) „programozási dokumentum”: a 232/2014/EU rendelet 9. cikkének (1) bekezdésében említett dokumentum, amely megállapítja a stratégiai célokat, a programok jegyzékét, a programok indikatív többéves forráselosztását és földrajzi támogathatóságát;
d) „programterület”: központi régiók, határrégiók, valamint a 232/2014/EU rendelet 8. cikkének (3), illetve (4) bekezdésében említett fontos társadalmi, gazdasági vagy kulturális központok, illetve területi egységek;
e) „központi régiók”: a 232/2014/EU rendelet 8. cikkének (1) bekezdésében említett területi egységek, valamint a programozási dokumentumban meghatározottak alapján az Előcsatlakozási Támogatási Eszköz földrajzi egységeiben és az Európai Gazdasági Térség országaiban lévő határ menti területek;
f) „határrégiók”: a 232/2014/EU rendelet 8. cikkének (2) bekezdésében említett területi egységek, valamint a központi régiókkal határos területi egységek az Előcsatlakozási Támogatási Eszköz földrajzi egységeiben és az Európai Gazdasági Térség országaiban;
g) „közös monitoring bizottság”: a program végrehajtásának monitoringjáért felelős közös bizottság;
h) „irányító hatóság”: a részt vevő országok által kijelölt, a program irányításáért felelős hatóság vagy szerv;
i) „nemzeti hatóság”: minden egyes részt vevő ország által kijelölt szervezet, amely a végső felelősséget viseli a program saját területén való végrehajtása során az irányító hatóság támogatásért;
j) „közös technikai titkárság”: a részt vevő országok által a programszervek segítésére létrehozott szerv;
k) „pénzügyi eszközök”: kiegészítő jelleggel nyújtott uniós pénzügyi támogatási intézkedések, amelyek célja, hogy egy vagy több konkrét uniós szakpolitikai célkitűzést szolgáljanak. Ezek az eszközök tulajdonviszonyt, illetve részben tulajdonviszonyt megtestesítő befektetések, kölcsönök vagy biztosítékok, vagy más kockázatmegosztási eszközök formáját ölthetik, és adott esetben vissza nem térítendő támogatásokkal kombinálhatók;
l) „a határokon átnyúló együttműködésben részt vevő partnerországok”: a 232/2014/EU rendelet I. mellékletében felsorolt országok és területek, az Oroszországi Föderáció, valamint a 231/2014/EU rendelet I. mellékletében felsorolt kedvezményezettek, amennyiben ez utóbbi rendelet értelmében társfinanszírozás valósul meg;
m) „szabálytalanságok”: valamely finanszírozási megállapodás, szerződés vagy alkalmazandó jog egy, a program végrehajtásában részt vevő gazdasági szereplő cselekedetéből vagy mulasztásából adódó bármilyen megsértése, ami az Unió költségvetését a költségvetésre rótt indokolatlan költség formájában sérti vagy sértheti;
n) „uniós hozzájárulás”: a program vagy projekt elszámolható kiadásainak az Unió által finanszírozott része;
o) „szerződés”: bármely, a program keretében kötött közbeszerzési szerződés vagy vissza nem térítendő támogatásról szóló szerződés;
p) „infrastrukturális nagyprojektek”: olyan építési beruházások, tevékenységek vagy szolgáltatások összességére irányuló projektek, amelyek egy pontosan meghatározott, feloszthatatlan feladatot töltenek be, egyértelműen definiált és közérdekű célkitűzésekkel, határokon átnyúló hatással vagy előnyökkel járó befektetések megvalósítása céljából, és amelyek költségvetéséből legalább 2,5 millió EUR-t infrastruktúra-beszerzésre különítenek el;
q) „közreműködő szervezet”: bármely közjogi vagy magánjogi szervezet, amely irányító hatóság felelőssége alatt működik, vagy ilyen hatóság nevében hajt végre feladatokat a projekteket végrehajtó kedvezményezettek vonatkozásában;
r) „szerződő fél”: az a természetes vagy jogi személy, akivel vagy amellyel közbeszerzési szerződést írtak alá;
s) „kedvezményezett”: az a természetes vagy jogi személy, akivel vagy amellyel vissza nem térítendő támogatásról szóló szerződést írtak alá;
t) „számviteli év”: a július 1. és június 30. közötti időszak, kivéve az első számviteli évet, amelynek tekintetében ez a kiadások elszámolhatóságának első napjától 2015. június 30-ig tartó időszak. Az utolsó számviteli év 2023. július 1-jétől2024. szeptember 30-ig tart. A 80. cikk értelmében vett, nemzetközi szervezettel való közvetett irányítás esetében a pénzügyi év minősül számviteli évnek;
u) „pénzügyi év”: a január 1. és december 31. közötti időszak.
MÁSODIK RÉSZ
KÖZÖS RENDELKEZÉSEK
I. CÍM
ÁLTALÁNOS VÉGREHAJTÁSI KERETRENDSZER
1. FEJEZET
Programok
3. cikk
Előkészítés
Az egyes programokat valamennyi részt vevő ország közös megállapodásával készítik elő, a 232/2014/EU rendelettel, a programozási dokumentummal és e rendelettel összhangban.
4. cikk
Tartalom
Az egyes programok különösen az alábbi információkat tartalmazzák:
1.
Bevezetés: a program-előkészítés lépéseinek rövid leírása, ideértve az annak érdekében folytatott konzultációkról és meghozott intézkedésekről szóló tájékoztatást, hogy a részt vevő országokat és más érdekelt feleket bevonják a program előkészítésébe.
2.
A programterület leírása:
a)
központi régiók: a programozási dokumentumban és - adott esetben - a 232/2014/EU rendelet 8. cikkének (4) bekezdésével és a programozási dokumentumban előírt követelményekkel összhangban lévő bármely kiterjesztésben meghatározott, támogatásra jogosult területi egységek jegyzéke;
b)
határrégiók, adott esetben: határrégiók jegyzéke, felvételük indokolása a programozási dokumentumban előírt követelményekkel és a programban való részvételükre vonatkozó feltételekkel összhangban, a részt vevő országok által elfogadottak szerint;
c)
a 232/2014/EU rendelet 8. cikkének (3) bekezdésében említett fontos társadalmi, gazdasági vagy kulturális központok, adott esetben: prioritásonként azonosított központok jegyzéke, felvételük indokolása a programozási dokumentumban előírt követelményekkel és a programban való részvételükre vonatkozó feltételekkel összhangban, a részt vevő országok által elfogadottak szerint;
d)
a programterület térképe, minden egyes területi egység nevének feltüntetésével és - adott esetben - az a), b) és c) pontban említett területi egységek közötti különbségtétellel;
e)
a programterület leírásán felül, adott esetben, a programban jelezni kell a 232/2014/EU rendelet 10. cikke (5) bekezdésének a programozási dokumentumban előírt feltételek melletti alkalmazására irányuló szándékot.
3.
A program stratégiája:
a)
a program stratégiájának leírása, ideértve a tematikus célkitűzések és a megfelelő prioritások kiválasztását a programozási dokumentum rendelkezéseivel összhangban;
b)
a kiválasztott stratégia megindokolása az alábbiak alapján:
-
a programterület társadalmi-gazdasági és környezeti helyzetének elemzése az erősségek és gyengeségek, valamint az elemzésből eredő középtávú szükségletek tekintetében,
-
a határokon átnyúló programokkal kapcsolatos korábbi tapasztalatokból levont tanulságok ismertetése,
-
a szélesebb körű érdekelt felekkel folytatott konzultáció alapján az érintett országokban és régiókban megvalósuló más uniós finanszírozású programokkal való koherenciára vonatkozó tájékoztatás a nemzeti és regionális stratégiákkal és szakpolitikákkal való koherencia elemzésével együtt,
-
kockázatelemzés és enyhítő intézkedések;
c)
az objektíven ellenőrizhető mutatók leírása, különösen:
-
az egyes prioritásokra vonatkozó várható eredmények, valamint a megfelelő eredménymutatók, alapértékkel és célértékkel együtt,
-
az egyes prioritásokra vonatkozó kimeneti mutatók, ideértve a számszerűsített célértéket is, amelyek várhatóan hozzájárulnak az eredményekhez;
d)
a következő horizontális kérdések érvényesítési módjainak leírása, adott esetben: demokrácia és emberi jogok, környezeti fenntarthatóság, nemek közötti egyenlőség és HIV/AIDS.
4.
Az illetékes hatóságok és irányítótestületek felépítése és kijelölése:
a)
a közös monitoring bizottság összetétele és feladatai;
b)
az irányító hatóság és a kijelölésére vonatkozó eljárás;
c)
valamennyi részt vevő ország nemzeti hatóságai, különösen az egyes részt vevő országokban a 20. és a 31. cikkben említett hatóság és adott esetben az e) és f) pontban említettektől eltérő támogató struktúrák;
d)
a közös technikai titkárság és a helyi irodák létrehozására, valamint adott esetben a feladataik meghatározására vonatkozó eljárás;
e)
az ellenőrző hatóság, valamint a könyvvizsgálói csoport tagjai;
f)
valamennyi részt vevő országban az ellenőrzést segítő kapcsolattartó pontként kijelölt szerv vagy szervek és a 32. cikk szerinti feladatai.
5.
A program végrehajtása:
a)
az irányítási és kontrollrendszerek leírásának összefoglalása a 30. cikkel összhangban;
b)
a program végrehajtására vonatkozó határidő;
c)
a projektkiválasztási eljárások leírása a 30. cikkel összhangban;
d)
a támogatások jellegének prioritásonkénti leírása a 38. cikkel összhangban, ideértve a közvetlen odaítélési eljárás keretében kiválasztandó projektek jegyzékét és a pénzügyi eszközökhöz való hozzájárulást. Ez a finanszírozandó projektek kiválasztására vonatkozó indikatív határidőt is magában foglalja a 41. cikkel összhangban;
e)
a technikai segítségnyújtás tervezett felhasználásának és a szerződések odaítélésére alkalmazandó eljárásoknak a leírása;
f)
a monitoring- és értékelési rendszerek leírása, a program teljes időtartamára vonatkozó indikatív monitoring- és értékelési tervvel együtt;
g)
a program teljes időtartamára vonatkozó kommunikációs stratégia, valamint az első évre vonatkozó indikatív tájékoztatási és kommunikációs terv;
h)
a 2001/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (8) meghatározott szabályozási követelmények teljesítésére vonatkozó tájékoztatás;
i)
indikatív pénzügyi terv, amely két táblázatot tartalmaz (részt vevő országok szerinti felosztás nélkül):
-
az egyik táblázat minden egyes tematikus célkitűzésre és technikai segítségnyújtásra vonatkozóan meghatározza az éves előzetes pénzügyi előirányzatokat az uniós támogatásra tervezett kötelezettségvállalások és kifizetések tekintetében. Az első év előirányzatai magukban foglalják a 16. cikk szerinti előkészítő intézkedések költségeit,
-
a másik táblázat minden egyes tematikus célkitűzésre és technikai segítségnyújtásra vonatkozóan a teljes programozási időszakra meghatározza az uniós támogatás pénzügyi előirányzatainak előzetes összegeit;
j)
a költségek elszámolhatóságára vonatkozóan a 48. és 49. cikkben említett szabályok;
k)
a részt vevő országok közötti felelősségmegosztás a 74. cikkel összhangban;
l)
a társfinanszírozás átruházására, alkalmazására és monitoringjára vonatkozó szabályok;
m)
az irányító hatóság és a Bizottság közötti jelentéstételre és a számítógépes adatok cseréjére alkalmazott informatikai rendszerek leírása;
n)
a program által a 7. cikknek megfelelően elfogadott nyelv(ek).
5. cikk
Elfogadás
(1) A részt vevő országok a programozási dokumentum jóváhagyásától számított egy éven belül közösen beterjesztik a Bizottsághoz a 4. cikkben említett valamennyi elemet tartalmazó programjavaslatot. A részt vevő országok a program Bizottságnak való benyújtását megelőzően írásban megerősítik, hogy egyetértenek a program tartalmával.
(2) A Bizottság ellenőrzi, hogy a program tartalmazza-e a 4. cikkben említett valamennyi elemet. A Bizottság értékeli a programnak a 232/2014/EU rendelettel, a programozási dokumentummal, e rendelettel és bármely más vonatkozó uniós jogszabállyal való összhangját. Az értékelés különösen a következőkkel foglalkozik:
a)
az elemzés színvonala, valamint a javasolt prioritásokkal és más uniós finanszírozású programokkal való összhangja;
b)
a pénzügyi terv pontossága;
c)
a 2001/42/EK irányelvnek való megfelelés.
(3) A Bizottság a program benyújtásának időpontjától számított három hónapon belül észrevételeket tesz és kéri a szükséges felülvizsgálatot. A részt vevő országok a Bizottság kérésétől számított két hónapon belül benyújtják az összes szükséges információt. A Bizottság a program benyújtásának időpontjától számított hat hónapon belül jóváhagyja a programot, feltéve, hogy a Bizottság valamennyi észrevételét kellően figyelembe vették. A Bizottság a kért felülvizsgálatok jellegétől függően e határidőket meghosszabbíthatja.
(4) Minden egyes programot a teljes programozási időszakra vonatkozó bizottsági határozattal kell elfogadni a 232/2014/EU rendelet 10. cikke (4) bekezdésével összhangban.
6. cikk
Kiigazítás és felülvizsgálat
(1) Nem tekintendők lényegesnek a program olyan kiigazításai, amelyek nem befolyásolják jelentősen a program jellegét és célkitűzéseit. Így különösen:
a)
a tematikus célkitűzések közötti, illetve a technikai segítségnyújtásból a tematikus célkitűzésekbe való átcsoportosítással járó, az egyes tematikus célkitűzésekre vagy technikai segítségnyújtásra eredetileg elkülönített vagy a (2) bekezdés szerint módosított uniós hozzájárulás legfeljebb 20 %-át kitevő kumulált változások;
b)
a technikai segítségnyújtásból a tematikus célkitűzésekbe való átcsoportosítással járó, az egyes tematikus célkitűzésekre eredetileg elkülönített, vagy a (2) bekezdés szerint módosított uniós hozzájárulás legfeljebb 20 %-át kitevő kumulált változások.
A program pénzügyi tervének a) pontban említett változásait az irányító hatóság a közös monitoring bizottság előzetes jóváhagyásával közvetlenül elvégezheti. Az irányító hatóság legkésőbb a következő éves jelentésben tájékoztatja a Bizottságot e változásokról, és valamennyi szükséges további információt a Bizottság rendelkezésére bocsátja.
A program pénzügyi tervének b) pontban említett változásai esetén az irányító hatóság a közös monitoring bizottság és a Bizottság előzetes jóváhagyására törekszik.
(2) A közös monitoring bizottság indokolással ellátott kérelmére vagy a Bizottságnak a közös monitoring bizottsággal való konzultációt követő kezdeményezésére a programokat felülvizsgálhatják az alábbiak bármelyikének eredményeképpen:
a)
a programozási dokumentum felülvizsgálata;
b)
fontos társadalmi-gazdasági változások vagy lényeges változások a programterületen;
c)
végrehajtási nehézségek;
d)
az (1) bekezdésben említett rugalmassági mozgásteret meghaladó változások a pénzügyi tervben, vagy a program jellegét és célkitűzéseit jelentősen befolyásoló bármilyen változás;
e)
ellenőrzések, monitoring és értékelések.
(3) A programok felülvizsgálatára irányuló kérést kellően meg kell indokolni és a kérésnek tükröznie kell a program változásainak várható hatását.
(4) A Bizottság értékeli a (2) és (3) bekezdéssel összhangban benyújtott információkat. Amennyiben a Bizottság észrevételeket tesz, az irányító hatóság az összes szükséges további információt benyújtja a Bizottságnak. A felülvizsgálatra irányuló kérés benyújtásától számított öt hónapon belül a Bizottság jóváhagyja azt, feltéve, hogy a Bizottság valamennyi észrevételét kellően figyelembe vették.
(5) A (2) bekezdésben vagy a 66. cikk (5) bekezdésében említett esetekben a program felülvizsgálatát a Bizottság határozatával kell elfogadni, és a felülvizsgálat a 8. és 9. cikkben említett finanszírozási megállapodás módosítását teheti szükségessé.
7. cikk
Nyelvhasználat
(1) Minden egyes program az Unió egy vagy több hivatalos nyelvét használja munkanyelvként. A részt vevő országok ezenfelül dönthetnek úgy, hogy egyéb, nem uniós hivatalos nyelvet használnak munkanyelvként. A 4. cikk alapján a munkanyelv(ek) kiválasztását ismertetni kell a programban.
(2) A programok partnerségi jellegének figyelembevétele érdekében a kedvezményezettek nemzeti nyelvükön nyújthatják be a dokumentumokat az irányító hatósághoz, feltéve, hogy e lehetőséget konkrétan megemlítik a programban, és a közös montoring bizottság - az irányító hatóság közvetítésével - gondoskodik a szükséges tolmácsolásról és fordításról.
(3) A program valamennyi nyelve esetében a tolmácsolás és fordítás költségét vagy programszinten a technikai segítségnyújtási költségvetésből, vagy projektszinten az egyes egyedi projektek költségvetéséből fedezik.
2. FEJEZET
Finanszírozási megállapodások
8. cikk
Finanszírozási megállapodások a határokon átnyúló együttműködésben részt vevő partnerországokkal
(1) A Bizottság a határokon átnyúló együttműködésben részt vevő partnerországok mindegyikével finanszírozási megállapodást köt. A finanszírozási megállapodásokat a többi részt vevő ország és az irányító hatóság vagy az irányító hatóságnak otthont adó ország is aláírhatja.
(2) A finanszírozási megállapodásokat legkésőbb a program elfogadásáról szóló bizottsági határozat évét követő év végéig kell aláírni. Mindazonáltal ha egy program egynél több, a határokon átnyúló együttműködésben részt vevő partnerországot érint, minden félnek legalább egy finanszírozási megállapodást alá kell írnia az említett időpontot megelőzően. A határokon átnyúló együttműködésben részt vevő többi partnerország saját finanszírozási megállapodását ezt követően is aláírhatja. A határokon átnyúló együttműködésben részt vevő említett partnerországgal való program külső komponensét a finanszírozási megállapodás hatálybalépéséig nem lehet elindítani. Amennyiben egy program a 231/2014/EU rendelet értelmében társfinanszírozott, és egynél több, a határokon átnyúló együttműködésben részt vevő partnerországot érint, minden félnek legalább egy finanszírozási megállapodást alá kell írnia a 232/2014/EU rendelet I. mellékletében felsorolt egyik részt vevő partnerországgal vagy az Oroszországi Föderációval legkésőbb a program elfogadásáról szóló bizottsági határozat évét követő év végéig.
9. cikk
Finanszírozási megállapodások a határokon átnyúló együttműködésben részt vevő, társfinanszírozást nyújtó partnerországokkal
(1) Amennyiben a határokon átnyúló együttműködésben részt vevő partnerországok társfinanszírozását átruházzák az irányító hatóságra, a 8. cikkben említett finanszírozási megállapodást a többi részt vevő tagállamnak és a határokon átnyúló együttműködésben részt vevő partnerországoknak, valamint az irányító hatóságnak vagy az irányító hatóságnak otthont adó országnak is alá kell írnia.
(2) Az említett finanszírozási megállapodás többek között az alábbi rendelkezéseket tartalmazza a határokon átnyúló együttműködésben részt vevő partnerországok társfinanszírozására vonatkozóan:
a)
összeg;
b)
rendeltetés és a felhasználás feltételei, ideértve az alkalmazási feltételeket;
c)
fizetési feltételek;
d)
pénzügyi irányítás;
e)
nyilvántartás;
f)
jelentéstételi kötelezettségek;
g)
vizsgálatok és kontrollok;
h)
szabálytalanságok és visszafizettetések.
3. FEJEZET
Egyéb megállapodások vagy egyetértési megállapodások
10. cikk
Tartalom
Az irányító hatóság egyetértési megállapodást vagy bármilyen egyéb megállapodást köthet a részt vevő országokkal a program rendelkezéseiről, különösen a nemzeti társfinanszírozásról, a konkrét pénzügyi felelősségről, az ellenőrzésekről és a visszafizettetésekről.
Az említett egyetértési megállapodás vagy bármilyen egyéb megállapodás tartalmának összhangban kell állnia az e rendeletben és a finanszírozási megállapodásban vagy megállapodásokban foglalt rendelkezésekkel.
4. FEJEZET
Végrehajtás
11. cikk
A végrehajtás módjai
A programokat általában a tagállamokkal megosztott irányítás keretében a 966/2012/EU, Euratom rendelet 59. cikkével összhangban kell végrehajtani. A részt vevő országok javasolhatják a határokon átnyúló együttműködésben részt vevő partnerországgal vagy nemzetközi szervezettel közvetett irányítás keretében, a 966/2012/EU, Euratom rendelet 60. cikkével összhangban történő végrehajtást is.
A közvetett irányítás keretében végrehajtott programokat e rendelet harmadik része szabályozza.
II. CÍM
TÁRSFINANSZÍROZÁS
12. cikk
Társfinanszírozási arány
(1) A társfinanszírozás az uniós hozzájárulás összegének legalább 10 %-át teszi ki.
(2) A társfinanszírozást a lehetőségekhez mérten egyenletesen kell elosztani a program időtartama során annak biztosítására, hogy a társfinanszírozás a program végére elérje a legalább 10 %-os célkitűzést.
(3) A program keretében nyújtott támogatás teljesíti az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikke értelmében vett állami támogatásra alkalmazandó uniós szabályokat.
13. cikk
Társfinanszírozási források
(1) A társfinanszírozás az Uniótól eltérő forrásokból származik.
(2) A részt vevő országok saját belátásuk szerint határozhatják meg az egyes programok keretében a társfinanszírozás forrását, összegét és felosztását.
(3) Amennyiben egy, a határokon átnyúló együttműködésben részt vevő partnerország vállalja, hogy társfinanszírozását átruházza az irányító hatóságra, úgy a 9. cikkben említett finanszírozási megállapodásban és adott esetben a 10. cikkben említett megállapodásokban meg kell határozni a társfinanszírozás nyújtására, felhasználására és monitoringjára vonatkozó eljárásokat.
(4) Minden egyéb esetben a társfinanszírozásra alkalmazandó eljárásokat a 10. cikkben említett megállapodásokban lehet meghatározni.
14. cikk
Természetbeni hozzájárulások
(1) A harmadik fél által ingyenesen nyújtott nem pénzügyi erőforrás program- vagy projektszinten természetbeni hozzájárulásnak tekintendő. Egy projekthez vagy programhoz rendelt személyzet költsége nem minősül természetbeni hozzájárulásnak, de a 12. cikkben említett legalább 10 %-os társfinanszírozás részének tekinthető, ha azt a kedvezményezettek vagy a részt vevő országok fizetik.
(2) A természetbeni hozzájárulások nem elszámolható költségek, és nem tekinthetők a 12. cikkben említett legalább 10 %-os társfinanszírozás részének.
III. CÍM
VÉGREHAJTÁSI IDŐSZAK
15. cikk
Végrehajtási időszak
Minden egyes program végrehajtási időszaka legkorábban azon a napon kezdődik, amikor a Bizottság elfogadja az adott programot, és legkésőbb 2024. december 31-éig tart.
16. cikk
A program induló szakasza
(1) Megosztott irányítás keretében a program a részt vevő tagállamokban a 25. cikk (4) bekezdésében említett azon értesítés kézhezvételét követően indul el, amelyben a Bizottság arról tájékoztat, hogy nem áll szándékában bekérni az említett cikkben szereplő dokumentumokat, illetve hogy nincs semmilyen észrevétele. A részt vevő országok az irányítási és kontrollrendszerek létrehozásához szükséges előkészítő intézkedéseket korábban is elindíthatják. A kapcsolódó költségek a 36. cikkel összhangban elszámolhatók.
(2) A 80. és 82. cikkben említett közvetett irányítás keretében a program a részt vevő tagállamokban a nemzetközi szervezetre vagy a határokon átnyúló együttműködésben részt vevő partnerországra költségvetés-végrehajtási feladatokat átruházó megállapodás hatálybalépését követően indul el.
(3) Ezenfelül a program elindítása céljából a következő további előkészítő intézkedéseket lehet végrehajtani:
a)
az irányító hatóság és adott esetben a közös technikai titkárság létrehozása;
b)
a közös monitoring bizottság első üléseinek megtartása a határokon átnyúló együttműködésben részt vevő azon partnerországok képviselőinek részvételével is, amelyek még nem írták alá a finanszírozási megállapodást, vagy ahol még nem lépett hatályba a finanszírozási megállapodás;
c)
a projektkiválasztási vagy a közbeszerzési eljárások előkészítése és elindítása, a finanszírozási megállapodás aláírásához kötött felfüggesztési záradékkal.
(4) A vonatkozó finanszírozási megállapodások hatálybalépéséig kizárólag az (1) és (3) bekezdésben említett előkészítő intézkedéseket lehet elindítani a határokon átnyúló együttműködésben részt vevő érintett partnerországgal.
17. cikk
A program megszüntetése
(1) Amennyiben a vonatkozó finanszírozási megállapodást a 8. cikk (2) bekezdésében említett időpontot megelőzően a határokon átnyúló együttműködésben részt vevő egyik partnerország sem írta alá, a programot meg kell szüntetni.
Az Európai Regionális Fejlesztési Alap már lekötött éves részletei az előírt időtartamukig érvényben maradnak, de csak olyan tevékenységek finanszírozására szolgálhatnak, amelyek kizárólag az érintett tagállamokban mennek végbe, és amelyekre a Bizottság megszüntető határozata előtt kötöttek szerződést. Az irányító hatóság a szerződések lezárását követő három hónapon belül megküldi a zárójelentést a Bizottságnak, amely a (2) és (3) bekezdésnek megfelelően jár el.
(2) Amennyiben a programot a részt vevő országok között felmerülő problémák miatt nem lehet végrehajtani, illetve egyéb kellően indokolt esetben, a Bizottság - a közös monitoring bizottság kérésére, vagy a közös monitoring bizottsággal folytatott konzultációt követően saját kezdeményezésére - úgy határozhat, hogy a programot a végrehajtási időszak lejárta előtt megszünteti.
(3) A program megszüntetése esetén az irányító hatóság a Bizottság határozatát követő hat hónapon belül megküldi a zárójelentést. A korábbi előfinanszírozások elszámolása után a Bizottság teljesíti az egyenlegkifizetést, vagy adott esetben visszafizetési felszólítást ad ki. A Bizottság visszavonja a még fennálló kötelezettségvállalásokat is.
Alternatív lehetőségként úgy is határozhatnak, hogy a 6. cikk (2) bekezdésének c) pontjával összhangban csökkentik a program költségvetési allokációját.
(4) Az (1) és (2) bekezdésben említett esetekben az Európai Regionális Fejlesztési Alapból nyújtott, még le nem kötött éves részleteknek vagy már lekötött, de ugyanazon költségvetési éven belül teljes egészében vagy részben visszavont éves részleteknek megfelelő, és a külső együttműködési programok ugyanazon kategóriájába tartozó más programra még nem átcsoportosított támogatást az 1299/2013/EU rendelet 4. cikkével összhangban belső határokon átnyúló együttműködési programokra kell elkülöníteni.
A 232/2014/EU rendelet alapján nyújtott, még le nem kötött éves részleteknek vagy már lekötött, de ugyanazon költségvetési éven belül teljes egészében vagy részben visszavont éves részleteknek megfelelő támogatást a 232/2014/EU rendelet értelmében támogatható más programokra vagy projektekre kell felhasználni.
18. cikk
Projektek
(1) A közvetlen odaítélési eljárás keretében kiválasztott infrastrukturális nagyprojektekre vonatkozó szerződést 2019. június 30. előtt kell aláírni, és a pénzügyi eszközökhöz nyújtott hozzájárulást ezen időpont előtt kell biztosítani.
(2) Minden más szerződést 2021. december 31. előtt kell aláírni.
(3) A program keretében finanszírozott minden projekttevékenységet legkésőbb 2022. december 31-ig be kell fejezni.
19. cikk
A program lezárása
(1) 2023. január 1. és 2024. szeptember 30. között kizárólag a program lezárásához kapcsolódó tevékenységeket lehet elvégezni.
(2) A program akkor minősül lezártnak, amikor:
a)
a program keretében kötött összes szerződés lezárták;
b)
az egyenleget kifizették vagy visszatérítették;
c)
a Bizottság visszavonta a fennmaradó előirányzatokat.
(3) A program lezárása nem érinti a Bizottság azon jogát, hogy adott esetben utólagos pénzügyi korrekciót hajtson végre az irányító hatósággal vagy a projektek kedvezményezettjeivel szemben, ha a program vagy a projektek támogatható végösszegét a lezárás időpontja után végrehajtott kontrollok vagy ellenőrzések folytán ki kell igazítani.
IV. CÍM
PROGRAMSTRUKTÚRÁK
20. cikk
A hatóságok és irányítótestületek kijelölése
(1) A részt vevő országok egy nemzeti, regionális vagy helyi közigazgatási szervet vagy közjogi szervezetet, illetve magánjog alapján működő, közfeladatot ellátó szervet választanak ki irányító hatóságként. Ugyanaz az irányító hatóság egynél több programra is kiválasztható.
(2) A részt vevő országok egy nemzeti, regionális vagy helyi közigazgatási szervet vagy közjogi szervezetet jelölnek ki egyetlen ellenőrző hatóságként, amely a feladatait tekintve független az irányító hatóságtól. Az ellenőrző hatóság az irányító hatóságnak otthont adó tagállamban működik. Ugyanaz az ellenőrző hatóság egynél több programra is kijelölhető.
(3) Egy vagy több közreműködő szervezetet is ki lehet jelölni arra, hogy az irányító hatóság bizonyos feladatait annak felelősségére elvégezze. Az irányító hatóság és a közreműködő szervezetek közötti feladatmegosztást hivatalosan, írásban rögzítik. A közreműködő szervezet garantálja fizetőképességét, illetve az érintett területre, valamint az adminisztratív és a pénzügyi irányítási képességére vonatkozó szakértelmét.
(4) A részt vevő országok az irányítási és kontrollrendszerekben, valamint adott esetben a 8. és a 9. cikkben említett finanszírozási megállapodásokban és/vagy a 10. cikkben említett megállapodásokban megállapítják az irányító hatósággal és az ellenőrző hatósággal való kapcsolataikra, az e hatóságok közötti kapcsolatokra, továbbá az e hatóságok és a Bizottság közötti kapcsolatokra vonatkozó szabályokat.
(5) Az a tagállam, ahol az irányító hatóság található, saját kezdeményezésére koordináló szervezetet jelölhet ki, amelynek feladata a Bizottsággal való kapcsolattartás és a Bizottság tájékoztatása, az egyéb érintett kijelölt szervezetek tevékenységének koordinálása, valamint az irányadó jog összehangolt alkalmazásának előmozdítása.
(6) Minden egyes részt vevő ország kijelöli az alábbiakat:
a)
nemzeti hatóság, amely az irányító hatóságot támogatja a programnak a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével összhangban történő irányításában;
b)
ellenőrzést segítő kapcsolattartó pont, amely az irányító hatóságot támogatja a programra vonatkozó kötelezettségek ellenőrzésében;
c)
a 28. cikk (2) bekezdésében említett könyvvizsgálói csoport képviselője;
d)
a 21. cikkben említett közös monitoring bizottság képviselői.
1. FEJEZET
Közös monitoring bizottság
21. cikk
Közös monitoring bizottság
A részt vevő országok a program Bizottság általi elfogadását követő három hónapon belül létrehozzák a közös monitoring bizottságot.
22. cikk
A közös monitoring bizottság összetétele
(1) A közös monitoring bizottság az egyes részt vevő országok által kijelölt egy vagy több képviselőből áll. A képviselőket funkcionális alapon, nem pedig személyi alapon kell kijelölni. A közös monitoring bizottság megfigyelőként kijelölhet más személyeket.
(2) Amennyiben lehetséges és megfelelő, a részt vevő országok biztosítják valamennyi érintett szereplő és különösen a helyi érdekelt felek megfelelő részvételét - ideértve a civil társadalmi szervezeteket és a helyi hatóságokat is - annak érdekében, hogy azok közreműködhessenek a program végrehajtásában.
(3) A Bizottságot megfigyelőként be kell vonni a közös monitoring bizottság munkájába. A Bizottságot a részt vevő országok képviselőivel egyidőben meg kell hívni a közös monitoring bizottság minden egyes ülésére. A Bizottság dönthet arról, hogy részt vesz-e a közös monitoring bizottság minden egyes ülésén vagy azok egy részén.
(4) A közös monitoring bizottság elnöki tisztét az eljárási szabályzatban foglaltak szerint a bizottság egyik tagja, az irányító hatóság képviselője vagy bármely más személy tölti be.
(5) A közös monitoring bizottság titkárának az irányító hatóság, a közös technikai titkárság vagy a 20. cikk (3) bekezdésében említett közreműködő szervezet képviselőjét jelölik ki.
23. cikk
Működés
(1) A közös monitoring bizottság elkészíti és egyhangúlag elfogadja eljárási szabályzatát.
(2) A közös monitoring bizottság törekszik arra, hogy döntéseit konszenzussal hozza meg. Eljárási szabályzatával összhangban egyes esetekben szavazási eljárást alkalmaz, különösen a projektek végleges kiválasztása és a hozzájuk rendelt támogatási összegek ügyében.
(3) Az egyes részt vevő országok az általuk kijelölt képviselők számától függetlenül egyenlő szavazati joggal rendelkeznek.
(4) A titkár, a Bizottság vagy más megfigyelők nem rendelkeznek szavazati joggal.
(5) A közös monitoring bizottság elnöke moderátori tisztet lát el, és levezető elnökként működik. Az elnök akkor rendelkezik szavazati joggal, ha valamely részt vevő ország képviselője.
(6) A közös monitoring bizottság évente legalább egyszer ülésezik. A bizottságot annak elnöke hívja össze az irányító hatóság kérésére, vagy bármely részt vevő ország vagy a Bizottság indokolással ellátott kérésére. Az elnök, az irányító hatóság, vagy bármely részt vevő ország kezdeményezésére a bizottság az eljárási szabályzatának megfelelően írásos eljárással is hozhat döntéseket.
(7) A közös monitoring bizottság minden ülésének végén jegyzőkönyvet készítenek, amelyet az elnök és a titkár együttesen írnak alá. E jegyzőkönyvek egy példányát megosztják a részt vevő országok képviselőivel, a Bizottsággal és más megfigyelőkkel.
24. cikk
A közös monitoring bizottság feladatkörei
(1) A közös monitoring bizottság a programban meghatározott, objektíven ellenőrizhető mutatók és a kapcsolódó célértékek alkalmazásával követi a program végrehajtását és előrehaladását a prioritások irányába. A közös monitoring bizottság megvizsgálja a program teljesítményét befolyásoló valamennyi kérdést.
(2) A közös monitoring bizottság ajánlásokat adhat ki az irányító hatóság számára a program végrehajtása és értékelése tekintetében. Az ajánlásai eredményeképpen hozott intézkedéseket figyelemmel követi.
(3) A közös monitoring bizottság különösen a következő feladatokat látja el:
a)
jóváhagyja az irányító hatóság munkaprogramját és pénzügyi tervét, ideértve a technikai segítségnyújtás tervezett felhasználását is;
b)
nyomon követi a munkaprogram és a pénzügyi terv irányító hatóság általi végrehajtását;
c)
jóváhagyja a program keretében finanszírozandó projektek kiválasztására vonatkozó kritériumokat;
d)
felelősséget visel a program keretében finanszírozandó projektekre alkalmazandó értékelési és kiválasztási eljárásért;
e)
jóváhagyja a program felülvizsgálatára irányuló javaslatokat;
f)
megvizsgálja az irányító hatóság összes jelentését, és adott esetben megfelelő intézkedéseket hoz;
g)
megvizsgálja a közös irányító hatóság által jelzett vitás ügyeket;
h)
megvizsgálja és jóváhagyja a 77. cikkben említett éves jelentést;
i)
megvizsgálja és jóváhagyja a 78. cikkben említett éves monitoring- és értékelési tervet;
j)
megvizsgálja és jóváhagyja a 79. cikkben említett éves tájékoztatási és kommunikációs terveket.
(4) A (3) bekezdés d) pontjától eltérve a közös monitoring bizottság a saját felelőssége alá tartozó projektkiválasztó bizottságot hozhat létre.
2. FEJEZET
Irányító hatóság
25. cikk
Kijelölés
(1) A programban részt vevő országok által kiválasztott irányító hatóságot kijelölési eljárásnak vetik alá abban a tagállamban, amelyben a megfelelő szinten meghozott határozat értelmében található.
(2) A kijelölési eljárás alapjául egy független ellenőrző szervezet azon jelentése és véleménye szolgál, amely értékeli, hogy az irányítási és kontrollrendszerek - ideértve az azokon belüli közreműködő szervezetek szerepét - megfelelnek-e az e rendelet I. mellékletében foglalt kritériumoknak. Az ellenőrző szervezetnek adott esetben figyelembe kell vennie, hogy az adott operatív program irányítási és kontrollrendszerei hasonlóak-e az előző programozási időszakban használt rendszerekhez, és mérlegelnie kell a hatékony működésükre vonatkozó minden bizonyítékot.
A független ellenőrző hatóság az ellenőrző hatóság vagy más olyan közjogi, illetve magánjogi szervezet, amely rendelkezik a szükséges ellenőrzési kapacitással, továbbá feladatait tekintve független az irányító hatóságtól. Munkáját a a nemzetközileg elfogadott ellenőrzési standardokkal összhangban végzi.
(3) A tagállam a program Bizottság általi elfogadását követően a lehető leghamarabb benyújtja a Bizottságnak az (1) bekezdésben említett hivatalos határozatot.
(4) A Bizottság az (1) bekezdésben említett hivatalos határozat kézhezvételétől számított két hónapon belül bekérheti a független ellenőrző hatóság jelentését és véleményét, valamint az irányítási és kontrollrendszerek leírását, különösen a projekt kiválasztását érintő részek tekintetében. Amennyiben a Bizottságnak nem áll szándékában e dokumentumok bekérése, arról a lehető leghamarabb értesíti a tagállamot. Amennyiben a Bizottság bekéri e dokumentumokat, azok kézhezvételétől számított két hónapon belül észrevételeket tehet, és a dokumentumokat ezen észrevételek figyelembevételével kell felülvizsgálni. Amennyiben a Bizottság sem a kezdeti szakaszban, sem a továbbiakban nem kíván észrevétellel élni, arról a lehető leghamarabb értesíti a tagállamot.
(5) Amennyiben az elvégzett ellenőrzés és kontroll eredményei azt mutatják, hogy a kijelölt hatóság már nem felel meg a (2) bekezdésben említett kritériumoknak, a tagállam megfelelő szinten meghozza a szükséges javító intézkedéseket, és a probléma súlyosságának megfelelően próbaidőt állapít meg, amely alatt az ilyen javító intézkedéseket meg kell hozni.
Amennyiben a kijelölt hatóság a tagállam által megállapított próbaidőn belül nem hajtja végre a szükséges javító intézkedéseket, a tagállam megfelelő szinten megszünteti a hatóság kijelölését.
A tagállam haladéktalanul értesíti a Bizottságot, amennyiben:
-
egy kijelölt hatóság számára próbaidőt határoznak meg, valamint tájékoztatást nyújtanak a javító intézkedésekről és a vonatkozó próbaidőről, vagy
-
a javító intézkedések végrehajtását követően a próbaidő véget ér, vagy
-
egy hatóság kijelölését megszüntetik.
A 61. cikk alkalmazásának sérelme nélkül az arról szóló értesítés, hogy egy tagállam próbaidőt határozott meg egy kijelölt hatóság számára, nem szakíthatja meg a kifizetési kérelmek feldolgozását.
Amennyiben egy irányító hatóság kijelölését megszüntetik, a részt vevő országok a 20. cikk (1) bekezdésében említettek szerint új hatóságot vagy szervezetet jelölnek ki, amely átveszi az irányító hatóság feladatköreit. Az említett szervezetet vagy hatóságot a (2) bekezdésben előírt kijelölési eljárásnak vetik alá, amelyről a Bizottságot a (4) bekezdéssel összhangban értesíteni kell. Ez a változás a program 6. cikk szerinti felülvizsgálatát teszi szükségessé.
26. cikk
Az irányító hatóság feladatkörei
(1) Az irányító hatóság felelős a programnak a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével összhangban történő irányításáért, valamint annak biztosításáért, hogy a közös monitoring bizottság határozatai megfelelnek az alkalmazandó jogszabályoknak és rendelkezéseknek.
(2) A programirányítással kapcsolatban az irányító hatóság:
a)
támogatja a közös monitoring bizottság munkáját, és biztosítja számára a feladatai elvégzéséhez szükséges információkat, különös tekintettel a program során a várható eredmények és célok megvalósítása terén elért előrehaladással kapcsolatos adatokra;
b)
elkészíti az éves jelentést és a zárójelentést, és a közös monitoring bizottság jóváhagyását követően benyújtja azokat a Bizottságnak;
c)
megosztja a feladataik elvégzése vagy a projekt végrehajtása szempontjából lényeges információkat a közreműködő szervezetekkel, a közös technikai titkársággal, az ellenőrző hatósággal és a kedvezményezettekkel;
d)
számítógépes nyilvántartási rendszert hoz létre és működtet, amely elektronikusan tárolja az egyes projektekre vonatkozó, azok monitoringjához, értékeléséhez, pénzügyi irányításához, kontrolljához és ellenőrzéséhez szükséges adatokat, beleértve adott esetben a projektek egyes résztvevőire vonatkozó adatokat is. A rendszer különösen az egyes projektekre vonatkozó műszaki és pénzügyi jelentéseket tartja nyilván és tárolja. A rendszer a kifizetési kérelmekhez és az elszámolásokhoz szükséges összes adatot rendelkezésre bocsátja, beleértve az egy projekthez vagy programhoz kapcsolódó hozzájárulás részben vagy egészben történő törlése következtében visszafizetendő, visszafizetett és csökkentett összegekre vonatkozó adatokat;
e)
adott esetben a program szintjén környezeti hatásvizsgálati tanulmányokat készít;
f)
végrehajtja a tájékoztatási és kommunikációs terveket a 79. cikkel összhangban;
g)
végrehajtja a monitoring- és értékelési terveket a 78. cikkel összhangban.
(3) A projektek kiválasztásával és irányításával kapcsolatban az irányító hatóság:
a)
kidolgozza és elindítja a kiválasztási eljárásokat;
b)
irányítja a projektkiválasztási eljárásokat;
c)
a vezető kedvezményezett rendelkezésére bocsátja az egyes projektek támogatására vonatkozó feltételeket megállapító dokumentumot, ideértve a pénzügyi tervet és a végrehajtási határidőket;
d)
aláírja a szerződéseket a kedvezményezettekkel;
e)
irányítja a projekteket.
(4) A technikai segítségnyújtással kapcsolatban az irányító hatóság:
a)
lebonyolítja a közbeszerzési eljárásokat;
b)
aláírja a szerződéseket a szerződő felekkel;
c)
kezeli a szerződéseket.
(5) A program pénzügyi irányításával és kontrolljával kapcsolatosan az irányító hatóság:
a)
ellenőrzi, hogy teljesítették-e a szolgáltatásokat, leszállították-e az árukat és/vagy végrehajtották-e az építési beruházásokat, valamint hogy a kedvezményezettek kifizették-e az általuk bejelentett kiadásokat, és ez megfelel-e az alkalmazandó jogszabályoknak, a program szabályainak és a projekt támogatására vonatkozó feltételeknek;
b)
biztosítja, hogy a projekt végrehajtásában érintett kedvezményezettek vagy külön elszámolási rendszert, vagy a projekttel kapcsolatos valamennyi ügylet tekintetében megfelelő elszámolási szabályzatot alkalmaznak;
c)
az azonosított kockázatokat figyelembe véve eredményes és arányos csalás elleni intézkedéseket alkalmaz;
d)
eljárásokat alakít ki annak biztosítására, hogy a megfelelő ellenőrzési nyomvonal biztosításához szükséges minden, a kiadásokra és ellenőrzésekre vonatkozó dokumentumot a 30. cikkben szereplő követelményekkel összhangban tartanak nyilván;
e)
elkészíti a 68. cikkben említett vezetői nyilatkozatot és éves összefoglalót;
f)
elkészíti és benyújtja a Bizottságnak a kifizetési kérelmeket a 60. cikkel összhangban;
g)
elkészíti az éves beszámolókat;
h)
a kifizetési kérelmek elkészítésekor és benyújtásakor figyelembe veszi az ellenőrző hatóság által vagy az ellenőrző hatóság felelősségére lefolytatott valamennyi ellenőrzés eredményeit;
i)
elektronikus formában rögzíti a Bizottságnak bejelentett kiadásokra és a kedvezményezettek javára teljesített kifizetésekre vonatkozó számviteli adatokat;
j)
nyilvántartja a vissza nem térítendő támogatás részben vagy egészben történő törlése következtében visszafizettetendő, valamint csökkentett összegeket.
(6) Az (5) bekezdés a) pontja szerinti ellenőrző vizsgálatok a következő eljárásokat foglalják magukban:
a)
a kedvezményezettek minden egyes kifizetési kérelmének adminisztratív ellenőrzése;
b)
projektek helyszíni ellenőrzése.
A helyszíni ellenőrzések gyakorisága és kiterjedése arányos a projekthez nyújtott vissza nem térítendő támogatás összegével és az ilyen vizsgálatok, valamint az ellenőrző hatóság által a teljes irányítási és kontrollrendszer vonatkozásában végzett ellenőrzések által kimutatott kockázat mértékével.
(7) A projektek (6) bekezdés b) pontja szerinti helyszíni ellenőrzését mintavétel alapján is el lehet végezni.
(8) Amennyiben az irányító hatóságnak otthont adó intézmény valamely program kedvezményezettje is egyben, az (5) bekezdés a) pontja szerinti ellenőrzési szabályoknak megfelelően biztosítaniuk kell a feladatkörök szétválasztását.
27. cikk
Közös technikai titkárság és helyi irodák
(1) A részt vevő országok dönthetnek úgy, hogy közös technikai titkárságot hoznak létre, amelyet a 4. cikkel összhangban ismertetnek a programban.
(2) A közös technikai titkárság az irányító hatóságot, a közös monitoring bizottságot és adott esetben az ellenőrző hatóságot segíti a feladataik ellátásában. A közös technikai titkárság tájékoztatja a potenciális kedvezményezetteket a program szerinti finanszírozási lehetőségekről, valamint segíti a kedvezményezetteket a projekt végrehajtásában. A közös technikai titkárságot a 20. cikk (3) bekezdésében említett közreműködő szervezetként is ki lehet jelölni.
(3) A részt vevő országok határozata alapján a részt vevő országokban helyi irodákat lehet létrehozni. Ezek szerepét ismertetik a programban, és az magában foglalhatja a kommunikációt, a tájékoztatást, valamint az irányító hatóságnak nyújtott segítséget a projekt értékelésében és a végrehajtás nyomon követésében. A helyi irodát semmilyen esetben sem szabad megbízni közhatalom gyakorlásával járó feladattal vagy a projektek tekintetében mérlegelési jogkör gyakorlásával.
(4) A közös technikai titkárság és a helyi irodák működését a technikai segítségnyújtási költségvetésből finanszírozzák.
3. FEJEZET
Ellenőrző hatóság
28. cikk
Az ellenőrző hatóság feladatkörei
(1) Az ellenőrző hatóság biztosítja, hogy sor kerüljön az irányítási és kontrollrendszerek, a projektekből összeállított minta, valamint a program éves beszámolójának ellenőrzésére.
(2) Az ellenőrző hatóságot a programban részt vevő országok egy-egy képviselőjéből álló könyvvizsgálói csoport segíti.
(3) Amennyiben az ellenőrzéseket az ellenőrző hatóságtól eltérő szervezet végzi, az ellenőrző hatóság biztosítja, hogy e szervezet rendelkezik a szükséges funkcionális függetlenséggel.
(4) Az ellenőrző hatóság biztosítja, hogy az ellenőrzési tevékenység során figyelembe veszik a nemzetközileg elfogadott ellenőrzési standardokat.
(5) Az első finanszírozási megállapodás 8. cikke (2) bekezdésének megfelelő aláírásától számított 9 hónapon belül az ellenőrző hatóság benyújtja a Bizottságnak az ellenőrzések megvalósítására vonatkozó ellenőrzési stratégiát. Az ellenőrzési stratégia megállapítja az éves beszámolóra és a projektekre vonatkozó ellenőrzések módszerét, a projektekből ellenőrzés céljára történő mintavétel módját, valamint az ellenőrzések tervét az aktuális számviteli évre és a két következő számviteli évre vonatkozóan. Az ellenőrzési stratégiát 2017-től 2024 végéig évente aktualizálni kell. Abban az esetben, ha egy közös irányítási és kontrollrendszer egynél több programra alkalmazandó, akkor az érintett programokra egyetlen ellenőrzési stratégiát lehet kidolgozni. Az aktualizált ellenőrzési stratégiát a program éves jelentésével együtt kell benyújtani a Bizottságnak.
(6) Az ellenőrző hatóság a 68. cikkel összhangban elkészíti az alábbiakat:
a)
az előző számviteli év éves beszámolójára vonatkozó ellenőrzési vélemény;
b)
éves ellenőrzési jelentés.
Abban az esetben, ha egy közös irányítási és kontrollrendszer egynél több programra alkalmazandó, a b) pont szerinti információt egy jelentésben lehet csoportosítani.
29. cikk
Együttműködés az ellenőrző hatósággal
A Bizottság együttműködik az ellenőrző hatósággal az ellenőrzési tervei és módszerei összehangolása érdekében, valamint gondoskodik az érintett program irányítási és kontrollrendszerein végzett ellenőrzések eredményeinek azonnali megosztásáról.
V. CÍM
IRÁNYÍTÁSI ÉS KONTROLLRENDSZEREK
30. cikk
Az irányítási és kontrollrendszerek általános alapelvei
(1) Az irányítási és kontrollrendszerek magukban foglalják az alábbiakat:
a)
az irányításban és kontrollban érintett egyes szervek feladatkörei, ideértve a feladatkörök egyes szerveken belüli felosztását, valamint a feladatkörök e szerveken belüli és e szervek közötti szétválasztása elvének való megfelelést;
b)
a bejelentett kiadások helytállóságát és szabályszerűségét biztosító eljárások;
c)
elektronikus adatrendszerek elszámolási, tárolási, monitoring és jelentéstételi célokra;
d)
monitoring- és jelentéstételi rendszerek olyan esetben, amikor a felelős szerv egy másik szervet bíz meg a feladatok elvégzésével;
e)
az irányítási és kontrollrendszerek működésének ellenőrzésére vonatkozó szabályok;
f)
megfelelő ellenőrzési nyomvonalat biztosító rendszerek és eljárások;
g)
a szabálytalanságok - többek között a csalás - megelőzésére, felderítésére és kezelésére, valamint a jogosulatlanul kifizetett összegeknek az esetleges kamatokkal együtt történő visszafizettetésére vonatkozó eljárások;
h)
a technikai segítségnyújtásra vonatkozó közbeszerzési eljárások és a projektkiválasztási eljárások;
i)
a nemzeti hatóságok szerepe és a részt vevő országok felelőssége a 31. cikkel összhangban.
(2) Az irányító hatóság biztosítja a program irányítási és kontrollrendszereinek e rendelet rendelkezéseivel összhangban történő létrehozását és eredményesen működését.
31. cikk
Nemzeti hatóságok és a részt vevő országok felelőssége
(1) A 20. cikk (6) bekezdésének a) pontja szerint kijelölt nemzeti hatóság többek között:
a)
felel az irányítási és kontrollrendszerek létrehozásáért és eredményes működéséért nemzeti szinten;
b)
biztosítja nemzeti szinten az érintett intézmények átfogó koordinációját a programvégrehajtás során, ideértve többek között az ellenőrzést segítő kapcsolattartó pontként és a könyvvizsgálói csoport tagjaként működő intézményeket;
c)
képviseli országát a közös monitoring bizottságban.
A határokon átnyúló együttműködésben részt vevő országok vonatkozásában a nemzeti hatóság a 8. és 9. cikkben említett finanszírozási megállapodásban foglalt rendelkezések végrehajtásért végső soron felelős szervezet.
(2) A részt vevő országok támogatják az irányító hatóságot a 30. cikk (2) bekezdésében említett kötelezettsége teljesítésében.
(3) A részt vevő országok a 74. cikk szerint saját területükön megelőzik, felderítik és kezelik a szabálytalanságokat - többek között a csalást -, és a jogosulatlanul kifizetett összegeket az esetleges kamatokkal együtt visszafizettetik. E szabálytalanságokról az irányító hatóságot és a Bizottságot haladéktalanul értesítik, és folyamatos tájékoztatást nyújtanak számukra a vonatkozó igazgatási és bírósági eljárások előrehaladásáról.
(4) A kedvezményezett javára jogosulatlanul kifizetett összegekre vonatkozóan a részt vevő országok által viselt felelősséget a 74. cikk határozza meg.
(5) A Bizottság általi pénzügyi korrekció nem érinti sem az irányító hatóságnak a 74. és 75. cikk szerinti visszafizettetésre vonatkozó kötelezettségét, sem a tagállamoknak az állami támogatás visszafizettetésére vonatkozó, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikkének (1) bekezdése és a 659/1999/EK tanácsi rendelet (9) 14. cikke értelmében vett kötelezettségét.
32. cikk
Ellenőrzési és kontrollstruktúrák
(1) A kedvezményezett által a kifizetési kérelem alátámasztására bejelentett kiadásokat könyvvizsgáló vagy a kedvezményezettől független illetékes köztisztviselő vizsgálja meg. A könyvvizsgáló vagy a kedvezményezettől független illetékes köztisztviselő megvizsgálja, hogy a kedvezményezett által bejelentett költségek és a projekt bevétele valós, pontosan nyilvántartott és a szerződéssel összhangban elszámolható-e.
A vizsgálatot egy megegyezés szerinti eljárás alapján hajtják végre, amelyet a következőkkel összhangban végeznek el:
a)
a Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége (a továbbiakban: IFAC) által kiadott, kapcsolódó szolgáltatásokról szóló 4400-as számú nemzetközi standard („Megbízások megegyezés szerinti eljárások végrehajtására pénzügyi információkkal kapcsolatban”);
b)
az IFAC Nemzetközi Számviteli Etikai Standard Testülete által kidolgozott és kiadott „Hivatásos könyvvizsgálók etikai kódexe”.
A köztisztviselők esetében az említett eljárásokat és standardokat nemzeti szinten, a nemzetközi standardok figyelembevételével kell meghatározni.
A könyvvizsgáló megfelel a következő követelmények legalább egyikének:
a)
tagja valamely nemzeti számviteli szervnek vagy ellenőrző szervezetnek vagy intézménynek, amely viszont az IFAC tagja;
b)
tagja valamely nemzeti számviteli szervnek vagy ellenőrző szervezetnek vagy intézménynek. Amennyiben e szervezet nem az IFAC tagja, a könyvvizsgáló vállalja, hogy munkáját az IFAC-standardokkal és -etikával összhangban végzi;
c)
a 2006/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (10) foglalt közfelügyeleti alapelvekkel összhangban valamely tagállamban közfelügyeleti szervezet nyilvános nyilvántartásában jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálóként nyilvántartásba vették;
d)
egy, a határokon átnyúló együttműködésben részt vevő országban közfelügyeleti szervezet nyilvános nyilvántartásában jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálóként nyilvántartásba vették, feltéve, hogy erre a nyilvántartásra az érintett ország jogszabályaiban foglalt közfelügyeleti alapelvek vonatkoznak.
A köztisztviselő rendelkezik a vizsgálati munkája elvégzéséhez szükséges technikai szakértelemmel.
(2) Ezenfelül az irányító hatóság végrehajtja a 26. cikk (5) bekezdésének a) pontja és a 26. cikk (6) bekezdése szerinti ellenőrzéseket. Az ellenőrzéseknek a teljes programterületen történő végrehajtása céljából az irányító hatóságot segíthetik az ellenőrzést segítő kapcsolattartó pontok.
A részt vevő országok minden lehetséges intézkedést meghoznak, hogy támogassák az irányító hatóságot ellenőrzési feladatai ellátásában.
(3) Az ellenőrző hatóság biztosítja, hogy a 28. cikkben említettek szerint sor kerül az irányítási és kontrollrendszerek, a projektekből megfelelően összeállított minta, valamint a program éves beszámolójának ellenőrzésére. A 28. cikk (2) bekezdésében említett könyvvizsgálói csoportot az irányító hatóság kijelölésétől számított három hónapon belül létre kell hozni. A csoport elkészíti eljárási szabályzatát. A csoport elnöki tisztét a programra kijelölt ellenőrző hatóság tölti be.
Az egyes részt vevő országok felhatalmazhatják az ellenőrző hatóságot, hogy feladatait közvetlenül a területükön lássa el.
(4) Biztosítják az (1), (2) és (3) bekezdésben említett szervezet(ek) függetlenségét.
33. cikk
Az Unió általi ellenőrzések
(1) A Bizottság, az Európai Csalás Elleni Hivatal, az Európai Számvevőszék és az ezen intézmények által felhatalmazott bármely külső könyvvizsgáló a dokumentumok megvizsgálásával és/vagy helyszíni ellenőrzések lefolytatásával ellenőrizheti az uniós forrásoknak a pénzügyi támogatásban részesülő irányító hatóság, kedvezményezettek, szerződő felek, alvállalkozók és harmadik felek általi felhasználását. Az egyes szerződésekben kifejezetten kikötik, hogy ezek az intézmények és szervek az adathordozó fajtájára való tekintet nélkül gyakorolhatják ellenőrzési hatáskörüket a helyiségekre, dokumentumokra és információkra vonatkozóan.
(2) A Bizottság a rendelkezésre álló információk alapján - beleértve a kijelölési határozatot, az éves vezetői nyilatkozatot, az éves kontrolljelentéseket, az éves ellenőrzési véleményt, az éves jelentést, valamint a nemzeti és uniós szervezetek által végzett ellenőrzéseket - meggyőződik arról, hogy az irányítási és kontrollrendszerek megfelelnek e rendeletnek és eredményesen működnek.
(3) A Bizottság felkérheti az irányító hatóságot, hogy tegye meg a megfelelő intézkedéseket az irányítási és kontrollrendszerek eredményességének és a kiadások helytállóságának biztosítása érdekében.
VI. CÍM
TECHNIKAI SEGÍTSÉGNYÚJTÁS
34. cikk
Technikai segítségnyújtási költségvetés
(1) Technikai segítségnyújtásra a teljes uniós hozzájárulás legfeljebb 10 %-a különíthető el. Kellően indokolt esetekben, a Bizottság hozzájárulásával magasabb összeg is elkülöníthető.
(2) A technikai segítségnyújtás szintjének a program valós igényeit kell tükröznie, különösen olyan tényezőket figyelembe véve, mint a program teljes költségvetése, a program által lefedett földrajzi terület kiterjedése, valamint a részt vevő országok száma.
35. cikk
Cél
(1) A technikai segítségnyújtási tevékenységek magukban foglalják a program végrehajtásához kapcsolódó előkészítési, irányítási, monitoring-, értékelési, tájékoztatási, kommunikációs, hálózatépítési, panaszkezelési, kontroll- és ellenőrzési tevékenységeket, valamint a program végrehajtásához szükséges adminisztratív kapacitások megerősítésére irányuló tevékenységeket.
(2) Az (1) bekezdésben említett tevékenységekre vonatkozó technikai segítségnyújtást a programstruktúra és a kedvezményezettek igényeire egyaránt fel lehet használni.
(3) A promóciót és a kapacitásépítést érintő tevékenységekre vonatkozó, a programterületen kívül felmerült kiadások a 39. cikk (2) bekezdésében megjelölt korlátokon belül fedezhetőek, feltéve, hogy teljesülnek az említett bekezdésben foglalt feltételek.
36. cikk
Elszámolhatóság
(1) A 48. cikkben meghatározott elszámolhatósági követelmények értelemszerűen alkalmazandók a technikai segítségnyújtási költségekre. A részt vevő országok programhoz rendelt tisztviselőit érintő költségek elszámolhatónak tekinthetők technikai segítségnyújtási költségként. Kerülni kell a párhuzamos díjazási rendszereket és a kiegészítő kifizetéseket. A 49. cikkben említett költségek nem tekinthetők elszámolhatónak technikai segítségnyújtási költségként.
(2) A 16. cikkben említett előkészítő intézkedések költségei azt követően számolhatók el, hogy a programot a 4. cikk szerint benyújtották a Bizottságnak, de legkorábban 2014. január 1-jén, feltéve, hogy a programot a Bizottság az 5. cikk szerint jóváhagyja.
37. cikk
Közbeszerzési szabályok
(1) Amennyiben a technikai segítségnyújtási költségvetés felhasználására vonatkozó éves terv végrehajtása közbeszerzést tesz szükségessé, a szerződést a következő szabályok szerint kell odaítélni:
a)
amennyiben tagállamban létrehozott jogalanyról van szó, az a 966/2012/EU, Euratom rendelet második részének IV. címében és az 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelet második részének II. címében meghatározott közbeszerzési vagy beszerzési szabályokra alkalmazandó uniós jogszabályokkal kapcsolatban elfogadott nemzeti törvényeket, rendeleteket és adminisztratív rendelkezéseket alkalmazza;
b)
minden egyéb esetben a vonatkozó közbeszerzési szabályokat a 8. és a 9. cikkben említett finanszírozási megállapodásban vagy a 81. és a 82. cikkben említett megállapodásokban írják le.
(2) A 236/2014/EU rendelet 8. és 9. cikkében meghatározott, az állampolgárságra és származásra vonatkozó szabályok minden esetben alkalmazandók.
(3) A helyi irodák általi közbeszerzéseket a szokásos működési költségekre, valamint a kommunikációs és láthatósági tevékenységek költségeire korlátozzák.
VII. CÍM
PROJEKTEK
1. FEJEZET
Általános rendelkezések
38. cikk
A támogatás jellege
(1) Egy projekt olyan célkitűzésekkel, teljesítményekkel, eredményekkel és hatásokkal kapcsolatban meghatározott és irányított tevékenységek sora, amelyeket az meghatározott határidőn és költségvetésen belül kíván megvalósítani. A célkitűzések, teljesítmények, eredmények és hatások hozzájárulnak a programban meghatározott prioritásokhoz.
(2) Egy program által projektekhez nyújtott pénzügyi hozzájárulásokat vissza nem térítendő támogatások, kivételesen pedig pénzügyi eszközökbe való átcsoportosítások révén biztosítják. A vissza nem térítendő támogatások révén finanszírozott projektek a 2-4. fejezet hatálya alá tartoznak.
(3) A vissza nem térítendő támogatásokat a 41. cikk szerinti kellően indokolt kivételes esetek kivételével a programban meghatározott szabályoknak megfelelő pályázati felhívások keretében kiválasztott projektek számára ítélik oda.
(4) Az infrastrukturális nagyprojektekre elkülönített uniós hozzájárulás és a 42. cikkben említett pénzügyi eszközökhöz való hozzájárulás aránya nem haladhatja meg a 30 %-ot.
39. cikk
Finanszírozási feltételek
(1) A projektek akkor részesülhetnek pénzügyi hozzájárulásban egy programból, ha megfelelnek a következő feltételek mindegyikének:
a)
a programozási dokumentumban ismertetett egyértelmű, határokon átnyúló hatással és előnyökkel járnak, valamint bizonyítottan hozzáadott értéket nyújtanak az uniós stratégiákhoz és programokhoz;
b)
végrehajtásukra a programterületen kerül sor;
c)
a következő kategóriák egyikébe tartoznak:
i.
integrált projektek, amelyeknél az egyes kedvezményezettek a projekttevékenységek egy részét a saját területükön hajtják végre;
ii.
szimmetrikus projektek, amelyeknél a részt vevő országokban hasonló tevékenységeket hajtanak végre egymással párhuzamosan;
iii.
egyetlen országra korlátozódó projektek, amelyeknél a projekteket elsősorban vagy teljes egészében a részt vevő országok egyikében, de a részt vevő országok mindegyikének vagy közülük néhánynak a javára hajtják végre, és a határokon átnyúló hatások és előnyök azonosítottak.
(2) Az (1) bekezdésben foglalt kritériumoknak megfelelő projektek részben a programterületen kívül is végrehajthatók, feltéve, hogy a következő feltételek mindegyike teljesül:
a)
a projektek szükségesek a program célkitűzéseinek megvalósításához, valamint előnnyel járnak a programterületre nézve;
b)
a program keretében a programterületen kívül eső tevékenységekre elkülönített teljes összeg programszinten nem haladja meg az uniós hozzájárulás 20 %-át,
c)
az irányító hatóság és az ellenőrző hatóság kötelezettségeit a projekt irányításával, kontrolljával és ellenőrzésével kapcsolatban vagy a programhatóságok teljesítik, vagy az abban az országban lévő hatóságokkal kötött megállapodások révén teljesítik, ahol a tevékenységet végrehajtják.
(3) Az infrastrukturális elemet tartalmazó projekteknek vissza kell fizetniük az uniós hozzájárulást, amennyiben a projekt lezárását követő öt éven belül vagy adott esetben az állami támogatási szabályokban meghatározott határidőn belül a projekt jellegében, célkitűzéseiben vagy végrehajtási feltételeiben olyan lényeges változás következik be, amely az eredeti célkitűzéseket veszélyezteti. A projektre jogosulatlanul kifizetett összegeket az irányító hatóságnak vissza kell fizettetnie, azon időszakkal arányosan, amelynek tekintetében nem teljesült a követelmény.
(4) Az irányító hatóság törekszik arra, hogy elkerülje az uniós finanszírozású projektek keretében párhuzamosan folytatott tevékenységeket. Ennek érdekében az irányító hatóság bármilyen, általa megfelelőnek tartott konzultációt lefolytathat, és az ebben részt vevő jogalanyok - köztük a Bizottság - biztosítják a szükséges támogatást.
(5) Az irányító hatóság minden egyes kiválasztott projekt vezető kedvezményezettjének rendelkezésére bocsátja azt a dokumentumot, amely tartalmazza a projekt támogatásának feltételeit, ideértve a projekt keretében leszállítandó áruk és nyújtandó szolgáltatások különös követelményeit, a pénzügyi tervet és a végrehajtás határidejét.
40. cikk
Pályázati felhívások
Az irányító hatóság minden egyes pályázati felhívás vonatkozásában a pályázók rendelkezésére bocsátja azt a dokumentumot, amely tartalmazza a felhívásban való részvételre, valamint a projekt kiválasztására és végrehajtására vonatkozó feltételeket. Ez a dokumentum tartalmazza továbbá a projekt keretében leszállítandó anyagra vonatkozó különös követelményeket, a pénzügyi tervet és a végrehajtás határidejét.
41. cikk
Közvetlen odaítélés
(1) A projekteket kizárólag a következő esetekben lehet pályázati felhívás nélkül odaítélni, feltéve, hogy ezt az odaítélésről szóló döntésben kellően megindokolják:
a)
az a szerv, amelynek a projektet odaítélik, jogilag vagy ténylegesen monopóliummal rendelkezik;
b)
a projekt olyan egyedi jellegű fellépésekhez kapcsolódik, amelyek egy bizonyos típusú szerv közreműködését igénylik, annak technikai alkalmassága, nagyfokú szakosodása vagy igazgatási hatásköre miatt.
(2) A programnak magában kell foglalnia a pályázati felhívás nélküli kiválasztásra javasolt infrastrukturális nagyprojektek végleges jegyzékét. Az irányító hatóság a program elfogadását követően, de legkésőbb 2017. december 31-ig a Bizottság rendelkezésére bocsátja az összes projektpályázatot, ideértve a 43. cikkben említett információkat, a közvetlen odaítélésre vonatkozó indokolással együtt.
(3) A program magában foglalja a pályázati felhívás nélküli kiválasztásra javasolt, az infrastrukturális nagyprojektektől eltérő projektek indikatív jegyzékét. A közös monitoring bizottság a program elfogadását követően bármikor úgy dönthet, hogy további projekteket választ ki pályázati felhívás nélkül. Mindkét esetben a Bizottság előzetes jóváhagyása szükséges. Ennek érdekében az irányító hatóság a Bizottság rendelkezésére bocsátja a 43. cikkben említett információkat a közvetlen odaítélésre vonatkozó indokolással együtt.
(4) A pályázati felhívás nélküli kiválasztásra javasolt projekteket a Bizottságnak kétlépcsős eljárás alapján kell jóváhagynia, amely a projekt összefoglalásának és azt követően a teljes projektpályázatnak a benyújtásából áll. Az egyes lépések tekintetében a Bizottság a dokumentumok benyújtási határidejétől számított két hónapon belül értesíti döntéséről az irányító hatóságot. Szükség esetén ez a határidő meghosszabbítható. Amennyiben a Bizottság egy javasolt projektet elutasít, az elutasítás okairól értesíti az irányító hatóságot.
42. cikk
Hozzájárulás pénzügyi eszközökhöz
(1) A program keretében hozzájárulást lehet nyújtani pénzügyi eszközökhöz, feltéve, hogy ez utóbbiak megfelelnek a program prioritásainak.
(2) A programban ismertetik a pénzügyi eszközökhöz nyújtott hozzájárulások végleges jegyzékét. Az irányító hatóság a program elfogadását követően, de legkésőbb 2017. december 31-ig a Bizottság rendelkezésére bocsátja a 43. cikkben említett információkat.
(3) A Bizottság megvizsgálja a javasolt hozzájárulást, hogy meghatározza annak hozzáadott értékét és a programmal való összhangját.
(4) A jóváhagyási folyamat e pénzügyi eszközök szabályait követi. Amennyiben a Bizottság egy javasolt hozzájárulást elutasít, az elutasítás okairól értesíti az irányító hatóságot.
(5) Az e pénzügyi eszközökhöz való hozzájárulásra a pénzügyi eszközökre alkalmazandó szabályok vonatkoznak.
43. cikk
A projektek tartalma
(1) A projektpályázati dokumentumok tartalmazzák legalább az alábbiakat:
a)
a problémák és igények elemzése a projekt alátámasztására, figyelembe véve a programstratégiát és annak a megfelelő prioritások kezeléséhez való várható hozzájárulását;
b)
a projekt határokon átnyúló hatásának értékelése;
c)
a logikai keret;
d)
annak értékelése, hogy a projekt várható eredményei a projekt lezárását követően mennyiben fenntarthatók;
e)
objektíven ellenőrizhető mutatók;
f)
a projekt földrajzi hatályára és célcsoportjaira vonatkozó tájékoztatás;
g)
a projekt végrehajtásának várható időszaka és részletes munkaterv;
h)
adott esetben a 4. cikk (3) bekezdésének d) pontjában említett horizontális kérdések projektre gyakorolt hatásainak elemzése;
i)
a projekt végrehajtására vonatkozó követelmények, ideértve az alábbiakat:
i.
a kedvezményezettek azonosítása és a vezető kedvezményezett kijelölése, biztosítékot nyújtva az érintett területre, valamint az adminisztratív és a pénzügyi irányítási képességére vonatkozó szakértelme vonatkozásában;
ii.
a projekt irányításának és a végrehajtási struktúrának a leírása;
iii.
a kedvezményezettek közötti megállapodás a 46. cikkel összhangban;
iv.
a monitoringra és értékelésre vonatkozó rendelkezések;
v.
tájékoztatási és kommunikációs tervek, különösen a projekthez való uniós hozzájárulás elismerését célzó intézkedések;
j)
részletes pénzügyi terv és költségvetés.
(2) A legalább 1 millió EUR-s infrastrukturális elemet tartalmazó projektekre vonatkozó projektpályázatok ezenfelül tartalmazzák az alábbiakat is:
a)
az infrastrukturális beruházások és azok helyének részletes leírása;
b)
a kellően indokolt esetek kivételével a projekt kapacitásépítési elemének részletes leírása;
c)
elvégzett teljes körű megvalósíthatósági tanulmány vagy azzal egyenértékű tanulmány, beleértve a változatelemzést, az eredményeket és a független minőségi felülvizsgálatot;
d)
a projekt környezeti hatásainak értékelése a 2011/92/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (11) összhangban és a projekt részes feleinek számító részt vevő országok vonatkozásában, az országhatáron átterjedő környezeti hatások vizsgálatáról szóló, 1991. február 25-i espoo-i ENSZ-EGB-egyezménnyel összhangban;
e)
arra vonatkozó bizonyíték, hogy a kedvezményezettek a földterület tulajdonosai vagy ahhoz hozzáféréssel rendelkeznek;
f)
építési engedély.
(3) Kivételesen és kellően indokolt esetekben az irányító hatóság elfogadhatja az f) pontban említett dokumentumok utólagos benyújtását.
44. cikk
A projektek jegyzékének közzététele
(1) A program keretében támogatott projektek átláthatóságának biztosítása érdekében az irányító hatóság jegyzéket vezet az odaítélt projektekről egy olyan adattáblázat formájában, amely lehetővé teszi az adatok szétválogatását, keresését, kivonatolását, összehasonlítását és könnyű internetes közzétételét. A projektek jegyzéke hozzáférhető a program honlapján és a jegyzéket legalább hathavonta aktualizálják. Annak ösztönzése céljából, hogy a magánszféra, a civil társadalom és a nemzeti közigazgatás a projektek jegyzékét átvegye felhasználására, a honlap egyértelmű módon utalhat az adatok közzétételére vonatkozó engedélyezési szabályokra.
(2) A jegyzék tartalmazza legalább az alábbi információkat:
-
a kedvezményezett neve (csak jogi személyek esetében; a természetes személyeket nem kell megnevezni),
-
a projekt megnevezése,
-
a projekt összefoglalása,
-
a projekt végrehajtásának időszaka,
-
teljes elszámolható kiadás,
-
uniós társfinanszírozási arány,
-
a projekt postai irányítószáma vagy egyéb megfelelő helységazonosító kód,
-
földrajzi lefedettség,
-
a projektek jegyzéke legutóbbi frissítésének időpontja.
(3) A projektek jegyzékét legkésőbb a projekt kiválasztásának évét követő pénzügyi év június 30-ig kell a Bizottságnak benyújtani. Ezt az információt közzé kell tenni az uniós intézmények honlapján.
2. FEJEZET
Kedvezményezettek
45. cikk
Projektekben való részvétel
(1) A projektekben érintett kedvezményezettek közül legalább egy a részt vevő tagállamokból, egy pedig a 232/2014/EU rendelet I. mellékletében felsorolt partnerországokból vagy az Oroszországi Föderációból származik.
(2) A kedvezményezettek olyan természetes vagy jogi személyek, akik vagy amelyek számára vissza nem térítendő támogatást ítéltek oda egy projekt vonatkozásában. Természetes személyek abban az esetben lehetnek kedvezményezettek, ha a fellépés vagy a pályázó célkitűzésének természete vagy jellemzői ezt szükségessé teszik. A természetes személyek részvételéről programszinten döntenek.
(3) Az (1) bekezdésben említett kedvezményezetteknek meg kell felelniük az alábbi feltételeknek:
a)
valamely részt vevő ország állampolgárai, vagy olyan jogi személyek, amelyeket ténylegesen a programterületen alapítottak, vagy olyan nemzetközi szervezetek, amelyek műveleti bázissal rendelkeznek a programterületen. Létrehozásának helyétől függetlenül kedvezményezett lehet valamely európai területi együttműködési csoportosulás, feltéve, hogy földrajzi lefedettsége a programterületen belül van;
b)
megfelel az egyes kiválasztási eljárásokra vonatkozóan meghatározott támogathatósági kritériumoknak;
c)
nem vonatkozik rá a 966/2012/EU, Euratom rendelet 106. cikkének (1) bekezdésében és 107. cikkében foglalt kizáró okokkal kapcsolatos helyzetek egyike sem.
(4) Azok a kedvezményezettek, amelyek nem felelnek meg a (3) bekezdés a) pontjában említett kritériumoknak, részt vehetnek az (1) bekezdésben említett kedvezményezettek mellett, feltéve, hogy az alábbi feltételek mindegyike teljesül:
a)
a 236/2014/EU rendelet 8. és 9. cikkével összhangban vehetnek részt;
b)
részvételüket a projekt jellege és a projekt célkitűzései szükségessé teszik, és az szükséges a projekt eredményes végrehajtásához;
c)
a program keretében a (3) bekezdés a) pontjában említett kritériumoknak nem megfelelő kedvezményezettek javára elkülönített teljes összeg a 39. cikk (2) bekezdésének b) pontjában jelzett határon belül van.
46. cikk
A kedvezményezettek kötelezettségei
(1) Az egyes projektek keretében vezető kedvezményezettet jelölnek ki a partnerség képviseletére.
(2) A projektek kidolgozása és végrehajtása során valamennyi kedvezményezett aktívan együttműködik. Ezenfelül együttműködnek a projekt személyzetével és/vagy finanszírozásával kapcsolatban is. Minden egyes kedvezményezett jogilag és pénzügyileg felelős az általa végrehajtott tevékenységekért és az általa kapott uniós források hányadáért. A kedvezményezettek különös kötelezettségeit és pénzügyi felelősségeit a (3) bekezdés c) pontjában említett megállapodásban rögzítik.
(3) A vezető kedvezményezett:
a)
megkapja a pénzügyi hozzájárulást az irányító hatóságtól a projekttevékenységek végrehajtására;
b)
biztosítja, hogy a kedvezményezettek a lehető leggyorsabban és a c) pontban említett megállapodásnak maradéktalanul megfelelve megkapják a vissza nem térítendő támogatás teljes összegét. Nem alkalmazható olyan levonás, visszatartás vagy bármilyen azzal megegyező hatású külön díj, amely csökkentené ezeket a kedvezményezettek számára kifizetendő összegeket;
c)
megállapodásban rögzíti a partnerségi szabályokat a kedvezményezettekkel, amelynek rendelkezései többek között biztosítják a projekthez rendelt forrásokkal való hatékony és eredményes pénzgazdálkodást, beleértve a jogosulatlanul kifizetett összegek visszafizettetésére vonatkozó szabályokat;
d)
felelősséget vállal a teljes projekt végrehajtásának biztosításáért;
e)
biztosítja, hogy a kedvezményezettek által bemutatott kiadások a projekt végrehajtása céljából merültek fel, és megfelelnek a szerződésben foglalt és valamennyi kedvezményezett által elfogadott tevékenységeknek;
f)
igazolja, hogy a kedvezményezettek által bemutatott kiadásokat a 32. cikk (1) bekezdése szerint megvizsgálták.
3. FEJEZET
A kiadások elszámolhatósága
47. cikk
A vissza nem térítendő támogatások fajtái
(1) A vissza nem térítendő támogatásoknak az alábbi fajtái lehetnek:
a)
a 48. cikkben említett, ténylegesen felmerülő, elszámolható költségek meghatározott arányának visszatérítése;
b)
százalékban meghatározott átalányfinanszírozás alkalmazása egy vagy több meghatározott költségkategóriára;
c)
egyösszegű átalányok;
d)
egységköltségek alapján történő visszatérítés;
e)
az a)-d) pontban említettek kombinációja, kizárólag akkor, ha ezek mindegyike különböző költségkategóriákat fedez.
(2) Az (1) bekezdés a) pontjában említett fajtájú vissza nem térítendő támogatásokat a kedvezményezettnél ténylegesen felmerült, a pályázathoz csatolt és a szerződésben előzetes költségvetés részét képező elszámolható költségek alapján számítják ki. Az (1) bekezdés b) pontjában említett átalányfinanszírozás az elszámolható költségek olyan egyedi kategóriáit fedezi, amelyeket előzetesen egyértelműen meghatároznak egy százalékos kulcs alkalmazásával. Az (1) bekezdés c) pontjában említett egyösszegű átalányokkal átfogó értelemben az elszámolható költségek valamennyi kategóriája vagy bizonyos egyedi, előzetesen egyértelműen meghatározott kategóriái fedezhetők. Az (1) bekezdés d) pontjában említett egységköltségek az elszámolható költségek valamennyi kategóriáját vagy bizonyos olyan egyedi kategóriáit fedezik, amelyeket az egységnyi összegre való hivatkozással előzetesen egyértelműen meghatároznak.
(3) A vissza nem térítendő támogatás célja vagy hatása nem lehet nyereség termelése a projekt keretében. A 966/2012/EU, Euratom rendelet 125. cikkének (4) bekezdésében meghatározott kivételek alkalmazandók.
48. cikk
A költségek elszámolhatósága
(1) A vissza nem térítendő támogatások összege nem haladhatja meg az elszámolható költségek becsült összege alapján megállapított, százalékban és abszolút értékben kifejezett felső korlátot. A vissza nem térítendő támogatások összege nem haladhatja meg az elszámolható költségek összegét.
(2) Elszámolható költségek a kedvezményezett azon ténylegesen felmerült költségei, amelyek megfelelnek valamennyi alábbi kritériumnak:
a)
a projekt végrehajtásának időszaka alatt merültek fel. Így különösen:
i.
A szolgáltatásokhoz és építési beruházásokhoz kapcsolódó költségek a végrehajtási időszak során elvégzett tevékenységekre vonatkoznak. Az áruszállításhoz kapcsolódó költségek a végrehajtási időszak során leszállított és beszerelt árukra vonatkoznak. Nem felelnek meg e kritériumoknak az olyan szerződések, megrendelések, kötelezettségvállalások, amelyek a végrehajtási időszakban jöttek létre, de a tárgyukat képező szolgáltatások, építési beruházások vagy áruszállítások teljesítése a végrehajtási időszak lejárta után esedékes; a vezető kedvezményezett és a többi kedvezményezett közötti készpénzátutalás nem tekinthető felmerült költségnek.
ii.
A felmerült költségeket a zárójelentések benyújtását megelőzően kell kifizetni. A költségek ezt követően is kifizethetők, amennyiben azokat a kifizetés becsült időpontjával együtt feltüntetik a zárójelentésben.
iii.
Kivételt képeznek a zárójelentéshez - ideértve a projekthez kapcsolódó kiadások igazolását, ellenőrzését és végleges értékelését - kapcsolódó olyan költségek, amelyek a projekt végrehajtási időszakát követően merülhetnek fel.
iv.
Az 52. és azt követő cikkben említettek szerint a kedvezményezettek a szerződések odaítélésére irányuló eljárásokat elindíthatják és a szerződéseket megköthetik a projekt végrehajtási időszakának kezdete előtt, feltéve, hogy az 52. és azt követő cikk rendelkezéseit betartják;
b)
szerepelnek a projekt becsült átfogó költségvetésében;
c)
szükségesek a projekt végrehajtásához;
d)
azonosíthatók és ellenőrizhetők, azaz szerepelnek a kedvezményezett számviteli nyilvántartásaiban, és azokat a kedvezményezettre alkalmazandó számviteli standardokkal, valamint a kedvezményezett szokásos költségelszámolási gyakorlatával összhangban határozták meg;
e)
megfelelnek az alkalmazandó adó- és társadalombiztosítási szabályoknak;
f)
ésszerűek, indokoltak és eleget tesznek a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás követelményeinek, különösen a gazdaságosság és hatékonyság tekintetében;
g)
számlák vagy azokkal azonos bizonyító erejű dokumentumok támasztják alá azokat.
(3) Vissza nem térítendő támogatás az alábbi esetekben ítélhető oda visszamenőlegesen:
a)
amennyiben a pályázó bizonyítja, hogy a projektet a szerződés aláírása előtt meg kell kezdeni. A finanszírozás tekintetében nem tekinthetők elszámolható költségeknek a vissza nem térítendő támogatásra vonatkozó pályázat benyújtásának időpontját megelőzően felmerült költségek; vagy
b)
infrastrukturális elemmel rendelkező projektek tanulmányaihoz és dokumentációjához kapcsolódó költségek esetében.
Már befejezett projektekre visszamenőlegesen nem nyújtható vissza nem térítendő támogatás.
(4) Az erős partnerségek előkészítésének elősegítése érdekében a vissza nem térítendő támogatásra vonatkozó pályázat benyújtását megelőzően az olyan projekttel kapcsolatban felmerült költségek elszámolhatók, amelyre vissza nem térítendő támogatást ítéltek oda, feltéve, hogy az alábbi feltételek is teljesülnek:
a)
a költségek pályázati felhívás közzétételét követően merültek fel;
b)
a kedvezményezettek által alkalmazott személyzet utazási költségeire és napidíjára korlátozódnak, feltéve, hogy megfelelnek az (5) bekezdés b) pontjában foglalt feltételeknek;
c)
nem lépik túl a programszinten rögzített maximális összeget.
(5) Az (1) és (2) bekezdés figyelembevételével a kedvezményezett következő közvetlen költségei számolhatók el:
a)
a projekthez rendelt személyzet költségei az alábbi kumulatív feltételek szerint:
-
olyan tevékenységek költségeire vonatkoznak, amelyeket a kedvezményezett nem végezne el, ha a projektet nem hajtanák végre,
-
nem haladhatják meg a kedvezményezett által szokásosan viselt költségeket, kivéve, ha bizonyítják azok fontosságát a projekt végrehajtása szempontjából,
-
tényleges bruttó bérre vonatkoznak, ideértve a társadalombiztosítási díjakat és más, javadalmazáshoz kapcsolódó költségeket;
b)
a projektben részt vevő személyzet és más személyek utazási költségei és napidíja, feltéve, hogy azok összege nem haladja meg sem a kedvezményezett által saját szabályai és rendelkezései szerint szokásosan fizetett költségeket, sem a kiküldetés idején a Bizottság által közzétett rátákat, amennyiben a visszatérítés egyösszegű átalányok, egységköltségek vagy átalányfinanszírozás alapján történik;
c)
a kifejezetten a projekt céljára történő (új vagy használt) felszerelésvásárlás vagy -bérlés, illetve árubeszerzés költségei, amennyiben ezek a költségek megfelelnek a piaci áraknak;
d)
a kifejezetten a projekt céljára beszerzett fogyóeszközök költsége;
e)
a kedvezményezettek által a projekt céljára odaítélt szerződésekkel járó költségek;
f)
a közvetlenül az e rendelet és a projekt által előírt kötelezettségekből eredő költségek (például a tájékoztatással és a láthatósággal kapcsolatos tevékenységek, értékelések, külső auditok, fordítások), ideértve a pénzügyi szolgáltatások díjait (például a banki átutalások és pénzügyi garanciák költsége).
(6) A 4. cikk alapján egy adott program keretében további elszámolhatósági szabályok is megállapíthatók a program egészére nézve.
49. cikk
Nem elszámolható költségek
(1) A projekt megvalósításához kapcsolódó alábbi költségek nem tekinthetők elszámolható költségeknek:
a)
adósságok és adósságszolgálati díjak (kamat);
b)
veszteségekre vagy kötelezettségekre képzett céltartalékok;
c)
a kedvezményezett által bejelentett és az uniós költségvetésből már finanszírozott költségek;
d)
földterület- vagy ingatlanvásárlás az érintett projekt elszámolható kiadásainak 10 %-át meghaladó összegben;
e)
átváltási veszteségek;
f)
vámok, adók és illetékek - ideértve a héát -, kivéve amennyiben a vonatkozó nemzeti adójogszabályok értelmében ezek nem igényelhetők vissza, hacsak a határokon átnyúló együttműködésben részt vevő partnerországokkal tárgyalt megfelelő rendelkezésekben másként nem rendelkeznek;
g)
harmadik feleknek nyújtott hitelek;
h)
bírságok, pénzügyi szankciók és perköltségek;
i)
a 14. cikk (1) bekezdésében meghatározottak szerinti természetbeni hozzájárulás.
(2) A 4. cikk alapján egy adott program keretében más költségkategóriákat is nem elszámolhatónak lehet nyilvánítani.
50. cikk
Egyösszegű átalányok, egységköltségek és átalányfinanszírozás
(1) Az egyösszegű átalányok, egységköltségek és átalányfinanszírozás alapján való finanszírozás teljes összege nem haladhatja meg kedvezményezettenként és projektenként a 60 000 EUR-t, kivéve, ha a program a 4. cikk szerint mást állapít meg, de akkor sem haladhatja meg a 100 000 EUR-t.
(2) Az egyösszegű átalányok, egységköltségek és átalányfinanszírozás alkalmazását legalább a következőkkel kell alátámasztani:
a)
az ilyen finanszírozási formák megfelelőségének indokolása, tekintettel a projektek jellegére, valamint a szabálytalanságok és csalások kockázatára és a kontroll költségére;
b)
az egyösszegű átalányok, egységköltségek és átalányfinanszírozás által fedezett költségek vagy költségkategóriák azonosítása a 49. cikkben említettek szerint nem elszámolható költségek kizárásával;
c)
az egyösszegű átalányok, egységköltségek és átalányfinanszírozás meghatározására szolgáló módszerek, valamint azon feltételek leírása, amelyek ésszerű módon biztosítják a nonprofit szabályoknak és társfinanszírozási elveknek való megfelelést, valamint a kettős finanszírozás elkerülését. Ezek a módszerek a következőkön alapulnak:
i.
statisztikai adatok vagy más objektív mód; vagy
ii.
kedvezményezettenkénti megközelítés, a kedvezményezett tanúsított vagy ellenőrizhető korábbi adataira vagy szokásos költségelszámolási gyakorlataira való hivatkozással.
(3) Azt követően, hogy a költségeket az irányító hatóság ellenőrizte és jóváhagyta, azokat utólagos kontrollok keretében nem fogják vizsgálni.
51. cikk
Közvetett költségek
(1) A közvetett költségeket az elszámolható közvetlen költségek 7 %-áig terjedő átalány alapján lehet kiszámítani, amely nem tartalmazza az infrastruktúra biztosításával kapcsolatban felmerült költségeket, feltéve, hogy az átalányt igazságos, méltányos és ellenőrizhető számítási módszerrel számítják ki.
(2) Egy projekt tekintetében azokat az elszámolható költségeket kell közvetett költségnek tekinteni, amelyek nem azonosíthatók a projekt megvalósításához közvetlenül kapcsolódó egyedi költségként és amelyeket nem lehet közvetlenül a projektre könyvelni a 48. cikkben szereplő elszámolhatósági feltételek szerint. Azok nem foglalhatják magukban a 49. cikkben említettek szerinti nem elszámolható költségeket vagy a projekt költségvetésének egy másik költségtétele vagy -megnevezése szerint már bejelentett költségeket.
4. FEJEZET
1. szakasz
Közbeszerzés
52. cikk
Alkalmazandó szabályok
(1) Amennyiben egy projekt megvalósítása áruk, építési beruházás vagy szolgáltatások kedvezményezett általi közbeszerzését teszi szükségessé, a következő szabályok alkalmazandók:
a)
amennyiben a kedvezményezett ajánlatkérő vagy a közbeszerzési eljárásokra alkalmazandó uniós jogszabályok értelmében vett ajánlatkérő, az uniós jogszabályokkal kapcsolatban elfogadott nemzeti törvényeket, rendeleteket és adminisztratív rendelkezéseket vagy a (2) bekezdésben foglalt szabályokat alkalmazhatja;
b)
amennyiben a kedvezményezett nemzetközi szervezet, saját közbeszerzési szabályait alkalmazhatja, amennyiben azok a nemzetközileg elfogadott standardokkal egyenértékű garanciákat nyújtanak;
c)
amennyiben a kedvezményezett a határokon átnyúló együttműködésben részt vevő valamely partnerország közigazgatási szerve, amelynek társfinanszírozását átruházták az irányító hatóságra, a nemzeti törvényeket, rendeleteket és adminisztratív rendelkezéseket alkalmazhatja, feltéve, hogy a finanszírozási megállapodás ezt lehetővé teszi és betartják a (2) bekezdés a) pontjában foglalt általános elveket.
(2) Minden egyéb esetben a következő kötelezettségeknek kell megfelelni:
a)
a szerződést az összességében legelőnyösebb ajánlatot vagy (adott esetben) a legalacsonyabb árajánlatot tevő félnek ítélik oda, kellő gondot fordítva az összeférhetetlenség elkerülésére;
b)
a 60 000 EUR-t meghaladó értékű szerződések esetében a következő szabályok is alkalmazandók:
i.
a pályázatoknak és/vagy ajánlatoknak a kedvezményezett által előzetesen az ajánlattételi dokumentációban közzétett kizárási, kiválasztási és odaítélési kritériumok alapján történő értékelésére értékelőbizottságot állítanak fel. A bizottság tagjainak száma páratlan, és a tagok mind technikai, mind adminisztratív szempontból maradéktalanul képesek az ajánlatok megalapozott véleményezésére;
ii.
biztosítják a kellő átláthatóságot, a tisztességes versenyt és a megfelelő előzetes hirdetményt;
iii.
biztosítják az egyenlő elbánást, az arányosságot és a megkülönböztetésmentességet;
iv.
az ajánlattételi dokumentációt a legjobb nemzetközi gyakorlatnak megfelelően állítják össze;
v.
a pályázatok benyújtására elég hosszú határidőt biztosítanak ahhoz, hogy az érdekelt feleknek ésszerű időtartam álljon rendelkezésükre az ajánlatuk elkészítéséhez;
vi.
a pályázókat vagy ajánlattevőket kizárják a közbeszerzési eljárásban való részvételből, amennyiben a 966/2012/EU, Euratom rendelet 106. cikkének (1) bekezdésében leírt helyzetek valamelyikében találhatók. A pályázók vagy ajánlattevők igazolják, hogy e helyzetek egyike sem vonatkozik rájuk. Ezenfelül nem ítélhető oda szerződés olyan pályázóknak vagy ajánlattevőknek, akik vagy amelyek a közbeszerzési eljárás során a 966/2012/EU, Euratom rendelet 107. cikkében leírt helyzetek egyikébe kerülnek;
vii.
az 53-56. cikkben foglalt közbeszerzési eljárásokat kell követni.
(3) A 236/2014/EU rendelet 8. és 9. cikkében meghatározott, az állampolgárságra és származásra vonatkozó szabályok minden esetben alkalmazandók.
53. cikk
Szolgáltatásra irányuló közbeszerzési szerződésekre vonatkozó közbeszerzési eljárások
(1) A legalább 300 000 EUR értékű szolgáltatásra irányuló közbeszerzési szerződéseket közbeszerzési hirdetmény közzétételét követően nemzetközi meghívásos közbeszerzési eljárás keretében ítélik oda. A közbeszerzési hirdetményt a programterületen túl valamennyi megfelelő médiumban közzéteszik, és a hirdetményben az ajánlat benyújtására felkért pályázók számát négy és nyolc között adják meg, valamint biztosítják a valódi versenyt.
(2) A 60 000 EUR-t meghaladó, de 300 000 EUR-nál alacsonyabb értékű szolgáltatásra irányuló közbeszerzési szerződéseket közzététel nélküli tárgyalásos (verseny)eljárás keretében ítélik oda. A kedvezményezett legalább három, általa kiválasztott szolgáltatóval konzultál és közülük eggyel vagy többel megtárgyalja a szerződési feltételeket.
54. cikk
Árubeszerzésre irányuló közbeszerzési szerződésekre vonatkozó közbeszerzési eljárások
(1) A legalább 300 000 EUR értékű árubeszerzésre irányuló közbeszerzési szerződéseket közbeszerzési hirdetmény közzétételét követően nemzetközi nyílt közbeszerzési eljárás keretében ítélik oda, és a közbeszerzési hirdetményt a programterületen túl valamennyi megfelelő médiumban közzéteszik.
(2) A legalább 100 000 EUR, de 300 000 EUR-nál alacsonyabb értékű árubeszerzésre irányuló közbeszerzési szerződéseket a programterületen közzétett nyílt közbeszerzési eljárás keretében ítélik oda. A támogatásra jogosult pályázók számára ugyanolyan lehetőségeket biztosítanak, mint a helyi vállalkozások számára.
(3) A legalább 60 000 EUR, de 100 000 EUR-nál alacsonyabb értékű árubeszerzésre irányuló szerződéseket közzététel nélküli tárgyalásos (verseny)eljárás keretében ítélik oda. A kedvezményezett legalább három, általa kiválasztott szolgáltatóval konzultál és közülük eggyel vagy többel megtárgyalja a szerződési feltételeket.
55. cikk
Építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződésekre vonatkozó közbeszerzési eljárások
(1) A legalább 5 000 000 EUR értékű építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződéseket közbeszerzési hirdetmény közzétételét követően nemzetközi nyílt közbeszerzési eljárás, illetve bizonyos építési beruházások egyedi jellemzőire tekintettel meghívásos közbeszerzési eljárás keretében ítélik oda, és a közbeszerzési hirdetményt a programterületen túl valamennyi megfelelő médiumban közzéteszik.
(2) A legalább 300 000 EUR, de 5 000 000 EUR-nál alacsonyabb értékű építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződéseket a programterületen közzétett nyílt közbeszerzési eljárás keretében ítélik oda. A támogatásra jogosult pályázók számára ugyanolyan lehetőségeket kell biztosítani, mint a helyi vállalkozások számára.
(3) A legalább 60 000 EUR, de 300 000 EUR-nál alacsonyabb értékű építési beruházásra irányuló szerződéseket közzététel nélküli tárgyalásos (verseny)eljárás keretében ítélik oda. A kedvezményezett legalább három, általa kiválasztott szerződő féllel konzultál és közülük eggyel vagy többel megtárgyalja a szerződési feltételeket.
56. cikk
A tárgyalásos eljárás alkalmazása
A kedvezményezett az 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 266., 268. és 270. cikkében említett esetekben úgy dönthet, hogy egyetlen ajánlaton alapuló tárgyalásos eljárást alkalmaz.
2. szakasz
Harmadik feleknek nyújtott pénzügyi támogatás
57. cikk
Harmadik feleknek nyújtott pénzügyi támogatás
(1) Amennyiben a projekt harmadik feleknek nyújtandó pénzügyi támogatás odaítélését teszi szükségessé, azt a következő feltételek mellett lehet nyújtani:
a)
mindegyik harmadik fél megfelelő garanciákat nyújt az összegek visszafizettetésére vonatkozóan;
b)
az arányosság, az átláthatóság, a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás, az egyenlő elbánás és a megkülönböztetésmentesség elvének való megfelelés;
c)
az összeférhetetlenségek elkerülése;
d)
a pénzügyi támogatás nem nyújtható halmozottan, illetve nem ítélhető oda visszamenőlegesen, elvben társfinanszírozást foglal magában, és célja vagy hatása nem lehet nyereség termelése az egyes harmadik felek számára;
e)
a mérlegelési jogkör kedvezményezett általi gyakorlásának elkerülése érdekében a szerződésben szigorúan szabályozzák a pénzügyi támogatás nyújtására vonatkozó feltételeket. A szerződés különösen pontosítja a támogatásra jogosult személyek kategóriáit, az odaítélési kritériumokat (ideértve a pontos összeg meghatározására vonatkozó kritériumokat), valamint azon különböző típusú tevékenységek meghatározott listáját, amelyek pénzügyi támogatásban részesülhetnek;
f)
a pénzügyi támogatás maximálisan kifizethető összege nem haladja meg harmadik felenként a 60 000 EUR-t, kivéve, ha a pénzügyi támogatás a projekt elsődleges célja.
(2) A 236/2014/EU rendelet 8. és 9. cikkében meghatározott, az állampolgárságra és származásra vonatkozó szabályok alkalmazandók. Amennyiben egy lépcsőzetes támogatás meghaladja a 60 000 EUR-t, az 52. cikk b) pontjának vi. alpontjában foglalt részvételi szabályok értelemszerűen alkalmazandók.
VIII. CÍM
KIFIZETÉSEK, AZ ELSZÁMOLÁSOK BENYÚJTÁSA ÉS ELFOGADÁSA, PÉNZÜGYI KORREKCIÓK ÉS VISSZAFIZETTETÉSEK
1. FEJEZET
Kifizetések
58. cikk
Éves kötelezettségvállalások
(1) Megosztott irányítás keretében a Bizottság azt követően teszi meg a kezdeti kötelezettségvállalásokat, hogy az 5. cikknek megfelelően elfogadta a programot.
(2) Közvetett irányítás keretében a Bizottság a program elfogadását követően teszi meg a kezdeti kötelezettségvállalásokat, miután hatályba lépett a 81. és 82. cikkben említett, nemzetközi szervezetre vagy a határokon átnyúló együttműködésben részt vevő partnerországra költségvetés-végrehajtási feladatokat ruházó megállapodás.
(3) A Bizottság ezt követően minden pénzügyi évben legkésőbb május 1-ig megteszi a kapcsolódó kötelezettségvállalást. Az éves kötelezettségvállalások összegét a pénzügyi tervvel összhangban, a program előrehaladását és a források rendelkezésre állását figyelembe véve határozzák meg. A Bizottság tájékoztatja az irányító hatóságot a kötelezettségvállalás megtételéről.
59. cikk
A kifizetések általános szabályai
(1) Az irányító hatóság számára teljesített kifizetések előfinanszírozás vagy egyenlegkifizetés formáját ölthetik.
(2) Kifejezetten és kizárólag a program céljaira szolgáló bankszámlát nyitnak euróban. Amennyiben a Bizottság általi kifizetéseket a programétól eltérő bankszámlára továbbítják, a kapcsolódó összegeket és a felhalmozódott kamatokat haladéktalanul és teljes egészében átutalják a program bankszámlájára.
(3) Nem alkalmazható levonás vagy visszatartás, és ezen összegekre vagy felhalmozódott kamatra semmilyen külön díj vagy azzal megegyező hatású egyéb díj nem vethető ki.
60. cikk
Az előfinanszírozás kiszámítására vonatkozó általános szabályok
(1) Minden pénzügyi évben, miután az irányító hatóság értesült az éves kötelezettségvállalásról, kérheti a szóban forgó pénzügyi évre vonatkozó uniós hozzájárulás legfeljebb 80 %-ának előfinanszírozásként való átutalását. A második pénzügyi évtől az előfinanszírozási kérelmekhez mellékelik az előzetes költségvetést, amely részletesen tartalmazza az irányító hatóság kötelezettségvállalásait és kifizetéseit a 68. cikkben említett legutolsó ellenőrzési véleményt követő két számviteli év vonatkozásában. Az említett előzetes költségvetés felülvizsgálata, a program tényleges pénzügyi igényeinek értékelése és a források rendelkezésre állásának ellenőrzése után, a Bizottság legfeljebb 60 nappal a kifizetési kérelem általa történő nyilvántartásba vételét követően teljesíti a kért előfinanszírozás részét vagy egészét.
(2) A pénzügyi év folyamán az irányító hatóság további előfinanszírozásként kérheti a már lekötött források teljes vagy részleges átutalását. Kérelmének alátámasztására az irányító hatóság időközi pénzügyi jelentést nyújt be, amely igazolja, hogy a pénzügyi évben ténylegesen felmerült vagy előreláthatóan felmerülő kiadások meghaladják a már kifizetett előfinanszírozások összegét. Az ilyen későbbi átutalások további előfinanszírozásnak minősülnek, feltéve, hogy azokat nem támasztja alá egy, a 68. cikkben említett ellenőrzési vélemény.
(3) A program végrehajtásának minden egyes pénzügyi évében a Bizottság az elszámolások 69. cikk (2) bekezdése szerinti elfogadását követően a 68. cikkben említett ellenőrzési vélemény által alátámasztott, ténylegesen felmerült elszámolható kiadások alapján elszámolja a korábbi előfinanszírozási kifizetéseket. Ennek az elszámolásnak az eredményei alapján a Bizottság elvégezheti a szükséges pénzügyi módosításokat.
61. cikk
A kifizetési határidő megszakítása
(1) A kifizetésre vonatkozó kifizetési határidőt a 966/2012/EU, Euratom rendelet értelmében vett megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselő legfeljebb hat hónapos időtartamra megszakíthatja az alábbiak esetén:
a)
valamely nemzeti vagy uniós ellenőrző szervezet tájékoztatása szerint az irányítási és kontrollrendszer működésének súlyos hiányosságaira utaló egyértelmű bizonyítékok állnak rendelkezésre;
b)
a megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselőnek további vizsgálatokat kell elvégeznie, miután olyan információ jutott a tudomására, amely szerint valamely kiadás súlyos pénzügyi következményekkel járó szabálytalansághoz kapcsolódik;
c)
a 77. cikkben előírt dokumentumok valamelyikét nem nyújtották be;
d)
a 60. és 64. cikkben előírt dokumentumok valamelyikét nem nyújtották be.
Az irányító hatóság hozzájárulhat a megszakítási időszak további három hónappal történő meghosszabbításához.
(2) A megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselő a megszakítást a kifizetési kérelemben szereplő kiadásoknak az (1) bekezdés első albekezdésében említett elemek által érintett részére korlátozza, kivéve, ha nem lehet azonosítani a kiadások érintett részét. A megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselő haladéktalanul tájékoztatja az irányító hatóságnak otthont adó tagállamot és az irányító hatóságot a kifizetés megszakításának okáról, és felkéri azokat a helyzet orvoslására. A megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselő közvetlenül a szükséges intézkedések meghozatalát követően megszünteti a megszakítást. Amennyiben nem hozták meg a szükséges intézkedéseket, a megszakítás hat hónapon túlra meghosszabbítható.
62. cikk
Kifizetések felfüggesztése
(1) A Bizottság részben vagy egészben felfüggesztheti a kifizetéseket az alábbiak esetén:
a)
a program irányítási és kontrollrendszerének tényleges működésében olyan súlyos, az uniós hozzájárulást veszélyeztető hiányosság mutatkozik, amelynek orvoslására nem történt intézkedés;
b)
valamely részt vevő ország súlyosan megsérti a 31. cikk értelmében fennálló kötelezettségeit;
c)
valamely kiadás olyan súlyos pénzügyi következményekkel járó szabálytalansághoz kapcsolódik, amelyet nem korrigáltak;
d)
súlyos hiányosság tapasztalható az értékelési és monitoringrendszer minőségében és megbízhatóságában;
e)
a monitoring, értékelés vagy ellenőrzés alapján bizonyítható, hogy a program a 4. cikkben jelzett határidőn belül és a 77. cikkel összhangban bejelentettek szerint nem hoz eredményt.
(2) A Bizottság az előfinanszírozási kifizetések részben vagy egészben történő felfüggesztéséről határozhat, miután lehetőséget adott az irányító hatóságnak arra, hogy megtegye az észrevételeit.
(3) A Bizottság akkor szünteti meg részben vagy egészben a kifizetések felfüggesztését, amikor az irányító hatóság meghozta a felfüggesztés megszüntetését lehetővé tevő szükséges intézkedéseket.
63. cikk
A vezető kedvezményezettek számára teljesített kifizetés
(1) A vezető kedvezményezettek számára teljesített kifizetések az alábbi formák egyikét ölthetik:
a)
előfinanszírozás;
b)
időközi kifizetés;
c)
egyenlegkifizetés.
(2) Az irányító hatóság biztosítja, hogy a vezető kedvezményezettek számára teljesített kifizetéseket az aláírt szerződésnek megfelelően a lehető leggyorsabban feldolgozzák. Nem alkalmazható olyan levonás vagy visszatartás - kivéve, ha az aláírt szerződés alátámasztja - vagy bármilyen külön díj vagy azzal megegyező hatású egyéb díj, amely csökkentené ezeket az összegeket.
64. cikk
Egyenlegkifizetés
(1) Az irányító hatóság 2024. szeptember 30-ig benyújtja az egyenlegkifizetésre vonatkozó kérelmet a 77. cikk (5) bekezdésében említett dokumentumokkal együtt.
(2) Az egyenlegkifizetésre legkésőbb az utolsó számviteli év záróelszámolásának időpontját követő három hónapon belül vagy a végrehajtási zárójelentés elfogadását követő egy hónapon belül kerül sor, a két időpont közül a későbbi figyelembevételével.
65. cikk
Kivétel a kötelezettségvállalás visszavonása alól
(1) A kötelezettségvállalás visszavonása által érintett összeget csökkenteni kell azzal az összeggel, amelyet az irányító hatóság nem tudott bejelenteni a Bizottságnak az alábbi okok miatt:
a)
a projekteket valamely közigazgatási jogorvoslati eljárás vagy felfüggesztő hatályú közigazgatási fellebbezés miatt függesztették fel; vagy
b)
a program egy részének vagy egészének végrehajtását súlyosan érintő vis maior következtében;
c)
a 61. vagy 62. cikk alkalmazása miatt.
(2) Az (1) bekezdés b) pontja szerint vis maiorra hivatkozó irányító hatóság igazolja a vis maior által a program egészének vagy egy részének a végrehajtását érintő közvetlen következményeket. Az (1) bekezdés a) és b) pontjának alkalmazásában a levonást egy alkalommal lehet kérni, abban az esetben, ha a felfüggesztés vagy a vis maior legfeljebb egy évig tartott, illetve több alkalommal a vis maior időtartamának megfelelő ideig, illetve a projekt végrehajtását felfüggesztő bírósági vagy közigazgatási határozat dátuma és a jogerős bírósági vagy közigazgatási határozat dátuma között eltelt évek számának megfelelő alkalommal.
(3) Az irányító hatóság az előző pénzügyi év december 31-ig bejelentendő összeg vonatkozásában február 15-ig tájékoztatja a Bizottságot az (1) bekezdésben említett kivételekről.
66. cikk
Kötelezettség-visszavonási eljárás
(1) A Bizottság kellő időben tájékoztatja az irányító hatóságot, amennyiben a 236/2014/EU rendelet 6. cikke szerinti kötelezettségvállalás-visszavonás kockázata fennáll.
(2) A február 15-ét követően kapott információk alapján a Bizottság tájékoztatja az irányító hatóságot a birtokában lévő információk alapján visszavonásra kerülő összegről.
(3) Az irányító hatóságnak két hónap áll rendelkezésére, hogy elfogadja a visszavonásra ítélt összeget, vagy benyújtsa az észrevételeit.
(4) Az irányító hatóság június 30-ig felülvizsgált pénzügyi tervet nyújt be a Bizottsághoz, amely az érintett pénzügyi évre vonatkozóan tükrözi a támogatási összeg csökkentésének a program tematikus célkitűzésére vagy technikai segítségnyújtására gyakorolt hatását. Amennyiben nem nyújtanak be ilyen tervet, a Bizottság felülvizsgálja a pénzügyi tervet és csökkenti az uniós hozzájárulást az érintett pénzügyi évre vonatkozóan. A csökkentés arányosan érinti a tematikus célkitűzést és a technikai segítségnyújtást.
(5) A Bizottság módosítja a programot jóváhagyó határozatot.
67. cikk
Az euro használata
(1) Az irányító hatóság vagy a kedvezményezett az eurótól eltérő pénznemben felmerült kiadást átváltja euróra a Bizottságnak a következő hónapok valamelyikén érvényes átváltási árfolyamán:
a)
az a hónap, amelyben a kiadás felmerült;
b)
az a hónap, amelyben a kiadást benyújtották vizsgálatra a 32. cikk (1) bekezdésével összhangban;
c)
az a hónap, amelyben a kiadást bejelentették a vezető kedvezményezettnek.
(2) A programban meghatározzák a kiválasztott módszert, és a program időtartama alatt azt alkalmazzák. A technikai segítségnyújtásra és projektekre eltérő módszerek alkalmazhatók.
2. FEJEZET
Az elszámolások benyújtása és elfogadása
68. cikk
Az elszámolások benyújtása
(1) A program elszámolásait az irányító hatóság készíti el. Az elszámolások önállóak és elkülönültek, és kizárólag a programra vonatkozó tevékenységeket tartalmazzák. Az elszámolások lehetővé teszik a programnak a prioritások és a technikai segítségnyújtás szerinti analitikus ellenőrzését.
(2) Az irányító hatóság éves jelentésében február 15-ig benyújtja a Bizottságnak a következő információkat:
a)
az előző számviteli évre vonatkozó elszámolások;
b)
az irányító hatóság képviselője által aláírt vezetői nyilatkozat, amely megerősíti az alábbiakat:
i.
az információ teljes körű, pontos és alakilag megfelelő;
ii.
a kiadásokat az eredetileg tervezett célra fordították;
iii.
a bevezetett kontrollrendszerek a szükséges mértékben garantálják a mögöttes tranzakciók jogszerűségét;
c)
az irányító hatóság által lefolytatott kontrollok éves összefoglalója, beleértve a rendszerekben azonosított hibák és gyengeségek jellegének és mértékének elemzését, valamint a megtett vagy megtenni tervezett javító intézkedéseket;
d)
ellenőrzési vélemény az éves elszámolásokról;
e)
az ellenőrző hatóság által elkészített éves ellenőrzési jelentés, amely tartalmazza a lefolytatott ellenőrzések összefoglalóját, beleértve a rendszer- és projektszinten azonosított hibák és gyengeségek jellegének és mértékének elemzését, valamint a a megtett vagy megtenni tervezett javító intézkedéseket;
f)
az előző év július 1-jétől december 31-ig felmerült költségek becslése;
g)
a számviteli év során lezárt projektek jegyzéke.
(3) A (2) bekezdés a) pontjában említett elszámolásokat minden egyes programra vonatkozóan benyújtják, és az elszámolások magukban foglalják az egyes prioritások és a technikai segítségnyújtás szintjén az alábbiakat:
a)
a felmerült és kifizetett kiadások, valamint az irányító hatóság által keresett és kapott bevétel;
b)
a számviteli év során visszavont és visszafizettetett összegek, a számviteli év végén visszafizettetendő összegek és a nem visszafizettethető összegek.
(4) A (2) bekezdés d) pontjában említett ellenőrzési vélemény megállapítja, hogy az elszámolások megbízható és valós képet nyújtanak-e, a kapcsolódó műveletek jogszerűek és szabályszerűek-e, valamint a kontrollrendszerek megfelelően működnek-e. A vélemény tartalmazza azt is, hogy az ellenőrzési tevékenység megkérdőjelezi-e a (2) bekezdés b) pontjában említett vezetői nyilatkozatban szereplő megállapításokat.
69. cikk
Az elszámolások elfogadása
(1) A Bizottság a számviteli év végét követő év május 31-ig megvizsgálja az elszámolásokat, és tájékoztatja az irányító hatóságot arról, hogy elfogadja-e, hogy az elszámolások teljes körűek, pontosak és valósak.
(2) A 68. cikk (2) bekezdésében említett ellenőrzési vélemény által igazoltak szerint elszámolható felmerült kiadások alapján a Bizottság elszámolja az előfinanszírozást.
(3) Az elszámolások elfogadása semmilyen későbbi pénzügyi korrekciót nem érint a 72. cikkel összhangban.
70. cikk
Nyilvántartás-megőrzési időszak
(1) Az irányító hatóság és a kedvezményezettek a programra vonatkozó egyenleg kifizetését követően öt évig megőrzik a programhoz vagy projekthez kapcsolódó valamennyi dokumentumot. Különösen megőrzik a jelentéseket, a bizonylatokat, valamint az elszámolásokat, a számviteli dokumentumokat és minden egyéb, a program és a projektek finanszírozásához kapcsolódó dokumentumot (ideértve a szerződés odaítélésére vonatkozó valamennyi dokumentumot).
(2) Az (1) bekezdéstől eltérve a program vagy projekt végrehajtásához kapcsolódó ellenőrzésekkel, fellebbezésekkel, jogvitákkal vagy igényrendezéssel kapcsolatos nyilvántartásokat ezen ellenőrzések, fellebbezések, jogviták vagy igényrendezések lezárultáig kell megőrizni.
3. FEJEZET
Pénzügyi korrekciók és visszafizettetések
1. szakasz
Pénzügyi korrekciók
71. cikk
Az irányító hatóság által végrehajtott pénzügyi korrekciók
(1) Az irányító hatóság viseli az elsődleges felelősséget azért, hogy megelőzzék és kivizsgálják a szabálytalanságokat és elvégezzék a szükséges pénzügyi korrekciókat, valamint kezdeményezzék a visszafizettetéseket. Rendszerszintű szabálytalanság esetén az irányító hatóság minden, potenciálisan érintett műveletre kiterjeszti a vizsgálatát.
Az irányító hatóság elvégzi a projektek, a technikai segítségnyújtás vagy a program esetében feltárt egyedi vagy rendszerszintű szabálytalanságokkal kapcsolatban szükséges pénzügyi korrekciókat. A pénzügyi korrekciók a projektre vagy technikai segítségnyújtásra nyújtott uniós hozzájárulás részben vagy egészben történő törlését jelentik. Az irányító hatóság figyelembe veszi a szabálytalanságok jellegét és súlyosságát, valamint a pénzügyi veszteséget, és arányos pénzügyi korrekciót alkalmaz. A pénzügyi korrekciókat az irányító hatóság annak a számviteli évnek az éves beszámolójában rögzíti, amelyben a törlésről szóló határozat született.
(2) Az (1) bekezdéssel összhangban törölt hozzájárulás újra felhasználható az érintett programon belül, a (3) bekezdés figyelembevételével.
(3) Az (1) bekezdéssel összhangban törölt hozzájárulás nem használható fel újra sem a korrekció tárgyát képező projekthez, sem amennyiben a pénzügyi korrekció rendszerszintű szabálytalanság miatt szükséges, sem pedig a rendszerszintű szabálytalanság által érintett bármely projekthez.
72. cikk
A Bizottság által végrehajtott pénzügyi korrekciók
(1) A Bizottság pénzügyi korrekciót hajt végre valamely programnak nyújtott támogatás teljes egészében vagy részben történő törlésével és a támogatás összegének a tagállam általi visszafizettetésével annak érdekében, hogy kizárja az uniós finanszírozásból az alkalmazandó jogot sértő vagy az irányítási és kontrollrendszerekben a Bizottság vagy az Európai Számvevőszék által feltárt hiányosságokkal kapcsolatos kiadásokat.
(2) Az alkalmazandó jog megsértése kizárólag a Bizottságnak bejelentett kiadásokat illetően és abban az esetben vezet pénzügyi korrekcióhoz, ha a következő feltételek valamelyike teljesül:
a)
a jogsértés befolyásolta egy projekt vagy technikai segítségnyújtás kiválasztását, vagy az olyan esetekben, amikor a jogsértés jellege miatt nem lehet megállapítani ezt a hatást, de jelentős a kockázata annak, hogy a jogsértés ilyen hatással járt;
b)
a jogsértés befolyásolta a program által bejelentett kiadás összegét, vagy az olyan esetekben, amikor a jogsértés jellege miatt nem lehet számszerűsíteni annak pénzügyi hatását, de jelentős a kockázata annak, hogy a jogsértés ilyen hatással járt.
(3) A Bizottság különösen akkor hajt végre pénzügyi korrekciót, amikor a szükséges vizsgálatok lefolytatását követően az alábbi következtetések valamelyikét vonja le:
a)
a program irányítási és kontrollrendszerében olyan súlyos hiányosság tapasztalható, amely veszélyezteti a már korábban kifizetett uniós hozzájárulást;
b)
az irányító hatóság az e bekezdés szerinti pénzügyi korrekciós eljárás megindítását megelőzően nem teljesítette a 71. cikkben foglalt kötelezettségeit;
c)
az éves vagy zárójelentésben bejelentett kiadás szabálytalan, és azt az irányító hatóság az e bekezdés szerinti pénzügyi korrekciós eljárás megindítását megelőzően nem korrigálta.
A Bizottság pénzügyi korrekcióit az azonosított szabálytalanságok egyedi esetei alapján határozza meg, és figyelembe veszi, hogy az adott szabálytalanság rendszerszintű-e. Abban az esetben, ha nem állapítható meg pontosan a szabálytalan kiadás összege, a Bizottság átalányalapú vagy extrapolált pénzügyi korrekciót alkalmaz.
(4) A Bizottság a (3) bekezdés szerinti pénzügyi korrekció összegére vonatkozó döntése során tiszteletben tartja az arányosság elvét azáltal, hogy figyelembe veszi a szabálytalanság jellegét és súlyosságát, valamint a program irányítási és kontrollrendszerében feltárt hiányosságok nagyságát és pénzügyi hatásait.
(5) Amennyiben a Bizottság az álláspontját nem a saját szolgálatainak ellenőrei által megállapított jelentések alapján alakítja ki, a pénzügyi következményekre vonatkozó saját következtetéseit az irányító hatóság és az ellenőrök meghallgatását követően vonja le.
(6) A program lezárása nem sérti a Bizottság jogát, hogy egy későbbi szakaszban pénzügyi korrekciót szabjon ki az irányító hatósággal szemben.
(7) Az alkalmazandó pénzügyi korrekció szintjének megállapítására vonatkozó kritériumok, valamint az átalányalapú vagy extrapolált pénzügyi korrekciók alkalmazására vonatkozó kritériumok megegyeznek az 1303/2013/EU rendelettel (12) és különösen annak 144. cikkével összhangban elfogadottakkal, valamint a 2013. december 19-i bizottsági határozatban (13) foglaltakkal.
73. cikk
Eljárás
(1) A Bizottság - mielőtt pénzügyi korrekcióval kapcsolatos határozatot hoz - tájékoztatja az irányító hatóságot vizsgálata ideiglenes következtetéseiről, és felkéri az irányító hatóságot, hogy két hónapon belül nyújtsa be észrevételeit.
(2) Amennyiben a Bizottság extrapoláció alapján vagy százalékban meghatározott átalány formájában végrehajtott pénzügyi korrekciót javasol, az irányító hatóságnak lehetőséget kell kapnia - az érintett dokumentumok átvizsgálása révén - annak bizonyítására, hogy a szabálytalanság tényleges mértéke kisebb a Bizottság értékelésénél. A Bizottsággal egyetértésben az irányító hatóság az említett vizsgálatot a dokumentumok megfelelően arányos részére vagy mintájára korlátozhatja. A kellően indokolt esetek kivételével a vizsgálat időtartama nem haladhatja meg az (1) bekezdésben említett két hónapos időtartamot követő további két hónapot.
(3) A Bizottság figyelembe veszi az irányító hatóság által az (1) és (2) bekezdésben meghatározott határidőn belül benyújtott valamennyi bizonyítékot.
(4) Amennyiben az irányító hatóság nem fogadja el a Bizottság ideiglenes következtetéseit, a Bizottság meghallgatásra hívja az irányító hatóságot, hogy meggyőződjön afelől, hogy a Bizottságnak a pénzügyi korrekció alkalmazásával kapcsolatos következtetései alapját képező minden releváns információ és észrevétel hozzáférhető.
(5) Megállapodás esetén és a (6) bekezdés sérelme nélkül, az irányító hatóság a 71. cikk (2) bekezdésével összhangban újra felhasználhatja az érintett programra vonatkozóan törölt hozzájárulást.
(6) Pénzügyi korrekciók alkalmazásához a Bizottság a meghallgatást követő hat hónapon belül, vagy ha az irányító hatóság vállalja, hogy a meghallgatás után további információkat nyújt be, ezen információk kézhezvételét követő hat hónapon belül hoz határozatot. A Bizottság az eljárás során benyújtott összes információt és észrevételt figyelembe veszi. Amennyiben nem kerül sor meghallgatásra, a hat hónapos időszak a Bizottság által küldött meghívó keltezésétől számított két hónap elteltével kezdődik.
(7) Amennyiben a Bizottság, illetve az Európai Számvevőszék olyan szabálytalanságokat tár fel, amelyek az irányítási és kontrollrendszerek hatékony működésének súlyos hiányosságairól tanúskodnak, az ennek kapcsán meghatározott pénzügyi korrekció csökkenti az uniós támogatás mértékét.
Az első albekezdés nem alkalmazandó az irányítási és kontrollrendszer hatékony működésének azon súlyos hiányosságai esetében, amelyek vonatkozásában a Bizottság vagy az Európai Számvevőszék általi feltárást megelőzően:
a)
a 68. cikkel összhangban a Bizottságnak benyújtott vezetői nyilatkozatban, az éves kontrolljelentésben vagy az ellenőrzési véleményben, illetve az ellenőrző hatóság által a Bizottságnak benyújtott egyéb ellenőrzési jelentésekben már említést tettek; vagy
b)
az irányító hatóság megfelelő kiigazító intézkedéseket hozott.
Az irányítási és kontrollrendszerek hatékony működésének súlyos hiányosságaira vonatkozó értékelés az alkalmazandó jogon alapul, amennyiben sor került a vonatkozó vezetői nyilatkozatok, éves kontrolljelentések és ellenőrzési vélemények benyújtására.
A pénzügyi korrekcióra vonatkozó döntés során a Bizottság:
a)
tiszteletben tartja az arányosság elvét azáltal, hogy figyelembe veszi az irányítási és kontrollrendszer hatékony működése súlyos hiányosságának jellegét és mértékét, valamint az uniós költségvetésre gyakorolt pénzügyi hatásait;
b)
az átalányalapú vagy extrapolált korrekció alkalmazása során kizárja az irányító hatóság által már korábban észlelt és az elszámolásokban kiigazított szabálytalan kiadásokat, valamint a jogszerűségi és szabályszerűségi értékelés alatt álló kiadásokat;
c)
az uniós költségvetést érintő fennmaradó kockázat meghatározása során figyelembe veszi az irányító hatóság által észlelt egyéb súlyos hiányosságok okán az irányító hatóság által az érintett kiadásokra alkalmazott átalányalapú vagy extrapolált korrekciókat.
2. szakasz
Visszafizettetések
74. cikk
Pénzügyi korrekciók és visszafizettetések
(1) Az irányító hatóság felelős a jogosulatlanul kifizetett összegek visszafizettetéséért.
(2) Amennyiben a visszafizettetés az e rendeletből és a 966/2012/EU, Euratom rendeletből eredő jogi kötelezettségeknek az irányító hatóság általi megsértésére vonatkozik, az irányító hatóság felelős az érintett összegeknek a Bizottság számára való visszatérítéséért.
(3) Amennyiben a visszafizettetés a program irányítási és kontrollrendszereinek rendszerszintű hiányosságaira vonatkozik, az irányító hatóság felelős az érintett összegeknek a Bizottság számára való visszatérítéséért a részt vevő országok közötti, a programban előírtak szerinti felelősségmegosztással összhangban.
(4) Amennyiben a visszafizettetés olyan kedvezményezettel szembeni követelésre vonatkozik, amelynek székhelye valamely tagállamban van, és az irányító hatóság nem tudja behajtani a követelést, úgy a kedvezményezett székhelye szerinti tagállam fizeti ki az esedékes összeget az irányító hatóság számára, és visszaigényli azt a kedvezményezettől.
(5) Amennyiben a visszafizettetés olyan kedvezményezettel szembeni követelésre vonatkozik, amelynek székhelye a határokon átnyúló együttműködésben részt vevő országok valamelyikében van, és az irányító hatóság nem tudja behajtani a követelést, úgy a határokon átnyúló együttműködésben részt vevő, a kedvezményezett székhelye szerinti ország felelősségének szintje a 8. és 9. cikkben említett vonatkozó finanszírozási megállapodásban foglaltaknak felel meg.
75. cikk
Visszafizetés az irányító hatóság számára
(1) Az irányító hatóság a jogosulatlanul kifizetett összegeket a késedelmi kamatokkal együtt visszafizetteti a vezető kedvezményezettel. Az érintett kedvezményezettek a vezető kedvezményezett számára fizetik vissza a jogosulatlanul kifizetett összegeket a közöttük létrejött partnerségi megállapodással összhangban. Amennyiben a vezető kedvezményezettnek nem sikerül biztosítania az érintett kedvezményezett részéről a visszafizetést, az irányító hatóság hivatalosan értesíti ez utóbbit, hogy teljesítse a vezető kedvezményezett számára a visszafizetést. Amennyiben az érintett kedvezményezett nem teljesíti a visszafizetést, az irányító hatóság felkéri az érintett kedvezményezett székhelye szerinti részt vevő országot, hogy a 74. cikk (2)-(5) bekezdésével összhangban térítse vissza a jogosulatlanul kifizetett összegeket.
(2) Az irányító hatóság kellő körültekintéssel jár el annak biztosítására, hogy a visszafizetési felszólítás alapján a részt vevő országok támogatásával megtörténik a visszatérítés. Az irányító hatóság különösen azt biztosítja, hogy a követelés nem vitatott, határozott összegű és esedékes. Amennyiben az irányító hatóság lemond egy már megállapított követelésről, akkor gondoskodnia kell arról, hogy a lemondás szabályos legyen és megfeleljen a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás és az arányosság elvének. A lemondásról szóló döntést előzetesen jóváhagyás céljából be kell nyújtani a közös monitoring bizottságnak.
(3) Az irányító hatóság folyamatosan tájékoztatja a Bizottságot az esedékes összegek visszafizettetése érdekében hozott valamennyi lépésről. A Bizottság bármikor átveheti az összegeknek közvetlenül a kedvezményezett vagy az érintett partnerország általi visszafizettetésére vonatkozó feladatot.
(4) A részt vevő országnak vagy a Bizottságnak átadott dosszié tartalmazza a visszafizettetéshez szükséges valamennyi dokumentumot, valamint az irányító hatóság által az esedékes összegek visszafizettetése érdekében tett lépések bizonyítékait.
(5) Az irányító hatóság által kötött szerződések olyan záradékot tartalmaznak, amely lehetővé teszi a Bizottság vagy a kedvezményezett székhelye szerinti részt vevő ország számára, hogy az irányító hatóság számára bármilyen olyan esedékes összeget visszafizettessenek, amelyet ez utóbbi nem tudott visszafizettetni.
76. cikk
Visszafizetés a Bizottság számára
(1) A Bizottság számára esedékes visszafizetést a visszafizetési felszólításon feltüntetett esedékességi időpont előtt kell teljesíteni. Az esedékesség a terhelési értesítés kibocsátásának időpontjától számított 45 nap.
(2) Késedelmes visszafizetés esetén az esedékesség időpontjától a tényleges visszafizetés napjáig terjedő időszakra vonatkozóan késedelmi kamatot kell fizetni. A kamatláb három és fél százalékponttal haladja meg azt a kamatlábat, amelyet az Európai Központi Bank az irányadó refinanszírozási műveletekre az esedékesség napja szerinti hónap első munkanapján alkalmaz. A visszafizetendő összegek levonhatók a kedvezményezett vagy a részt vevő ország számára esedékes bármilyen összegből. Ez nem érinti a felek arra vonatkozó jogát, hogy részletekben való kifizetésről állapodjanak meg.
IX. CÍM
JELENTÉSTÉTEL, MONITORING ÉS ÉRTÉKELÉS
77. cikk
Az irányító hatóság éves jelentései
(1) Az irányító hatóság február 15-ig benyújtja a Bizottságnak a közös monitoring bizottság által jóváhagyott éves jelentést. Az említett éves jelentés egy technikai és egy pénzügyi részt tartalmaz, amelyek az előző számviteli évet fedik le.
(2) A technikai rész az alábbiakat ismerteti:
a)
a program és prioritásai megvalósításának előrehaladása;
b)
az aláírt szerződések tételes felsorolása és a kiválasztott, de még nem szerződött projektek jegyzéke, tartaléklistákkal együtt;
c)
a technikai segítségnyújtás keretében elvégzett tevékenységek;
d)
a projektek monitoringja és értékelése tekintetében tett intézkedések, ezek eredményei, valamint az azonosított problémák megoldására tett intézkedések;
e)
a végrehajtott tájékoztatási és kommunikációs tevékenységek.
(3) A pénzügyi részt a 68. cikk (2) bekezdésével összhangban készítik el.
(4) Az éves jelentés ezenfelül tartalmazza a következő számviteli évben végrehajtandó tevékenységek előrejelzését. Ez a következőket foglalja magában:
a)
aktualizált ellenőrzési stratégia;
b)
munkaprogram, pénzügyi terv és a technikai segítségnyújtás tervezett felhasználása;
c)
éves monitoring- és értékelési terv a 78. cikk (2) bekezdésével összhangban;
d)
éves tájékoztatási és kommunikációs terv a 79. cikk (4) bekezdésével összhangban.
(5) Az irányító hatóság 2024. szeptember 30-ig benyújtja a Bizottságnak a közös monitoring bizottság által jóváhagyott zárójelentést. Ez a zárójelentés értelemszerűen tartalmazza a fenti (2) és (3) bekezdés szerint előírt információkat az utolsó számviteli évre és a teljes programidőszakra vonatkozóan.
78. cikk
Monitoring és értékelés
(1) A program monitoringjának és értékelésének célja a tervezés és végrehajtás színvonalának javítása, valamint összhangjának, eredményességének, hatékonyságának és hatásának értékelése és javítása. A monitoring és értékelés eredményeit figyelembe veszik a programozási és végrehajtási ciklusban.
(2) A program indikatív monitoring- és értékelési tervet tartalmaz a teljes programidőszakra vonatkozóan. Ezt követően minden egyes program keretében éves monitoring- és értékelési tervet állítanak össze, amelyet az irányító hatóság hajt végre a Bizottság iránymutatásával és értékelési módszerével összhangban. Az éves tervet legkésőbb február 15-ig benyújtják a Bizottságnak.
(3) Az irányító hatóság a napi monitoringon felül eredményorientált program- és projektmonitoringot végez.
(4) A Bizottság valamennyi monitoring- és értékelési jelentésbe jogosult betekinteni.
(5) A Bizottság bármikor elindíthatja a program egészének vagy részének értékelését vagy monitoringját. Ezek eredményeit közlik a program közös monitoring bizottságával és irányító hatóságával, és az eredmények a program kiigazításához vezethetnek.
X. CÍM
LÁTHATÓSÁG
79. cikk
Láthatóság
(1) Mind az irányító hatóság, mind a kedvezményezettek kiemelt feladata annak biztosítása, hogy a megfelelő információ eljut a közvéleményhez.
(2) Az irányító hatóság és a kedvezményezettek biztosítják a programok és projektek uniós jellegének megfelelő nyilvánosságát annak érdekében, hogy felhívják a figyelmet az uniós fellépésre, és valamennyi részt vevő országban egységes képet teremtsenek az uniós támogatással kapcsolatban.
(3) Az irányító hatóság biztosítja, hogy láthatósági stratégiája és a kedvezményezettek által tett láthatósági intézkedések megfelelnek a Bizottság iránymutatásának.
(4) A program tartalmazza a teljes programidőszakra szóló kommunikációs stratégiát, valamint az első évre vonatkozó indikatív tájékoztatási és kommunikációs tervet, beleértve a láthatósági intézkedéseket. Minden egyes program keretében éves tájékoztatási és kommunikációs tervet állítanak össze, amelyet az irányító hatóság hajt végre. Az említett tervet legkésőbb február 15-ig benyújtják a Bizottságnak.
HARMADIK RÉSZ
KÜLÖNÖS RENDELKEZÉSEK
I. CÍM
KÖZVETETT IRÁNYÍTÁS NEMZETKÖZI SZERVEZETEKKEL
80. cikk
A nemzetközi szervezetek mint irányító hatóság
(1) A részt vevő országok javasolhatják, hogy a programot nemzetközi szervezet irányítsa.
(2) Irányító hatóságként kizárólag az 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 43. cikkének értelmében vett nemzetközi szervezet javasolható.
(3) A nemzetközi szervezetnek teljesítenie kell a 966/2012/EU, Euratom rendelet 60. cikkében meghatározott követelményeket.
(4) A Bizottság a program elfogadását megelőzően megbizonyosodik arról, hogy teljesültek a (3) bekezdésben meghatározott követelmények.
81. cikk
A nemzetközi szervezet által irányított programokra alkalmazandó szabályok
(1) A Bizottság és a nemzetközi szervezet megállapodást kötnek, amely tartalmazza a programra alkalmazandó részletes szabályokat. Amennyiben a program a 42. cikk szerinti pénzügyi eszközhöz nyújt hozzájárulást, be kell tartani a 966/2012/EU, Euratom rendelet 140. cikkében meghatározott feltételeket és jelentéstételi követelményeket.
(2) A nemzetközi szervezet által irányított programokra a második részben foglalt rendelkezések alkalmazandók, hacsak az (1) bekezdésben említett megállapodás másként nem rendelkezik.
II. CÍM
KÖZVETETT IRÁNYÍTÁS A HATÁROKON ÁTNYÚLÓ EGYÜTTMŰKÖDÉSBEN RÉSZT VEVŐ PARTNERORSZÁGGAL
82. cikk
A határokon átnyúló együttműködésben részt vevő partnerországok mint irányító hatóság
(1) A részt vevő országok javasolhatják, hogy a programot a határokon átnyúló együttműködésben részt vevő partnerország irányítsa.
(2) A határokon átnyúló együttműködésben részt vevő kijelölt partnerországra bízott feladatok jellegét a közvetett irányításra vonatkozóan a 966/2012/EU, Euratom rendeletben és az 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendeletben foglalt rendelkezések szerinti, a Bizottság és a határokon átnyúló együttműködésben részt vevő partnerország által aláírt megállapodásban kell rögzíteni.
(3) A (2) bekezdésben említett megállapodás tartalmazza a programra alkalmazandó részletes szabályokat. A megállapodás különösen meghatározza azt, hogy az irányító hatóságra bízott feladatok jellegére tekintettel a második rész mely rendelkezései alkalmazandók, valamint rögzíti a benne foglalt összegeket.
NEGYEDIK RÉSZ
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
83. cikk
Átmeneti rendelkezések
A 951/2007/EK bizottsági rendelet (14) a 2014-et megelőző költségvetési éveket végrehajtó jogi aktusokra és kötelezettségvállalásokra továbbra is alkalmazandó.
84. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet 2014. január 1-jétől kezdve alkalmazandó.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2014. augusztus 18-án.