NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 1083/2013
ze dne 28. srpna 2013
o stanovení pravidel týkajících se postupu pro dočasné odnětí celních preferencí a přijetí obecných ochranných opatření podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 978/2012 o uplatňování systému všeobecných celních preferencí
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 207 této smlouvy,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 978/2012 ze dne 25. října 2012 o uplatňování systému všeobecných celních preferencí a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 732/2008 (1), a zejména na čl. 15 odst. 12, čl. 19 odst. 14 a čl. 22 odst. 4 uvedeného nařízení,
vzhledem k tomu, že:
v zájmu zajištění transparentnosti a předvídatelnosti dočasného odnětí preferencí a přijetí obecných ochranných opatření byla Komise zmocněna Evropským parlamentem a Radou k přijetí aktu v přenesené pravomoci, kterým se stanoví pravidla týkající se zejména lhůt, práv zúčastněných stran, důvěrné povahy informací a přezkumu,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
PRAVIDLA PRO DOČASNÉ ODNĚTÍ CELNÍCH PREFERENCÍ
Článek 1
Přezkum informací
1. Komise si vyžádá veškeré informace, které považuje za nezbytné, mimo jiné včetně závěrů a doporučení příslušných monitorovacích orgánů. Při vypracování svých závěrů Komise posoudí všechny náležité informace.
2. Komise poskytne přiměřenou lhůtu, během níž mohou třetí strany písemně vyjádřit své stanovisko tím, že příslušné informace zašlou Komisi. Tato lhůta bude upřesněna v oznámení o zahájení postupu pro dočasné odnětí. Komise vezme v úvahu názory předložené uvedenými třetími stranami, pokud se opírají o dostatečné důkazy.
3. Jestliže Komise zjistí, že jí dotčená zvýhodněná země nebo jakákoli třetí strana, která se přihlásila v souladu s odstavcem 2, sdělila nesprávné nebo zavádějící informace, nebere tyto informace v úvahu.
Článek 2
Podkladový spis
1. Jestliže Komise zahájila postup pro dočasné odnětí celních preferencí, zřídí podkladový spis. Podkladový spis obsahuje dokumenty, které jsou důležité pro vyvození závěrů, včetně informací poskytnutých dotčenou zemí zvýhodněnou v rámci systému GSP, zemí zvýhodněnou v rámci režimu GSP+ nebo zemí zvýhodněnou v rámci režimu „Vše kromě zbraní“ (dále jen „zvýhodněná země“), informací poskytnutých třetími stranami, které se přihlásily v souladu s čl. 1 odst. 2, a všech příslušných informací, které Komise obdržela.
2. Zvýhodněná země a třetí strany, které předložily informace podložené dostatečnými důkazy v souladu s čl. 1 odst. 2, mají právo na přístup k podkladovému spisu na základě písemné žádosti. Mohou kontrolovat všechny informace obsažené v podkladovém spisu s výjimkou interních dokumentů vypracovaných orgány Unie nebo členských států a s náležitým ohledem na povinnosti týkající se důvěrného zacházení stanovené v článku 38 nařízení (EU) č. 978/2012 (nařízení o GSP).
3. Obsah podkladového spisu podléhá ustanovením o důvěrném zacházení podle článku 38 nařízení o GSP.
Článek 3
Povinnost zemí zvýhodněných v rámci režimu GSP+ spolupracovat
1. Jestliže Komise zahájila postup pro dočasné odnětí celních preferencí poskytovaných v rámci zvláštního pobídkového režimu pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných (GSP+), předloží dotčená země zvýhodněná v rámci režimu GSP+ ve lhůtě stanovené v oznámení Komise veškeré nezbytné informace poskytující důkaz o splnění povinností vyplývajících z jejích závazků.
2. Nedostatečná spolupráce dotčené země zvýhodněné v rámci režimu GSP+ nenarušuje její právo na přístup k podkladovému spisu.
3. Pokud dotčená země zvýhodněná v rámci režimu GSP+ odmítá spolupracovat nebo v příslušné lhůtě neposkytne nezbytné informace nebo závažným způsobem brání postupu, mohou pozitivní či negativní zjištění Komise vycházet z dostupných údajů.
Článek 4
Slyšení
1. Dotčená zvýhodněná země a třetí strany, které předložily informace podložené dostatečnými důkazy v souladu s čl. 1 odst. 2, mají právo na slyšení před Komisí.
2. Předloží písemnou žádost, v níž uvedou důvody pro slyšení. Tato žádost musí být doručena Komisi nejpozději jeden měsíc po datu zahájení postupu pro dočasné odnětí preferencí.
Článek 5
Činnost úředníka pro slyšení
1. Dotčená zvýhodněná země a třetí strany, které předložily informace podložené dostatečnými důkazy v souladu s čl. 1 odst. 2, mohou rovněž požádat o intervenci úředníka pro slyšení. Úředník pro slyšení přezkoumává žádosti o přístup k podkladovému spisu, spory ohledně důvěrného zacházení s dokumenty, žádosti o prodloužení lhůt a žádosti o slyšení.
2. Třetí strany, které předložily informace podložené dostatečnými důkazy v souladu s čl. 1 odst. 2, mohou požádat o intervenci úředníka pro slyšení k ověření, zda jejich připomínky byly posouzeny Komisí. Písemná žádost musí být podána nejpozději 10 dnů po uplynutí lhůty pro vyjádření jejich stanoviska.
3. Pokud má dotčená zvýhodněná země nebo třetí strany, které předložily informace podložené dostatečnými důkazy v souladu s čl. 1 odst. 2, jednání s úředníkem pro slyšení, účastní se ho příslušný útvar Komise.
Článek 6
Poskytnutí informací týkajících se šetření podle článku 15 nařízení o GSP
1. Komise sdělí dotčené zemi zvýhodněné v rámci režimu GSP+ informace o podstatných skutečnostech a závěrech, na základě kterých má Komise v úmyslu přijmout rozhodnutí podle čl. 15 odst. 8 a čl. 15 odst. 9 nařízení o GSP.
2. Informace se poskytují v písemné podobě, obsahují zjištění Komise a odrážejí její prozatímní záměr, zda postup dočasného odnětí ukončit nebo dočasně odejmout celní preference
3. Poskytnutí informací se provádí s patřičným ohledem na ochranu důvěrných informací podle článku 38 nařízení o GSP co nejdříve, obvykle nejpozději 45 dnů před vydáním konečného rozhodnutí Komise o návrhu konečného postupu. Pokud Komise nemůže sdělit některé skutečnosti nebo úvahy ve stanovené době, sdělí je co nejdříve.
4. Poskytnutím informací není dotčeno žádné další rozhodnutí, které může být přijato, ale pokud toto rozhodnutí vychází z jiných skutečností a úvah, musí být tyto sděleny co nejdříve.
5. Podání učiněná poté, co byly informace poskytnuty, se zohlední pouze tehdy, budou-li doručena během lhůty stanovené Komisí v každém jednotlivém případě, která činí alespoň 14 dnů po poskytnutí informací, přičemž je nutno brát náležitý ohled na naléhavost dané záležitosti.
Článek 7
Přezkum
1. Jestliže byly celní preference zvýhodněné zemi dočasně odňaty, může dotčená zvýhodněná země předložit písemnou žádost o obnovení celních preferencí, pokud se domnívá, že důvody pro dočasné odnětí již nejsou aktuální.
2. Komise může přezkoumat potřebu dočasného odnětí preferencí, pokud se domnívá, že již nejsou splněny podmínky pro toto odnětí.
3. Ustanovení této kapitoly se použijí obdobně na přezkum dočasného odnětí celních preferencí.
KAPITOLA II
PRAVIDLA TÝKAJÍCÍ SE POSTUPU PRO PŘIJETÍ OBECNÝCH OCHRANNÝCH OPATŘENÍ
Článek 8
Zahájení šetření na žádost
1. Žádost o zahájení ochranného šetření se podává písemně, v důvěrném znění i ve znění bez důvěrných údajů. Musí obsahovat tyto informace, nakolik jsou žadateli obvykle dostupné:
a)
totožnost stěžujících si výrobců v Unii a uvedení objemu a hodnoty jejich výroby obdobného výrobku nebo přímo konkurujícího výrobku v Unii. Je-li písemná žádost podána jejich jménem, musí v ní být uvedeni výrobci v Unii, jejichž jménem se žádost podává. Žádost musí rovněž obsahovat seznam dalších známých výrobců v Unii (nebo sdružení výrobců obdobného výrobku v Unii), kteří žádost nepodávají, a uvedení objemu a hodnoty jejich výroby v Unii;
b)
úplný popis obdobného výrobku, název dotčené zvýhodněné země, totožnost všech známých vývozců nebo zahraničních výrobců a seznam známých osob dovážejících dotčený výrobek;
c)
informace o úrovních a tendencích vývoje objemu a cen dovozu obdobného výrobku pocházejícího z dotčené zvýhodněné země. Tato informace musí rozlišovat mezi preferenčním dovozem podle nařízení o GSP, jiným preferenčním dovozem a dovozem, který preferencí nevyužívá;
d)
informace o situaci stěžujících si výrobců v Unii na základě faktorů uvedených v článku 23 nařízení o GSP;
e)
informace o účinku dovozu podle písmene c) na výrobce v Unii, kteří podali podnět, přičemž je nutné zohlednit další faktory, které mají vliv na situaci výrobců v Unii.
2. Žádost se předkládá s připojenými dokumenty na podatelnu Komise na adresu:
Central mail service (Courrier central)
Bâtiment DAV1
Avenue du Bourget 1/Bourgetlaan 1
1140 Bruxelles/Brussel
BELGIQUE/BELGIË
Žádost se považuje za podanou v první pracovní den následující po doporučeném doručení Komisi nebo po vystavení potvrzení o jejím přijetí Komisí.
Poté, co Komise žádost obdrží, zašle její kopii členským státům.
3. Kromě vlastního podání žádosti v listinné podobě se žádost a přiložené dokumenty podávají rovněž v elektronické podobě. Pro účely tohoto nařízení však nebudou považovány za platné žádosti, jež byly učiněny výlučně v elektronické podobě.
4. Orgány nezveřejňují informace o žádosti o zahájení šetření, pokud nebylo učiněno rozhodnutí je zahájit. Co nejdříve po obdržení žádosti s náležitými podklady a před zahájením šetření však bude informována vláda příslušné země vývozu.
5. Žádost může být před zahájením šetření stažena; v tom případě se na ni hledí, jako by nebyla podána.
Článek 9
Zahájení šetření z moci úřední
Komise může zahájit šetření bez žádosti na základě dostatečných důkazů prima facie o splnění podmínek pro uložení ochranného opatření stanoveného v čl. 22 odst. 1 nařízení o GSP.
Článek 10
Informace o zahájení šetření
1. Oznámení o zahájení šetření zveřejněné v Úředním věstníku Evropské unie:
a)
obsahuje souhrn získaných informací a pokyn, že je nutno sdělit Komisi všechny užitečné informace;
b)
stanoví lhůtu, v níž mohou zúčastněné strany písemně vyjádřit své stanovisko a předat informace, aby toto stanovisko a informace mohly být při šetření vzaty v úvahu;
c)
stanoví období šetření, které obvykle zahrnuje dobu alespoň 3 let bezprostředně před zahájením řízení. K informacím, které se týkají pozdějšího období, se zpravidla nepřihlíží;
d)
stanoví lhůtu, během níž mohou zúčastněné strany požádat o slyšení před Komisí;
e)
stanoví lhůtu, během níž mohou zúčastněné strany požádat o intervenci úředníka pro slyšení.
2. Komise o zahájení šetření uvědomí známé dotčené vývozce, dovozce a reprezentativní sdružení dovozců nebo vývozců, zástupce příslušné zvýhodněné země a žádající výrobce v Unii a sdělí s náležitým ohledem na ochranu důvěrných informací známým vývozcům, orgánům země vývozu a na požádání i jiným účastníkům řízení plné znění písemného podnětu. Pokud se šetření týká zvláště vysokého počtu vývozců, může být plné znění písemného podnětu předáno pouze orgánům země vývozu nebo příslušnému obchodnímu sdružení.
Článek 11
Šetření
1. Komise si vyžádá veškeré informace, které považuje za nezbytné k provedení šetření.
2. Zúčastněné strany mohou písemně vyjádřit své stanovisko tím, že příslušné informace zašlou Komisi. Jejich stanoviska budou zohledněna, pokud se opírají o dostatečné důkazy. Komise může obdržené informace ověřit u dotčené zvýhodněné země a u jakékoli zúčastněné strany.
3. Stranám, které v rámci šetření obdrží dotazníky, se k jejich zodpovězení poskytne lhůta nejméně 30 dnů. Tato třicetidenní lhůta může být prodloužena s náležitým ohledem na lhůty pro provedení šetření, pokud příslušná strana může toto prodloužení náležitě odůvodnit zvláštními okolnostmi.
4. Komise může požádat členské státy, aby jí poskytly informace, a členské státy učiní veškerá nezbytná opatření, aby její žádosti vyhověly.
5. Komise může požádat členské státy, aby uskutečnily veškeré nezbytné kontroly a inspekce, zejména u dovozců, obchodníků a výrobců v Unii, a aby provedly šetření ve třetích zemích, pokud s tím dotčené hospodářské subjekty souhlasí a pokud o tom byla oficiálně informována vláda dané země a nevznesla námitky. Členské státy učiní veškerá nezbytná opatření, aby žádosti Komise vyhověly. Úředníci Komise jsou na žádost Komise nebo některého členského státu nápomocni úředníkům členských států při plnění jejich úkolů.
6. V případech, kdy je počet zúčastněných stran, vývozců nebo dovozců, typů výrobků nebo obchodů příliš velký, může být šetření omezeno na přiměřený počet stran, výrobků nebo obchodů, který se vybere jako statisticky reprezentativní vzorek na základě informací dostupných v době výběru nebo jako největší reprezentativní objem výroby, prodeje nebo vývozu, který může být v době, která je k dispozici, přiměřeně přezkoumán. Konečný výběr stran, typů výrobků nebo obchodů podle tohoto článku provádí Komise, avšak nejvhodnější je výběr vzorku po projednání s dotčenými stranami a s jejich souhlasem, pokud se tyto strany přihlásí a poskytnou dostatek informací, aby mohl být proveden výběr reprezentativního vzorku. Pokud se provádí výběr reprezentativního vzorku a některé nebo všechny vybrané strany nejsou ochotny spolupracovat do té míry, že může být podstatně ovlivněn výsledek šetření, může být proveden nový výběr. Pokud je spolupráce i nadále v podstatné míře nedostatečná nebo pokud z časových důvodů nelze vybrat nový reprezentativní vzorek, použijí se příslušná ustanovení článku 13.
Článek 12
Inspekce na místě
1. Komise může provádět inspekce na místě, aby prozkoumala písemnosti dovozců, vývozců, obchodníků, zástupců, výrobců, obchodních sdružení a organizací a ostatních zúčastněných stran a ověřila informace o výrobcích, jež mohou vyžadovat ochranná opatření.
2. Komise může v případě potřeby provádět šetření ve třetích zemích, pokud s tím dotčené hospodářské subjekty souhlasí a pokud o tom byla oficiálně informována vláda dané země a nevznesla námitky. Jakmile Komise obdrží souhlas dotčených hospodářských subjektů, měla by oznámit orgánům země vývozu názvy a adresy hospodářských subjektů, v nichž budou inspekce na místě probíhat, a dohodnuté termíny.
3. Dotčeným hospodářským subjektům se oznámí, jaké druhy informací budou při inspekci na místě ověřovány a jaké informace je nutno během inspekce poskytnout. Mohou být požadovány další informace.
4. Při šetření podle odstavců 1, 2 a 3 jsou Komisi nápomocni zaměstnanci těch členských států, které o to požádají.
Článek 13
Nedostatečná spolupráce
1. Pokud účastník řízení odmítne umožnit přístup k nezbytným informacím nebo je neposkytne ve lhůtě stanovené tímto nařízením nebo pokud klade závažným způsobem překážky šetření, mohou pozitivní nebo negativní zjištění vycházet z dostupných údajů. Pokud se zjistí, že zúčastněná strana předložila nepravdivé nebo zavádějící informace, nepřihlédne se k nim a je možné vycházet z dostupných údajů. Účastníci řízení budou seznámeni s důsledky nedostatečné spolupráce.
2. Nejsou-li informace předložené účastníkem řízení zcela bezchybné, přesto se k nim přihlédne, pokud nedostatky neúměrně neztěžují učinění přiměřeně správných závěrů, pokud jsou informace předloženy včas, je možné je ověřit a pokud účastník řízení jednal podle svého nejlepšího vědomí a svědomí.
3. Pokud nejsou důkazy nebo informace přijaty, je účastník řízení, který je předložil, okamžitě zpraven o důvodech jejich odmítnutí a je mu dána možnost podat dodatečná vysvětlení ve stanovené lhůtě. Pokud vysvětlení nejsou považována za dostatečná, je třeba uvést důvody pro odmítnutí důkazů nebo informací a uvést je ve zveřejněných závěrech.
4. Pokud závěry vycházejí z ustanovení odstavce 1, včetně informací obsažených v žádosti, musí být tyto informace, je-li to proveditelné a s ohledem na lhůty pro šetření, ověřeny na základě informací z jiných dostupných nezávislých zdrojů, jako jsou zveřejněné ceníky, úřední dovozní statistiky a celní výkazy, nebo na základě informací získaných v průběhu šetření od jiných účastníků řízení.
Tyto informace mohou případně obsahovat relevantní údaje týkající se světového trhu nebo jiných reprezentativních trhů.
5. Nespolupracuje-li účastník řízení vůbec nebo jen částečně a následkem toho nejsou některé podstatné informace sděleny, může to vést k výsledku, který pro něj bude méně příznivý, než kdyby při šetření spolupracoval.
Článek 14
Podkladový spis
1. Zahájila-li Komise v souladu s čl. 24 odst. 2 nařízení o GSP šetření, zřídí podkladový spis. Podkladový spis obsahuje informace předložené členskými státy, zvýhodněnou zemí, účastníky řízení a příslušné informace, které Komise získala, a to s náležitým ohledem na povinnosti týkající se důvěrného zacházení stanovené v článku 38 nařízení o GSP.
2. Dotčená zvýhodněná země a zúčastněné strany, které se přihlásily v souladu s čl. 11 odst. 2, mají právo na přístup k podkladovému spisu na základě písemné žádosti. Mohou kontrolovat všechny informace obsažené v podkladovém spisu s výjimkou interních dokumentů vypracovaných orgány EU nebo členských států a s náležitým ohledem na povinnosti týkající se důvěrného zacházení stanovené v článku 38 nařízení o GSP. Mohou se k těmto informacím vyjádřit a k jejich stanoviskům se přihlédne, pokud jsou řádně doložena.
3. Obsah podkladového spisu podléhá ustanovením o důvěrném zacházení podle článku 38 nařízení o GSP.
Článek 15
Slyšení
1. Dotčená zvýhodněná země a zúčastněné strany, které se přihlásily v souladu s čl. 11 odst. 2, mají právo na slyšení před Komisí.
2. Předloží písemnou žádost ve lhůtě stanovené oznámením v Úředním věstníku Evropské unie a prokáží, že mohou být výsledkem šetření skutečně dotčeni a že existují zvláštní důvody pro jejich slyšení.
Článek 16
Zapojení úředníka pro slyšení
1. Zvýhodněná země a zúčastněné strany, které se přihlásily v souladu s čl. 11 odst. 2, mohou rovněž požádat o intervenci úředníka pro slyšení. Úředník pro slyšení přezkoumává žádosti o přístup k podkladovému spisu, spory ohledně důvěrného zacházení s dokumenty, žádosti o prodloužení lhůt a žádosti o slyšení.
2. Koná-li se slyšení u úředníka pro slyšení, účastní se ho příslušný útvar Komise.
Článek 17
Poskytnutí informací
1. Komise poskytne podrobné informace, z nichž vycházejí podstatné skutečnosti a úvahy, na jejichž základě rozhoduje.
2. Informace se poskytují v písemné podobě. Zpráva obsahuje zjištění Komise a odráží její záměr znovu zavést běžná cla společného celního sazebníku, či nikoli.
3. Poskytnutí informací se provádí s patřičným ohledem na ochranu důvěrných informací co nejdříve, obvykle nejpozději 45 dnů před vydáním konečného rozhodnutí Komise o návrhu konečného postupu a v každém případě v přiměřené době, aby strany mohly vyjádřit svá stanoviska a aby Komise tato stanoviska zvážila. Pokud Komise nemůže sdělit některé skutečnosti nebo úvahy v tomto okamžiku, sdělí je co nejdříve.
4. Poskytnutím informací není dotčeno žádné další rozhodnutí, které může být přijato, ale pokud toto rozhodnutí vychází z jiných skutečností a úvah, musí být tyto sděleny co nejdříve.
5. Podání učiněná poté, co byly informace poskytnuty, se zohlední pouze tehdy, budou-li doručena během lhůty stanovené Komisí v každém jednotlivém případě, která činí alespoň 14 dnů, přičemž je nutno brát náležitý ohled na naléhavost dané záležitosti.
Článek 18
Přezkum
1. Jestliže byla znovu zavedena běžná cla společného celního sazebníku, může kterákoli zúčastněná strana předložit písemnou žádost o obnovení celních preferencí s předložením důkazů prima facie o tom, že důvody pro znovuzavedení běžných cel již nejsou platné. Výrobci v Unii mohou podat písemnou žádost o prodloužení lhůty pro znovuzavedení běžných cel s předložením důkazů prima facie o tom, že důvody pro znovuzavedení běžných cel i nadále přetrvávají.
2. Komise může přezkoumat potřebu obnovení běžných cel společného celního sazebníku, pokud takový přezkum považuje za odůvodněný.
3. Ustanovení této kapitoly se použijí obdobně na přezkum ochranných opatření.
Článek 19
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 28. srpna 2013.
A BIZOTTSÁG 1083/2013/EU FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE
(2013. augusztus 28.)
az általános tarifális preferenciák rendszerének alkalmazásáról szóló 978/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján a tarifális preferenciák ideiglenes visszavonására és általános védintézkedések elfogadására vonatkozó eljárási szabályok megállapításáról
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikkére,
tekintettel az általános tarifális preferenciák rendszerének alkalmazásáról és a 732/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 978/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 15. cikke (12) bekezdésére, 19. cikke (14) bekezdésére és 22. cikke (4) bekezdésére,
mivel:
A tarifális preferenciák ideiglenes visszavonásával és az általános védintézkedések elfogadásával kapcsolatos átláthatóság és kiszámíthatóság biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács felhatalmazta a Bizottságot felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására a szabályok megállapításával kapcsolatban, különös tekintettel a határidőkre, a felek jogaira, a bizalmas kezelésre és a felülvizsgálatra,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. FEJEZET
A TARIFÁLIS PREFERENCIÁK IDEIGLENES VISSZAVONÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSI SZABÁLYOK
1. cikk
Az információk vizsgálata
(1) A Bizottság összegyűjt minden általa szükségesnek tartott információt, többek között a megfelelő ellenőrző szervektől származó megállapításokat és ajánlásokat. Megállapításai készítése során a Bizottság minden releváns információt értékel.
(2) A Bizottság ésszerű határidőt határoz meg arra, hogy a harmadik felek írásban, az érintett információk Bizottságnak való megküldésével kifejthessék álláspontjukat. Ezt a határidőt fel kell tüntetni az ideiglenes visszavonási eljárás megindítását bejelentő értesítésben. A Bizottság figyelembe veszi az említett harmadik felek által benyújtott álláspontokat, amennyiben azok elegendő bizonyítékkal vannak alátámasztva.
(3) Amennyiben a Bizottság megállapítja, hogy az érintett kedvezményezett ország vagy a (2) bekezdés szerint fellépő bármely harmadik fél hamis vagy félrevezető információkat biztosított, az érintett információkat figyelmen kívül hagyja.
2. cikk
A dosszié összeállítása
(1) Amennyiben a Bizottság megindította a tarifális preferenciák ideiglenes visszavonására vonatkozó eljárást, dossziét állít össze. Az összeállított dosszié a megállapítások készítéséhez releváns dokumentumokat tartalmazza, ezen belül az érintett GSP-kedvezményezett ország, GSP+ kedvezményezett ország vagy EBA-kedvezményezett ország (a továbbiakban: kedvezményezett ország) által benyújtott információkat, az 1. cikk (2) bekezdése szerint fellépő harmadik felek által benyújtott információkat és a Bizottsághoz eljuttatott releváns információkat.
(2) A kedvezményezett országnak és az 1. cikk (2) bekezdése szerint elegendő bizonyítékkal alátámasztott információkat benyújtó harmadik feleknek joga van írásbeli kérelemre betekinteni az összeállított dossziéba. Betekintést nyerhetnek az összeállított dossziéban található valamennyi információba - az uniós intézmények vagy a tagállamok hatóságai által készített belső dokumentumok kivételével -, figyelembe véve a 978/2012/EU rendelet (a GSP-rendelet) 38. cikkében szereplő, bizalmas kezelésre vonatkozó kötelezettségeket.
(3) Az összeállított dosszié tartalma megfelel a GSP-rendelet 38. cikkével összhangban lévő, bizalmas kezelésre vonatkozó rendelkezéseknek.
3. cikk
A GSP+ kedvezményezett országok együttműködési kötelezettsége
(1) Amennyiben a fenntartható fejlődésre és a jó kormányzásra vonatkozó különleges ösztönző előírás szerinti tarifális preferenciák (GSP+) ideiglenes visszavonására vonatkozó eljárást a Bizottság indította meg, az érintett GSP+ kedvezményezett ország a bizottsági értesítésben előírt határidőn belül benyújt minden szükséges információt a kötelező erejű kötelezettségvállalásaiból származó kötelezettségei teljesítésének bizonyítására.
(2) Az a tény, hogy az érintett GSP+ kedvezményezett ország nem működik együtt, nem korlátozza az összeállított dossziéba való betekintés jogát.
(3) Amennyiben az érintett GSP+ kedvezményezett ország megtagadja az együttműködést, vagy a vonatkozó határidőn belül nem nyújtja be a szükséges információkat, vagy jelentős mértékben hátráltatja az eljárást, a Bizottság a rendelkezésre álló tények alapján megerősítő vagy nemleges megállapításokat tehet.
4. cikk
Általános meghallgatás
(1) Az érintett kedvezményezett országnak és az 1. cikk (2) bekezdése szerint elegendő bizonyítékkal alátámasztott információkat benyújtó harmadik feleknek joga van a Bizottság általi meghallgatáshoz.
(2) Ehhez írásbeli kérelmet kell benyújtaniuk, amelyben kifejtik a szóbeli meghallgatást alátámasztó indokokat. A kérelemnek legkésőbb az ideiglenes visszavonási eljárás megindításától számított egy hónapon belül kell beérkeznie a Bizottsághoz.
5. cikk
A meghallgatási tisztviselő bevonása
(1) Az érintett kedvezményezett ország és az 1. cikk (2) bekezdése szerint elegendő bizonyítékkal alátámasztott információkat benyújtó harmadik felek kérhetik a meghallgatási tisztviselő közbenjárását is. A meghallgatási tisztviselő megvizsgálja az összeállított dossziéba való betekintésre irányuló kérelmeket, a dokumentumok bizalmas kezelését érintő vitákat, a határidők meghosszabbítására vonatkozó kérelmeket, valamint a meghallgatás iránti kérelmeket.
(2) Az 1. cikk (2) bekezdése szerint elegendő bizonyítékkal alátámasztott információkat benyújtó harmadik felek kérhetik a meghallgatási tisztviselő közbenjárását annak ellenőrzése érdekében, hogy észrevételeiket a Bizottság figyelembe vette-e. Az írásbeli kérelmet az álláspontok kifejtésére rendelkezésre álló határidő lejártától számított tíz napon belül kell benyújtani.
(3) Amennyiben az érintett kedvezményezett ország vagy az 1. cikk (2) bekezdése szerint elegendő bizonyítékkal alátámasztott információkat benyújtó harmadik felek a meghallgatási tisztviselővel szóbeli meghallgatáson vesznek részt, azon részt vesz az érintett bizottsági szolgálat.
6. cikk
Nyilvánosságra hozatal a GSP-rendelet 15. cikke szerinti vizsgálatok céljából
(1) A Bizottság közli az érintett GSP+ kedvezményezett országgal az azon alapvető tényeket és szempontokat alátámasztó részleteket, amelyek alapján a Bizottság a GSP-rendelet 15. cikkének (8) és (9) bekezdése értelmében határozatot szándékozik elfogadni.
(2) A nyilvánosságra hozatalra írásban kerül sor. A nyilvánosságra hozatal tartalmazza a Bizottság megállapításait, és tükrözi arra irányuló ideiglenes szándékát, hogy megszünteti-e az ideiglenes visszavonási eljárást, vagy ideiglenesen visszavonja-e a tarifális preferenciákat.
(3) A nyilvánosságra hozatalra a GSP-rendelet 38. cikke szerint a bizalmas információk védelmének figyelembevételével a lehető legrövidebb időn belül, rendszerint legkésőbb a Bizottság végső intézkedésre irányuló javaslatára vonatkozó végleges határozat előtt 45 nappal kerül sor. Ha a Bizottság nincs abban a helyzetben, hogy bizonyos tényeket és szempontokat ezen időszak alatt nyilvánosságra hozzon, ezeket az ezt követő lehető legrövidebb időn belül nyilvánosságra kell hozni.
(4) Az információ nyilvánosságra hozatala nem sérthet semmilyen esetleges későbbi határozatot; ha azonban ez a határozat eltérő tényeken és megfontolásokon alapul, ezeket a tényeket és információkat a lehető leghamarabb nyilvánosságra kell hozni.
(5) A nyilvánosságra hozatalt követően tett bejelentéseket csak akkor veszik figyelembe, ha azokra a Bizottság által eseti alapon meghatározott határidőn belül került sor, amely határidő, az eset sürgősségét kellően figyelembe véve, legalább 14 nap.
7. cikk
Felülvizsgálat
(1) Az az érintett kedvezményezett ország, amelytől ideiglenesen visszavonták a tarifális preferenciákat, írásbeli kérelmet nyújthat be a preferenciális rendszer visszaállítására, amennyiben úgy ítéli meg, hogy az ideiglenes visszavonást alátámasztó indokok már nem állnak fenn.
(2) A Bizottság bármikor felülvizsgálhatja a preferenciák ideiglenes visszavonásának szükségességét, amennyiben úgy ítéli meg, hogy a visszavonás feltételei már nem teljesülnek.
(3) E fejezet rendelkezései értelemszerűen alkalmazandók a tarifális preferenciák ideiglenes visszavonásának felülvizsgálatára.
II. FEJEZET
AZ ÁLTALÁNOS VÉDINTÉZKEDÉSEK ELFOGADÁSÁNAK ELJÁRÁSI SZABÁLYAI
8. cikk
Vizsgálat megindítása kérelemre
(1) A védintézkedési eljárás megindítására irányuló kérelmet írásban, bizalmas és betekinthető változatban kell benyújtani. A kérelemnek a következő, a kérelmező fél számára szokásszerűen hozzáférhető információkat kell tartalmaznia:
a)
a panaszt emelő uniós termelők megjelölése és az uniós termelők által gyártott hasonló termék vagy közvetlenül versenyző termék uniós gyártása mennyiségének és értékének leírása. Amennyiben írásbeli panaszt nyújtanak be a nevükben, a panaszban meg kell jelölni azokat az uniós termelőket, amelyek nevében a panaszt benyújtják. A panaszban emellett fel kell sorolni a panaszt nem emelő egyéb ismert uniós termelőket (vagy a hasonló termék uniós termelőinek szövetségét), és le kell írni uniós gyártásuk mennyiségét és értékét;
b)
a hasonló termék teljes leírása, az érintett kedvezményezett ország megnevezése, minden ismert exportőr vagy külföldi gyártó megnevezése és a kérdéses termék ismert importőreinek névsora;
c)
az érintett kedvezményezett országból származó hasonló importált termék mennyiségének és árának szintjére és tendenciáira vonatkozó információk. Ezeknél különbséget kell tenni a GSP-rendelet szerinti preferenciális import, az egyéb preferenciális import és a preferenciát nem élvező import között;
d)
a panaszt emelő uniós termelők helyzetével kapcsolatos információk a GSP-rendelet 23. cikkében felsorolt tényezők alapján;
e)
a c) pontban leírt importnak a panaszt emelő uniós termelőkre gyakorolt hatására vonatkozó információk, figyelembe véve az uniós termelők helyzetét érintő egyéb kiegészítő tényezőket.
(2) A kérelmet a kísérő dokumentumokkal együtt a Bizottság postaszolgálatához kell benyújtani:
Courrier central
Bâtiment DAV1
Avenue du Bourget 1/Bourgetlaan 1
1140 Bruxelles/Brussel
BELGIQUE/BELGIË
A kérelem a Bizottság részére ajánlott küldeményként való kézbesítését vagy a Bizottság által kiadott átvételi elismervény kiadását követő első munkanapon tekintendő benyújtottnak.
A Bizottság a beérkezett kérelem egy példányát megküldi a tagállamoknak.
(3) A hivatalos írásbeli beadványon kívül a kérelmet és a kísérő dokumentumokat elektronikus formában is be kell nyújtani. A kizárólag elektronikus formában benyújtott kérelmeket e rendelet alkalmazásában a Bizottság nem tekinti érvényesnek.
(4) A hatóságoknak, amennyiben nem született határozat a vizsgálat megindításáról, tartózkodniuk kell a vizsgálat megindítására irányuló kérelem nyilvánosságra hozatalától. A megfelelő dokumentumokkal ellátott kérelem átvétele után és a vizsgálat megindítása előtt azonban az érintett exportáló ország kormányát értesíteni kell.
(5) A kérelmet a vizsgálat megindítása előtt vissza lehet vonni, ilyen esetben azt be nem nyújtottnak kell tekinteni.
9. cikk
Vizsgálat megindítása hivatalból
A Bizottság kérelem nélkül is indíthat vizsgálatot elegendő arra vonatkozó prima facie (első látásra helytálló) bizonyíték alapján, hogy a GSP-rendelet 22. cikkének (1) bekezdésében előírt védintézkedés alkalmazásának feltételei teljesülnek.
10. cikk
A vizsgálat megindítására vonatkozó információk
(1) A vizsgálat megindításáról az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítés:
a)
a kapott információk összegzését és az arra való utalást tartalmazza, hogy minden lényeges információt közölni kell a Bizottsággal;
b)
meghatározza azt az időtartamot, amelyen belül az érdekelt felek írásban közölhetik álláspontjukat, és információkat nyújthatnak be annak érdekében, hogy a vizsgálat során figyelembe vegyék ezeket az álláspontokat és információkat;
c)
meghatározza a vizsgálati időszakot, ami rendes esetben a vizsgálati eljárás megindítását közvetlenül megelőző legalább három évet magában foglalja. A vizsgálati időszakot követő időszakra vonatkozó információkat rendszerint nem lehet figyelembe venni;
d)
meghatározza azt az időszakot, amelyen belül az érdekelt felek szóbeli bizottsági meghallgatásért folyamodhatnak;
e)
meghatározza azt az időszakot, amelyen belül az érdekelt felek a meghallgatási tisztviselő közbenjárásáért folyamodhatnak.
(2) A Bizottság tájékoztatja az általa ismert érintett exportőröket, importőröket és az importőrök vagy exportőrök szervezeteit, továbbá az érintett kedvezményezett ország és a panaszt emelő uniós termelők képviselőit a vizsgálat megindításáról, és az írásbeli panasz teljes szövegét, a bizalmas információk védelmének megfelelő figyelembevételével, ismerteti az ismert exportőrökkel és az exportáló ország hatóságaival, illetve azt kérésre a többi érdekelt fél számára is rendelkezésre bocsátja. Amennyiben az érintett exportőrök száma különösen nagy, az írásbeli panasz teljes szövegét csak az exportáló ország hatóságainak vagy a megfelelő kereskedelmi szervezetnek kell eljuttatni.
11. cikk
Vizsgálat
(1) A Bizottság felkutat minden információt, amelyet a vizsgálat lefolytatásához szükségesnek vél.
(2) Az érdekelt felek írásban, az érintett információk Bizottságnak való megküldésével kifejthetik álláspontjukat. Ezeket az álláspontokat, amennyiben elegendő bizonyítékkal vannak alátámasztva, figyelembe kell venni. A Bizottság a kapott információkat az érintett kedvezményezett ország és bármely érdekelt fél segítségével ellenőrizheti.
(3) Azoknak a feleknek, akik a vizsgálat során kérdőíveket kapnak, a válaszadásra legalább 30 napot kell biztosítani. A 30 napos határidő, a vizsgálati határidőkre figyelemmel, meghosszabbítható, feltéve, hogy az illető fél megfelelő, különleges körülményekre vonatkozó indokot hoz fel az ilyen hosszabbítás mellett.
(4) A Bizottság a tagállamoktól tájékoztatást kérhet, és a tagállamok megtesznek minden szükséges intézkedést e kérés teljesítése érdekében.
(5) A Bizottság felkérheti a tagállamokat, hogy - elsősorban az importőrök, kereskedők és uniós gyártók körében - hajtsanak végre minden szükséges ellenőrzést és vizsgálatot, és végezzenek vizsgálatokat harmadik országokban, feltéve, hogy az érintett gazdasági szereplők ebbe beleegyezésüket adják, továbbá, hogy a kérdéses ország kormányát hivatalosan értesítették, és az nem emelt kifogást. A tagállamok megtesznek minden szükséges intézkedést a Bizottság e kérésének teljesítése érdekében. Ha a Bizottság vagy valamelyik tagállam kéri, a Bizottság tisztségviselői felhatalmazást kapnak arra, hogy a tagállamok tisztségviselőit segítsék feladataik ellátásában.
(6) Azokban az esetekben, amikor az érdekelt felek, a termékfajták vagy az ügyletek száma nagy, a vizsgálat a kiválasztás időpontjában rendelkezésre álló információk alapján statisztikailag érvényes minták használatával a felek, termékek vagy ügyletek ésszerű számára korlátozható, vagy arra a legnagyobb reprezentatív termelési, eladási vagy exportmennyiségre korlátozható, amely a rendelkezésre álló idő alatt megfelelően megvizsgálható. A felek, termékfajták, illetve ügyletek e mintavételi rendelkezések alapján történő végső kiválasztása a Bizottság hatásköre, de ennek során az érintett felek véleményének kikérésével és beleegyezésével kiválasztott minták előnyt élveznek, feltéve, hogy ilyen felek jelentkeznek, és elegendő információt bocsátanak rendelkezésre a reprezentatív minta kiválasztásához. Ha a mintavétel mellett döntenek, de a kiválasztott felek egyike vagy mindegyike olyan mértékben tagadja meg az együttműködést, hogy az a vizsgálat eredményét várhatóan jelentősen befolyásolja, új mintát lehet kiválasztani. Ha azonban az együttműködési készség hiánya továbbra is jelentős, vagy nem áll rendelkezésre elegendő idő az új minta kiválasztására, a 13. cikk vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni.
12. cikk
Ellenőrző látogatások
(1) A Bizottság látogatásokat tehet az importőrök, exportőrök, kereskedők, ügynökök, termelők, szakmai szövetségek és szervezetek és egyéb érdekelt felek nyilvántartásának megvizsgálására annak érdekében, hogy ellenőrizze az esetlegesen védintézkedéseket igénylő termékekről benyújtott információkat.
(2) Szükség esetén a Bizottság harmadik országban is folytathat vizsgálatot, feltéve, hogy megszerzi az érintett gazdasági szereplők beleegyezését, értesíti a kérdéses ország kormányának képviselőit, és hogy ez utóbbi a vizsgálatot nem ellenzi. Az érintett gazdasági szereplők beleegyezésének kézhezvétele után a Bizottság értesíti az exportáló ország hatóságait a felkeresendő gazdasági szereplők nevéről és címéről, valamint az egyeztetett időpontokról.
(3) Az érintett gazdasági szereplőket tájékoztatni kell az ellenőrző látogatás során ellenőrizendő információk jellegéről, valamint az említett látogatásokon benyújtandó információkról. További információ kérhető.
(4) Az (1), (2) és (3) bekezdésnek megfelelően lefolytatott vizsgálatok során a Bizottságot azon tagállamok tisztségviselői segítik, amelyek ezt kérik.
13. cikk
Az együttműködés hiánya
(1) Azokban az esetekben, ha az érdekelt felek bármelyike megtagadja a szükséges információkhoz való hozzáférést, vagy azokat más módon nem szolgáltatja az e rendeletben megszabott határidőkön belül, illetve, ha a vizsgálatot jelentősen hátráltatja, a rendelkezésre álló tények alapján megerősítő vagy nemleges ténymegállapítások tehetők. Ha megállapítást nyer, hogy az érdekelt felek bármelyike hamis vagy félrevezető információkat szolgáltatott, ezeket az információkat figyelmen kívül kell hagyni, és a rendelkezésre álló tényeket lehet felhasználni. Az érdekelt feleket tájékoztatni kell az együttműködés hiányának következményeiről.
(2) Az érdekelt fél által benyújtott információkat abban az esetben sem szabad figyelmen kívül hagyni, ha azok nem minden szempontból tökéletesek, feltéve, hogy az ésszerűen pontos ténymegállapítást a hiányosságok nem nehezítik meg indokolatlanul, az információk ellenőrizhetők, és azokat időben és megfelelő módon nyújtják be, továbbá, hogy a fél a legjobb tudása szerint járt el.
(3) A bizonyítékok vagy információk el nem fogadása esetén az azokat szolgáltató felet haladéktalanul értesíteni kell ennek okairól, és lehetőséget kell biztosítani számára, hogy a meghatározott határidőn belül további magyarázatokkal szolgáljon. Ha a magyarázatok elégtelennek minősülnek, a bizonyítékok vagy információk visszautasításának okait nyilvánosságra kell hozni, és a közzétett ténymegállapításokban fel kell tüntetni.
(4) Ha a megállapítások az (1) bekezdés rendelkezésein alapulnak, ideértve a kérelemben benyújtott információkat, akkor ezeket - amennyiben az kivitelezhető és a vizsgálat határidejének figyelembevételével - ellenőrzésképpen össze kell hasonlítani a rendelkezésre álló, más független forrásból származó információkkal, így például a közzétett árlistákkal, hivatalos importstatisztikákkal és vámnyilatkozatokkal, vagy a többi érdekelt fél által a vizsgálat során nyújtott információkkal.
Az ilyen információk a világpiacra vagy adott esetben más reprezentatív piacokra vonatkozó releváns adatokat tartalmazhatnak.
(5) Ha valamelyik érdekelt fél nem, vagy csak részben működik együtt, és ezáltal lényeges információkat visszatart, előfordulhat, hogy számára az eredmény kevésbé lesz kedvező, mint ha együttműködött volna.
14. cikk
A dosszié összeállítása
(1) Amennyiben a Bizottság a GSP-rendelet 24. cikkének (2) bekezdése szerint vizsgálatot indított, dossziét állít össze. Az összeállított dosszié tartalmazza a tagállamok, a kedvezményezett ország, az érdekelt felek által benyújtott információkat, és a Bizottsághoz eljuttatott releváns információkat, figyelembe véve a GSP-rendelet 38. cikkében szereplő, bizalmas kezelésre vonatkozó kötelezettségeket.
(2) Az érintett kedvezményezett országnak és a 11. cikk (2) bekezdése szerint fellépő érdekelt feleknek joga van írásbeli kérelemre betekinteni az összeállított dossziéba. Betekintést nyerhetnek az összeállított dossziéban található valamennyi információba - az uniós vagy a tagállami hatóságok által készített belső dokumentumok kivételével -, figyelembe véve a 978/2012/EU rendelet (a GSP-rendelet) 38. cikkében szereplő, bizalmas kezelésre vonatkozó kötelezettségeket. Jogosultak a megtekintett információkra észrevételt tenni, és az általuk tett észrevételeket figyelembe kell venni minden olyan esetben, amikor azok megfelelően alátámasztottak.
(3) Az összeállított dosszié tartalma megfelel a GSP-rendelet 38. cikkével összhangban lévő, bizalmas kezelésre vonatkozó rendelkezéseknek.
15. cikk
Általános meghallgatás
(1) Az érintett kedvezményezett országnak és a 11. cikk (2) bekezdése szerint fellépő érdekelt feleknek joga van a Bizottság általi meghallgatáshoz.
(2) Az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítésben előírt időtartamon belül írásos kérelmet kell benyújtaniuk, amelyben valószínűsíteniük kell, hogy a vizsgálat eredményei hatással lehetnek rájuk, és szóbeli meghallgatásuk szükségességének különleges okai vannak.
16. cikk
A meghallgatási tisztviselő bevonása
(1) Az érintett kedvezményezett ország és a 11. cikk (2) bekezdése szerint fellépő érdekelt felek kérhetik a meghallgatási tisztviselő közbenjárását is. A meghallgatási tisztviselő megvizsgálja az összeállított dossziéhoz való hozzáférésre irányuló kérelmeket, a dokumentumok bizalmas kezelését érintő vitákat, a határidők meghosszabbítására vonatkozó kérelmeket, valamint a meghallgatás iránti kérelmeket.
(2) Amennyiben a meghallgatási tisztviselővel szóbeli meghallgatásra kerül sor, azon részt vesz az érintett bizottsági szolgálat.
17. cikk
Nyilvánosságra hozatal
(1) A Bizottság nyilvánosságra hozza a határozatai alapjául szolgáló alapvető tényeket és megfontolásokat alátámasztó részleteket.
(2) A nyilvánosságra hozatalra írásban kerül sor. A nyilvánosságra hozatal tartalmazza a Bizottság megállapításait, és tükrözi arra irányuló szándékát, hogy ismét alkalmazza-e a közös vámtarifában rögzített rendes vámtételeket vagy sem.
(3) A nyilvánosságra hozatalra a bizalmas információk védelmének figyelembevételével a lehető legrövidebb időn belül, rendszerint legkésőbb a Bizottság végső intézkedésre irányuló javaslatára vonatkozó végleges határozat előtt 45 nappal kerül sor, de mindenképpen megfelelő időben ahhoz, hogy a felek megtehessék észrevételeiket, és azokat a Bizottság mérlegelhesse. Ha a Bizottság nincs abban a helyzetben, hogy bizonyos tényeket és szempontokat ezen időszak alatt nyilvánosságra hozzon, ezeket az ezt követő lehető legrövidebb időn belül nyilvánosságra kell hozni.
(4) Az információ nyilvánosságra hozatala nem sérthet valamely esetleges későbbi határozatot; ha azonban ez a határozat eltérő tényeken és megfontolásokon alapul, ezeket a lehető leghamarabb nyilvánosságra kell hozni.
(5) A nyilvánosságra hozatalt követően tett bejelentéseket csak akkor veszik figyelembe, ha azokra a Bizottság által eseti alapon meghatározott határidőn belül került sor, amely határidő, az eset sürgősségét kellően figyelembe véve, legalább 14 nap.
18. cikk
Felülvizsgálat
(1) Amennyiben ismét alkalmazzák a közös vámtarifában rögzített rendes vámtételeket, bármely érdekelt fél írásbeli kérelmet nyújthat be a preferenciális rendszer visszaállítására olyan prima facie bizonyítékok benyújtásával, amelyek alátámasztják, hogy a rendes vámtételek ismételt alkalmazását alátámasztó indokok már nem állnak fenn. Az uniós termelők írásbeli kérelmet nyújthatnak be a rendes vámtételek ismételt alkalmazási idejének meghosszabbítására, olyan prima facie bizonyítékok benyújtásával, amelyek alátámasztják, hogy a rendes vámtételek ismételt alkalmazását alátámasztó indokok továbbra is fennállnak.
(2) A Bizottság bármikor felülvizsgálhatja a közös vámtarifában rögzített rendes vámtételek visszaállításának szükségességét, amennyiben úgy ítéli meg, hogy a felülvizsgálat indokolt.
(3) E fejezet rendelkezései értelemszerűen alkalmazandók a védintézkedések felülvizsgálatára.
19. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2013. augusztus 28-án.