PROVÁDĚCÍ SMĚRNICE KOMISE (EU) 2015/2392
ze dne 17. prosince 2015
k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 596/2014, pokud jde o oznamování skutečných nebo možných porušení tohoto nařízení příslušným orgánům
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 596/2014 ze dne 16. dubna 2014 o zneužívání trhu (nařízení o zneužívání trhu) a o zrušení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/6/ES a směrnic Komise 2003/124/ES, 2003/125/ES a 2004/72/ES (1), a zejména na čl. 32 odst. 5 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Osoby, které oznamují skutečné nebo možné porušení nařízení (EU) č. 596/2014 (informátoři), mohou příslušné orgány upozornit na nové informace a pomoci jim při odhalování případů zneužívání trhu a jejich sankcionování. Ochota oznamovat takové případy však může být nižší kvůli strachu z odplaty, diskriminace nebo zpřístupnění osobních údajů. V této souvislosti je proto nezbytné zavést vhodná opatření, aby byla zajištěna celková ochrana a dodržování základních práv informátorů a obviněných osob. Osoby, které příslušným orgánům vědomě poskytly nesprávné nebo zavádějící informace, by neměly být považovány za informátory, a tudíž by neměly mít možnost využít ochranných mechanismů.
(2)
Příslušné orgány by měly umožnit anonymní poskytování informací a ochranné mechanismy podle této směrnice by se měly rovněž vztahovat na případy, kdy se anonymní informátor rozhodne odhalit svou totožnost příslušnému orgánu později. Informátoři by měli mít možnost poskytnout informace buď vnitřními postupy, existují-li, nebo přímo příslušnému orgánu.
(3)
Bude nutné určit konkrétní pracovníky příslušných orgánů, kteří budou odborně vyškoleni mimo jiné o platných pravidlech pro ochranu údajů a kteří budou vyřizovat oznámení o porušení nařízení (EU) č. 596/2014 a zajišťovat komunikaci s oznamovatelem, jakož i přijímat v reakci na oznámení vhodná následná opatření.
(4)
Osoby, které hodlají oznámit skutečné nebo možné porušení nařízení (EU) č. 596/2014, by měly být schopny učinit informované rozhodnutí o tom, zda, jak a kdy informace oznámit. Příslušné orgány by proto měly zveřejnit a učinit snadno přístupné informace o dostupných prostředcích komunikace s danými orgány, o platných postupech a o určených pracovnících daného orgánu, kteří se oznámeními o porušení zabývají. Všechny informace týkající se oznamování porušení by měly být transparentní, snadno srozumitelné a spolehlivé, aby oznamování porušení podporovaly, a nikoli od něho odrazovaly.
(5)
V zájmu účinné komunikace s určenými pracovníky je nezbytné, aby příslušné orgány zavedly a používaly různé prostředky komunikace, které by měly být uživatelsky vstřícné a umožňovat komunikaci formou písemnou, ústní, elektronickou i neelektronickou.
(6)
Je důležité, aby postupy na ochranu osob zaměstnaných na základě pracovní smlouvy bez ohledu na povahu jejich pracovního vztahu a na to, zda pobírají odměnu za práci, které oznámí porušení nebo které jsou obviněny z porušení nařízení (EU) č. 596/2014, chránily tyto osoby před odplatou, diskriminací nebo jinými druhy přímého či nepřímého nespravedlivého zacházení. Nespravedlivé zacházení může mít velmi odlišné podoby v závislosti na okolnostech. Jednotlivé případy proto budou muset být posuzovány podle pravidel pro řešení sporů nebo v rámci soudních řízení podle vnitrostátního práva.
(7)
Členské státy by měly zajistit, aby příslušné orgány zavedly odpovídající ochranné postupy pro zpracovávání oznámení o porušení a osobních údajů nahlášených osob. Tyto postupy by měly zajistit, aby totožnost každého oznamovatele a nahlášené osoby byla chráněna ve všech fázích řízení. V nezbytných případech a v přiměřeném rozsahu není touto povinností dotčena povinnost zveřejnit informace, pokud to vyžadují právní předpisy Unie nebo členských států pod podmínkou vhodných ochranných opatření podle těchto právních předpisů, včetně případů vyšetřování nebo soudních řízení nebo za účelem ochrany svobod jiných osob, včetně práva nahlášené osoby na obhajobu.
(8)
Je velmi důležité a nutné, aby určení pracovníci příslušného orgánu a jiní jeho pracovníci, kteří získají přístup k informacím poskytnutým příslušnému orgánu oznamovatelem, dodržovali povinnost zachovávat profesní tajemství a důvěrnost při předávání údajů jak uvnitř, tak vně příslušného orgánu, včetně případů, kdy příslušný orgán v souvislosti s oznámením o porušení zahájí šetření nebo vyšetřování nebo navazující činnosti vedoucí k prosazení pravidel.
(9)
Členské státy by měly zajistit náležité vedení záznamů o všech oznámeních o porušení a dohledatelnost každého oznámení v rámci příslušného orgánu, jakož i to, aby informace získané prostřednictvím oznámení mohly být tam, kde je to vhodné, použity jako důkazy při vymáhání práva. Členské státy by měly zajistit soulad se směrnicí 95/46/ES Evropského parlamentu a Rady (2) a vnitrostátními právními předpisy, kterými se směrnice 95/46/ES provádí.
(10)
Ochrana osobních údajů oznamovatele a nahlášené osoby je zásadní podmínkou, aby se zabránilo nespravedlivému zacházení či poškození pověsti v důsledku zpřístupnění osobních údajů, zejména údajů odhalujících totožnost dotčené osoby. Proto vedle vnitrostátních právních předpisů o ochraně údajů, které provádějí směrnici 95/46/ES, by příslušné orgány měly zavést odpovídající postupy ochrany údajů, které jsou zvláště zaměřeny na ochranu oznamovatele a nahlášené osoby a jejichž součástí by měl být zabezpečený systém v rámci příslušného orgánu s omezenými přístupovými právy pouze pro pověřené pracovníky.
(11)
Může být nutné, aby příslušný orgán předával osobní údaje související s oznámeními o porušení kvůli jejich vyhodnocení a provedení potřebného šetření a donucovacích opatření. Při předávání údajů v rámci příslušného orgánu nebo třetím stranám by příslušné orgány měly zachovávat nejvyšší možnou důvěrnost v souladu s vnitrostátními právními předpisy.
(12)
Práva osoby obviněné z porušení nařízení (EU) č. 596/2014 by měla být chráněna tak, aby se zabránilo poškození pověsti nebo jiným negativním důsledkům. Kromě toho by v každé fázi postupu následujícím po oznámení porušení měla být plně respektována práva nahlášené osoby na obhajobu a přístup k opravným prostředkům. Členské státy by měly zajistit právo nahlášené osoby na obhajobu, včetně práva na přístup ke spisu, práva být vyslechnut a práva využít účinný opravný prostředek proti rozhodnutí týkajícímu se této osoby podle platných postupů stanovených vnitrostátními právními předpisy v rámci vyšetřování nebo následných soudních řízení.
(13)
Postupy příslušných orgánů by měly být pravidelně a nejméně jednou za dva roky přezkoumány, aby bylo zaručeno, že jsou přiměřené a aktuální, a tedy slouží svému účelu. Za tímto účelem je důležité, aby příslušné orgány své zkušenosti vyhodnocovaly a aby se zapojily do výměny zkušeností a osvědčených postupů s jinými příslušnými orgány.
(14)
Vzhledem k tomu, že podrobná pravidla na ochranu informátorů by členským státům ztížila zajištění slučitelnosti a funkčního souladu s vnitrostátními systémy, včetně administrativních, procedurálních a institucionálních aspektů, je zapotřebí, aby prováděcí akt vykazoval určitou míru flexibility. Této flexibility by bylo nejlépe dosaženo prostřednictvím směrnice místo nařízení, a tudíž se jako nejvhodnější nástroj jeví směrnice, neboť cílem je umožnit členským státům účinně přizpůsobit režim oznamování porušení svým vnitrostátním systémům včetně institucionálního rámce.
(15)
Vzhledem k tomu, že nařízení (EU) č. 596/2014 se použije ode dne 3. července 2016, je vhodné, aby členské státy provedly ustanovení týkající se této směrnice a začaly je používat ode dne 3. července 2016.
(16)
Opatření stanovená touto směrnicí jsou v souladu se stanoviskem Evropského výboru pro cenné papíry,
PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:
KAPITOLA I
PŘEDMĚT A DEFINICE
Článek 1
Předmět
Tato směrnice stanoví pravidla upřesňující postupy uvedené v čl. 32 odst. 1 nařízení (EU) č. 596/2014, včetně způsobů oznamování a následných opatření a opatření na ochranu osob zaměstnaných na základě pracovní smlouvy a na ochranu osobních údajů.
Článek 2
Definice
Pro účely této směrnice se rozumí:
1)
„oznamovatelem“ osoba, která příslušnému orgánu oznamuje skutečné nebo možné porušení nařízení (EU) č. 596/2014;
2)
„nahlášenou osobou“ osoba, která je oznamovatelem obviněna z porušení nebo pokusu o porušení nařízení (EU) č. 596/2014;
3)
„oznámením o porušení“ oznámení podané oznamovatelem příslušnému orgánu týkající se skutečného nebo možného porušení nařízení (EU) č. 596/2014.
KAPITOLA II
POSTUPY TÝKAJÍCÍ SE PŘIJÍMÁNÍ OZNÁMENÍ O PORUŠENÍ A NÁSLEDNÝCH OPATŘENÍ
Článek 3
Určení pracovníci
1. Členské státy zajistí, aby příslušné orgány určily pracovníky, kteří budou oznámení o porušení vyřizovat („určení pracovníci“). Určení pracovníci musí být pro účely vyřizování oznámení o porušení proškoleni.
2. Určení pracovníci plní tyto funkce:
a)
poskytují osobám, které vyjádří zájem, informace o postupech pro oznamování porušení;
b)
přijímají oznámení o porušení a následná opatření;
c)
udržují kontakt s oznamovatelem, pokud uvedl totožnost.
Článek 4
Informace týkající se přijímání oznámení o porušení a následných opatření
1. Členské státy zajistí, aby příslušné orgány na svých internetových stránkách v samostatném, snadno nalezitelném a dostupném oddílu zveřejnily informace týkající se přijímání oznámení o porušení uvedené v odstavci 2.
2. Informace uvedené v odstavci 1 zahrnují vše níže uvedené:
a)
prostředky komunikace pro přijímání oznámení o porušení a následných opatření a pro kontaktování určených pracovníků v souladu s čl. 6 odst. 1, včetně:
1)
telefonních čísel a informace, zda jsou hovory při využívání těchto telefonních linek zaznamenávány, či nikoli;
2)
vyhrazených elektronických a poštovních adres pro kontaktování určených pracovníků, které jsou bezpečné a zajišťují důvěrnost;
b)
postupy týkající se oznámení o porušení uvedené v článku 5;
c)
režim ochrany informací vztahující se na oznámení o porušení v rámci postupů týkajících se oznámení o porušení uvedených v článku 5;
d)
postupy na ochranu osob zaměstnaných na základě pracovní smlouvy;
e)
prohlášení, které jasně vysvětluje, že u osoby předávající informace příslušnému orgánu v souladu s nařízením (EU) č. 596/2014 se má za to, že neporušuje žádné omezení týkající se zpřístupňování informací vyplývající ze smlouvy nebo právního či správního předpisu a že jí v souvislosti s tímto zpřístupněním informací nevzniká žádná odpovědnost jakéhokoli druhu.
3. Příslušné orgány mohou na svých internetových stránkách zveřejnit podrobnější informace uvedené v odstavci 2 týkající se přijímání oznámení o porušení a následných opatření.
Článek 5
Postupy týkající se oznámení o porušení
1. V postupech týkajících se oznámení o porušení podle čl. 4 odst. 2 písm. b) musí být jasně uvedeny všechny tyto informace:
a)
informace, že oznámení o porušení může být rovněž podáno anonymně;
b)
způsob, jakým může příslušný orgán požadovat, aby oznamovatel objasnil oznámené informace nebo poskytl dodatečné informace, které jsou mu dostupné;
c)
druh, obsah a časový rámec pro zpětnou vazbu o výsledcích oznámení o porušení, které může oznamovatel po oznámení očekávat;
d)
režim ochrany informací vztahující se na oznámení o porušení, včetně podrobného popisu okolností, za nichž mohou být důvěrné údaje oznamovatele zpřístupněny v souladu s články 27, 28 a 29 nařízení (EU) č. 596/2014.
2. Podrobný popis uvedený v odst. 1 písm. d) musí zajistit informovanost oznamovatele o mimořádných případech, kdy důvěrnost údajů nelze zajistit, včetně případů, kdy je zpřístupnění údajů nezbytnou a přiměřenou povinností vyplývající z právních předpisů Unie nebo vnitrostátních právních předpisů v souvislosti s vyšetřováním nebo následným soudním řízením nebo za účelem ochrany svobod jiných osob, včetně práva nahlášené osoby na obhajobu, a v každém případě za podmínky náležitých ochranných opatření podle uvedených právních předpisů.
Článek 6
Určené prostředky komunikace
1. Členské státy zajistí, aby pro přijímání oznámení o porušení a následných opatření příslušné orgány zřídily nezávislé a samostatné prostředky komunikace, které jsou bezpečné a zajišťují důvěrnost („určené prostředky komunikace“).
2. Určené prostředky komunikace se považují za nezávislé a samostatné, splňují-li všechna tato kritéria:
a)
jsou odděleny od obecných prostředků komunikace příslušného orgánu, včetně těch, které příslušný orgán používá k interní komunikaci a komunikaci se třetími stranami při své běžné činnosti;
b)
jsou navrženy, vytvořeny a používány způsobem, který zajišťuje úplnost, celistvost a důvěrnost informací a brání přístupu neoprávněných pracovníků příslušného orgánu;
c)
umožňují dlouhodobé uchovávání informací v souladu s článkem 7 za účelem případného dalšího vyšetřování.
3. Určené prostředky komunikace musí umožňovat oznamování skutečných nebo možných porušení přinejmenším všemi těmito způsoby:
a)
písemným oznámením v elektronické či papírové podobě;
b)
ústním oznámením prostřednictvím telefonu se záznamem hovoru, či bez něho;
c)
osobním setkáním s určeným pracovníkem příslušného orgánu.
4. Před přijetím oznámení o porušení nebo nejpozději v okamžiku jeho přijetí poskytne příslušný orgán oznamovateli informace uvedené v čl. 4 odst. 2.
5. Příslušné orgány zajistí, že oznámení o porušení obdržené jiným způsobem než prostřednictvím určených prostředků komunikace uvedených v tomto článku, bude bezodkladně beze změny prostřednictvím určených prostředků komunikace předáno určeným pracovníkům příslušného orgánu.
Článek 7
Vedení záznamů o přijatých oznámeních
1. Členské státy zajistí, aby příslušné orgány vedly záznamy o každém přijatém oznámení o porušení.
2. Příslušné orgány neprodleně potvrdí přijetí písemného oznámení o porušení na poštovní či elektronickou adresu, kterou oznamovatel uvedl, ledaže by oznamovatel výslovně požádal jinak nebo pokud by se příslušný orgán důvodně domníval, že potvrzení přijetí písemného oznámení by ohrozilo ochranu totožnosti oznamovatele.
3. Jestliže je pro oznámení porušení použita telefonní linka se záznamem hovorů, je příslušný orgán oprávněn ústní oznámení zdokumentovat formou:
a)
zvukového záznamu hovoru v trvalé a dohledatelné podobě, nebo
b)
úplného a přesného přepisu hovoru vypracovaného určenými pracovníky příslušného orgánu. V případech, kdy oznamovatel uvedl svou totožnost, nabídne mu příslušný orgán možnost přepis hovoru zkontrolovat, opravit a odsouhlasit svým podpisem.
4. Jestliže je pro oznámení porušení použita telefonní linka bez záznamu hovorů, je příslušný orgán oprávněn ústní oznámení zdokumentovat formou přesného zápisu o hovoru vypracovaného určeným pracovníkem příslušného orgánu. V případech, kdy oznamovatel uvedl svou totožnost, nabídne mu příslušný orgán možnost zápis o hovoru zkontrolovat, opravit a odsouhlasit svým podpisem.
5. Jestliže osoba požaduje pro oznámení porušení osobní setkání s určenými pracovníky příslušného orgánu podle čl. 6 odst. 3 písm. c), příslušné orgány zajistí, aby o setkání byly vypracovány a uchovávány úplné a přesné záznamy v trvalé a dohledatelné podobě. Příslušný orgán je oprávněn zdokumentovat setkání formou:
a)
zvukového záznamu rozhovoru v trvalé a dohledatelné podobě, nebo
b)
přesného zápisu ze setkání vypracovaného určenými pracovníky příslušného orgánu. V případech, kdy oznamovatel uvedl svou totožnost, nabídne mu příslušný orgán možnost zápis ze setkání zkontrolovat, opravit a odsouhlasit svým podpisem.
Článek 8
Ochrana osob zaměstnaných na základě pracovní smlouvy
1. Členské státy zavedou postupy, které zajistí účinnou výměnu informací a spolupráci mezi příslušnými orgány a jinými relevantními orgány zapojenými do ochrany osob zaměstnaných na základě pracovní smlouvy, které oznámí porušení nařízení (EU) č. 596/2014 příslušnému orgánu nebo jsou z takového porušení obviněny, před odplatou, diskriminací nebo jinými druhy nespravedlivého zacházení, k němuž dochází v důsledku oznámení porušení nařízení (EU) č. 596/2014 nebo v souvislosti s ním.
2. Postupy uvedené v odstavci 1 zajišťují alespoň:
a)
přístup oznamovatele k uceleným informacím a poradenství týkajícím se opatření a postupů, které jsou k dispozici podle vnitrostátního práva na ochranu proti nespravedlivému zacházení, včetně postupů pro nárokování peněžitých náhrad;
b)
přístup oznamovatele k účinné pomoci od příslušných orgánů ve vztahu k jiným relevantním orgánům zapojeným do její ochrany proti nespravedlivému zacházení, včetně potvrzení postavení informátora v případě pracovněprávních sporů.
Článek 9
Postupy ochrany osobních údajů
1. Členské státy zajistí, aby příslušné orgány uchovávaly záznamy podle článku 7 v důvěrném a zabezpečeném systému.
2. Přístup do systému uvedeného v odstavci 1 podléhá omezením, na jejichž základě jsou uchovávané údaje k dispozici pouze pracovníkům příslušného orgánu, pro něž je přístup k těmto údajům nezbytný k plnění jejich služebních povinností.
Článek 10
Předávání údajů uvnitř a vně příslušného orgánu
1. Členské státy zajistí, aby příslušné orgány zavedly odpovídající postupy pro předávání osobních údajů oznamovatele a nahlášené osoby uvnitř a vně příslušného orgánu.
2. Členské státy zajistí, aby předáváním údajů týkajících se oznámení o porušení uvnitř nebo vně příslušného orgánu nedošlo přímo ani nepřímo k odhalení totožnosti oznamovatele nebo nahlášené osoby nebo ke zpřístupnění jiných odkazů na okolnosti, které by umožnily vyvodit totožnost oznamovatele nebo nahlášené osoby, ledaže je takové předání v souladu s režimem ochrany informací uvedeným v čl. 5 odst. 1 písm. d).
Článek 11
Postupy ochrany nahlášených osob
1. Pokud totožnost nahlášené osoby není veřejně známa, zajistí dotčený členský stát, aby její totožnost byla chráněna přinejmenším stejným způsobem jako totožnost osoby, která je předmětem vyšetřování ze strany příslušného orgánu.
2. Pro ochranu totožnosti nahlášených osob se použijí postupy stanovené v článku 9.
Článek 12
Přezkum postupů příslušnými orgány
Členské státy zajistí, aby příslušné orgány své postupy pro přijímání oznámení o porušení a následných opatření pravidelně, nejméně však jednou za dva roky, přezkoumávaly. Při přezkumu postupů vezmou příslušné orgány v úvahu své zkušenosti i zkušenosti jiných příslušných orgánů a postupy upraví v souladu s vývojem trhu a technologií.
KAPITOLA III
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 13
Provedení
Členské státy přijmou a zveřejní právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí do 3. července 2016. Neprodleně sdělí Komisi jejich znění.
Budou tyto předpisy používat od 3. července 2016.
Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.
Článek 14
Vstup v platnost
Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 15
Určení
Tato směrnice je určena členským státům.
V Bruselu dne 17. prosince 2015.
A BIZOTTSÁG (EU) 2015/2392 VÉGREHAJTÁSI IRÁNYELVE
(2015. december 17.)
az 596/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet tényleges vagy lehetséges megsértésének illetékes hatóságoknak történő bejelentéséről
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a piaci visszaélésekről (piaci visszaélésekről szóló rendelet), valamint a 2003/6/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv és a 2003/124/EK, a 2003/125/EK és a 2004/72/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. április 16-i 596/2014/EU rendeletre (1), és különösen annak 32. cikke (5) bekezdésére,
mivel:
(1)
Az 596/2014/EU rendelet tényleges vagy lehetséges megsértését az illetékes hatóságoknak bejelentő személyek (visszaélést bejelentő személyek) az illetékes hatóságok számára olyan új információkat szolgáltatnak, amelyek segítik ez utóbbiakat a piaci visszaélések feltárásában és az azokra vonatkozó szankciók kiszabásában. A visszaélés bejelentésétől azonban visszatarthat a megtorlástól, a hátrányos megkülönböztetéstől vagy a személyes adatok közlésétől való félelem. A visszaélés bejelentése tekintetében ezért olyan megfelelő intézkedésekre van szükség, amelyek biztosítják a visszaélést bejelentő, valamint a megvádolt személyek alapvető jogainak általános védelmét és tiszteletben tartását. Az illetékes hatóságoknak tudatosan hamis vagy félrevezető információkat jelentő személyek nem minősíthetők visszaélést bejelentő személynek, így nem részesülhetnek a védelmi mechanizmusok nyújtotta előnyökből.
(2)
Az illetékes hatóságoknak lehetővé kell tenniük a névtelenséget garantáló bejelentést, és az ebben az irányelvben meghatározott védelmi mechanizmusokat kell alkalmazni akkor is, ha egy visszaélést névtelenül bejelentő személy egy későbbi időpontban úgy dönt, hogy felfedi személyazonosságát az illetékes hatóság előtt. A visszaélést bejelentő személyek választhatnak, hogy a belső eljárásokon keresztül - ahol ilyenek léteznek - vagy közvetlenül az illetékes hatóságnak tegyenek bejelentést.
(3)
Az illetékes hatóságoknál szakmailag képzett - a vonatkozó adatvédelmi szabályokban is jártas - kijelölt munkatársakra van szükség az 596/2014/EU rendelet megsértésére vonatkozó bejelentések kezelésére, és a bejelentő személlyel való kommunikáció, valamint a bejelentés megfelelő nyomon követésének biztosítása érdekében.
(4)
Az 596/2014/EU rendelet tényleges vagy lehetséges megsértését bejelenteni szándékozó személyek számára lehetővé kell tenni, hogy tájékozott döntést hozzanak arról, hogyan és mikor tegyenek bejelentést. Az illetékes hatóságoknak ezért nyilvánosságra kell hozniuk és könnyen hozzáférhetővé kell tenniük az illetékes hatóságokkal való érintkezésre szolgáló kommunikációs csatornákról, a vonatkozó eljárásokról, valamint a hatóságon belül kijelölt, a jogsértések bejelentéseivel foglalkozó munkatársakról szóló információkat. A jogsértések bejelentésére vonatkozó valamennyi információnak átláthatónak, könnyen érthetőnek és megbízhatónak kell lennie annak érdekében, hogy inkább ösztönözze, mintsem visszatartsa a jogsértések bejelentését.
(5)
A kijelölt munkatársakkal való hatékony kommunikáció érdekében arra van szükség, hogy az illetékes hatóság olyan különböző kommunikációs csatornákat tartson fenn és használjon, amelyek felhasználóbarátok és lehetővé teszik az írásbeli és szóbeli, valamint az elektronikus és nem elektronikus kommunikációt.
(6)
Fontos, hogy az 596/2014/EU rendelet megsértését bejelentő, vagy annak megsértésével vádolt, munkaszerződés alapján foglalkoztatott személyek védelmére vonatkozó eljárások - függetlenül e személyek munkaviszonyának természetétől, illetve attól a ténytől, hogy részesülnek-e fizetésben vagy sem - megvédjék ezeket a személyeket a megtorlástól, a hátrányos megkülönböztetéstől vagy a tisztességtelen bánásmód egyéb közvetlen vagy közvetett formáitól. A tisztességtelen bánásmód a körülményektől függően nagyon eltérő lehet. Az ilyen egyedi eseteket a nemzeti jogban rendelkezésre álló vitarendezési szabályok vagy bírósági eljárások útján kell értékelni.
(7)
A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az illetékes hatóságok megfelelő védelmi eljárásokkal rendelkezzenek a jogsértésekről szóló bejelentések és a bejelentett személy személyes adatainak feldolgozására vonatkozóan. Az ilyen eljárásoknak az eljárás valamennyi szakaszában biztosítaniuk kell minden bejelentő és bejelentett személy személyazonosságának védelmét. Ez a kötelezettség nem érinti az információk közlésére vonatkozó kötelezettség szükségességét és arányosságát, amikor az információközlést az uniós vagy a nemzeti jog írja elő ezen jogrendszerek megfelelő biztosítékai mellett, például vizsgálatok vagy bírósági eljárások során vagy mások szabadságának védelme érdekében, ideértve a bejelentett személy védelemhez való jogát.
(8)
Nagyon fontos és elengedhetetlen, hogy az illetékes hatóság kijelölt munkatársai, valamint az illetékes hatóság azon munkatársai, akik hozzáférést kapnak a bejelentő személy által az illetékes hatósághoz benyújtott információkhoz, eleget tegyenek a szakmai titoktartásra és a bizalmas kezelésre vonatkozó kötelezettségüknek az adatok illetékes hatóságon belüli és kívüli továbbítása során, abban az esetben is, amikor az illetékes hatóság vizsgálatot vagy nyomozást vagy későbbi jogérvényesítési tevékenységet indít a jogsértésekről szóló bejelentéssel kapcsolatban.
(9)
A tagállamoknak biztosítaniuk kell valamennyi jogsértésről szóló bejelentés megfelelő nyilvántartását, és azt, hogy minden bejelentés visszakereshető legyen az illetékes hatóságnál, valamint hogy a bejelentések révén szerzett információkat adott esetben bizonyítékként lehessen felhasználni a jogérvényesítési eljárás során. A tagállamoknak biztosítaniuk kell a 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) előírásainak, valamint a 95/46/EK irányelvet átültető tagállami jogszabályoknak való megfelelést.
(10)
A bejelentő és bejelentett személy személyes adatainak védelme kulcsfontosságú a személyes - különösen az érintett személy személyazonosságát felfedő - adatok feltárása miatt bekövetkező tisztességtelen bánásmód vagy hírnévrontás elkerülése érdekében. A 95/46/EK irányelvet átültető tagállami adatvédelmi jogszabályokon kívül az illetékes hatóságoknak megfelelő, kifejezetten a bejelentő és bejelentett személy védelmét szolgáló adatvédelmi eljárásokat, és ezek körében az illetékes hatóságon belül biztonságos, csak az arra feljogosított munkatársak számára hozzáférhető rendszert kell létrehozni.
(11)
A jogsértésekről szóló bejelentések értékeléséhez, valamint a szükséges vizsgálati és jogérvényesítési intézkedések meghozatalához szükség lehet arra, hogy az illetékes hatóság a jogsértésekről szóló bejelentésekhez kapcsolódó személyes adatokat továbbítson. Az illetékes hatóságon belüli vagy harmadik felek részére történő adattovábbítás esetén az illetékes hatóságnak - a tagállami joggal összhangban - a lehető legnagyobb mértékben fenn kell tartani a bizalmas kezelést.
(12)
A hírnévrontás vagy más negatív következmények elkerülése érdekében meg kell védeni az 596/2014/EU rendelet megsértésével megvádolt, bejelentett személy jogait. Ezenkívül a bejelentett személy védelemhez való jogát és a jogorvoslathoz való hozzáférését maradéktalanul tiszteletben kell tartani a bejelentést követő eljárás valamennyi szakaszában. A tagállamoknak biztosítaniuk kell a bejelentett személy védelemhez való jogát, amely magában foglalja az iratbetekintéshez való jogot, a meghallgatáshoz való jogot, valamint azt a jogot, hogy a tagállami jogban meghatározott alkalmazandó eljárások - a vizsgálatok vagy azt követő igazságügyi eljárások - során hozott döntésekkel szemben a bejelentett személy hatékony jogorvoslattal éljen.
(13)
Az illetékes hatóságok eljárásaira vonatkozó rendszeres és legalább kétévente lebonyolított felülvizsgálatnak garantálnia kell, hogy ezek az eljárások megfelelőek és korszerűek legyenek, és ezáltal betöltsék funkciójukat. Fontos ezért, hogy az illetékes hatóságok kiértékeljék saját tapasztalataikat, és azokat a bevált gyakorlatokkal együtt megosszák más illetékes hatóságokkal.
(14)
Mivel a visszaélést bejelentő személyek védelméről szóló részletes szabályok megnehezítenék a tagállamok számára, hogy biztosítsák a nemzeti rendszereikkel való összeegyeztethetőséget és a műveleti összeférhetőséget az adminisztratív, eljárási és intézményi vonatkozások tekintetében, ezért a végrehajtási aktusnak némi rugalmasságot kell biztosítania. Mivel ilyen rugalmasságot leginkább az irányelvek és nem a rendeletek révén lehet elérni, ezért az irányelv tűnik a legmegfelelőbb eszköznek arra, hogy a tagállamok hatékonyan hozzáigazíthassák a jogsértések bejelentésére vonatkozó rendszert nemzeti rendszereikhez, ezen belül az intézményi keretekhez.
(15)
Mivel az 596/2014/EU rendelet 2016. július 3-tól alkalmazandó, ezért helyénvaló, hogy a tagállamok 2016. július 3-ig átültessék, és ugyanettől az időponttól kezdve alkalmazzák az ezzel az irányelvvel kapcsolatos rendelkezéseket.
(16)
Az ebben az irányelvben meghatározott intézkedések összhangban állnak az Európai Értékpapír-bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
I. FEJEZET
TÁRGY ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK
1. cikk
Tárgy
Ez az irányelv szabályokat állapít meg, amelyek meghatározzák az 596/2014/EU rendelet 32. cikkének (1) bekezdésében említett eljárásokat, beleértve a bejelentések megtételének és nyomon követésének módjait, valamint a munkaszerződés alapján foglalkoztatott személyek és a személyes adatok védelmével kapcsolatos intézkedéseket.
2. cikk
Fogalommeghatározások
Ennek az irányelvnek az alkalmazásában:
1. „bejelentő személy”: az a személy, aki az 596/2014/EU rendelet tényleges vagy lehetséges megsértését jelenti be az illetékes hatóságnak;
2. „bejelentett személy”: az a személy, akit a bejelentő személy az 596/2014/EU rendelet megsértésével vagy megsértésének szándékával vádol;
3. „jogsértésről szóló bejelentés”: a bejelentő személy által az illetékes hatósághoz eljuttatott bejelentés az 596/2014/EU rendelet tényleges vagy lehetséges megsértéséről.
II. FEJEZET
A JOGSÉRTÉSRŐL SZÓLÓ BEJELENTÉSEK ÁTVÉTELÉRE ÉS AZOK NYOMON KÖVETÉSÉRE VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK
3. cikk
Kijelölt munkatársak
(1) A tagállamok biztosítják, hogy az illetékes hatóságok rendelkezzenek a jogsértésről szóló bejelentések kezelésére kijelölt munkatársakkal (a továbbiakban: kijelölt munkatársak). A kijelölt munkatársak a jogsértésről szóló bejelentések kezelésére vonatkozó szakmai képzésben részesülnek.
(2) A kijelölt munkatársak az alábbi feladatköröket látják el:
a)
minden érdeklődőt tájékoztatnak a jogsértések bejelentésével kapcsolatos eljárásokról;
b)
átveszik és nyomon követik a jogsértésről szóló bejelentéseket;
c)
kapcsolatot tartanak a bejelentő személlyel, amennyiben az felfedte személyazonosságát.
4. cikk
A jogsértésről szóló bejelentések átvételére és azok nyomon követésére vonatkozó információk
(1) A tagállamok biztosítják, hogy az illetékes hatóságok információkat tegyenek közzé honlapjuk egy elkülönült, könnyen azonosítható és hozzáférhető részén a (2) bekezdésben meghatározott, jogsértésről szóló bejelentések átvételéről.
(2) A (1) bekezdésben említett információk az alábbiak mindegyikét tartalmazzák:
a)
a jogsértésről szóló bejelentések átvételére és nyomon követésére, valamint a kijelölt munkatársakkal való kapcsolatfelvételre szolgáló kommunikációs csatornák a 6. cikk (1) bekezdésével összhangban, egyebek mellett:
1.
a telefonszámok, annak feltüntetésével, hogy a megadott telefonszám felhívásakor a beszélgetés rögzítésre kerül-e vagy sem;
2.
a kijelölt munkatársakkal való kapcsolatfelvétel céljára szolgáló elektronikus és postai címek, amelyek biztonságosak, és biztosítják a bizalmas kezelést;
b)
az 5. cikkben említett, a jogsértésről szóló bejelentésekre vonatkozó eljárások;
c)
a jogsértésről szóló bejelentések bizalmas kezelésére vonatkozó szabályozás az 5. cikkben említett, a jogsértésről szóló bejelentésekre vonatkozó eljárásokkal összhangban;
d)
a munkaszerződés alapján foglalkoztatott személyek védelmére szolgáló eljárások;
e)
arra vonatkozó, egyértelmű nyilatkozat, hogy az illetékes hatóságok részére valamely személy által az 596/2014/EU rendelettel összhangban nyújtott tájékoztatás nem minősül az információközlés bármely, szerződésben vagy bármely jogalkotási, szabályozási vagy igazgatási rendelkezésben meghatározott korlátozása megsértésének, és azért a bejelentő személy semmilyen módon nem vonható felelősségre.
(3) Az illetékes hatóságok a jogsértésekről szóló bejelentések átvételére és nyomon követésére vonatkozóan a (2) bekezdésben meghatározottaknál részletesebb információkat is közzétehetnek honlapjukon.
5. cikk
A jogsértések bejelentésére alkalmazandó eljárások
(1) A 4. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett, a jogsértésről szóló bejelentésekre alkalmazandó eljárásoknak az alábbi információk mindegyikét egyértelműen fel kell tüntetniük:
a)
a jogsértésről szóló bejelentéseket névtelenül is be lehet nyújtani;
b)
a mód, ahogy az illetékes hatóság felkérheti a bejelentő személyt arra, hogy tegye egyértelművé a bejelentett információkat, vagy adjon meg további, a bejelentő személy számára hozzáférhető információkat;
c)
a jogsértésről szóló bejelentés eredményével kapcsolatban a bejelentő személy számára várhatóan biztosított visszajelzés típusa, tartalma és határideje;
d)
a jogsértésről szóló bejelentésekre bizalmas kezelésére vonatkozó szabályozás, ezen belül azon körülmények részletes leírását, amelyek mellett a bejelentő személy bizalmas adatai az 596/2014/EU rendelet 27., 28. és 29. cikkével összhangban közölhetők.
(2) Az (1) bekezdés d) pontjában említett részletes leírásnak a bejelentő személyben tudatosítania kell, hogy bizonyos rendkívüli esetekben az adatok bizalmas kezelése nem biztosítható, egyebek mellett akkor, amikor az adatok közlése az uniós vagy tagállami jog által előírt szükséges és arányos kötelezettség, ezen jogrendszerek megfelelő biztosítékai mellett, például vizsgálatok vagy bírósági eljárások során vagy mások szabadságának védelme érdekében, ideértve a bejelentett személy védelemhez való jogát.
6. cikk
Kijelölt kommunikációs csatornák
(1) A tagállamok biztosítják, hogy az illetékes hatóságok a jogsértésről szóló bejelentések átvétele és nyomon követése céljára független és autonóm kommunikációs csatornákat jelöljenek ki, amelyek biztonságosak, és biztosítják a bizalmas kezelést (a továbbiakban: kijelölt kommunikációs csatornák).
(2) A kijelölt kommunikációs csatornákat akkor lehet függetlennek és autonómnak tekinteni, amennyiben az alábbi feltételek mindegyike teljesül:
a)
elkülönülnek az illetékes hatóság általános kommunikációs csatornáitól, ezen belül azoktól, amelyeken keresztül az illetékes hatóság a belső kommunikációját és harmadik felekkel folytatott kommunikációját folytatja a szokásos működése során;
b)
ezeket a kommunikációs csatornákat oly módon tervezték, hozták létre és működtették, amely biztosítja az információk teljességét, sértetlenségét és bizalmas jellegét, továbbá megakadályozza az illetékes hatóság fel nem jogosított munkatársainak hozzáférését;
c)
lehetővé teszik az információk tartós tárolását a 7. cikkel összhangban a későbbi vizsgálatok érdekében.
(3) A kijelölt kommunikációs csatornák lehetővé teszik a tényleges vagy lehetséges jogsértések bejelentését legalább az összes alábbi módon:
a)
a jogsértésről szóló, elektronikus vagy papíralapú írásbeli bejelentés;
b)
a jogsértésről szóló szóbeli bejelentés, telefonvonalon, függetlenül attól, hogy rögzítésre kerül-e vagy sem;
c)
az illetékes hatóság kijelölt munkatársaival való személyes találkozó.
(4) Az illetékes hatóság a jogsértésről szóló bejelentés átvétele előtt, vagy legkésőbb annak átvételekor a bejelentő személy rendelkezésére bocsátja a 4. cikk (2) bekezdésében említett információkat.
(5) Az illetékes hatóságok biztosítják, hogy a nem az e cikkben említett kijelölt kommunikációs csatornán beérkezett jogsértésről szóló bejelentés módosítás nélkül, haladéktalanul továbbításra kerüljön az illetékes hatóság kijelölt munkatársaihoz a kijelölt kommunikációs csatornákat használva.
7. cikk
A beérkezett bejelentések nyilvántartása
(1) A tagállamok biztosítják, hogy az illetékes hatóságok minden jogsértésről szóló bejelentést nyilvántartsanak.
(2) Az illetékes hatóságok késedelem nélkül visszaigazolják a jogsértésről szóló írásbeli bejelentést a bejelentő személy által feltüntetett postai vagy elektronikus címen, kivéve, ha a bejelentő személy kifejezetten kérte ennek mellőzését, vagy ha az illetékes hatóság ésszerűen feltételezi, hogy az írásbeli bejelentés visszaigazolása meghiúsítaná a bejelentő személy személyazonosságának védelmét.
(3) Ha a jogsértés bejelentése rögzített telefonbeszélgetés útján történik, az illetékes hatóságnak joga van a szóbeli jelentés dokumentálására az alábbi formákban:
a)
hangfelvétel készítése a beszélgetésről tartós és könnyen visszakereshető formában; vagy
b)
a beszélgetés teljes és pontos átirata, amelyet az illetékes hatóság kijelölt munkatársai készítenek el. Azokban az esetekben, amikor a bejelentő személy felfedte személyazonosságát, az illetékes hatóság lehetőséget ad a bejelentő személynek, hogy ellenőrizze, kijavítsa és aláírásával elfogadja az átiratot.
(4) Ha a jogsértés bejelentése nem rögzített telefonbeszélgetés útján történik, az illetékes hatóságnak joga van a szóbeli jelentés dokumentálására a beszélgetésről az illetékes hatóság kijelölt munkatársai által készített pontos jegyzőkönyv formájában. Azokban az esetekben, amikor a bejelentő személy felfedte személyazonosságát, az illetékes hatóság lehetőséget ad a bejelentő személynek, hogy ellenőrizze, kijavítsa és aláírásával elfogadja a jegyzőkönyvet.
(5) Amennyiben a bejelentő személy személyes találkozót kér az illetékes hatóság kijelölt munkatársaival egy jogsértésnek a 6. cikk (3) bekezdésének c) pontjával összhangban történő bejelentésére, az illetékes hatóságok biztosítják, hogy a találkozóról készült teljes és pontos feljegyzéseket tartós és visszakereshető formában tárolják. Az illetékes hatóságnak joga van a személyes találkozóról készült feljegyzés alábbi módon történő dokumentálására:
a)
hangfelvétel készítése a beszélgetésről tartós és könnyen visszakereshető formában; vagy
b)
a találkozóról készített pontos jegyzőkönyv, amelyet az illetékes hatóság kijelölt munkatársai készítenek el. Azokban az esetekben, amikor a bejelentő személy felfedte személyazonosságát, az illetékes hatóság lehetőséget ad a bejelentő személynek, hogy ellenőrizze, kijavítsa és aláírásával elfogadja a találkozóról készített jegyzőkönyvet.
8. cikk
A munkaszerződés alapján foglalkoztatott személyek védelme
(1) A tagállamok olyan eljárásokat vezetnek be, amelyek biztosítják az illetékes hatóságok és más olyan érintett hatóságok közötti hatékony információcserét és együttműködést, amelyek az 596/2014/EU rendelet megsértését bejelentő, vagy ilyen jogsértés elkövetésével vádolt, munkaszerződés alapján foglalkoztatott azon személyek védelmével foglalkoznak, akiket az 596/2014/EU rendelet jogsértésének bejelentése miatt vagy azzal kapcsolatban ér megtorlás, diszkrimináció vagy másfajta tisztességtelen bánásmód.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott eljárások legalább az alábbiakat biztosítják:
a)
a bejelentő személyek átfogó tájékoztatásban és tanácsadásban részesülnek a tagállami jogban rendelkezésre álló, őket a tisztességtelen bánásmóddal szemben védő jogorvoslatokról és eljárásokról, köztük a vagyoni kártérítési követelés érvényesítésére szolgáló eljárásokról;
b)
az illetékes hatóságok biztosítják a bejelentő személyek hatékony támogatáshoz való hozzáférését bármilyen, a tisztességtelen elbánás elleni védelmükben érintett hatóság előtt, például oly módon, hogy a bejelentő személyt visszaélést bejelentő személyként igazolják a munkaügyi vitákban.
9. cikk
A személyes adatok védelmére vonatkozó eljárás
(1) A tagállamok biztosítják, hogy az illetékes hatóságok a 7. cikkben említett nyilvántartásokat bizalmas és biztonságos rendszerben tárolják.
(2) Az (1) bekezdésben említett rendszerhez való hozzáférés korlátozott, ami biztosítja, hogy az abban tárolt adatok az illetékes hatóság csak azon munkatársai számára elérhetőek, akik számára az ezen adatokhoz való hozzáférés szakmai kötelezettségük teljesítéséhez szükséges.
10. cikk
Az adatok illetékes hatóságon belüli és kívüli továbbítása
(1) A tagállamok biztosítják, hogy az illetékes hatóságok megfelelő eljárásokkal rendelkezzenek a bejelentő és a bejelentett személy személyes adatainak illetékes hatóságon belüli és kívüli továbbítására vonatkozóan.
(2) A tagállamok biztosítják, hogy a jogsértés bejelentésével kapcsolatos adatok illetékes hatóságon belüli vagy kívüli továbbítása nem fedi fel közvetlenül vagy közvetve a bejelentő vagy a bejelentett személy személyazonosságát, vagy nem utal olyan körülményekre, amelyek lehetővé tennék a bejelentő vagy a bejelentett személy személyazonosságának kikövetkeztetését, kivéve, ha az ilyen továbbítás összhangban van az 5. cikk (1) bekezdésének d) pontjában említett, bizalmas kezelésre vonatkozó szabályozással.
11. cikk
A bejelentett személyek védelmére vonatkozó eljárások
(1) Amennyiben a bejelentett személyek személyazonossága nem ismert a nyilvánosság előtt, az érintett tagállamnak biztosítania kell, hogy személyazonosságuk legalább olyan mértékű védelemben részesüljön, mint azon személyeké, akik ellen az illetékes hatóság vizsgálatot folytat.
(2) A 9. cikkben meghatározott eljárások a bejelentett személy személyazonosságának védelmére is vonatkoznak.
12. cikk
Az eljárások illetékes hatóságok általi felülvizsgálata
A tagállamok biztosítják, hogy illetékes hatóságaik rendszeresen, legalább kétévente felülvizsgálják a jogsértésről szóló bejelentések átvételére és nyomon követésére vonatkozó eljárásaikat. Az ilyen eljárások felülvizsgálata során az illetékes hatóságok figyelembe veszik saját és más illetékes hatóságok tapasztalatait, és azoknak megfelelően - valamint a piaci és a műszaki fejlődéssel összhangban - kiigazítják eljárásaikat.
III. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
13. cikk
Átültetés
A tagállamok legkésőbb 2016. július 3-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul megküldik a Bizottság számára.
Ezeket a rendelkezéseket 2016. július 3-tól alkalmazzák.
Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
14. cikk
Hatálybalépés
Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
15. cikk
Címzettek
Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.
Kelt Brüsszelben, 2015. december 17-én.