ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY č. 1025/2013/EU
ze dne 22. října 2013
o poskytnutí makrofinanční pomoci Kyrgyzské republice
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 209 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
v souladu s řádným legislativním postupem (1),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Spolupráce mezi Unií a Kyrgyzskou republikou je založena na Dohodě o partnerství a spolupráci mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Kyrgyzskou republikou na straně druhé (2), která vstoupila v platnost v roce 1999. Unie poskytuje Kyrgyzské republice zacházení v rámci všeobecného systému preferencí.
(2)
V roce 2009 zasáhla kyrgyzskou ekonomiku mezinárodní finanční krize a v červnu 2010 etnické násilí. Tyto události narušily hospodářské činnosti, vedly k nutnosti značných veřejných výdajů na obnovu a sociální pomoc a vyústily ve významný deficit vnějšího a rozpočtového financování.
(3)
Na setkání dárců na vysoké úrovni, které se konalo dne 27. července 2010 v Biškeku, přislíbilo mezinárodní společenství na podporu obnovy Kyrgyzské republiky mimořádnou pomoc ve výši 1,1 miliardy USD. Na tomto setkání Unie oznámila, že poskytne finanční pomoc ve výši až 117,9 milionu EUR.
(4)
Rada ve složení pro zahraniční věci uvítala ve svých závěrech o Kyrgyzské republice ze dne 26. července 2010 úsilí nové kyrgyzské vlády o ustavení demokratického institucionálního rámce a vyzvala Komisi, aby pokračovala v poskytování pomoci orgánům Kyrgyzské republiky při provádění jejich reformního programu, a to též ve formě nových programů pomoci, a aby přispívala k udržitelnému hospodářskému a sociálnímu rozvoji země.
(5)
Politická a ekonomická podpora Unie rodící se parlamentní demokracii Kyrgyzské republiky by byla politickým signálem silné podpory Unie demokratickým reformám ve Střední Asii, který je v souladu s politikou Unie vůči této oblasti stanovenou ve strategii Unie pro Střední Asii (2007-2013) a v závěrech Rady o Střední Asii ze dne 25. června 2012.
(6)
V souladu se společným prohlášením Evropského parlamentu a Rady přijatým spolu s rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 778/2013/EU (3) by makrofinanční pomoc Unie měla být mimořádným finančním nástrojem účelově nevázané všeobecné podpory platební bilance, jejímž cílem je obnovit udržitelný stav vnějšího financování příjemce a jež by měla podporovat provádění programu politik, jehož součástí jsou účinná opatření zaměřená na korekci a strukturální reformy určená ke zlepšení stavu platební bilance, zejména v průběhu trvání programu, a posílit provádění příslušných smluv a programů s Unií.
(7)
Proces ekonomických změn a reforem Kyrgyzské republiky je podporován finanční pomocí Mezinárodního měnového fondu (MMF). V červnu roku 2011 se kyrgyzské orgány a MMF dohodly na tříletém navýšení úvěru z MMF (dále jen „program MMF“) na podporu země, které není preventivního charakteru a jehož výše činí 66,6 milionu zvláštních práv čerpání (ZPČ). MMF schválil čtvrtou revizi daného programu v červnu roku 2013. Cíle programu MMF jsou v souladu s účelem makrofinanční pomoci Unie, kterým je zmírnění krátkodobých potíží v oblasti platební bilance, a jsou prováděna účinná opatření zaměřená na korekci, která jsou v souladu s cílem makrofinanční pomoci.
(8)
Unie poskytuje Kyrgyzské republice rozpočtovou podporu odvětví v rámci finančního nástroje pro rozvojovou spolupráci v celkové výši 33 milionů EUR na období 2011-2013 na podporu reforem v oblasti sociální ochrany, vzdělávání a správy veřejných financí.
(9)
Vzhledem ke zhoršující se hospodářské situaci a hospodářskému výhledu požádala Kyrgyzská republika v roce 2010 o makrofinanční pomoc Unie.
(10)
Vzhledem k tomu, že Kyrgyzská republika má pro Unii strategický význam i rozhodující vliv na regionální stabilitu, měla by být výjimečně považována za způsobilou pro přijetí makrofinanční pomoci Unie.
(11)
Vzhledem k tomu, že v platební bilanci Kyrgyzské republiky přetrvává deficit vnějšího financování přesahující výši prostředků poskytnutých MMF a jinými mnohostrannými institucemi, a navzdory tomu, že Kyrgyzská republika provádí účinné programy hospodářské stabilizace a reforem, je poskytnutí makrofinanční pomoci Kyrgyzské republice ze strany Unie (dále jen „makrofinanční pomoc Unie“) za stávajících výjimečných okolností považováno za vhodnou reakci na žádost Kyrgyzské republiky o podporu hospodářské stabilizace ve spojení s programem MMF.
(12)
Cílem makrofinanční pomoci Unie by mělo být podpořit obnovení udržitelného stavu vnějšího financování Kyrgyzské republiky, a tím přispět k jejímu hospodářskému a sociálnímu rozvoji.
(13)
Stanovení výše makrofinanční pomoci Unie vychází z úplného kvantitativního posouzení zbývajících potřeb vnějšího financování Kyrgyzské republiky a zohledňuje její schopnost financovat se z vlastních zdrojů, a to zejména z mezinárodních rezerv, které má k dispozici. Makrofinanční pomoc Unie by měla doplňovat programy a zdroje poskytnuté MMF a Světovou bankou. Při určení výše pomoci jsou rovněž zohledněny očekávané finanční příspěvky od mnohostranných dárců a nutnost zajistit spravedlivé rozložení zátěže mezi Unii a ostatní dárce, jakož i dosavadní použití jiných unijních nástrojů vnějšího financování v Kyrgyzské republice a přidaná hodnota celkového zapojení Unie.
(14)
S ohledem na zbývající potřeby vnějšího financování Kyrgyzské republiky, na úroveň jejího hospodářského rozvoje posuzovanou podle příjmů na obyvatele a míry chudoby, na její schopnost financovat se z vlastních zdrojů, a to zejména z mezinárodních rezerv, které má k dispozici, a na její schopnost splácet posouzenou na základě analýzy udržitelnosti dluhu by část pomoci měla být poskytnuta ve formě grantů.
(15)
Komise by měla zajistit, aby makrofinanční pomoc Unie byla po právní i obsahové stránce v souladu s hlavními zásadami, cíli a opatřeními, která byla přijata v rámci jednotlivých oblastí vnější činnosti, a dalšími příslušnými politikami Unie.
(16)
Makrofinanční pomoc Unie by měla podporovat vnější politiku Unie vůči Kyrgyzské republice. Útvary Komise a Evropská služba pro vnější činnost by v průběhu provádění makrofinanční pomoci měly úzce spolupracovat v zájmu koordinace vnější politiky Unie a zajištění její ucelenosti.
(17)
Makrofinanční pomoc Unie by měla posilovat oddanost Kyrgyzské republiky vůči hodnotám, které má společné s Unií, včetně demokracie, právního státu, řádné správy věcí veřejných, dodržování lidských práv, udržitelného rozvoje a snižování chudoby, jakož i oddanost vůči zásadám otevřeného a spravedlivého obchodu založeného na pravidlech.
(18)
Předpokladem poskytnutí makrofinanční pomoci Unie by měla být skutečnost, že Kyrgyzská republika respektuje účinné demokratické mechanismy, včetně parlamentního systému více politických stran a právního státu, a zaručuje dodržování lidských práv. Kromě toho by specifické cíle makrofinanční pomoci Unie měly posílit účinnost, transparentnost a odpovědnost v oblasti systémů správy veřejných financí v Kyrgyzské republice. Komise by měla pravidelně sledovat plnění výše uvedeného předpokladu i dosažení těchto cílů.
(19)
V zájmu zajištění účinné ochrany finančních zájmů Unie souvisejících s makrofinanční pomocí Unie by Kyrgyzská republika měla přijmout vhodná opatření v oblasti prevence a potírání podvodů, úplatkářství a jakýchkoli jiných nesrovnalostí souvisejících s pomocí. Kromě toho je třeba stanovit, že Komise bude provádět kontroly a Účetní dvůr audity.
(20)
Uvolněním makrofinanční pomoci Unie nejsou dotčeny pravomoci Evropského parlamentu a Rady.
(21)
Částky makrofinanční pomoci poskytnuté formou grantů a částky složené pro účely záruky potřebné pro poskytnutí makrofinanční pomoci formou úvěrů by měly být v souladu s rozpočtovými prostředky stanovenými ve víceletém finančním rámci.
(22)
Makrofinanční pomoc Unie by měla být řízena Komisí. Komise by měla pravidelně informovat Evropský parlament a Radu o vývoji souvisejícím s makrofinanční pomocí a poskytovat jim příslušné dokumenty, aby mohly provádění tohoto rozhodnutí sledovat.
(23)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto rozhodnutí by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (4).
(24)
Na makrofinanční pomoc Unie by se měly vztahovat podmínky v oblasti hospodářské politiky, jež budou stanoveny v memorandu o porozumění. V zájmu zajištění jednotných podmínek provádění a z důvodů účinnosti by Komise měla být zmocněna k vyjednávání těchto podmínek s kyrgyzskými orgány pod dohledem výboru složeného ze zástupců členských států v souladu s nařízením (EU) č. 182/2011. Podle uvedeného nařízení by se měl poradní postup obecně použít ve všech případech, kromě případů stanovených v uvedeném nařízení. Vzhledem k potenciálně významnému dopadu pomoci ve výši více než 90 milionů EUR je vhodné použít na takové operace přezkumný postup. Vzhledem k výši makrofinanční pomoci, kterou poskytne Unie Kyrgyzské republice, by měl být pro přijetí memoranda o porozumění nebo pro snížení, zastavení či zrušení pomoci použit poradní postup.
(25)
Podle MMF spadá Kyrgyzská republika do kategorie „rozvíjejících se a rozvojových ekonomik“; podle Světové banky je Kyrgyzská republika součástí skupiny „nízkopříjmových ekonomik“ a „zemí podle klasifikace Mezinárodního sdružení pro rozvoj“; podle UN-OHRLLS (5) spadá Kyrgyzská republika do kategorie „vnitrozemských rozvojových zemí“; podle výboru pro rozvojovou pomoc při OECD patří na seznam „dalších zemí s nízkými příjmy“. Proto by Kyrgyzská republika měla být považována za rozvojovou zemi ve smyslu článku 208 Smlouvy, což odůvodňuje volbu článku 209 Smlouvy jako právního základu tohoto rozhodnutí,
PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Unie zpřístupní Kyrgyzské republice makrofinanční pomoc (dále jen „makrofinanční pomoc Unie“) v maximální výši 30 milionů EUR s cílem podpořit stabilizaci hospodářství Kyrgyzské republiky a pokrýt její potřeby v oblasti platební bilance stanovené ve stávajícím programu MMF. Z této maximální částky bude až 15 milionů EUR poskytnuto ve formě úvěrů a až 15 milionů EUR ve formě grantů. Uvolnění makrofinanční pomoci Unie je vázáno na schválení rozpočtu Unie na příslušný rok Evropským parlamentem a Radou.
2. Za účelem financování úvěrové části makrofinanční pomoci Unie je Komise zmocněna půjčit si jménem Unie nezbytné finanční prostředky na kapitálových trzích nebo od finančních institucí a dále je půjčit Kyrgyzské republice. Úvěry mají maximální dobu splatnosti 15 let.
3. Uvolnění makrofinanční pomoci Unie řídí Komise způsobem, který je v souladu s dohodami nebo ujednáními uzavřenými mezi MMF a Kyrgyzskou republikou a s hlavními zásadami a cíli ekonomických reforem stanovených v dohodě o partnerství a spolupráci a ve strategii Unie pro Střední Asii (2007-2013). Komise pravidelně informuje Evropský parlament a Radu o vývoji v oblasti makrofinanční pomoci Unie, včetně jejího vyplácení, a předkládá těmto orgánům příslušné dokumenty včas.
4. Makrofinanční pomoc Unie je k dispozici po dobu dvou let od prvního dne po vstupu memoranda o porozumění uvedeného v čl. 3 odst. 1 v platnost.
5. V případě, že se během období vyplácení makrofinanční pomoci Unie potřeby financování Kyrgyzské republiky podstatně sníží oproti původním předpokladům, sníží Komise výši poskytované pomoci nebo její poskytování pozastaví či zruší v souladu s poradním postupem podle čl. 7 odst. 2.
Článek 2
Předpokladem poskytnutí makrofinanční pomoci Unie je skutečnost, že Kyrgyzská republika respektuje účinné demokratické mechanismy, včetně parlamentního systému více politických stran a právního státu, a zaručuje dodržování lidských práv. Komise sleduje plnění tohoto předpokladu po celou dobu poskytování makrofinanční pomoci Unie. Tento článek se použije v souladu s rozhodnutím Rady 2010/427/EU (6).
Článek 3
1. Komise vyjedná v souladu s poradním postupem podle čl. 7 odst. 2 s kyrgyzskými orgány jasně vymezené podmínky v oblasti hospodářské politiky a finanční podmínky, které se vztahují na makrofinanční pomoc Unie, přičemž se zaměří na strukturální reformy a zdravé veřejné finance; tyto podmínky budou stanoveny v memorandu o porozumění (dále jen „memorandum o porozumění“) zahrnujícím časový rámec pro jejich splnění. Podmínky v oblasti hospodářské politiky a finanční podmínky uvedené v memorandu o porozumění musí být v souladu s dohodami nebo ujednáními uvedenými v čl. 1 odst. 3, včetně makroekonomických ozdravných programů a programů strukturálních reforem prováděných Kyrgyzskou republikou s podporou MMF.
2. Tyto podmínky mají zejména posílit účinnost a transparentnost makrofinanční pomoci Unie a odpovědnost za ni, včetně systémů správy veřejných financí v Kyrgyzské republice. Při navrhování opatření politiky musí být náležitě zohledněn také pokrok v oblasti vzájemného otevírání trhů, rozvoj spravedlivého obchodu založeného na pravidlech a další priority v rámci vnější politiky Unie. Komise pravidelně sleduje pokrok v plnění těchto cílů.
3. Podrobné finanční podmínky makrofinanční pomoci Unie se stanoví v grantové dohodě a smlouvě o úvěru sjednané mezi Komisí a kyrgyzskými orgány.
4. Během provádění makrofinanční pomoci Unie sleduje Komise řádnost finančních opatření, správních postupů a mechanismů vnitřní a vnější kontroly Kyrgyzské republiky, které jsou z hlediska této pomoci významné, jakož i dodržování dohodnutého časového rámce ze strany Kyrgyzské republiky.
5. Komise pravidelně ověřuje, zda jsou nadále splněny podmínky podle čl. 4 odst. 3, včetně toho, zda je hospodářská politika Kyrgyzské republiky v souladu s cíli makrofinanční pomoci Unie. Komise přitom postupuje v úzké koordinaci s MMF a Světovou bankou a v případě potřeby s Evropským parlamentem a Radou.
Článek 4
1. S výhradou podmínek v odstavci 3 poskytne Komise makrofinanční pomoc Unie ve dvou splátkách, přičemž každá splátka sestává z úvěrové a grantové části. Výše obou splátek je stanovena v memorandu o porozumění.
2. Je-li to potřeba, jsou ve vztahu k částkám makrofinanční pomoci Unie poskytnuté formou úvěrů složeny částky pro účely záruky v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 480/2009 (7).
3. Komise rozhodne o uvolnění splátek s výhradou splnění těchto podmínek:
a)
předpoklad stanovený v článku 2;
b)
průběžné uspokojivé výsledky provádění programu politik, který zahrnuje účinná opatření zaměřená na korekci a strukturální reformy podporovaná úvěrovou dohodou s MMF, která nemá preventivní charakter, a
c)
provedení podmínek v oblasti hospodářské politiky dohodnutých v memorandu o porozumění v souladu s určitým časovým rámcem.
K čerpání druhé splátky nedojde dříve než po třech měsících od uvolnění první splátky.
4. Nejsou-li splněny podmínky podle odstavce 3, Komise vyplácení makrofinanční pomoci Unie dočasně pozastaví nebo zruší. V těchto případech informuje o důvodech tohoto pozastavení či zrušení Evropský parlament a Radu.
5. Makrofinanční pomoc Unie je vyplacena Národní bance Kyrgyzské republiky. S výhradou ustanovení sjednaných v memorandu o porozumění, včetně potvrzení o zbývajících rozpočtových finančních potřebách, mohou být finanční prostředky Unie převedeny Ministerstvu financí Kyrgyzské republiky jako konečnému příjemci.
Článek 5
1. Výpůjční a úvěrové operace týkající se úvěrové části makrofinanční pomoci Unie se provedou v eurech se stejným dnem připsání a Unie se na jejich základě nesmí týkat změna splatnosti, ani nesmí být v jejich důsledku vystavena žádnému riziku směnných kurzů nebo úrokových sazeb ani žádnému jinému obchodnímu riziku.
2. Umožní-li to okolnosti, může Komise na žádost Kyrgyzské republiky přijmout potřebná opatření s cílem zajistit, aby do podmínek úvěru byla zahrnuta doložka o předčasném splacení a aby byla spojena s odpovídající doložkou v podmínkách výpůjčních operací.
3. Umožní-li okolnosti snížení úrokové sazby úvěru, může se Komise na žádost Kyrgyzské republiky rozhodnout zcela nebo částečně refinancovat svůj původní úvěr nebo restrukturalizovat odpovídající finanční podmínky. Refinanční nebo restrukturalizační operace se uskuteční v souladu s odstavci 1 a 4 a nesmí vést k prodloužení splatnosti dotyčného úvěru nebo zvýšení částky nesplacené jistiny ke dni refinancování nebo restrukturalizace.
4. Veškeré náklady vzniklé Unii v souvislosti s výpůjčními a úvěrovými operacemi podle tohoto rozhodnutí hradí Kyrgyzská republika.
5. Komise informuje Evropský parlament a Radu o vývoji operací uvedených v odstavcích 2 a 3.
Článek 6
1. Makrofinanční pomoc Unie se provádí v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (8) a nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (9).
2. Provádění makrofinanční pomoci Unie podléhá přímému řízení.
3. Memorandum o porozumění, smlouva o úvěru a grantová dohoda, které budou dojednány s kyrgyzskými orgány, musí zahrnovat ustanovení, jež:
a)
zajistí, aby Kyrgyzská republika pravidelně kontrolovala, že bylo financování z rozpočtu Unie použito řádně, přijímala vhodná opatření pro předcházení nesrovnalostem a podvodům a v případě potřeby podnikla právní kroky s cílem vymoci veškeré finanční prostředky poskytnuté podle tohoto rozhodnutí, které byly získány neoprávněně;
b)
zajistí ochranu finančních zájmů Unie, a to zejména stanovením zvláštních opatření v oblasti prevence a potírání podvodů, úplatkářství a jakýchkoli jiných nesrovnalostí týkajících se makrofinanční pomoci Unie v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 (10), nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (11) a nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (12);
c)
výslovně povolí Komisi i Evropskému úřadu pro boj proti podvodům nebo jejich zástupcům provádět kontroly, včetně kontrol a inspekcí na místě;
d)
výslovně povolí Komisi a Účetnímu dvoru provádět audity v průběhu období dostupnosti makrofinanční pomoci Unie a po jeho skončení, včetně auditů na základě dokladů a auditů na místě, jako například operačních hodnocení;
e)
zajistí, aby Unie měla nárok na vrácení grantu v plném rozsahu nebo předčasné splacení úvěru, pokud se prokáže, že Kyrgyzská republika se v souvislosti se správou makrofinanční pomoci Unie dopustila jakéhokoli podvodu, úplatkářství nebo jakéhokoli jiného protiprávního jednání ohrožujícího finanční zájmy Unie.
4. Během provádění makrofinanční pomoci Unie sleduje Komise prostřednictvím operačních hodnocení řádnost finančních opatření, správních postupů a mechanismů vnitřní a vnější kontroly Kyrgyzské republiky, které jsou z hlediska této pomoci významné.
Článek 7
1. Komisi je nápomocen výbor. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 4 nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 8
1. Komise každý rok do 30. června předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o provádění tohoto rozhodnutí v předchozím roce, včetně vyhodnocení tohoto provádění. Tato zpráva:
a)
vyhodnotí, jakého pokroku bylo v provádění makrofinanční pomoci Unie dosaženo;
b)
posoudí hospodářskou situaci a hospodářské vyhlídky Kyrgyzské republiky, jakož i pokrok dosažený v provádění opatření politiky uvedených v čl. 3 odst. 1;
c)
uvede souvislost mezi podmínkami v oblasti hospodářské politiky stanovenými v memorandu o porozumění, průběžnými výsledky Kyrgyzské republiky v hospodářské a rozpočtové oblasti a rozhodnutími Komise o uvolnění splátek makrofinanční pomoci Unie.
2. Do dvou let od uplynutí doby dostupnosti makrofinanční pomoci Unie podle čl. 1 odst. 4 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o hodnocení ex post, v níž vyhodnotí výsledky a účinnost dokončené makrofinanční pomoci Unie a míru, do jaké přispěla k dosažení cílů této pomoci.
Článek 9
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Ve Štrasburku dne 22. října 2013.
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 1025/2013/EU HATÁROZATA
(2013. október 22.)
a Kirgiz Köztársaságnak nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatásról
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 209. cikkére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,
rendes jogalkotási eljárás keretében (1),
mivel:
(1)
Az Unió és a Kirgiz Köztársaság közötti együttműködés alapját az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Kirgiz Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodás (2) (PEM) képezi, amely 1999-ben lépett hatályba. Az Unió az általános preferenciarendszernek megfelelő bánásmódot biztosít a Kirgiz Köztársaság számára.
(2)
A kirgiz gazdaságot 2009-ben a nemzetközi pénzügyi válság, majd 2010 júniusában etnikai zavargások sújtották. Ezen események akadályozták a gazdaság működését, és azt eredményezték, hogy az államnak jelentős összegeket kellett az újjáépítésre és a társadalmi segítségnyújtásra fordítania, ami számottevő külső és költségvetési finanszírozási rést teremtett.
(3)
A 2010. július 27-én Biskekben tartott magas szintű adományozói konferencián a nemzetközi közösség 1,1 milliárd USD összegű válsághelyzeti támogatást ígért a Kirgiz Köztársaság gazdasági helyreállításának elősegítése érdekében. A konferencián az Unió bejelentette, hogy kész 117,9 millió EUR összegig terjedő pénzügyi támogatást nyújtani.
(4)
A Tanács a Külügyek Tanácsa formáció keretében ülésezve, a Kirgiz Köztársaságról szóló, 2010. július 26-i következtetéseiben üdvözölte az új kirgiz kormánynak a demokratikus intézményi keret létrehozására irányuló erőfeszítéseit, és felkérte a Bizottságot, hogy továbbra is nyújtson támogatást, többek között új támogatási programok formájában a Kirgiz Köztársaság hatóságai számára reformprogramjaik végrehajtásához, továbbá járuljon hozzá az ország fenntartható gazdasági és társadalmi fejlődéséhez.
(5)
A Kirgiz Köztársaság kialakulóban lévő parlamentáris demokráciájának nyújtott uniós politikai és gazdasági támogatás politikai üzenetet hordozna, miszerint az Unió határozottan támogatja a közép-ázsiai demokratikus reformokat; ez összhangban van a Közép-Ázsiára vonatkozó (2007-2013-as) stratégiában meghatározott, a régióval kapcsolatos uniós szakpolitikával és a Közép-Ázsiáról szóló, 2012. június 25-i tanácsi következtetésekkel.
(6)
Az Európai Parlament és a Tanács együttes nyilatkozatával összhangban - amelyet a 778/2013/EU európai parlamenti és tanácsi határozattal (3) egyidőben fogadtak el - az uniós makroszintű pénzügyi támogatásnak feltétel nélküli és célhoz nem kötött fizetésimérleg-támogatás formájában nyújtott rendkívüli pénzügyi eszköznek kell lennie, amelynek célja a kedvezményezett fenntartható külső pénzügyi helyzetének helyreállítása és egy olyan szakpolitikai program végrehajtásának támogatása, amely olyan erőteljes kiigazítási és strukturális reformintézkedéseket tartalmaz, amelyek javítják a fizetési mérleget, különösen a programidőszakon belül, és megerősítik az Unióval kötött vonatkozó megállapodások és programok végrehajtását.
(7)
A Nemzetközi Valutalap (IMF) pénzügyi támogatást nyújt a Kirgiz Köztársaság gazdaságának kiigazításához és a reformok végrehajtásához. 2011 júniusában a kirgiz hatóságok és az IMF megállapodást kötöttek egy, az országnak három évre nyújtandó, nem elővigyázatossági jellegű kibővített hitelkeretről (a továbbiakban: az IMF-program) 66,6 millió különleges lehívási jog (SDR) értékben. Az IMF 2013. júniusban jóváhagyta e program negyedik felülvizsgálatát. Az IMF-program célkitűzései összhangban vannak az uniós makroszintű pénzügyi támogatás céljával, vagyis azzal, hogy enyhítse a fizetési mérlegben rövid távon fennálló nehézségeket, valamint hogy támogassa az uniós makroszintű pénzügyi támogatás céljának megfelelő, erőteljes kiigazítási intézkedések végrehajtását.
(8)
Az Unió a 2011-2013-as időszakra a Fejlesztési Együttműködési Eszköz keretében összesen 33 millió EUR ágazati költségvetési támogatást is nyújt a Kirgiz Köztársaságnak, hogy előmozdítsa a szociális védelem, az oktatás és az államháztartás irányítása terén végrehajtandó reformokat.
(9)
A Kirgiz Köztársaság 2010-ben a romló gazdasági helyzet és kilátások fényében makroszintű pénzügyi támogatást kért az Uniótól.
(10)
Tekintettel a Kirgiz Köztársaságnak az Unió szempontjából betöltött stratégiai szerepére, valamint a régió stabilitásában játszott döntő szerepére, kivételesen úgy tekintendő, hogy a Kirgiz Köztársaság uniós makroszintű pénzügyi támogatásra jogosult.
(11)
Tekintettel arra, hogy a Kirgiz Köztársaság az általa végrehajtott erőteljes gazdasági stabilizációs és reformprogramok ellenére az IMF és más multilaterális intézmények által biztosított forrásokat beszámítva is jelentős külső finanszírozási réssel rendelkezik, a Kirgiz Köztársaságnak nyújtandó uniós makroszintű pénzügyi támogatás (a továbbiakban: az uniós makroszintű pénzügyi támogatás) a jelenlegi kivételes körülmények között megfelelő válasznak tekinthető a Kirgiz Köztársaság azon kérésére, hogy az IMF-program mellett az Unió is támogassa a gazdasági stabilizációt.
(12)
Indokolt, hogy az uniós makroszintű pénzügyi támogatás célja a Kirgiz Köztársaság fenntartható külső finanszírozási helyzetének visszaállítása, és ezáltal gazdasági és társadalmi fejlődésének támogatása legyen.
(13)
Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás összegét a Kirgiz Köztársaság fennálló külső finanszírozási igényének teljes körű számszerű értékelése alapján kell meghatározni, figyelembe véve az ország saját forrásokból történő finanszírozási képességét, és különösen a rendelkezésére álló nemzetközi tartalékokat. Az uniós makroszintű pénzügyi támogatásnak ki kell egészítenie az IMF és a Világbank programjait és forrásait. A támogatás összegének meghatározása figyelembe veszi a multilaterális támogatóktól várható pénzügyi hozzájárulást, az Unió és a más támogatók közti méltányos tehermegosztás biztosításának szükségességét, az Unió egyéb külső finanszírozási eszközeinek a Kirgiz Köztársaságban már előzetesen megtörtént alkalmazását és a teljes uniós szerepvállalás hozzáadott értékét is.
(14)
Tekintettel a Kirgiz Köztársaság fennálló külső finanszírozási igényére, az egy főre eső jövedelem és a szegénységi mutatók alapján mért gazdasági fejlettségi szintjére, a saját forrásokból történő finanszírozási képességére és különösen a rendelkezésére álló nemzetközi tartalékokra, valamint az adósságállomány fenntarthatóságának elemzése alapján megállapított visszafizetési képességre, a támogatás egy részét vissza nem térítendő támogatás formájában kell nyújtani.
(15)
A Bizottságnak biztosítania kell, hogy az uniós makroszintű pénzügyi támogatás jogi szempontból és tartalmilag összhangban álljon a külső fellépés és az egyéb vonatkozó uniós politikák különféle területein kitűzött alapelvekkel, célokkal és meghozott intézkedésekkel.
(16)
Az uniós makroszintű pénzügyi támogatásnak elő kell segítenie a Kirgiz Köztársasággal szembeni uniós külpolitikát. A makroszintű pénzügyi támogatási műveletek során a Bizottság szolgálatainak és az Európai Külügyi Szolgálatnak mindvégig szorosan együtt kell működniük annak érdekében, hogy koordinálják az Unió külpolitikáját, és biztosítsák annak következetességét.
(17)
Az uniós makroszintű pénzügyi támogatásnak hozzá kell járulnia az Unióval közösen vallott értékekkel, többek között a demokráciával, a jogállamisággal, a felelősségteljes kormányzással, az emberi jogok tiszteletben tartásával, a fenntartható fejlődéssel és a szegénység visszaszorításával, valamint a nyitott, szabályokon alapuló és tisztességes kereskedelemmel összefüggésben a Kirgiz Köztársaság által tett kötelezettségvállalásokhoz.
(18)
Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás nyújtásának előfeltétele, hogy a Kirgiz Köztársaság tiszteletben tartsa a demokratikus mechanizmusokat, többek között a többpárti parlamentáris rendszert és a jogállamiságot, valamint garantálja az emberi jogok tiszteletben tartását. Ezenfelül az uniós makroszintű pénzügyi támogatás konkrét célkitűzéseinek fokozniuk kell az államháztartás-irányítási rendszerek hatékonyságát, átláthatóságát és elszámoltathatóságát a Kirgiz Köztársaságban. A Bizottságnak rendszeresen ellenőriznie kell az előfeltételek megvalósulását és a célkitűzések teljesítését is.
(19)
Az Unió uniós makroszintű pénzügyi támogatáshoz kapcsolódó pénzügyi érdekeinek hatékony védelme céljából a Kirgiz Köztársaságnak megfelelő intézkedéseket kell hoznia a támogatással kapcsolatos csalás, korrupció és bármely egyéb szabálytalanság megelőzése és az ellenük való küzdelem vonatkozásában. Ezen túlmenően rendelkezni kell a Bizottság által végzendő ellenőrzésekről és a Számvevőszék által végzendő auditokról.
(20)
Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás rendelkezésre bocsátása az Európai Parlament és a Tanács hatáskörének sérelme nélkül történik.
(21)
A vissza nem térítendő támogatások formájában nyújtott makroszintű pénzügyi támogatás összegeinek és a hitelek formájában nyújtott makroszintű pénzügyi támogatás összegeinek összhangban kell lenniük a többéves pénzügyi keretben megállapított költségvetési előirányzatokkal.
(22)
Az uniós makroszintű pénzügyi támogatást a Bizottságnak kell kezelnie. Annak biztosítására, hogy az Európai Parlament és a Tanács nyomon követhesse e határozat végrehajtását, a Bizottságnak rendszeresen tájékoztatnia kell őket a támogatással kapcsolatos fejleményekről, és rendelkezésükre kell bocsátania a vonatkozó dokumentumokat.
(23)
Ezen határozat végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Ezeket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (4) megfelelően kell gyakorolni.
(24)
Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás egyetértési megállapodásban megállapított gazdaságpolitikai feltételektől függően adható meg. A végrehajtás egységes feltételeinek biztosítása és a hatékonyság érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy e feltételeket a 182/2011/EU rendelettel összhangban a tagállamok képviselőiből álló bizottság felügyelete alatt tárgyalja meg a kirgiz hatóságokkal. Az említett rendelet értelmében általában véve tanácsadó bizottsági eljárást kell alkalmazni a rendeletben meghatározottaktól eltérő esetekben. Figyelembe véve a 90 millió EUR összeghatárnál nagyobb mértékű támogatás potenciálisan jelentős hatásait, az említett értékhatár feletti műveletekre helyénvaló a vizsgálóbizottsági eljárást alkalmazni. Figyelemmel a Kirgiz Köztársaságnak nyújtandó uniós makroszintű pénzügyi támogatás összegére, a tanácsadó bizottsági eljárást kell alkalmazni az egyetértési megállapodás elfogadására, valamint a támogatás csökkentésére, felfüggesztésére és megszüntetésére.
(25)
Az IMF szerint a Kirgiz Köztársaság a „feltörekvő, illetve fejlődő gazdaságok” kategóriájába tartozik; a Világbank szerint a Kirgiz Köztársaság az alacsony jövedelmű gazdaságok és az Nemzetközi Fejlesztési Társuláshoz tartozó országok csoportjának tagja; az UN-OHRLLS (5) szerint a Kirgiz Köztársaság a kontinentális elszigeteltségben lévő fejlődő országok kategóriájába tartozik; az OECD Fejlesztési Támogatási Bizottság szerint a Kirgiz Köztársaság az egyéb alacsony jövedelmű országok jegyzékén szerepel. Ennélfogva a Kirgiz Köztársaság a Szerződés 208. cikke értelmében vett fejlődő országnak tekintendő, ami indokolja a Szerződés 209. cikkének e határozat jogalapjául vételét,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
(1) Az Unió 30 millió EUR összegig terjedő makroszintű pénzügyi támogatást (a továbbiakban: az uniós makroszintű pénzügyi támogatás) nyújt a Kirgiz Köztársaságnak a Kirgiz Köztársaság gazdasági stabilizációjának támogatása és az IMF érvényben lévő programjában meghatározott, a fizetési mérleghez kapcsolódó finanszírozási szükségletek fedezése céljából. Ebből a maximális összegből legfeljebb 15 millió EUR hitel formájában, és legfeljebb 15 millió EUR vissza nem térítendő támogatás formájában nyújtandó. Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás rendelkezésre bocsátásának feltétele az adott évi uniós költségvetésnek a az Európai Parlament és a Tanács általi jóváhagyása.
(2) Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás hitelelemének finanszírozása céljából a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az az Unió nevében hitelt vegyen fel a tőkepiacokon vagy pénzügyi intézményektől, és a pénzt továbbkölcsönözze a Kirgiz Köztársaságnak. A hitelek maximális futamideje 15 év.
(3) Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás rendelkezésre bocsátását a Bizottság az IMF és a Kirgiz Köztársaság között létrejött megállapodásokkal és megegyezésekkel, valamint a PEM-ben, továbbá a Közép-Ázsiára vonatkozó (2007-2013-as) uniós stratégiában meghatározott gazdasági reformok alapelveivel és céljaival összeegyeztethető módon irányítja. A Bizottság rendszeresen tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot az uniós makroszintű pénzügyi támogatással kapcsolatos fejleményekről, ideértve annak folyósításait is, valamint kellő időben ezen intézmények rendelkezésére bocsátja a vonatkozó dokumentumokat.
(4) Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás a 3. cikk (1) bekezdésében említett egyetértési megállapodás hatálybalépését követő első naptól számított két évig áll rendelkezésre.
(5) Abban az esetben, ha a Kirgiz Köztársaság finanszírozási igénye az uniós makroszintű pénzügyi támogatás folyósításának időszakában jelentősen csökken a kezdeti előrejelzésekhez képest, a Bizottság a 7. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárás keretében csökkenti, felfüggeszti vagy megszünteti a támogatást.
2. cikk
Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás nyújtásának előfeltétele, hogy a Kirgiz Köztársaság tiszteletben tartsa a demokratikus mechanizmusokat, többek között a többpárti parlamentáris rendszert és a jogállamiságot, valamint garantálja az emberi jogok tiszteletben tartását. A Bizottság az uniós makroszintű pénzügyi támogatás teljes életciklusa alatt nyomon követi ezen előfeltétel teljesülését. E cikket a 2010/427/EU tanácsi határozattal (6) összhangban kell alkalmazni.
3. cikk
(1) A Bizottság az e határozat 7. cikkének (2) bekezdésében megállapított tanácsadó bizottsági eljárásnak megfelelően megállapodik a kirgiz hatóságokkal az uniós makroszintű pénzügyi támogatáshoz kapcsolódó, a strukturális reformokra és a rendezett államháztartásra összpontosító, pontosan meghatározott gazdaságpolitikai és pénzügyi feltételekről, amelyeket az e feltételek teljesítésére vonatkozó időkeretet is tartalmazó egyetértési megállapodásba kell foglalni (a továbbiakban: az egyetértési megállapodás). Az egyetértési megállapodásban meghatározott gazdaságpolitikai és pénzügyi feltételeknek összhangban kell lenniük az 1. cikk (3) bekezdésében említett megállapodásokkal és egyetértési megállapodásokkal, köztük a Kirgiz Köztársaság által az IMF támogatásával végrehajtott makrogazdasági kiigazítási és strukturálisreform-programokkal.
(2) Az említett feltételek különösen az uniós makroszintű pénzügyi támogatás hatékonyságának, átláthatóságának és elszámoltathatóságának fokozására irányulnak, ideértve a Kirgiz Köztársaság államháztartás-irányítási rendszereit is. A szakpolitikai intézkedések kidolgozásakor megfelelő mértékben figyelembe kell venni a kölcsönös piacnyitás, a szabályokon alapuló méltányos kereskedelem fejlesztése, valamint az Unió külpolitikájával összefüggő más prioritások terén elért előrelépést is. Az említett célkitűzések megvalósításában elért előrelépéseket a Bizottság rendszeresen nyomon követi.
(3) Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás részletes pénzügyi feltételeit a Bizottság és a kirgiz hatóságok között megkötendő, vissza nem térítendő támogatásról szóló megállapodásban, illetve hitelmegállapodásban kell meghatározni.
(4) Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás végrehajtása során a Bizottság felügyeli a Kirgiz Köztársaságnak a támogatás tekintetében alkalmazandó pénzügyi megállapodásainak, igazgatási eljárásainak, külső és belső ellenőrzési mechanizmusainak megbízhatóságát, valamint a jóváhagyott időkeretnek a Kirgiz Köztársaság általi betartását.
(5) A Bizottság rendszeres időközönként meggyőződik arról, hogy teljesülnek-e a 4. cikk (3) bekezdésében előírt feltételek, ideértve azt is, hogy a Kirgiz Köztársaság gazdaságpolitikája összhangban van-e az európai uniós makroszintű pénzügyi támogatás célkitűzéseivel. Ennek során a Bizottság szorosan együttműködik az IMF-fel és a Világbankkal, és szükség esetén az Európai Parlamenttel és a Tanáccsal.
4. cikk
(1) A (3) bekezdésben meghatározott feltételekre figyelemmel az uniós makroszintű pénzügyi támogatást a Bizottság vissza nem térítendő támogatást és hitelt is tartalmazó két részletben bocsátja rendelkezésre. Az egyes részletek nagyságát az egyetértési megállapodásban határozzák meg.
(2) A hitel formájában nyújtott uniós makroszintű pénzügyi támogatás összegeire szükség esetén a 2009/480/EK, Euratom tanácsi rendelettel (7) összhangban tartalékot kell képezni.
(3) A Bizottság az összes alábbi feltétel teljesítésétől függően dönt a részletek folyósításáról:
a)
a 2. cikkben foglalt előfeltétel;
b)
a nem elővigyázatossági jellegű IMF-hitelkeret által támogatott, erőteljes kiigazítási és strukturális reformintézkedéseket tartalmazó szakpolitikai program végrehajtása terén elért tartósan kielégítő eredmény; valamint
c)
az egyetértési megállapodásban szereplő gazdaságpolitikai feltételek megadott időkereten belüli teljesítése.
A második részlet kifizetésére legkorábban három hónappal az első részlet rendelkezésre bocsátása után kerülhet sor.
(4) A (3) bekezdésben említett feltételek nem teljesülése esetén a Bizottság átmenetileg felfüggeszti vagy megszünteti az uniós makroszintű pénzügyi támogatás folyósítását. Ilyen esetben tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot a felfüggesztés vagy megszüntetés okairól.
(5) Az uniós makroszintű pénzügyi támogatást a Kirgiz Köztársaság Nemzeti Bankjának kell kifizetni. Az egyetértési megállapodásban meghatározandó előírásoktól függően, ideértve a fennmaradó költségvetési finanszírozási igény megerősítését is, az uniós pénzeszközöket a Kirgiz Köztársaság Államkincstára mint végső kedvezményezett számára is át lehet utalni.
5. cikk
(1) Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás hiteleleméhez kapcsolódó hitelfelvételi és -nyújtási műveleteket euróban, egyazon értéknap alkalmazásával kell végrehajtani, és az Unió ennek során nem lehet érintett a futamidők átalakításában, árfolyam- vagy kamatkockázatokban vagy más kereskedelmi kockázatban.
(2) Ha a körülmények megengedik és amennyiben a Kirgiz Köztársaság kéri, a Bizottság megteheti a szükséges lépéseket annak biztosítására, hogy a hitelfeltételek tartalmazzanak előtörlesztési rendelkezést, és hogy ehhez a hitelfelvételi műveletek feltételei közé felvett megfelelő rendelkezés kapcsolódjon.
(3) Amennyiben a körülmények lehetővé teszik a hitel kamatlábának csökkentését, és a Kirgiz Köztársaság kérelmezi, a Bizottság dönthet úgy, hogy részben vagy egészben refinanszírozza eredeti kölcsöneit, vagy átalakíthatja a vonatkozó pénzügyi feltételeket. A refinanszírozási vagy átalakítási műveleteket az (1) és a (4) bekezdésben megállapított feltételekkel összhangban kell elvégezni, és azok nem eredményezhetik az adott hitel futamidejének meghosszabbítását vagy a refinanszírozás vagy az átalakítás napján fennálló tőkeösszeg növekedését.
(4) Az e határozat szerinti hitelfelvételi és -nyújtási műveletekhez kapcsolódó, az Unió részéről felmerülő költségeket a Kirgiz Köztársaság viseli.
(5) A Bizottság tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot a (2) és (3) bekezdésben említett műveletek alakulásáról.
6. cikk
(1) Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás végrehajtása a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel (8) és a Bizottság 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendeletével (9) összhangban történik.
(2) Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás végrehajtása közvetlen irányítással történik.
(3) A kirgiz hatóságokkal kötendő egyetértési megállapodásnak, hitelmegállapodásnak és vissza nem térítendő támogatásról szóló megállapodásnak rendelkeznie kell az alábbiakról:
a)
annak biztosítása, hogy a Kirgiz Köztársaság rendszeresen ellenőrizze az uniós költségvetésből nyújtott finanszírozás megfelelő felhasználását, megtegye a megfelelő intézkedéseket a szabálytalanságok és a csalások elkerüléséhez, és szükség esetén jogi lépéseket tegyen az e rendelet alapján nyújtott, jogellenesen felhasznált pénzeszközök visszafizettetése érdekében;
b)
az Unió pénzügyi érdekei védelmének biztosítása, különösen az uniós makroszintű pénzügyi támogatást érintő csalás, korrupció és egyéb szabálytalanságok megelőzését és az ellenük való küzdelmet illetően meghozandó egyedi intézkedések előírása, összhangban a 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelettel (10), a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelettel (11), valamint a 883/201/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel (12);
c)
a Bizottságnak - az Európai Csalás Elleni Hivatalt is beleértve - vagy képviselőinek kifejezett felhatalmazása ellenőrzések, ezen belül helyszíni ellenőrzések és vizsgálatok lefolytatására;
d)
a Bizottság és a Számvevőszék kifejezett felhatalmazása arra, hogy az uniós makroszintű pénzügyi támogatás rendelkezésre állásának időtartama alatt és azt követően is ellenőrzéseket hajtsanak végre, ideértve dokumentumok ellenőrzését és helyszíni ellenőrzéseket, például működési értékeléseket;
e)
annak biztosítása, hogy amennyiben megállapításra kerül, hogy a Kirgiz Köztársaság a makroszintű pénzügyi támogatás kezelésével kapcsolatban csalást vagy korrupciós cselekményt követ el, illetve olyan más jogellenes tevékenységet folytat, amely sérti az Unió pénzügyi érdekeit, az Uniónak jogában álljon a vissza nem térítendő támogatás teljes visszafizettetése és/vagy a hitel lejárat előtti visszafizettetése.
(4) Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás végrehajtása során a Bizottság - működési értékelés révén - felügyeli a Kirgiz Köztársaság által alkalmazandó, a támogatás szempontjából releváns pénzügyi szabályok, igazgatási eljárások, valamint külső és belső ellenőrzési mechanizmusok megbízhatóságát.
7. cikk
(1) A Bizottság munkáját egy bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül.
(2) Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 4. cikkét kell alkalmazni.
8. cikk
(1) A Bizottság minden év június 30-ig benyújtja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az e határozat előző évi végrehajtásáról, illetve a végrehajtás értékeléséről szóló jelentést. A jelentésben:
a)
megvizsgálja az uniós makroszintű pénzügyi támogatás végrehajtása terén elért eredményeket;
b)
értékeli a Kirgiz Köztársaság gazdasági helyzetét és kilátásait, valamint a 3. cikk (1) bekezdésében említett szakpolitikai intézkedések végrehajtása terén elért előrelépést;
c)
megvilágítja az egyetértési megállapodásban meghatározott gazdaságpolitikai feltételek, a Kirgiz Köztársaság aktuális gazdasági és költségvetési eredményei, valamint a Bizottságnak az uniós makroszintű pénzügyi támogatás részleteinek felszabadítására vonatkozó határozatai közötti összefüggést.
(2) Az 1. cikk (4) bekezdésében említett rendelkezésre állási időszak lejárta után legkésőbb két évvel a Bizottság utólagos értékelő jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, értékelve a lezárt makroszintű pénzügyi támogatási műveletek eredményeit és hatékonyságát, valamint azt, hogy ezek milyen mértékben járultak hozzá a támogatás céljainak megvalósításához.
9. cikk
Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
Kelt Strasbourgban, 2013. október 22-én.