NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1072/2012
ze dne 14. listopadu 2012
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní pocházejícího z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) Komise dne 16. února 2012 informovala o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčená země“, „Čína“ nebo „ČLR“) do Unie.
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který byl dne 3. ledna 2012 podán jménem výrobců v EU (dále jen „žadatelé“) představujících více než 30 % celkové výroby keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostačující pro zahájení řízení.
2. Strany dotčené řízením
(3)
O zahájení řízení Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce v ČLR, dovozce, obchodníky, uživatele, dodavatele a sdružení, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, jakož i zástupce ČLR. Komise vyrozuměla rovněž výrobce v Ruské federaci, která byla v oznámení o zahájení řízení navržena jako možná srovnatelná země. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení předložily svá písemná stanoviska a požádaly o slyšení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(4)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců a dovozců, kteří nejsou ve spojení, byli v oznámení o zahájení řízení vyvážející výrobci a dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby uvedli základní údaje o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem v období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011. Tyto informace Komisi umožňují v souladu s článkem 17 základního nařízení rozhodnout, zda je nutný výběr vzorku, a pokud ano, vzorky vybrat.
(5)
Vzhledem k vysokému počtu výrobců v Unii, kterých se týká toto řízení, bylo v oznámení o zahájení řízení oznámeno, že Komise v souladu s článkem 17 základního nařízení vybrala předběžně vzorek výrobců v Unii za účelem stanovení újmy. Při předběžném výběru byly použity informace, které měla Komise k dispozici ve fázi zahájení řízení a které se zakládaly na objemu prodeje, velikosti, zeměpisné poloze v Unii a segmentu výrobků dotyčných výrobců. Vzorek zahrnoval šest výrobců v Unii, kteří pokrývají všechny hlavní typy výrobku a kteří se nacházejí v pěti členských státech, přičemž dva výrobci patřili k malým a středním podnikům. Na tento předběžný vzorek připadalo více než 15 % odhadované celkové výroby v Unii. Jeden z výrobců zařazených do předběžného vzorku si však nepřál být součástí vzorku a několik zúčastněných stran uvedlo, že byl opomenut členský stát s velkými objemy výroby, který by měl být zařazen do reprezentativního vzorku. Vzhledem k těmto skutečnostem Komise předběžný vzorek změnila a výsledný konečný vzorek zahrnoval sedm výrobců v Unii, kteří pokrývají všechny hlavní typy výrobku a kteří se nacházejí v šesti členských státech, z toho dva výrobci byli malými a středními podniky. Tento vzorek představoval více než 20 % odhadované celkové výroby v Unii.
(6)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo přibližně 400 vyvážejících výrobců v ČLR nebo jejich skupin, na něž připadá přes 60 % celkového vývozu. Na základě obdržených informací vybrala Komise předběžně vzorek pěti vyvážejících výrobců s největším objemem vývozu do Unie a vyzvala všechny vyvážející výrobce, kteří byli Komisi známi, aby se k navrhovanému vzorku vyjádřili. Dva vyvážející výrobci, kteří byli zařazeni do předběžného vzorku, poté své informace pro výběr vzorku opravili, takže jejich objem vývozu nepostačoval pro zařazení do vzorku. Komise posléze vybrala konečný vzorek s aktualizovanými pěti největšími společnostmi, pokud jde o objem vývozu. Na společnosti zařazené do vzorku připadá téměř 20 % vývozu všech spolupracujících vyvážejících výrobců do Unie.
(7)
Do konečného vzorku byly zařazeny tyto společnosti nebo jejich skupiny:
a)
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd a společnosti, které jsou s ní ve spojení,
b)
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd a společnosti, které jsou s ní ve spojení,
c)
CHL International Ltd a společnosti, které jsou s ní ve spojení,
d)
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited a společnosti, které jsou s ní ve spojení („Niceton“), a
e)
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd.
(8)
Jedna společnost výběr společností zařazených do vzorku zpochybnila a uvedla, že měla být zahrnuta do vzorku. Tato společnost tvrdila, že její zařazení nepovede k nepřiměřenému počtu společností zařazených do vzorku, ani nezpůsobí průtahy při šetření, zejména vzhledem k tomu, že tato společnost je poměrně malým vývozcem. Společnost dále uvedla, že je v zahraničním vlastnictví a že v případě, že nebude do vzorku zařazena, nebude tento reprezentativní.
(9)
Komise připomíná, že se v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení výběr společností zařazených do vzorku uskutečnil na základě největších objemů s přihlédnutím k počtu výrobců, jenž mohl být v době, která byla k dispozici, přiměřeně přezkoumán. Vzhledem ke skutečnosti, že společnost je poměrně malým vývozcem, nemělo by její zařazení do vzorku žádný přínos pro jeho reprezentativnost, pokud jde o vyvážený objem. Podotýká se rovněž, že se společnost přihlásila velmi pozdě - čtyři měsíce poté, co byli všichni vyvážející výrobci informováni o výběru konečného vzorku, a rovněž po provedení inspekcí na místě v prostorách vybraných společností. Žádost o zařazení do vzorku byla proto zamítnuta.
(10)
Ve lhůtě pro zaslání odpovědí pro výběr vzorku odpovědělo a spolupráci při řízení nabídlo více než šedesát dovozců, kteří nejsou ve spojení. Z těchto společností bylo pět zařazeno do vzorku. Těchto pět dovozců, kteří nejsou ve spojení, bylo vybráno na základě objemu a hodnoty dovozu a dalšího prodeje v Unii, zeměpisné polohy, obchodního modelu a segmentu výrobků. Společnosti zařazené do vzorku odpovídaly největším reprezentativním objemům a nejvyšší hodnotě dovozu a dalšího prodeje v Unii, jež mohly být v době, která byla k dispozici, přiměřeně přezkoumány. Podle údajů nahlášených ve fázi výběru vzorku na ně připadalo přibližně 6 % dovozu dotčeného výrobku během období šetření.
(11)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti čínským vyvážejícím výrobcům, kteří o to požádali, a čínským orgánům.
(12)
O zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení, nebo o individuální zacházení v případě, že by šetření prokázalo, že podmínky pro zacházení jako v tržním hospodářství nesplňují, požádalo jedenáct čínských vyvážejících výrobců nebo jejich skupin. Do vzorku byli zařazeni tři z těchto žadatelů, zatímco zbylých osm nikoli. Jeden z těchto vyvážejících výrobců, který nebyl zařazen do vzorku, svou žádost o zacházení jako v tržním hospodářství následně stáhl, přičemž ponechal žádost o individuální zacházení. Zbývající dva vyvážející výrobci zařazení do vzorku a čtyři další společnosti, které nebyly do vzorku zařazeny, požádali pouze o individuální zacházení.
(13)
Komise zaslala dotazníky pěti vyvážejícím výrobcům v ČLR zařazeným do vzorku a téměř 300 dalším vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří o to požádali. Dotazníky byly mimoto zaslány sedmi výrobcům v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku, pěti dovozcům zařazeným do vzorku, čtyřem sdružením maloobchodníků a distributorů a rovněž jednotlivým maloobchodníkům a distributorům, kteří o to požádali. Dotazníky byly zaslány taktéž vyvážejícím výrobcům v Indii, Turecku, Brazílii, Thajsku a Rusku, které byly zvažovány jako možné vhodné srovnatelné země.
(14)
Odpověď zaslalo třináct vyvážejících výrobců v ČLR nebo jejich skupin a tři výrobci z možných srovnatelných zemí (Brazílie, Thajsko a Rusko). Odpovědi na dotazník zaslalo rovněž sedm výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku, a pět dovozců zařazených do vzorku. Odpověď na dotazník zaslal i jeden maloobchodník, jeden distributor a dvě sdružení maloobchodníků a distributorů.
(15)
Komise mimoto obdržela podání od více než 20 dovozců, kteří nejsou ve spojení s žádným vyvážejícím výrobcem, několika maloobchodníků, poskytovatele marketingových programů a čínské obchodní komory pro dovoz a vývoz lehkých průmyslových výrobků a umělecko-řemeslných výrobků (dále jen „CCCLA“).
(16)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a) Výrobci v Unii
(17)
Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách sedmi výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku.
(18)
Výrobci v Unii zařazeni do vzorku a rovněž ostatní spolupracující výrobci v Unii na základě ustanovení článku 19 základního nařízení požádali, aby byly údaje o jejich totožnosti považovány za důvěrné. Tvrdili, že by zveřejnění jejich totožnosti mohlo vést k riziku značných nepříznivých dopadů.
(19)
Někteří žádající výrobci v Unii zásobují odběratele v Unii, kteří pořizují výrobky rovněž z Číny, takže mají z tohoto dovozu přímý prospěch. Žadatelé proto měli za to, že se nacházejí v citlivém postavení, jelikož někteří jejich zákazníci by nemuseli s podáním podnětu týkajícího se údajného dumpingu působícího újmu či s jeho podporou souhlasit. Z tohoto důvodu se domnívali, že hrozí odvetná opatření ze strany některých jejich zákazníků. Někteří žádající výrobci v Unii mimoto vyváželi rovněž do Číny. Tyto společnosti usuzovaly, že by podání podnětu týkajícího se údajného dumpingu působícího újmu nebo jeho podpora mohly představovat hrozbu pro jejich obchodování v Číně. Žádosti bylo vyhověno, jelikož se považovala za dostatečně odůvodněnou.
(20)
Zástupci některých vyvážejících výrobců, CCCLA a někteří dovozci, kteří nejsou ve spojení, uvedli, že nemohli náležitě uplatnit své právo na obhajobu, jelikož nebyla zveřejněna totožnost žadatelů a subjektů, které podnět podpořily. Tvrdili, že za těchto okolností se strany nemohly vyjádřit k situaci, podstatné újmě, tomu, zda mohli být výrobci vyloučeni z výrobního odvětví Unie podle čl. 4 odst. 1 písm. a) základního nařízení, a/nebo reprezentativnosti vzorku. Podotýká se však, že Komise zajistila, aby bylo možné tyto otázky ověřit a zabývat se jimi ve spisech, do nichž mohly zúčastněné strany nahlížet, jako je korespondence se zúčastněnými stranami, prostřednictvím připomínek k situaci a výběru vzorku a vyžádáním si náležitě zdokumentovaných podání ostatních stran. Žádost byla proto zamítnuta.
b) Vyvážející výrobci v ČLR
-
Hunan Hualian China Industry Co, Ltd, Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd, Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd a Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd (dále jen „Hunan Hualian“)
-
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd a Guangxi Sanhuan Lucky Xinda Export & Import Co., Ltd (dále jen „Guangxi Sanhuan“)
-
CHL International Ltd a CHL Porcelain Industries Ltd (dále jen „CHL“)
-
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited, Shandong Silver Phoenix Company Limited a obchodník, který je ve spojení s těmito společnostmi a který má sídlo v Hongkongu, Niceton International Limited (dále jen „Niceton“)
-
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
-
Fujian Dehua Hiap Huat Koyo Toki Co., Ltd
-
Shenzhen Baosanhe Ceramics Industrial Co., Ltd
-
Chaozhou Fairway Ceramics Manufacturing Co., Ltd
-
Chaozhou Mingyu Porcelain Industries Co., Ltd
-
Shenzhen Grand Collection Industrial Co., Ltd a Chaozhou Grand Collection Tableware Co., Ltd (dále jen „Grand Collection“)
-
Tienshan (Handan) Tableware Co., Ltd
-
Zibo Kun Yang Ceramic Corporation Limited
c) Dovozci v Unii
-
Symbol srl, Treviso, Itálie
-
Metro AG, Düsseldorf, Německo
-
Ritzenhoff & Breker GmbH & Co. KG, Bad Driburg, Německo
-
Joseph Maeser GmbH, Dornbirn, Rakousko
-
IKEA Supply AG, Pratteln, Švýcarsko
d) Vyvážející výrobce ve srovnatelné zemi
(21)
Spolupracující brazilský výrobce požádal, aby byly údaje o jeho totožnosti považovány za důvěrné, jelikož by jejich zveřejnění mohlo mít značné nepříznivé dopady na jeho podnikání. Žádost se považovala za odůvodněnou, a bylo jí tudíž vyhověno.
3. Období šetření
(22)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
(23)
Žadatelé uvedli, že by se období pro posouzení újmy mělo o rok prodloužit a mělo by začínat v roce 2007, zatímco CCCLA tvrdila, že by se mělo o rok zkrátit a začínat až v roce 2009. První žádosti nebylo vyhověno, jelikož nic ve spisu nedokládalo, že by posuzované období v délce pěti let lépe zohledňovalo trendy, jak uváděli žadatelé. Co se týká druhé žádosti, CCCLA odkázala obecně na judikaturu WTO, podle níž nemohou členové WTO zvolit základ, který vede k pouhému srovnání koncových stavů, a může-li změna základního roku snadno zvrátit zjištění týkající se újmy, může být pro člena WTO problematické zjistit existenci podstatné újmy. Šetřením však bylo prokázáno, že by zkrácení posuzovaného období v tomto případě vedlo k zbytečně krátkému období analýzy, jež by navíc vzhledem k dopadům hospodářské krize na některé ukazatele mohlo poskytnout zkreslenou představu o trendech významných pro posouzení újmy. Obě žádosti byly proto předběžně zamítnuty.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(24)
Dotčeným výrobkem je keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní, v současnosti kódů KN ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 a ex 6912 00 90, pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčený výrobek“). Může být vyrobeno z porcelánu, běžné keramiky, kameniny, póroviny či jemné keramiky nebo z jiných materiálů. K hlavním surovinám patří nerosty jako kaolín, živec a křemen a složení použitých surovin určuje typ konečného keramického výrobku.
(25)
Keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní se prodává ve velké řadě forem, jež se v průběhu času vyvíjejí. Používá se na řadě míst, například v domácnostech, hotelech, restauracích nebo pečovatelských zařízeních.
1.1. Žádosti o vyloučení
(26)
Během šetření bylo předloženo a analyzováno několik žádostí o vyloučení konkrétních výrobků z definice výrobku. Analýza těchto žádostí je shrnuta níže.
1.1.1. (Jemný) kostní porcelán
(27)
Ve svých podáních CCCLA uvedla, že by z definice výrobku v rámci tohoto šetření měl být vyloučen (jemný) kostní porcelán. Tento (jemný) kostní porcelán se údajně zásadně liší od ostatních druhů stolního a kuchyňského nádobí a náčiní vzhledem k rozdílům ve fyzických vlastnostech, výrobních procesech, konečném užití a vnímání spotřebitelů. Tento porcelán je vyroben z kostní moučky z kostí skotu a nápadná je jeho vysoká bělost a průsvitnost. Má velmi vysokou mechanickou pevnost a odolnost proti oštěpům, je mnohem tenčí a jeho výroba je důmyslnější a nákladnější, než je tomu obvykle u výrobců v Unii. Tento (jemný) kostní porcelán vyrábí jen několik málo výrobců v Unii.
(28)
Co se týká těchto tvrzení, při šetření bylo za prvé zjištěno, že neexistuje obecně uznávaná definice kostního porcelánu. Jedná se pouze o jednu z forem měkkého porcelánu, přičemž velký podíl surovin je stejný jako u ostatních keramických výrobků. Ve svých podáních si CCCLA sama protiřečí, pokud jde o kombinaci a podíl jednotlivých složek. Za druhé, při šetření nebylo možno potvrdit, že (jemný) kostní porcelán vyžaduje mnohem důmyslnější výrobní proces. Za třetí, použití (jemného) kostního porcelánu jako stolního nádobí je v Číně i v Unii totožné. Rovněž pevnost a odolnost nejsou specifické pro (jemný) kostní porcelán. Obzvláště pevné a odolné je například i keramické stolní nádobí a náčiní pro restaurace nebo služby společného stravování. V neposlední řadě vyrábí (jemný) kostní porcelán řada výrobců v Unii a tento porcelán soutěží s dovozem (jemného) kostního porcelánu pocházejícího z Číny. Žádosti o vyloučení (jemného) kostního porcelánu z definice výrobku, který je předmětem tohoto šetření, se proto předběžně zamítají.
1.1.2. Keramické (kuchyňské) nože
(29)
Dva vyvážející výrobci, CCCLA a různí dovozci tvrdili, že by z definice výrobku měly být vyloučeny keramické (kuchyňské) nože. Tato žádost se zakládá na tvrzení, že vzhledem k jejich specifickým vlastnostem nelze tyto nože a ostatní typy keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní považovat za jediný výrobek. Keramické (kuchyňské) nože mají obvykle keramickou čepel vyrobenou z oxidu zirkoničitého, který se u „běžného“ stolního nádobí a náčiní, jako jsou šálky a talíře, nepoužívá. Míra zaměnitelnosti s hlavními kategoriemi výrobku, jehož se týká toto šetření, je velmi omezená.
(30)
Šetřením bylo zjištěno, že keramické (kuchyňské) nože mají stejné fyzické vlastnosti (tvar a pevnost), průmyslový design a konečné užití (krájení) jako kovové (kuchyňské) nože. Liší se proto od ostatních výrobků, jichž se řízení týká, jelikož těmi jsou vzhledem k zvláštnímu designu a fyzickým vlastnostem především výrobky určené k uchovávání potravin.
(31)
Dále se uvádělo, že v Unii neexistuje technologie pro výrobu těchto keramických (kuchyňských) nožů, takže další šetření týkající se keramických (kuchyňských) nožů by porušilo právo Unie a WTO. Žadatelé potvrdili, že pokud jim je známo, v Unii takováto výroba neexistuje.
(32)
Bylo rovněž uvedeno, že se keramické (kuchyňské) nože prodávají pouze u výhradních prodejců, přičemž se liší rovněž distribuční kanály (distributoři kuchyňského náčiní) a reprezentativní sdružení (sdružení nožířů). Při šetření však nebylo možno potvrdit, že se tyto záležitosti rovnají odlišnému vnímání spotřebitelů v porovnání s ostatními typy keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní.
(33)
Dále se uvádělo, že opatření týkající se keramických nožů neobnoví spravedlivé podmínky na trhu pro stolní nádobí a náčiní, nýbrž spíše poškodí konečné spotřebitele (uživatele keramických (kuchyňských) nožů). Některé strany tvrdily, že jelikož se keramické (kuchyňské) nože v Unii nevyrábějí, není možné, aby byla v tomto ohledu výrobnímu odvětví Unie způsobena podstatná újma. Komise podřídila analýzu těchto tvrzení závěru ohledně toho, zda se má za to, že keramické (kuchyňské) nože a ostatní typy keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní tvoří jediný výrobek.
(34)
Na základě úvah uvedených v (30) bodě odůvodnění dospělo šetření k předběžnému závěru, že se keramické (kuchyňské) nože zásadně liší od ostatních druhů keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní kvůli rozdílům ve fyzických vlastnostech, výrobních procesech a konečném užití. Žádosti o jejich vyloučení z definice výrobku v rámci tohoto šetření se proto předběžně vyhovuje.
1.1.3. Výrobky čínského/orientálního vzhledu
(35)
Dva dovozci uvedli, že by z definice výrobku mělo být vyloučeno stolní a kuchyňské nádobí a náčiní čínského/orientálního vzhledu. Hlavním uváděným důvodem bylo to, že se tento druh výrobků v Unii nevyrábí, že v Unii byla poptávka po tomto zboží vždy uspokojována dovozem a že dovoz tohoto typu nemá negativní dopad na podíl výrobního odvětví Unie na trhu.
(36)
Šetřením bylo zjištěno, že neexistuje obecně uznávaná a objektivní definice této kategorie ani zvláštní znaky pro její identifikaci. Tento druh výrobku mohou mimoto vyrábět i výrobci v Unii. Stolní a kuchyňské nádobí a náčiní čínského/orientálního vzhledu navíc nemá jedinečné nebo odlišné konečné užití. V neposlední řadě šetření ukázalo, že se v mnoha asijských restauracích používá stolní nádobí a náčiní západního stylu a že dotyčné výrobky lze snadno zaměnit. Žádosti o vyloučení výrobků čínského/orientálního vzhledu z definice výrobku v rámci tohoto šetření se proto předběžně zamítají.
1.1.4. Odolný porcelán
(37)
Na jedné straně se uvádělo, že by z definice výrobku měl být vyloučen odolný porcelán vzhledem ke svým jedinečným fyzickým vlastnostem a výrobnímu procesu. Suroviny pro výrobu odolného porcelánu, který má vyšší odolnost a pevnost, zahrnují 6-10 % hliníkového prášku, přičemž proces přípravy surovin (kaolinu) je jedinečný. Odolný porcelán vyžaduje zručné pracovníky a v porovnání s tradičním stolním nádobím a náčiním má vyšší jakost a cenu. V Unii mimoto neexistují žádní výrobci tohoto porcelánu.
(38)
Na druhou stranu jeden dovozce uvedl, že odolné stolní nádobí a náčiní, které se používá obvykle v hotelech, tvoří značný podíl celkové čínské výroby keramiky, takže jeho nezahrnutí by vedlo k zavádějícím výsledkům při šetření.
(39)
Šetřením bylo zjištěno, že neexistuje obecně uznávaná a objektivní definice odolného porcelánu ani nesporné znaky pro jeho identifikaci. Tento typ stolního nádobí a náčiní mohou mimoto vyrábět i výrobci v Unii a výrobky zhotovené v Unii a čínské výrobky spolu přímo soutěží. Odolný porcelán navíc nemá jedinečné nebo odlišné konečné užití. Žádosti o vyloučení odolného porcelánu z definice výrobku v rámci tohoto šetření se proto předběžně zamítají.
1.1.5. Ručně vyráběný porcelán
(40)
Švédské sdružení zastupující příslušné švédské dovozce poskytlo informace podporující vyloučení ručně vyráběného porcelánu z definice výrobku, který je předmětem tohoto šetření. Dovolávalo se dlouhé historie této rukodělné výroby v Číně, cenové dostupnosti těchto výrobků a rozdílného vnímání spotřebitelů, pokud jde o ručně vyráběný čínský porcelán a zboží vyráběné sériově v Unii.
(41)
Při šetření však bylo prokázáno, že na straně jedné neexistuje obecně uznávaná/objektivní definice této kategorie a že na straně druhé zhotovuje ručně vyráběný porcelán řada výrobců v Unii. Šetření neprokázalo zásadně odlišné fyzické vlastnosti oproti ostatním druhům keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní ani odlišné vnímání spotřebitelů v porovnání s ručně vyráběným porcelánem pocházejícím z Unie. Žádost o vyloučení ručně vyráběného porcelánu z definice výrobku v rámci tohoto šetření se proto předběžně zamítá.
1.1.6. Ručně malované stolní nádobí a náčiní
(42)
Různí dovozci požádali o vyloučení ručně malovaného stolního nádobí a náčiní z definice výrobku v rámci tohoto šetření. Předložené argumenty se týkaly skutečnosti, že ručně malované stolní nádobí a náčiní je určeno určitému druhu zákazníků, že se může používat pro jiné účely než tradiční stolní nádobí a náčiní (např. jako dekorace), že se v Unii nevyrábí v komerčním množství, že přímo nesoutěží ani není zaměnitelné s ostatním kuchyňským/stolním nádobím a náčiním, rozdílného vnímání ze strany spotřebitelů, jeho luxusní povahy a větší křehkosti spolu se zvláštním výrobním procesem, který je náročnější na práci a vyžaduje vysoce kvalifikované pracovníky.
(43)
Šetření prokázalo, že až do fáze ručního malování je výrobek naprosto totožný se stolním nádobím a náčiním, které není ručně malované. Šetření rovněž ukázalo, že skutečnost, že výrobní proces vyžaduje více ruční práce, neznamená, že se jedná o jiný výrobek; pro většinu konečných uživatelů je ve skutečnosti obtížné (pokud vůbec možné) rozpoznat ručně malovaný porcelán od porcelánu, který není ručně malovaný. Šetřením bylo dále prokázáno, že ručně malované stolní nádobí a náčiní má obvykle stejné konečné užití jako ostatní typy keramického stolního nádobí a náčiní a že není nutně křehčí. Bylo rovněž zjištěno, že ručně malovaný porcelán vyrábí řada výrobců v Unii a že výrobky zhotovené v Unii a dovážené výrobky spolu přímo soutěží. Žádosti o vyloučení ručně malovaného stolního nádobí a náčiní z definice výrobku v rámci tohoto šetření se proto předběžně zamítají.
1.1.7. Stolní nádobí a náčiní s ruční malbou pod glazurou
(44)
Jeden dovozce požádal o vyloučení stolního nádobí a náčiní s ruční malbou pod glazurou z definice výrobku v rámci tohoto šetření. Předložené argumenty se týkaly skutečnosti, že stolní nádobí a náčiní s ruční malbou pod glazurou znamená jiný výrobní proces, jiné užití (pro jídlo a nápoje, zatímco výrobky s malbou na glazuře k tomu obvykle nejde použít) a jinou jakost a fyzické vlastnosti, a to pokud jde o bezpečnost potravin a 100 % vhodnost pro myčky a mikrovlnné trouby. Tato strana rovněž uvedla, že v Unii není žádný výrobce schopen a ochoten vyrábět komerční objemy stolního nádobí a náčiní s ruční malbou pod glazurou, a předpokládala, že v případě vyloučení stolního nádobí a náčiní s ruční malbou pod glazurou z definice výrobku, který je předmětem tohoto šetření, neexistuje riziko obcházení. Tato strana taktéž tvrdila, že spotřebitel vnímá tyto výrobky jinak, jelikož se nepovažují za součást značky, ale považují se spíše za sběratelský předmět/stylový výrobek a neprodávají se v úplných sadách.
(45)
Šetření však prokázalo, že na straně jedné neexistuje obecně uznávaná/objektivní definice této kategorie a že na straně druhé ji může vyrábět řada výrobců v Unii. Mimoto bylo zaznamenáno, že výrobky zhotovené v Unii a dovážené výrobky spolu přímo soutěží. Při šetření bylo zjištěno, že výrobek je fyzicky naprosto totožný se stolním nádobím a náčiním, které není ručně malované, a že průměrný spotřebitel nerozlišuje mezi stolním nádobím a náčiním s ruční malbou pod glazurou a ostatními typy zdobeného stolního nádobí a náčiní. Šetření rovněž ukázalo, že skutečnost, že výrobní proces vyžaduje kvalifikovanější pracovníky, neznamená, že se jedná o jiný výrobek, a že stolní nádobí a náčiní s ruční malbou pod glazurou má v zásadě stejné konečné užití jako ostatní typy keramického stolního nádobí a náčiní. Žádosti o vyloučení stolního nádobí a náčiní s ruční malbou pod glazurou z definice výrobku v rámci tohoto šetření se proto předběžně zamítají.
1.1.8. Stolní nádobí a náčiní, které se v EU nevyrábí
(46)
V podání některých dovozců se uvádělo, že by šetření mělo být omezeno na trhy, které v současnosti zásobují žádající výrobci v Unii. V opačném případě by cla poškodila určité „specializované“ dovozce, aniž by tito mohli pořizovat výrobky od výrobců v Unii. Rovněž se uvádělo, že výrobci v Unii se značkami nevyrábějí pro ostatní společnosti a že výrobci v Unii nezajišťují malé objednávky ani nepracují s licími formami, jak vyžadují některé tvary. Výrobci v Unii nejsou rovněž pružní a nenabízejí výrobky určené jako dárek.
(47)
Tato žádost se předběžně zamítá, jelikož je příliš obecná a není přesně vymezená a neexistuje objektivní základ pro toto vyloučení. Výrobci v Unii mají mimoto širokou škálu výrobků a pravidelně nabízejí nové výrobky, takže se kolekce a sortiment výrobků neustále mění. Typy výrobků a jakosti vyráběné výrobním odvětvím Unie se pravidelně nacházejí rovněž u vývozců. Šetření mimoto prokázalo, že v Unii existují výrobci, kteří vyrábějí zboží se značkami jiných stran. Bylo rovněž zjištěno, že výrobky zhotovené v Unii a výrobky dovážené z Číny spolu přímo soutěží, jsou snadno zaměnitelné a mají stejné konečné užití, obdobné výrobní procesy a vnímání ze strany spotřebitelů. Otázkou pružnosti se zabývá oddíl o zájmu Unie.
1.1.9. Kameninové výrobky
(48)
Jeden dovozce s výrobou v Číně požádal, aby byl z definice výrobku vyloučen dovoz kameninových výrobků, sestávající převážně z kuchyňského nádobí a náčiní. Podle této strany existuje v Unii pouze okrajová výroba kameninových výrobků a je velmi pravděpodobné, že žadatelé zahrnuli kameninové výrobky s cílem zamezit obcházení opatření. Dovozce rovněž tvrdil, že ceny účtované za dovážené výrobky jsou mnohem vyšší než ceny jakéhokoli jiného výrobce v Unii a že tento dovoz nezpůsobuje stlačování cen ani újmu.
(49)
Šetření však ukázalo, že výroba kameninových výrobků v Unii je značná. Dospělo rovněž k závěru, že kameninové výrobky zhotovené v Unii a kameninové výrobky dovážené z Číny spolu přímo soutěží, lze je snadno zaměnit a mají stejné konečné užití, obdobné výrobní procesy a vnímání spotřebitelů a fyzické vlastnosti. Tvrzeními týkajícími se cen se zabývá (240). bod odůvodnění. Žádost o vyloučení kameninových výrobků z definice výrobku v rámci tohoto šetření se proto předběžně zamítá.
(50)
Strana alternativně tvrdila, že by z definice výrobku v rámci tohoto šetření měly být vyloučeny glazované a/nebo smaltované kameninové výrobky či jiné než bílé a/nebo tříděné glazované a/nebo smaltované kameninové výrobky. V této fázi řízení však nebylo možné dospět v tomto ohledu k žádnému závěru.
1.1.10. Ostatní tvrzení
(51)
Jeden dovozce tvrdil, že definice výrobku, který je předmětem tohoto šetření, je příliš široká, než aby umožňovala smysluplné srovnání jednotlivých typů výrobku. Podobný názor vyslovil dovozce s výrobními zájmy v Číně. V tomto ohledu odkazovaly některé strany rovněž na čistě dekorativní předměty.
(52)
V této souvislosti se podotýká, že příslušná kritéria, která se používají k určení, zda lze výrobek, který je předmětem šetření, považovat za jediný výrobek, tj. jeho základní fyzické a technické vlastnosti, jsou podrobně objasněna níže. Čistě dekorativní předměty tudíž nejsou zahrnuty. Ačkoli různé typy keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní skutečně mohou mít určité odlišné specifické vlastnosti, šetření prokázalo, že s výjimkou keramických nožů jsou jejich základní vlastnosti totožné. Skutečnost, že dotčený výrobek lze vyrábět s určitými odchylkami ve výrobním procesu, nepředstavuje sama o sobě kritérium, které by mohlo vést k zjištění, že se jedná o dva či více odlišných výrobků. Šetřením bylo rovněž zjištěno, že se různé typy dotčeného výrobku prodávají obvykle prostřednictvím stejných prodejních kanálů. Ačkoli se některé specializované obchody mohou zaměřovat na určité konkrétní typy, velká část distributorů (maloobchodníci, obchodní domy, supermarkety) prodává různé typy keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní, aby svým zákazníkům nabídla široký sortiment. Tvrzení, že definice výrobku v rámci tohoto šetření je příliš široká, se proto předběžně zamítají.
(53)
Jedna strana tvrdila, že by z definice výrobku měly být vyloučeny některé keramické mlýnky na koření. Při šetření však nebylo možno dospět k závěru ohledně jejich zvláštností, takže toto tvrzení bylo předběžně zamítnuto.
1.2. Závěr ohledně dotčeného výrobku
(54)
Šetření prokázalo, že všechny typy keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní mají navzdory rozdílům z hlediska charakteristiky a stylu stejné základní fyzické a technické vlastnosti, tj. jedná se o keramické zboží, které je určeno především pro styk s potravinami, používá se v zásadě pro stejné účely a lze je považovat za různé typy téhož výrobku.
(55)
Kromě skutečnosti, že mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti, všechny tyto různé styly a typy spolu přímo soutěží a jsou do značné míry zaměnitelné. To jednoznačně dokládá skutečnost, že mezi nimi neexistují jasné dělicí čáry, tj. mezi jednotlivými typy výrobku dochází k značnému překrývání a hospodářské soutěži a běžní kupující často nerozlišují například mezi porcelánem a ostatním zbožím.
(56)
Jak však bylo objasněno v (29).-(34). bodě odůvodnění, považovalo se za vhodné zúžit definici výrobku oproti základu použitému při zahájení toto šetření, a to vyloučením keramických nožů. Dotčený výrobek je proto předběžně definován jako keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní kromě keramických nožů pocházející z Čínské lidové republiky, v současnosti kódů KN ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 a ex 6912 00 90.
(57)
Pro účely tohoto řízení se proto v souladu s obvyklou praxí v Unii má za to, že by se všechny výše popsané typy výrobku s výjimkou keramických nožů měly považovat za jediný výrobek.
2. Obdobný výrobek
(58)
Šetření prokázalo, že keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní vyráběné a prodávané výrobním odvětvím Unie v Unii, keramické stolní nádobí a náčiní vyráběné a prodávané na domácím trhu ČLR a keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní dovážené do Unie z ČLR a rovněž nádobí a náčiní vyráběné a prodávané v Brazílii, která se považuje za srovnatelnou zemi, má stejné základní fyzické a chemické vlastnosti a stejné základní konečné užití.
2.1. Tvrzení
(59)
V průběhu šetření určité zúčastněné strany tvrdily, že se keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní vyráběné výrobním odvětvím Unie a prodávané na trhu Unie nepodobá dotčenému výrobku. Tyto strany uváděly, že to dokládají zejména rozdíly mezi výrobky z hlediska vlastností, kvality, vnímání spotřebitelů, prodejních kanálů a segmentace. Dále se uvádělo, že spotřebitelé v Unii obvykle vnímají dotčený výrobek jako levnější produkt a že tyto výrobky nemají žádné výhody značkového zboží.
(60)
Při šetření byla odhalena protichůdná tvrzení dovozců v tomto ohledu. Zatímco někteří z nich tvrdili, že dotčený výrobek je obvykle nižší kvality a v porovnání s výrobky zhotovenými v Unii je v jiné cenové kategorii, jiní dovozci uváděli, že značkové keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní vyrobené v dotčené zemi se z Číny dováží za vyšší ceny.
(61)
Jeden dovozce nezařazený do vzorku na straně jedné uvedl, že němečtí výrobci kladou obzvláštní důraz na profil kvality „vyrobeno v Německu“. Tato strana uvedla, že kvalita plochého stolního nádobí dodávaného určitými německými značkami je kvůli výrobní metodě podstatně vyšší, zatímco jiní dovozci tvrdili, že zboží pořizují v Číně kvůli dobré jakosti, možnosti odlévání a kvalifikovaným pracovníkům. Šetření potvrdilo, že se v Unii vyrábí keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní nízké i vysoké kvality a že se prodává prostřednictvím stejných distribučních kanálů jako dotčený výrobek, tj. prostřednictvím nezávislých maloobchodníků, nespecializovaných supermarketů, obchodních domů atd. Tyto výrobky proto soutěží na stejném trhu.
(62)
Na keramickém stolním a kuchyňském nádobí a náčiní není nutně uvedena země původu. Proto je pro spotřebitele často velmi obtížné rozlišit keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní vyrobené v dotčené zemi a výrobky zhotovené v Unii.
2.2. Závěr
(63)
Z těchto důvodů se vyvozuje závěr, že i přes případné menší rozdíly má keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní vyráběné v dotčené zemi a vyvážené z této země, keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní vyráběné a prodávané v Brazílii a keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní vyráběné a prodávané v Unii stejné základní fyzické vlastnosti a konečné užití, a považuje se proto za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(64)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR stanoví v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku pro ty vyvážející výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Tato kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
-
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních signálů, bez zásadních zásahů státu a náklady odrážejí tržní hodnotu,
-
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech,
-
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství,
-
právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zaručují právní jistotu a stabilitu a
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(65)
Jak je uvedeno v (12). bodě odůvodnění, jedenáct vyvážejících výrobců z ČLR nebo jejich skupin požádalo o zacházení jako v tržním hospodářství a ve stanovené lhůtě zaslalo vyplněný formulář žádosti. Jeden vyvážející výrobce však svou žádost o zacházení jako v tržním hospodářství následně stáhl.
(66)
Ve svém rozsudku ve věci C-249/10 P - Brosmann a další v. Rada Soudní dvůr rozhodl, že metoda výběru vzorku stanovená v článku 17 základního nařízení nesmí být používána pro účely stanovení nároků na individuální zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. c) uvedeného nařízení. Soudní dvůr shledal, že podle čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení spolupracující výrobci, kteří nejsou součástí vzorku, mají právo na přezkoumání svého nároku na zacházení jako v tržním hospodářství bez ohledu na to, zda se pro tyto společnosti nezařazené do vzorku mělo vypočítat individuální dumpingové rozpětí (3). Vzhledem k tomuto rozsudku bylo rozhodnuto přezkoumat nejen žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství podané třemi vyvážejícími výrobci nebo jejich skupinami zařazenými do vzorku, nýbrž rovněž žádosti sedmi vyvážejících výrobců nebo jejich skupin nezařazených do vzorku. Komise si vyžádala všechny informace, které považovala za nezbytné, a ověřila informace uvedené v žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství v prostorách dotčených společností.
(67)
Podle zavedené a obvyklé praxe Unie se ověřuje, zda podmínky pro zacházení jako v tržním hospodářství splňuje celá skupina společností, které jsou ve spojení. V případech, kdy se určitá dceřiná společnost či jiná společnost ve spojení se žadatelem v ČLR podílí přímo nebo nepřímo na výrobě či prodeji dotčeného výrobku, se proto provádí zkoumání týkající se zacházení jako v tržním hospodářství u každé společnosti individuálně a rovněž u celé skupiny těchto společností.
(68)
V souladu s tím byly ověřeny žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství, které podalo deset vyvážejících výrobců sestávajících z šestnácti právních subjektů.
(69)
U žádného z deseti spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR nebo jejich skupin nebylo zjištěno splnění kritérií pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství. Při šetření týkajícím se zacházení jako v tržním hospodářství bylo zejména zjištěno, že žádný z vyvážejících výrobců, a to jednotlivě ani jako skupina, nemá jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy. Při šetření bylo rovněž zjištěno, že sedm společností nebo jejich skupin nebylo s to Komisi prokázat, že nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství. Tři z deseti společností mimoto neprokázaly, že se obchodní rozhodnutí přijímají na základě tržních signálů, bez zásahů státu a že náklady odrážejí tržní hodnotu.
(70)
Při inspekci na místě u jedné z výše uvedených společností bylo mimoto zjištěno, že ve formuláři žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství tato společnost uvedla zavádějící a neúplné informace, zejména co se týká společnosti ve spojení. Její celková spolupráce byla nedostatečná, a společnost byla proto informována o případném použití čl. 18 odst. 1 základního nařízení a byla požádána, aby se k tomu vyjádřila. Obdržené připomínky potvrdily nedostatek spolupráce, zejména pokud jde o danou společnost, a proto je předběžně rozhodnuto, že tuto společnost již nelze považovat za spolupracujícího vyvážejícího výrobce a že případná předběžná nebo konečná zjištění budou v souladu s článkem 18 základního nařízení vycházet z dostupných údajů.
(71)
Komise dotčeným společnostem v ČLR, orgánům ČLR a žadateli oficiálně sdělila výsledky zjištění týkajících se zacházení jako v tržním hospodářství. Zúčastněným stranám byla dána možnost písemně se vyjádřit a požádat o slyšení, mají-li ke slyšení zvláštní důvody.
(72)
Několik společností tvrdilo, že Komise neodpověděla na jejich žádost o zacházení jako v tržním hospodářství do tří měsíců, jak se vyžaduje v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Šetření proto mohlo být narušeno procesní chybou a Komise by měla v souladu s rozsudkem ve věci Brosmann (4) šetření ukončit.
(73)
Komise připouští, že kvůli vysokému počtu zkoumaných žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství, které byly ověřeny na místě v Číně, nebylo možno v tomto konkrétním případě rozhodnout o žádostech o zacházení jako v tržním hospodářství ve stanovené lhůtě. Připomíná se však, že Tribunál nedávno rozhodl, že rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství přijaté po uplynutí tříměsíční lhůty stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení samo o sobě nepostačuje k zrušení nařízení o uložení antidumpingových opatření (5). Žádost je proto zamítnuta.
(74)
Šest společností zpochybnilo hodnocení Komise, že nevedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy. Komise tyto žádosti pečlivě přezkoumala a zjistila, že podaná vysvětlení nemohou vyvrátit celková zjištění učiněná na základě inspekcí na místě. V některých případech byly nové předložené informace v rozporu s dříve poskytnutými údaji, zatímco v některých jiných případech předložily společnosti nové důkazy, které nebyly poskytnuty či zpřístupněny při inspekci na místě.
(75)
Pět společností zpochybnilo rovněž zjištění Komise, že neprokázaly, že nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství. Obdržené připomínky však nemohly změnit zjištění Komise, která byla učiněna na základě inspekcí na místě. Společnosti zejména neposkytly žádné důkazy, které by mohly vyvrátit původní zjištění Komise, že zkreslení je způsobeno systémem netržního hospodářství, co se týká například majetku a práv na užívání pozemků.
(76)
Dvě společnosti zpochybnily zjištění, že neprokázaly, že se obchodní rozhodnutí přijímají na základě tržních signálů, bez zásahů státu a že náklady odrážejí tržní hodnotu. Obdržené připomínky jedné společnosti nemohly vyvrátit zjištění Komise, že stát zasahoval do její politiky náborů zaměstnanců, zatímco druhá společnost poskytla nové a protichůdné informace týkající se nákupu surovin.
(77)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že žádný z předložených argumentů nemůže změnit zjištění, co se týká rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství.
(78)
Na základě výše uvedených skutečností se žádnému z deseti spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR nebo jejich skupin žádajících o zacházení jako v tržním hospodářství nepodařilo prokázat, že jsou splněna kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
2. Individuální zacházení
(79)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod uvedený článek případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Tato kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
-
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisky,
-
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky byly svobodně určeny,
-
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby a buď jsou státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce v menšině, nebo je společnost dostatečně nezávislá na státních zásazích,
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů a
-
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení individuálních antidumpingových opatření.
(80)
Tři vyvážející výrobci zařazeni do vzorku a sedm vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku, kteří požádali o zacházení v tržním hospodářství, požádali rovněž o individuální zacházení v případě, že by jim zacházení jako v tržním hospodářství nebylo přiznáno. Dva vyvážející výrobci zařazení do vzorku a čtyři vyvážející výrobci, kteří nebyli do vzorku zařazeni, požádali pouze o individuální zacházení. V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení byly přezkoumány žádosti o individuální zacházení podané pouze společnostmi, které byly zařazeny do vzorku.
(81)
Vzhledem ke skutečnosti, že všechny žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství byly předběžně zamítnuty, bylo na základě dostupných informací předběžně zjištěno, že všechny společnosti zařazené do vzorku, které požádaly o individuální zacházení, splňují kritéria pro jeho přiznání.
3. Individuální zjišťování
(82)
Žádosti o individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení předložilo sedm spolupracujících vyvážejících výrobců nebo jejich skupin nezařazených do vzorku.
(83)
V této fázi řízení Komise o žádostech o individuální zjišťování nerozhodla a tato rozhodnutí budou přijata v příhodné době.
4. Běžná hodnota
4.1. Volba srovnatelné země
(84)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musí být běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovena na základě domácích cen nebo početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(85)
V oznámení o zahájení řízení uvedla Komise záměr použít pro účely stanovení běžné hodnoty jako vhodnou srovnatelnou zemi Ruskou federaci a zúčastněné strany byly vyzvány, aby se k tomu vyjádřily.
(86)
Komise obdržela řadu podání, v nichž se uvádělo, že Rusko není vhodnou srovnatelnou zemí. V obdržených informacích se zejména uvádělo, že Rusko je trhem s porcelánem nejvyšší kvality, který se specializuje na ozdobný porcelán z drahých materiálů, přičemž domácí výroba dotčeného výrobku je v porovnání s domácí spotřebou poměrně malá. Ruský trh je mimoto chráněn necelními překážkami, například certifikačními systémy GHOST. Usuzovalo se tudíž, že Rusko není vhodnou srovnatelnou zemí.
(87)
Komise proto zkoumala, zda by přiměřenou volbou srovnatelné země mohly být i jiné země, a zaslala dopisy známým výrobcům v řadě zemí, včetně Thajska, Indie, Malajsie, Turecka, Brazílie, Ukrajiny, Indonésie, Egypta, Kolumbie, Jižní Koreje, Bangladéše a Argentiny, na jejichž základě výrobci z Indie, Turecka, Brazílie a Ruska potvrdili, že jsou ochotni s Komisí spolupracovat. Odpověď na dotazník však zaslali pouze tři výrobci z Brazílie, Thajska a Ruska. Šetřením bylo prokázáno, že Brazílie má konkurenční domácí trh pro keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní s řadou výrobců a poměrně nízkými cly. Údaje, které poskytl spolupracující brazilský výrobce, byly analyzovány a bylo zjištěno, že se jedná o spolehlivé informace, na jejichž základě lze stanovit běžnou hodnotu.
(88)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a s přihlédnutím ke všem informacím, které byly k dispozici v této fázi řízení, byla v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení jako srovnatelná země předběžně vybrána Brazílie.
4.2. Stanovení běžné hodnoty
(89)
Jelikož byly všechny žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství zamítnuty, byla podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení běžná hodnota pro všechny čínské vyvážející výrobce stanovena na základě informací poskytnutých výrobcem ve srovnatelné zemi.
(90)
Komise v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení nejprve zkoumala, zda byl prodej obdobného výrobku v Brazílii nezávislým odběratelům reprezentativní. Bylo zjištěno, že spolupracující brazilský výrobce prodává obdobný výrobek na domácím brazilském trhu v reprezentativním množství v porovnání s dotčeným výrobkem vyváženým do Unie vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku.
(91)
Komise poté zkoumala, zda tento prodej může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo stanovením podílu ziskového prodeje nezávislým odběratelům. Prodejní transakce byly považovány za ziskové v případě, kdy se jednotková cena rovnala výrobním nákladům, nebo byla vyšší. Byly proto stanoveny výrobní náklady brazilského výrobce během období šetření.
(92)
U typů výrobků, u nichž se více než 80 % objemu prodeje daného typu na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší, než jsou výrobní náklady, a vážený průměr prodejní ceny daného typu dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle typu výrobku vypočítána jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje daného typu na domácím trhu, bez ohledu na skutečnost, zda byl tento prodej ziskový, či nikoli.
(93)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného typu nebo pokud vážený průměr ceny daného typu nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku v období šetření.
(94)
Pokud jde o neziskové typy výrobku, běžná hodnota byla vypočítána za použití výrobních nákladů brazilského výrobce s připočtením prodejních, správních a režijních nákladů a ziskového rozpětí u typů výrobku brazilského výrobce, které jsou ziskové.
5. Vývozní ceny u vyvážejících výrobců, kterým bylo přiznáno individuální zacházení
(95)
Jelikož všichni spolupracující vyvážející výrobci, kterým bylo přiznáno individuální zacházení, prodávali na vývoz do Unie přímo nezávislým odběratelům v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit za dotčený výrobek.
6. Srovnání
(96)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Dumpingová rozpětí byla stanovena srovnáním jednotlivých cen ze závodu účtovaných vývozci zařazenými do vzorku s cenami výrobce ve srovnatelné zemi při prodeji na domácím trhu nebo případně s početně zjištěnou běžnou hodnotou.
(97)
Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Ve vhodných případech byly provedeny úpravy s ohledem na obchodní úroveň, rozdíly ve fyzických vlastnostech a jiné faktory ovlivňující srovnatelnost cen, zejména „značky“.
(98)
Nejprve bylo přezkoumáno, zda je odůvodněna úprava s ohledem na obchodní úroveň podle čl. 2 odst. 10 písm. d) základního nařízení. V této souvislosti bylo zjištěno, že se čínský vývoz v zásadě uskutečňuje na velkoobchodní úrovni, zatímco ve srovnatelné zemi se prodej uskutečňuje i na maloobchodní úrovni. Při šetření bylo dále zjištěno, že na obou trzích ovlivňují výši cen, a tudíž i spravedlivé srovnání vývozní ceny a běžné hodnoty, různé distribuční kanály. Šetření taktéž prokázalo, že se většina čínského vývozu uskutečňuje ve velkých objemech, zatímco se většina domácího prodeje ve srovnatelné zemi uskutečnila v menším množství, což mělo na těchto dvou relevantních trzích za následek cenové rozdíly na stejné obchodní úrovni. Za účelem spravedlivého srovnání vývozní ceny a běžné hodnoty byla proto běžná hodnota upravena na základě cenových rozdílů na stejné obchodní úrovni ve srovnatelné zemi a případných cenových rozdílů, které byly zjištěny s ohledem na množství prodávané na každé obchodní úrovni.
(99)
Za druhé se ověřovalo, zda je odůvodněna úprava s ohledem na rozdíly ve fyzických vlastnostech podle čl. 2 odst. 10 písm. a) základního nařízení. V této souvislosti bylo šetřením zjištěno, že čínští vyvážející výrobci zařazují své výrobky do pěti různých jakostních tříd od A do E se značnými cenovými rozdíly. Velká většina vývozu do Unie se však týká výrobků v jakostní třídě A, B nebo C či jejich kombinace. Tato klasifikace však není univerzální ani není založena na obecných odvětvových normách, nýbrž je spíše specifická pro jednotlivé společnosti a umožňuje rozdíly v cenách. Výrobce ve srovnatelné zemi prodává na druhou stranu na domácím brazilském trhu pouze výrobky odpovídající jakostní třídě A, a bylo tudíž zjištěno, že je tím dotčena srovnatelnost cen. Vývozní cena byla proto upravena na úroveň čínské jakostní třídy A, aby byla srovnatelná s výrobkem, který výrobce ve srovnatelné zemi prodává na brazilském trhu.
(100)
Při šetření bylo za třetí zjištěno, že brazilský výrobce prodává na brazilském trhu pouze značkové výrobky, zatímco čínští vyvážející výrobci neprodávají značkové výrobky, nýbrž tzv. výrobky „soukromých značek“ nebo neznačkové keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní. Značkové výrobky pokládají zákazníci obvykle za výrobky, které mají určitou prestiž, zaručenou kvalitu a design, a vyžadují proto vyšší tržní ceny, zatímco neznačkové výrobky (výrobky soukromých značek) mají sice stejné fyzické a technické vlastnosti, obvykle se však prodávají za podstatně nižší ceny. Ačkoliv přidanou hodnotu značkového výrobku nelze obvykle přesně vyčíslit, jelikož závisí na mnoha různých činitelích, jako je vnímání spotřebitelů, rozpoznání značky a jiné nevyčíslitelné faktory, brazilský výrobce v tomto konkrétním případě potvrdil, že jeho značkové keramické výrobky mohou být na brazilském trhu prodávány za podstatně vyšší ceny než ostatní neznačkové výrobky. Byla proto provedena další úprava běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 10 písm. k) základního nařízení.
(101)
Případně byly provedeny další úpravy s ohledem na náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a vedlejší náklady, jakož i náklady spojené s balením, úvěry, bankovními poplatky a provizemi ve všech případech, kdy bylo zjištěno, že jsou přiměřené, správné a podložené důkazy.
7. Dumpingová rozpětí
(102)
Dumpingová rozpětí pro vyvážející výrobce, kterým bylo uděleno individuální zacházení, byla v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení určena na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty stanovené pro srovnatelnou zemi, která byla upravena, s váženou průměrnou vývozní cenou každé společnosti, která byla upravena, a byla vyjádřena jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením.
(103)
Pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku, byl vypočítán vážený průměr dumpingových rozpětí vyvážejících výrobců zařazených do vzorku. Na tomto základě činí prozatímní dumpingové rozpětí pro vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku, vyjádřené jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením 26,6 %.
(104)
Za účelem vypočtení celostátního dumpingového rozpětí použitelného na nespolupracující nebo neznámé vyvážející výrobce v ČLR byla nejprve stanovena úroveň spolupráce tím, že se objem vývozu do Unie, jak jej uvedli spolupracující vyvážející výrobci, porovnal s odpovídajícími statistikami Eurostatu.
(105)
V tomto šetření se úroveň spolupráce ze strany ČLR považovala u tak roztříštěného výrobního odvětví za vysokou, jelikož vyvážející výrobci, kteří se přihlásili, představovali více než 60 % celkového vývozu dotčeného výrobku z ČLR do Unie. Celostátní dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní vyvážející výrobce bylo proto určeno na základě váženého průměru nejvyšších dumpingových rozpětí, která byla stanovena u reprezentativních typů výrobku, a objemu vyvážejících výrobců zařazených do vzorku. Na tomto základě bylo prozatímní celostátní dumpingové rozpětí stanoveno ve výši 58,8 % ceny CIF na hranice Unie před proclením.
(106)
Na tomto základě činí prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd a Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
26,8 %
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
31,2 %
CHL Porcelain Industries Ltd
30,0 %
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver Phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd a Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd
17,6 %
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
23,0 %
Spolupracující vyvážející výrobci nezařazení do vzorku
26,6 %
Celostátní dumpingové rozpětí
58,8 %
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(107)
Ke zjištění celkové výroby v Unii byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobců v Unii, včetně údajů uvedených v podnětu a následných podáních, pokud jde o výrobce, kteří se v tomto šetření nepřihlásili. Celková výroba obdobného výrobku v Unii byla odhadnuta pomocí extrapolace údajů, které poskytla evropská a vnitrostátní sdružení a které byly porovnány s údaji předloženými jednotlivými výrobci a rovněž s výzkumnými a statistickými zdroji.
(108)
Během období šetření vyrábělo v Unii obdobný výrobek více než 200 výrobců. Na základě uvedeném v předchozím bodě odůvodnění byla celková výroba v Unii během období šetření odhadnuta přibližně na 240 200 tun. Výrobci v Unii, kteří představují celkovou výrobu v Unii, tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení a dále se na ně odkazuje jako na „výrobní odvětví Unie“. Výrobní odvětví Unie bylo rozděleno na dva segmenty: malé a střední podniky a větší společnosti. Na malé a střední podniky připadalo v tomto období 42 % celkové výroby v Unii. Výroba v Unii je velmi roztříštěná, třebaže se soustředí v České republice, Francouzské republice (Francii), Německu, Itálii, Polské republice (Polsku), Portugalské republice (Portugalsku), Rumunsku, Španělském království (Španělsku) a Spojeném království Velké Británie a Severního Irska (Spojené království).
2. Spotřeba v Unii
(109)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě dovozních statistik Eurostatu pro výrobek, jehož se týká toto šetření, a informací o prodeji výrobního odvětví Unie na trhu Unie.
(110)
Na tomto základě se spotřeba v Unii vyvíjela takto:
Tabulka 1
Objem (v tunách)
2008
2009
2010
OŠ
Spotřeba v Unii
826 896
687 609
750 830
726 614
Index (2008 = 100)
100
83
91
88
(111)
V posuzovaném období se spotřeba keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní v Unii celkově snížila o 12 %. K největšímu poklesu o 17 % došlo mezi rokem 2008 a 2009.
(112)
Tento celkový pokles spotřeby v posuzovaném období je nutno posoudit ve spojení se zotavováním se po hospodářské krizi v roce 2009. Vyhlídky trhu s keramickým stolním a kuchyňským nádobím a náčiním jsou dobré (6).
3. Dovoz z dotčené země
3.1. Objem, cena a podíl dumpingového dovozu z dotčené země na trhu
(113)
Podle údajů Eurostatu se objem, podíl na trhu a průměrné ceny dovozu dotčeného výrobku vyvíjely takto:
Tabulka 2
Dovoz z ČLR
2008
2009
2010
OŠ
Objem dovozu (v tunách)
535 593
449 346
516 618
485 814
Index (2008 = 100)
100
84
96
91
Podíl na trhu
64,8 %
65,3 %
68,8 %
66,9 %
Průměrná dovozní cena (v EUR/t)
1 274
1 307
1 473
1 499
Index (2008 = 100)
100
103
116
118
(114)
Objem celkového dovozu z Číny během posuzovaného období klesl o 9 % a v období šetření činil 485 814 tun. Pokud však jde o procentní vyjádření, je třeba podotknout, že se dovoz z Číny snížil méně než celková spotřeba v EU. Při analýze z hlediska celého posuzovaného období vzrostl podíl čínského dovozu na trhu z 64,8 % v roce 2008 na 66,9 % v období šetření.
(115)
Dovozní cena během posuzovaného období vzrostla o 17,7 %, a to z 1 274 EUR/t na 1 499 EUR/t. Jedná se o průměrnou cenu veškerého dovozu dotčeného výrobku za tunu, a trend mohl být proto ovlivněn změnami v sortimentní skladbě.
3.2. Cenové podbízení
(116)
Pro účely stanovení cenového podbízení byly vážené průměrné prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, tj. po odečtení přepravních nákladů v Unii a slev z ceny a rabatů, porovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami spolupracujících vývozců z ČLR účtovanými prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, tj. očištěnými od slev a v případě potřeby upravenými na cenu CIF na hranice Unie, které byly upraveny rovněž s ohledem na stávající cla, náklady na celní odbavení a náklady po dovozu. Ceny výrobků v nižších jakostních třídách byly upraveny na ceny v jakostní třídě A, jelikož se zjistilo, že z hlediska spotřebitele soutěží výrobky v nižších jakostních třídách s výrobky jakostní třídy A, jak bylo uvedeno rovněž v (61). bodě odůvodnění. Ceny výrobního odvětví Unie byly upraveny o rozdíly v obchodní úrovni a případně tak, aby se vyrovnaly rozdíly v ceně spojené se značkami.
(117)
Srovnání prokázalo, že během období šetření byly ceny dotčených dumpingových výrobků pocházejících z ČLR a prodávaných v Unii nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie, v procentním vyjádření ve vztahu k těmto cenám, o 26,3 % až 47,6 %.
4. Situace výrobního odvětví Unie
4.1. Obecně
(118)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
(119)
Makroekonomické ukazatele (výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost, produktivita a velikost dumpingových rozpětí) byly posouzeny na úrovni celého výrobního odvětví Unie. Posouzení se zakládalo na informacích, které poskytla evropská a vnitrostátní sdružení a které byly srovnány s údaji předloženými výrobci v Unii a s dostupnými oficiálními statistikami.
(120)
Analýza mikroekonomických ukazatelů (zásoby, prodejní ceny, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic, schopnost získat kapitál, mzdy a výrobní náklady) byla provedena na úrovni výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku. Posouzení se zakládalo na jejich údajích, které byly řádně ověřeny.
(121)
U některých mikroekonomických ukazatelů (prodejní cena, ziskovost, návratnost investic a výrobní náklady) byly výsledky společností z určitého segmentu, které byly zařazeny do vzorku, váženy podle podílu tohoto segmentu na celkové výrobě v Unii (s použitím specifické váhy s ohledem na objemy výroby každého segmentu v celém odvětví keramického stolního nádobí a náčiní - 42 % u malých a středních podniků, 58 % u ostatních společností). Takto bylo zajištěno, že výsledky velkých společností nenarušují analýzu újmy, nýbrž že byla pokud možno náležitě zohledněna situace menších společností, na něž společně připadá velká část výroby v Unii.
4.2. Makroekonomické ukazatele
4.2.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(122)
V posuzovaném období se výroba, výrobní kapacita a využití kapacity výrobního odvětví Unie vyvíjely takto:
Tabulka 3
2008
2009
2010
OŠ
Objem výroby (v tunách)
281 300
230 300
235 700
240 200
Index (2008 = 100)
100
82
84
85
Výrobní kapacita (v tunách)
371 540
361 253
326 573
324 072
Index (2008 = 100)
100
97
88
87
Využití kapacity
75,7 %
63,8 %
72,2 %
74,1 %
Index (2008 = 100)
100
84
95
98
(123)
V posuzovaném období se výroba výrobního odvětví Unie snížila o 15 %. Celkově byl pokles výraznější než snížení spotřeby v Unii v témže období. V roce 2010 se výroba nezvyšovala stejným tempem jako spotřeba.
(124)
Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období snížila o 13 %. Navzdory tomuto poklesu se míra využití kapacity výrobního odvětví v posuzovaném období dále snižovala, a to celkem o 2 % na 74,1 %.
4.2.2. Objem prodeje a podíl na trhu
(125)
V posuzovaném období klesal prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, rychlejším tempem (o 8 % více) než spotřeba. Podotýká se, že mezi rokem 2009 a 2010 se objem prodeje dále snižoval, zatímco spotřeba v Unii vzrostla o 8 %.
Tabulka 4
Objem (v tunách)
2008
2009
2010
OŠ
Prodej v Unii
190 332
156 798
152 609
152 095
Index (2008 = 100)
100
82
80
80
(126)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v posuzovaném období snížil o 9 % neboli o 2,1 procentního bodu.
Tabulka 5
2008
2009
2010
OŠ
Podíl na trhu v Unii
23,0 %
22,8 %
20,3 %
20,9 %
Index (2008 = 100)
100
99
88
91
4.2.3. Zaměstnanost a produktivita
(127)
Zaměstnanost se v celém posuzovaném období snižovala a celkem klesla o 21 %. Tato tendence odpovídala poklesu objemu prodeje na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení.
Tabulka 6
2008
2009
2010
OŠ
Počet zaměstnanců
31 559
26 146
24 993
25 093
Index (2008 = 100)
100
83
79
79
(128)
Produktivita pracovníků výrobního odvětví Unie, měřená jako výstup na zaměstnance za rok, v posuzovaném období vzrostla o 8 %. To je částečně způsobeno snahou výrobního odvětví Unie reagovat na tlak, který vyvíjel dumpingový dovoz z Číny.
Tabulka 7
2008
2009
2010
OŠ
Produktivita (v tunách na zaměstnance)
8,9
8,8
9,4
9,6
Index (2008 = 100)
100
99
106
108
4.2.4. Velikost dumpingového rozpětí
(129)
Dumpingová rozpětí jsou uvedena výše v oddíle týkajícím se dumpingu. Všechna zjištěná dumpingová rozpětí jsou podstatně vyšší než nepatrná. Vzhledem k objemům a cenám dumpingového dovozu nelze dopad skutečného dumpingového rozpětí považovat za zanedbatelný.
4.3. Mikroekonomické ukazatele
4.3.1. Zásoby
(130)
Konečný stav zásob výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období v absolutním vyjádření snížil o 14 %. Šetření ukázalo, že u tohoto druhu výrobního odvětví, které obvykle pracuje na zakázku, se nejedná o rozhodující ukazatel.
Tabulka 8
2008
2009
2010
OŠ
Zásoby (v tunách)
7 754
6 647
7 611
6 647
Index (2008 = 100)
100
86
98
86
4.3.2. Prodejní ceny
(131)
Prodejní ceny výrobního odvětví Unie na trhu Unie se v posuzovaném období snížily o 12 %.
Tabulka 9
2008
2009
2010
OŠ
Průměrná cena v EU při prodeji odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v EUR/t)
4 103
3 818
3 811
3 615
Index (2008 = 100)
100
93
93
88
4.3.3. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic, schopnost získat kapitál a mzdy
(132)
V posuzovaném období se ziskovost, peněžní tok, návratnost investic, schopnost získat kapitál, investice a mzdy ve výrobním odvětví Unie vyvíjely takto:
Tabulka 10
2008
2009
2010
OŠ
Čistý zisk při prodeji v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % z čistého obratu z prodeje)
4,2 %
2,2 %
0,1 %
3,5 %
Peněžní tok (v EUR)
10 531 970
6 205 824
9 267 381
11 998 647
Index (2008 = 100)
100
59
88
114
Čisté investice (v EUR)
13 686 363
9 423 983
10 805 215
9 690 923
Index (2008 = 100)
100
69
79
71
Návratnost investic (čistý zisk v % čisté účetní hodnoty investic)
19,2 %
14,8 %
-51,3 %
5,5 %
Index (2008 = 100)
100
77
- 267
29
Roční mzdové náklady na zaměstnance
20 436
20 526
21 619
20 832
Index (2008 = 100)
100
100
106
102
(133)
Ziskovost výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období snížila o 0,7 procentního bodu. Ziskovost byla nejnižší v roce 2010, kdy pokles mezi rokem 2008 a 2010 dosáhl 4,1 procentního bodu.
(134)
Je třeba zdůraznit, že situace výrobního odvětví Unie byla nejistá již na počátku posuzovaného období, a to kvůli obrovskému objemu levného dovozu z Číny na trh Unie, který v období 2002-2004 prudce vzrostl a po zrušení dovozních kvót u tohoto dovozu od roku 2005 dosáhl velmi významného podílu na trhu. To bylo příčinou významné restrukturalizace odvětví, která byla na počátku posuzovaného období v závěrečné fázi.
(135)
Vzhledem k tomuto vývoji před posuzovaným obdobím nelze zisk, jehož bylo dosaženo na počátku posuzovaného období, považovat za běžný zisk. Jelikož v této souvislosti nebyly obdrženy žádné informace, usuzuje se, že jako vhodné srovnávací měřítko může předběžně sloužit běžná úroveň zisku u jiného široce používaného a důležitého spotřebního výrobku, který byl předmětem antidumpingového šetření, a to usňové obuvi. Tato úroveň zisku činí 6 % (7). Je tudíž zřejmé, že celkově nebylo výrobní odvětví Unie během celého posuzovaného období schopno dosáhnout úrovně zisku, kterou lze u tohoto výrobku považovat za přijatelnou.
(136)
Peněžní tok výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období značně zvýšil. To však lze přičíst některým větším a zavedeným společnostem, u malých a středních podniků tomu tak nebylo. Výše čistých investic klesla o 33 %. Je však třeba podotknout, že do konce posuzovaného období investice u malých a středních podniků téměř neexistovaly. Pouze dvě společnosti, které nepatří k malým a středním podnikům, si mohly dovolit uskutečnit v posuzovaném období významné investice. V průběhu celého posuzovaného období se návratnost investic snižovala více než ziskovost.
(137)
Mezi rokem 2008 a obdobím šetření vzrostla průměrná mzda na zaměstnance o 2 %. Tento růst mzdových nákladů je podstatně nižší než celkový vývoj mzdových nákladů v Unii v průběhu posuzovaného období, což naznačuje, že se výrobní odvětví Unie snažilo zachovat mzdy na co nejnižší úrovni.
4.3.4. Výrobní náklady
(138)
V posuzovaném období se výrobní náklady snížily o 10 %.
Tabulka 11
2008
2009
2010
OŠ
Výrobní náklady (v EUR/t)
3 578
3 583
3 514
3 230
Index (2008 = 100)
100
100
98
90
5. Závěr ohledně újmy
(139)
Šetření prokázalo, že ukazatele újmy, jako je objem výroby, kapacita, prodej odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a zaměstnanost, se v posuzovaném období zhoršily.
(140)
Ukazatele újmy týkající se finanční situace výrobců v Unii, jako je ziskovost, investice a návratnost investic, se v posuzovaném období vyvíjely negativně.
(141)
Ziskovost nejenže nedosáhla uspokojivé úrovně pro dané odvětví, nýbrž se v posuzovaném období zhoršila. Trvalé snižování prodejních cen výrobního odvětví Unie znamenalo, že výrobní odvětví nebylo schopno dosáhnout téměř žádného zisku.
(142)
Produktivita výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období zvýšila, přičemž důvodem je především jeho značná snaha soutěžit s významným dumpingovým čínským dovozem.
(143)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Úvod
(144)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda dumpingový dovoz pocházející z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, že ji lze označit za podstatnou. Byly přezkoumány i jiné známé činitele, které mohly vedle dumpingového dovozu výrobnímu odvětví Unie způsobovat újmu, aby bylo zajištěno, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
2. Účinek dumpingového dovozu
(145)
Šetření prokázalo, že se spotřeba v Unii během posuzovaného období snížila o 12 %. Zatímco objem dumpingového dovozu z Číny klesl přibližně o 9 %, jeho podíl na trhu současně vzrostl. Objem prodeje výrobního odvětví Unie klesl o 20 % a podíl na trhu se zmenšil z 23 % v roce 2008 na 20,9 % v období šetření.
(146)
V období od roku 2009 do konce období šetření spotřeba v Unii rostla, zatímco se podíl výrobního odvětví Unie na trhu snižoval, na rozdíl od dumpingového dovozu z Číny, jehož podíl na trhu se v tomto období značně zvýšil.
(147)
Ceny dumpingového dovozu z Číny v posuzovaném období rostly. I když se v posuzovaném období průměrná cena dovozu z Číny zvýšila o 18 %, tyto ceny byly trvale nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie, zejména v období šetření, a vyvíjely tudíž tlak na ceny na trhu v Unii. Snižování prodejních cen výrobního odvětví Unie na trhu Unie a jeho ziskovosti lze proto přičíst stlačování cen, které na trhu Unie způsoboval dumpingový dovoz z Číny. Pokles výrobních nákladů výrobního odvětví Unie a snížení zaměstnanosti prokazuje snahu výrobního odvětví reagovat na tento dovoz.
(148)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje závěr, že existence čínského dovozu a zvýšení podílu dumpingového dovozu z Číny s cenami podstatně nižšími, než jsou ceny výrobního odvětví Unie, na trhu hrálo rozhodující roli v podstatné újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie, která se projevuje zejména v jeho špatné finanční situaci a zhoršování u většiny ukazatelů újmy.
3. Účinky jiných činitelů
(149)
V rámci příčinné souvislosti byly zkoumány tyto jiné činitele: vývoj poptávky na trhu Unie a její segmentace, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie, dovoz výrobku, jehož se týká toto šetření, z ostatních zemí, protisoutěžní praktiky na trhu Unie, rozdíly ve výrobních metodách a trh s použitým zbožím. Analyzovány byly i další činitele.
3.1. Dovoz z jiných třetích zemí než z dotčené země
(150)
Objem dovozu z ostatních třetích zemí v posuzovaném období je uveden v následující tabulce. Trendy týkající se množství a cen vycházejí z údajů Eurostatu.
Tabulka 12
2008
2009
2010
OŠ
Objem dovozu ze všech ostatních třetích zemí (v tunách)
100 971
81 464
81 602
88 706
Index (2008 = 100)
100
81
81
88
Podíl na trhu
12,2 %
11,8 %
10,9 %
12,2 %
Průměrná dovozní cena (v EUR/t)
2 378
2 354
2 591
2 522
Index (2008 = 100)
100
99
109
106
Objem dovozu z Turecka (v tunách)
36 952
33 275
32 887
40 553
Index (2008 = 100)
100
90
89
110
Podíl na trhu
4,5 %
4,8 %
4,4 %
5,6 %
Průměrná dovozní cena (v EUR/t)
2 027
2 014
2 171
2 058
Index (2008 = 100)
100
99
107
102
(151)
Dovoz ze třetích zemí se v posuzovaném období snížil o 12 %, zatímco podíl tohoto dovozu na trhu byl poměrně stálý.
(152)
Je třeba podotknout, že průměrné ceny dovozu z ostatních třetích zemí v posuzovaném období vzrostly o 6 % a byly trvale vyšší než průměrná prodejní cena čínského vývozu (v období šetření o 68 %).
(153)
CCCLA uvedla, že se mezi rokem 2010 a 2011 dovoz z Turecka zvýšil o 8 % a že ceny dovozu z Turecka byly údajně vyšší než ceny dovozu z Číny přibližně pouze o 20 %.
(154)
Co se týká tohoto tvrzení, uvádí se, že při srovnání situace na počátku a na konci posuzovaného období vzrostl objem dovozu z Turecka o 10 % neboli o 1,1 procentního bodu, jeho průměrné ceny však byly trvale mnohem vyšší (od 37 % do 60 %) než ceny čínského dovozu. Na tento dovoz nikdy nepřipadal podíl na trhu vyšší než 5,6 %. Lze tudíž těžko dospět k závěru, že podstatnou újmu způsobil výrobnímu odvětví Unie turecký dovoz.
(155)
Z výše uvedených důvodů se vyvozuje závěr, že dovoz z ostatních třetích zemí neovlivnil podstatně situaci výrobního odvětví Unie.
3.2. Segmenty trhu
(156)
Sdružení dovozců se sídlem v Německu a někteří jeho členové uvedli, že na základě cen pro konečného spotřebitele, jakosti výrobku a prodejních kanálů je nutno trh s keramickými výrobky, kterých se týká toto šetření, rozdělit nejméně na tyto tři segmenty: špičkové výrobky (vysoká jakost, vysoké ceny), výrobky střední/nízké kategorie (střední/nízká jakost, střední/nízké ceny) a zvláštní výrobky (například dekorativní předměty, suvenýry, květináče a hotelový porcelán). Většina výroby v Unii je údajně prodávána na trhu špičkových výrobků a/nebo zvláštních výrobků, zatímco čínský dovoz patří převážně do segmentu trhu s levnými výrobky. Výrobní odvětví Unie se zaměřuje většinou spíše na prodej v malých obchodech než na místech, kde nakupují běžní spotřebitelé. Čínský dovoz proto nesoutěží přímo s výrobou v Unii.
(157)
Šetření však tato tvrzení nepotvrdilo. Za prvé se podotýká, že obdobný výrobek nezahrnuje některé předměty, na něž tyto strany odkazují, například čistě dekorativní předměty (viz (51). a (52). bod odůvodnění). Šetření za druhé prokázalo, že současná výroba v Unii zásobuje všechny trhy stejně jako čínský dovoz. Příslušná část čínského dovozu by ve skutečnosti spadala do segmentů špičkových nebo zvláštních výrobků. Jeden britský dovozce uvedl, že z Číny dováží špičkové výrobky, a skupina společností z EU s výrobními zájmy v Číně poukázala na velmi vysoké ceny, které na trhu Unie účtuje za své kameninové výrobky pocházející z Číny.
(158)
Závěrem se odkazuje na oddíl B.1.2, v němž byl vyvozen závěr, že se všechny typy dotčeného výrobku a obdobného výrobku považují za jediný výrobek. Analýzu je tudíž nutno provést na úrovni dotčeného výrobku a obdobného výrobku. Jakékoli tvrzení ohledně určitých segmentů proto nelze uznat.
3.3. Spotřeba a poptávka
(159)
Evropské sdružení dovozců a maloobchodníků a CCCLA poukázaly na snižování poptávky v Unii. Jeden dovozce nezařazený do vzorku uvedl, že se poptávka po porcelánu, zejména s ohledem na vedlejší a doplňkový sortiment a v soukromém sektoru, prudce snižuje a že ostatní poptávka je mimořádně diverzifikovaná. Několik stran obdobně tvrdilo, že kvůli měnící se módě nyní spotřebitelé hledají cenově dostupné keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní. Podle názoru jednoho velkoobchodníka se trh pro špičkové výrobky zmenšuje a bude se zmenšovat i v dalších letech.
(160)
Podle výše uvedeného evropského sdružení dovozců a maloobchodníků vysvětluje pokles prodeje a výroby výrobců v Unii v posuzovaném období snižování poptávky.
(161)
CCCLA uvedla, že podnět ukazuje významné výkyvy ve výši spotřeby v Unii v průběhu posuzovaného období v souladu s celkovými makroekonomickými podmínkami. Podle CCCLA se v posuzovaném období vyvíjely faktory újmy v souladu s výkyvy v poptávce v Unii a na ostatních trzích a prodej výrobců v Unii i čínský dovoz sledovaly změny poptávky.
(162)
Sdružení dovozců se sídlem v Německu a někteří jeho členové uvedli, že údaje o čínském dovozu po rozšíření Unie v roce 2004 a zrušení dovozních kvót u tohoto výrobku ode dne 1. ledna 2005 naznačují obrovskou poptávku po levnějším stolním nádobí a náčiní na trhu Unie mezi rokem 2002 a 2005, načež mezi rokem 2005 a 2010 následoval pokles. Výrobci v Unii údajně nebyli ochotni a/nebo schopni tuto poptávku uspokojit.
(163)
Co se týká těchto tvrzení, za prvé se odkazuje na oddíl B.1.2, v němž byl vyvozen závěr, že se veškeré typy dotčeného výrobku a obdobného výrobku považují za jediný výrobek. Tvrzení týkající se určitého sortimentu proto není podstatné a analýzu je nutno provést na úrovni dotčeného výrobku a obdobného výrobku.
(164)
Za druhé, tvrzení, že se faktory újmy vyvíjely v souladu s výkyvy poptávky na ostatních vývozních trzích, je v rozporu se skutečností, že se vývozní výkonnost výrobců v Unii zařazených do vzorku vyvíjela v posuzovaném období kladně.
(165)
Za třetí, jak je vyvozeno v oddíle D.2, spotřeba se v posuzovaném období snižovala. Neexistovaly žádné důkazy, které by potvrzovaly, že výrobci v Unii nebyli ochotni a/nebo schopni uspokojit obrovskou poptávku po levnějším stolním nádobí a náčiní v Unii. Naopak, při šetření bylo zjištěno, že v celém posuzovaném období uspokojovali výrobci v Unii poptávku po různých typech, včetně levnějšího stolního nádobí a náčiní. I když v Unii během posuzovaného období existovaly výkyvy v úrovni spotřeby, které mohly v určité fázi přispět ke špatné situaci výrobního odvětví Unie, nelze mít celkově za to, že mají takový dopad, aby mohly narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, která byla výrobnímu odvětví způsobena v období šetření.
(166)
Tato tvrzení se proto zamítají.
3.4. Vývoz výrobního odvětví Unie
(167)
Podle údajů z Eurostatu (objem vývozu) a od výrobců v Unii zařazených do vzorku (průměrná vývozní cena) se vývoz výrobního odvětví Unie vyvíjel v posuzovaném období takto:
Tabulka 13
2008
2009
2010
OŠ
Objem vývozu (v tunách)
90 968
73 502
83 091
88 105
Index (2008 = 100)
100
81
91
97
Průměrná vývozní cena (v EUR/t)
3 136
2 983
3 462
3 125
Index (2008 = 100)
100
95
110
100
(168)
CCCLA podotkla, že podle údajů v podnětu se vývoz výrobců v Unii mezi rokem 2009 a 2011 podstatně zvýšil. Tato strana uvedla, že se faktory újmy vyvíjely negativně, když se vývozní výkonnost výrobců v Unii snížila. Újma byla proto způsobena nepříznivým vývojem vývozu výrobního odvětví Unie.
(169)
V této souvislosti je třeba za prvé podotknout, že se analýza újmy zaměřuje na situaci výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Případné změny vývozní výkonnosti proto nemají žádný dopad na většinu ukazatelů, které byly analyzovány výše, jako je objem prodeje, podíl na trhu a ceny. Za druhé, vývoz výrobního odvětví Unie lze vykládat jako způsob kompenzace klesajícího prodeje na trhu Unie, tj. na trhu, na němž je způsobována újma. Za třetí, jak prokazuje výše uvedená tabulka, celkový vývoz z Unie se snížil o 3 %. Rovněž vývozní ceny spolupracujících vývozců, kteří byli zařazeni do vzorku, byly v posuzovaném období stálé.
(170)
Toto tvrzení se proto zamítá a vyvozuje se závěr, že vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie nezpůsobila podstatnou újmu.
3.5. Zrušení dovozních kvót
(171)
Do dne 1. ledna 2005 platily v případě členských států, jež byly v té době členy Unie, pro výrobky kódů KN uvedených v (56). bodě odůvodnění pocházející z Číny množstevní kvóty, které v roce 2000 činily celkem 84 473 tun a do roku 2004 se postupně zvýšily na 147 744 tun. Z dostupných statistických údajů vyplývá, že v roce 2004 činil dovoz dotčeného výrobku ze strany 27 zemí, které jsou nyní členskými státy, 173 809 tun. O rok později, po zrušení kvót, tento dovoz vzrostl na 530 294 tun. Od té doby nebyl čínský dovoz nikdy nižší než 449 000 tun ročně.
(172)
Co se týká úlohy dovozních kvót v újmě zaznamenané v posuzovaném období, za prvé je třeba uvést, že vzhledem k tomu, že se kvóty postupně zvyšovaly a byly zrušeny 3 roky před začátkem posuzovaného období a 6 let před začátkem období šetření, docházelo na trhu Unie od roku 2002 k velké restrukturalizaci s cílem zohlednit tyto změněné tržní podmínky. To dokládají i informace o uzavírání podniků a platební neschopnosti evropských výrobců keramického stolního nádobí a náčiní, které poskytl žadatel. V důsledku toho bylo výrobní odvětví Unie do začátku posuzovaného období přeměněno na menší a výkonné odvětví.
(173)
Lze tudíž mít za to, že účinky zrušení dovozních kvót vztahujících se na dotčený výrobek v roce 2005 mohly mít před začátkem posuzovaného období negativní dopad na zdraví výrobního odvětví Unie. I kdyby tomu tak však bylo, újmu v období šetření působil dumpingový dovoz. Zrušení dovozních kvót od roku 2005 proto nenarušuje příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, která byla výrobnímu odvětví Unie způsobena v posuzovaném období a v období šetření.
3.6. Protisoutěžní praktiky na trhu Unie
(174)
Řada stran tvrdila, že újma je způsobena protisoutěžními praktikami na trhu Unie, a rovněž se uvádělo, že toto antidumpingové řízení bylo zahájeno s cílem vzpamatovat se ze ztrát vyplývajících z pokut uložených za protiprávní kartely. CCCLA uvedla, že existence jednání ve vzájemné shodě na trhu Unie může vést k tomu, že údaje o újmě (konkrétně prodejní ceny, objemy prodeje, podíl na trhu a zisky) uvedené v podnětu a shromážděné v průběhu šetření nejsou spolehlivé, jelikož nepředstavují situaci, která odráží běžné fungování trhu.
(175)
Na straně jedné se uvádí, že v roce 2010 uložila Komise pokuty sedmnácti podnikům vyrábějícím koupelnové vybavení za kartel za účelem stanovování cen, který trval od roku 1992 do roku 2004 a který se týkal šesti členských států: Německa, Rakouska, Itálie, Francie, Belgického království (Belgie) a Nizozemského království (Nizozemsko) (8). K dotyčným praktikám docházelo před posuzovaným obdobím a týkaly se jiných výrobků. Jediný dotčený podnik, který v posuzovaném období působil rovněž v odvětví keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní, mimoto podal u Tribunálu Evropské unie žalobu na zrušení pokuty. Tato žaloba se dosud projednává. Německé orgány zahájily na druhou stranu v únoru 2011 u některých německých výrobců stolního nádobí a náčiní šetření týkající se kartelu. Výsledky tohoto šetření německé orgány dosud nezveřejnily, takže v tomto ohledu nelze vyvodit žádné závěry. Toto šetření se mimoto týká pouze jednoho členského státu, zatímco výrobní odvětví Unie je poměrně rozšířené. Tato tvrzení byla proto zamítnuta.
(176)
Co se týká poukázání některých stran na skutečnost, že někteří výrobci v Unii změnili své činnosti a stali se rovněž obchodníky s výrobky pocházejícími s Číny, jedná se o obchodní příležitost, kterou nelze označit za protisoutěžní.
3.7. Výrobní metody
(177)
Podle určitých stran přispěla k újmě, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, jednoznačně rozhodnutí výrobců v Unii, pokud jde o výrobní metody. Tyto strany zdůrazňují, že výrobní metody v Unii nejsou ani zdaleka tak efektivní jako čínské výrobní metody - výrobní metody Unie jsou plně automatizované, což znamená vysoké náklady na přenastavení strojů v případě malých sérií, nákladné zhotovování forem, dražší suroviny a vyšší náklady na energii kvůli dvojímu výpalu. Na rozdíl od výrobců v Unii pracují čínští výrobci na základě objednávek, mají nižší náklady na skladování a prodávají celou výrobu v dávkách bez zařazování do jakostních tříd a slev z ceny. V Unii jsou rovněž téměř dvakrát tak vysoké náklady na obtisky při zdobení na glazuru. Některé strany naopak poukázaly na účinnost výrobních metod Unie, co se týká například delších pracovních cyklů.
(178)
Šetření prokázalo existenci převodu příslušných technologií na celosvětové úrovni. Nebylo možné zjistit souvislost mezi konkrétní výrobní metodou a úspěchem v podnikání. Rovněž nebylo možné zjistit, zda měla volba určité výrobní metody dostatečně významný dopad, aby mohl narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z dotčené země a újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.
3.8. Trhy s použitým zbožím
(179)
Podle jednoho dovozce, který nebyl zařazen do vzorku, se domácnosti v posledních desetiletích zmenšily a prodávají zbytečné předměty na bleších trzích, internetových aukcích nebo prostřednictvím jiných forem trhů s použitým zbožím. Podle této strany uspokojuje použité stolní a kuchyňské nádobí a náčiní značnou část stávající poptávky a přímo soutěží s nově vyrobeným stolním a kuchyňským nádobím a náčiním. Dovozce, který nebyl zařazen do vzorku, poskytl doklady o hodnotách několika skupin výrobků známých německých výrobců porcelánů při internetových aukcích.
(180)
Nebylo však možné nalézt spolehlivý základ pro extrapolaci objemů a cen velmi specifických kolekcí tří německých společností z německojazyčné platformy pro jiné země Unie nebo jiné výrobky. Nebylo tudíž možné tento trh vyčíslit a při šetření se nepodařilo zjistit, zda byl prodej použitého zboží dostatečně významný, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z dotčené země a újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.
3.9. Hospodářská krize
(181)
Podle CCCLA je údajná újma způsobena dopadem finanční krize, hospodářské recese a krize státního dluhu na rozpočty spotřebitelů. Na provozní úrovni jsou údajně žadatelé ziskoví, CCCLA se proto domnívá, že nahlášené ztráty je nutno přičíst finančním spekulacím (jako jsou ztráty z investic do vlastního kapitálu nebo státních dluhopisů) a jiným než provozním výdajům souvisejícím s finanční krizí.
(182)
Hospodářská krize může vysvětlit klesající spotřebu během částí posuzovaného období. Je však třeba zmínit, že v situaci klesající spotřeby v posuzovaném období a v situaci rostoucí spotřeby mezi rokem 2009 a obdobím šetření kontrastuje výkonnost levného dumpingového dovozu s výkonností výrobního odvětví Unie.
(183)
Ze šetření jednoznačně vyplývá, že dumpingový dovoz z Číny zvýšil dopady hospodářského poklesu. I během celkového hospodářského oživování se výrobnímu odvětví Unie nepodařilo se zotavit a opět dosáhnout významných objemů prodeje a v průběhu posuzovaného období přišlo o významný podíl na trhu, zatímco čínský dumpingový dovoz získal větší podíl na trhu.
(184)
Ačkoli hospodářská krize mohla přispět ke špatné situaci výrobního odvětví Unie, nelze usuzovat, že měla takový dopad, aby narušila příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, která byla výrobnímu odvětví způsobena v období šetření.
3.10. Další činitele
(185)
Jedno sdružení uvedlo, že podle jeho názoru narušují příčinnou souvislost další činitele. Tato strana odkázala na hospodářskou soutěž uvnitř Unie (na základě toho, že se ceny v Unii značně liší) a na požadavky Unie týkající se bezpečnosti a zdraví, které jsou stále přísnější, což zvyšuje výrobní náklady. K dalším uváděným činitelům patřilo napodobování výrobků ze strany některých čínských výrobců a existence necelních překážek na řadě trhů mimo Evropu, které brání vývozu výrobců v Unii.
(186)
Co se týká tvrzení ohledně hospodářské soutěže uvnitř Unie, šetření neprokázalo žádnou souvislost mezi újmou, umístěním výrobců v Unii a cenami v tomto členském státě. Pokud jde o požadavky Unie týkající se bezpečnosti a zdraví, uvádí se, že se vztahují na výrobky zhotovené v Unii i na dovážené výrobky, ovlivňují tudíž ceny všech hospodářských subjektů. Vzhledem ke skutečnosti, že nebyly předloženy žádné informace, které by doložily tvrzení o napodobování výrobků, nebylo možno analyzovat dopady tohoto tvrzení. Tvrzení ohledně existence necelních překážek na řadě trhů mimo EU nelze přijmout: tyto překážky mohly výrobcům v Unii bránit v tom, aby využili svůj vývozní potenciál, neměly však žádný dopad na snižující se prodej na trhu Unie, tj. na trhu, na němž je způsobována újma.
(187)
CCCLA poukázala na další činitele, konkrétně nedostatek kvalifikovaných pracovníků na trhu Unie a újmu, kterou si způsobilo výrobní odvětví samo, a to na základě toho, že někteří výrobci v Unii dovážejí dotčený výrobek. Na základě dostupných informací se však vyvozuje závěr, že celkově se celé výrobní odvětví Unie nacházelo ve špatné situaci, a skutečnost, že se zvýšil počet obchodních modelů, nezpůsobila výrobnímu odvětví Unie újmu a měla by se spíše vykládat jako způsob kompenzace klesajícího prodeje na trhu Unie. Co se týká nedostatku kvalifikovaných pracovníků v odvětví keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní v Unii, žádná zúčastněná strana se sídlem v Unii nepotvrdila, že by se jí to týkalo.
(188)
Jeden dovozce orgány vyzval, aby analyzovaly dopad ostatních typů stolního a kuchyňského nádobí a náčiní, například plastového, hliníkového, melaminového a skleněného. K doložení tohoto tvrzení však nebyly poskytnuty žádné informace. Při šetření nebylo možno učinit žádné zjištění ohledně této záležitosti.
(189)
Některé strany spojují újmu, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, se situací výrobního odvětví Unie před posuzovaným obdobím. V této souvislosti několik dovozců tvrdilo, že zhoršování situace výrobního odvětví Unie začalo již v období 1975-2002. Analýza Komise však nemohla jít tak daleko, mimo jiné kvůli nedostupnosti spolehlivých údajů pro toto období. Stejně tak tomu bylo i u jiné události, k níž došlo dlouho před posuzovaným obdobím: státní podpory, kterou obdržel německý porcelánový průmysl a která podle jednoho dovozce, který nebyl zařazen do vzorku, prokazuje, že výrobní odvětví Unie nezvýšilo svou efektivnost (9).
(190)
Zkoumání jiných známých faktorů, které mohly způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, ukázalo, že tyto faktory nenarušují zjištěnou příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.
4. Závěr ohledně příčinné souvislosti
(191)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového vývozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dumpingový dovoz z Číny způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
F. ZÁJEM UNIE
1. Předběžné poznámky
(192)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat prozatímní antidumpingová opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů dotčeného výrobku.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(193)
Výrobní odvětví Unie tvoří více než 200 výrobců s výrobními závody, které se nacházejí v různých členských státech Unie, a v období šetření tito výrobci v oblasti výroby a prodeje obdobného výrobku přímo zaměstnávali více než 25 000 osob.
(194)
Šetřením bylo zjištěno, že dumpingový dovoz z dotčené země způsoboval během období šetření výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. Ukazatele újmy týkající se finanční situace výrobního odvětví Unie, jako je výroba, ziskovost a návratnost investic, vykazovaly v posuzovaném odvětví klesající tendenci. Nejvíce postiženy byly malé a střední podniky: v posuzovaném období vykazovaly od roku 2010 ztráty. Pokud by nebyla opatření přijata, usuzuje se, že úsilí, které již odvětví vynaložilo, nebude postačovat k zlepšení finanční situace výrobního odvětví Unie, která se může dále zhoršovat.
(195)
Zjištění v rámci tohoto šetření nezpochybňuje skutečnost, že si někteří výrobci v Unii vedou lépe než jiní, ani situace výrobního odvětví Unie před posuzovaným obdobím.
(196)
Očekává se, že uložení opatření obnoví účinné a spravedlivé podmínky obchodování na trhu Unie. To bude mít další pozitivní dopad na hospodářskou situaci a ziskovost výrobního odvětví Unie.
(197)
Někteří dovozci uvedli, že pokud budou opatření uložena, bude dotčený výrobek nahrazen jinými typy výrobků (než je keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní vyráběné v Unii), například textilními výrobky (v případě dárkových předmětů) nebo plastovým stolním nádobím a náčiním, což přinese prospěch jiným odvětvím než keramickému průmyslu. Při šetření však nebylo možno potvrdit, že by toto nahrazování bylo významné.
(198)
Vyvozuje se proto závěr, že uložení prozatímních antidumpingových opatření na dovoz keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní pocházejícího z Číny je v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení
(199)
Jak bylo uvedeno v (4). bodě odůvodnění, vzhledem k zjevně vysokému počtu dovozců, kteří nejsou ve spojení, byl použit výběr vzorku.
(200)
Během období šetření pořizovali dovozci zařazení do vzorku své dodávky především z dotčené země a v oblasti dovozu a dalšího prodeje keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní zaměstnávali přibližně 350 osob. Dováželi různé druhy výrobků sahající od dárkových porcelánových předmětů přes značkové hliněné výrobky po obyčejné stolní nádobí a náčiní pro domácnosti. Úroveň spolupráce ze strany těchto dovozců byla různá. Dva největší dovozci zařazení do vzorku, kteří vykonávají rovněž důležité maloobchodní činnosti, například neposkytli úplné údaje o ziskovosti a rozpětí mezi kupní cenou a cenou při dalším prodeji odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a jeden z nich dokonce odmítl zpřístupnit své účetní záznamy. Tyto strany poskytly pouze vnitropodnikové kupní ceny a/nebo vnitropodnikové prodejní ceny. Přes opakované žádosti nebyly tudíž poskytnuty žádné smysluplné informace, které by umožnily provést pro celý vzorek odhad hrubého a čistého rozpětí reprezentativních dovozců u dotčeného výrobku.
(201)
Obdobně údaje, které předložili dva dovozci/maloobchodníci zařazení do vzorku, byly v mnoha ohledech nedostatečné a neumožnily provést odhad hrubého a čistého ziskového rozpětí maloobchodníků u dotčeného výrobku. Na základě spolupráce dovozců zařazených do vzorku nebylo proto možné určit schopnost dodavatelského řetězce v EU absorbovat navrhované antidumpingové clo, a tudíž dopad tohoto cla na maloobchodní cenu, potažmo spotřebitele.
(202)
Za prvé, co se týká dovozců, velká většina dovozců, kteří zaslali odpovědi na dotazník pro výběr vzorku dovozců, nahlásila hrubé rozpětí mezi kupní cenou a cenou při dalším prodeji v rozmezí od 50 % do 200 %. Ověřené číselné údaje čistých dovozců zařazených do vzorku potvrzují, že tato hrubá rozpětí jsou reprezentativní. Za druhé, z veřejně přístupné dokumentace vyplývá, že dodavatelský řetězec v Unii (tj. dovozci a následné kanály) je naprosto schopen absorbovat antidumpingové clo v navrhované výši, aniž by to ohrozilo životaschopnost dotčených hospodářských subjektů. Podle nedávno zveřejněného článku (10) se čínský keramický džbánek, který distributoři z EU nakupují za 0,70 USD, prodává na maloobchodní úrovni v EU za 3,50 USD - s přirážkou u distributora/maloobchodníka vyšší než 150 %. Podle tohoto scénáře by navrhovaná antidumpingová cla vedla v dodavatelském řetězci EU u většiny dovozu k přirážce ve výši 0,16 EUR (a u nespolupracujících výrobců o 0,36 EUR), což by u tohoto konkrétního výrobku představovalo hrubé rozpětí ve výši 2,08 EUR. Průzkum trhu CBI z roku 2009 týkající se „trhu se stolním a kuchyňským nádobím a náčiním a jinými domácími potřebami“ zmíněný v (112). bodě odůvodnění navíc uvádí poměr ceny CIF na hranice Unie - spotřebitelské ceny v rozmezí od 2,6 do 5,3. Dovozci/maloobchodníci zařazení do vzorku mimoto nikdy neuvedli, že v případě uložení antidumpingového cla vyloučí keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní z dovozu nebo prodeje.
(203)
S přihlédnutím k výše uvedeným skutečnostem a kvůli neexistenci jakýchkoli jiných spolehlivých informací získaných při tomto šetření se vyvozuje předběžný závěr, že distribuční kanál obecně, včetně dovozců, bude pravděpodobně schopen absorbovat bez větších problémů zvýšení cen CIF v navrhované výši a že spotřebitelé pravděpodobně nezaznamenají růst cen. Zúčastněné strany se však znovu výslovně vyzývají, aby předložily dodatečné, úplné a ověřitelné údaje týkající se této záležitosti, které by umožnily analyzovat v další fázi tohoto řízení dopad opatření na dodavatelský řetězec a na spotřebitele.
(204)
Informace o zájmu Unie byly obdrženy od více než 20 dovozců, kteří nebyli zařazeni do vzorku, většinou malých podniků, od sdružení evropského a mezinárodního obchodu, švédského sdružení dovozců a maloobchodníků, nizozemského sdružení dovozců z Dálného východu a německého sdružení a sítě dovozců. Společnou obavou dovozců bylo to, že opatření povedou k zvýšení dovozních cen, (částečnému) omezení jejich činnosti, a budou mít tudíž na ně negativní dopad, mimo jiné z hlediska rozpětí a ziskovosti. Na základě závěrů vyvozených v dalším bodě odůvodnění a v (202). bodě odůvodnění však tato tvrzení nebylo možno uznat.
(205)
Několik dovozců uvedlo, že v případě uložení opatření zanikne u dovozců více pracovních míst, než jich bude zachováno u výrobců v Unii. To je však v rozporu s jinými podáními dovozců, v nichž uváděli, že mohou keramické výrobky nahradit jinými (například textilními výrobky v případě dárků) nebo že budou ochotni pořizovat více výrobků v Unii.
(206)
Švédské sdružení se domnívalo, že opatření budou mít na dovozce negativní hospodářský dopad, pokud jde o významné náklady na hledání nových zdrojů a správní náklady, budou-li dovozci muset hledat alternativy čínského dovozu. Sdružení evropského a mezinárodního obchodu uvedlo, že změny dodavatelů jsou obtížné, jelikož dovozci do nich silně investovali. Nezdá se však, že to je hlavní obavou některých dovozců, kteří upřednostňují možnost změnit zdroje dodávek. Skutečnost, že se nabízené výrobky a spotřeba v Unii mění podle módních trendů, mimoto naznačuje, že vznik nákladů na vývoj nových výrobků (od nových dodavatelů) je v tomto odvětví neodmyslitelný.
(207)
Několik dovozců, kteří nebyli zařazeni do vzorku, uvedlo, že výrobní závody v Unii nemají zájem o výrobu značkových výrobků někoho jiného. To však popírá výsledek šetření, co se týká výrobců v Unii zařazených do vzorku (kteří prokázali, že vyrábějí značkové zboží pro třetí strany), podání jiného dovozce a skutečnost, že řada dovozců, kteří distribuují výrobky pod vlastní značkou, pořizuje část svého sortimentu v Unii.
(208)
Jeden dovozce nezařazený do vzorku uvedl, že není ochoten sdílet výrobní nápady, design výrobků a vnitropodnikový vývoj s některými konkurenčními výrobci keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní v Unii. Šetření však neprokázalo, že to je obecná obava dovozců. Je třeba zmínit, že dotyčný dovozce má právní spory s některými německými výrobci a že část jeho kolekce přímo soutěží s kolekcí výrobců v Unii.
(209)
Určití dovozci tvrdili, že dodávky nemohou pořizovat u výrobců v Unii kvůli jejich vyšším nákladům, nedostatečné kapacitě pro řemeslné výrobky, neschopnosti nabízet malé výrobní série, nepružnosti, nepřiměřené organizaci pro náležité zásobování velkých maloobchodníků, kteří nabízejí mnoho výrobků, a/nebo neexistenci některých výrobních procesů, jakostí, druhů ozdob nebo tvarů. Tyto strany uvedly, že problémy jsou obzvláště významné, co se týká řemeslných výrobků a výrobků určených k propagaci (např. hrnčířského zboží), určitých značkových výrobků prodávaných na základě licence, výroby některých zapsaných užitných vzorů a zvláštních vedlejších výrobků nebo výrobků pro služby společného stravování (např. velkoobjemové porcelánové výrobky). Některé strany tvrdily, že nemají jinou alternativu než dovoz z Číny. Při šetření však bylo zjištěno, že většina dovozců, kteří se přihlásili, pořizuje keramické stolní a/nebo kuchyňské nádobí a náčiní z několika zdrojů, včetně výrobců v Unii, a to v široké škále druhů a jakostí. Výrobci v Unii mimoto nabízejí širokou škálu výrobků a mají výrobní kapacitu pro větší prodej na trhu Unie.
(210)
Lze proto vyvodit závěr, že uložení opatření může mít skutečně negativní dopad na finanční situaci některých dovozců. V průměru se však neočekává, že by tento negativní účinek měl významný finanční dopad na celkovou situaci dovozců. Celkově se předpokládá, že budou schopni (částečně) podpořit růst cen a/nebo (částečně) přenést clo na své odběratele (tj. velkoobchodníky, distributory, maloobchodníky), o to více, že se cla týkají významného zdroje na trhu. U dovozců, kteří se přihlásili a kteří jsou současně maloobchodníky, šetření prokázalo, že dotčený výrobek představuje pouze velmi malou část jejich celkového podnikání. Informace, které tyto strany poskytly, neumožnily náležité vyčíslení rozsahu, v jakém budou schopni absorbovat růst kupních cen v důsledku navrhované výše cla, jak je však objasněno v(202). a (203). bodě odůvodnění, dosud shromážděné informace nenaznačují, že by nebyli schopni tak učinit.
(211)
Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení opatření v navrhované výši nemá významný nepříznivý dopad na situaci dovozců dotčeného výrobku, kteří nejsou ve spojení.
4. Zájem ostatních hospodářských odvětví
(212)
Řada dovozců tvrdila, že uložení případných opatření bude mít pravděpodobně negativní dopad na obchodní partnery dovozců, a to od podniků provádějících konečnou úpravu a zdobení po velkoobchodníky, distributory nebo maloobchodníky. V tomto ohledu uváděli, že uložení opatření může vést k většímu úbytku pracovních míst v jejich „satelitních podnicích“, jako jsou návrháři nebo logistika, než je počet zachovaných/vytvořených pracovních míst ve výrobním odvětví Unie. Někteří dovozci rovněž uvedli, že nedostatkem výrobků bude přímo dotčeno i odvětví dárkových předmětů, reklamní průmysl, hotelnictví a pohostinství, skupinové stravování a komerční zákazníci obecně. V krátkodobém horizontu to povede k zvýšení cenové soutěže na úrovni velkých diskontních prodejen. Postiženy budou rovněž instituce, které obvykle bojují se svými rozpočty, jako jsou pečovatelská zařízení. Některé strany mimoto uvedly, že antidumpingová opatření budou znamenat nedostatek surovin pro uměleckou a tvůrčí práci, například pro malíře na porcelán nebo řemeslné dílny.
(213)
Bylo zjištěno, že všechna tato tvrzení jsou neodůvodněná. Na straně jedné se zdá, že tvrzení těchto dovozců jsou v rozporu s těmi body v jejich podáních, v nichž uvádějí, že mohou keramické výrobky nahradit jinými (například textilními výrobky v případě dárků), takže se každopádně obrátí na své obvyklé obchodní partnery, kteří byli uvedeni výše. Mimoto lze očekávat, že „satelitní podniky“ výrobního odvětví Unie budou mít prospěch z uložení opatření. Šetření nemohlo na jedné straně dospět k závěru, že bude existovat nedostatek výrobků, bude-li dovoz z Číny soutěžit s cenami, které nejsou dumpingové. Opatření jsou navržena tak, aby podle očekávání vytvořila rovné podmínky pro všechny dodavatele keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní, a nikoli neoprávněně omezovala dovoz z dotčené země. Pokud jde o předpokládané zvýšení cenové soutěže, to lze považovat také za kladný dopad například u těch institucí, které obvykle bojují se svými rozpočty, jako jsou pečovatelská zařízení.
(214)
Švédské sdružení se domnívalo, že opatření budou mít negativní hospodářský dopad na velkoobchod a maloobchod ve Švédsku. Sdružení předpokládalo snížení zaměstnanosti o 2-3 % (větší u mladých lidí) a dovozu o 20 %. Zdá se však, že předpokládaný dopad je nadhodnocen. V tomto ohledu je třeba zmínit, že žádný z dovozců, kteří jsou současně maloobchodníky a kteří v rámci šetření podali připomínky, neuvedl, že v případě uložení antidumpingových cel bude celý výrobek vyloučen z jejich sortimentu. Odhady počtu pracovních míst provedené jedním z dovozců jsou při uložení opatření v zásadě stejné jako v případě, že by opatření uložena nebyla.
(215)
CCCLA poukázala na dánskou studii, podle níž musí uživatelské společnosti v Unii za každé euro, které výrobci v Unii získají v důsledku ochrany obchodu, zaplatit více než 60násobek. Toto tvrzení je však velmi obecné, nesouvisí konkrétně s tímto šetřením a neexistují žádné důkazy, které by prokazovaly, že to má v tomto šetření skutečně význam.
(216)
Společnost, která pro významné maloobchodníky z celého světa zajišťuje zvláštní maloobchodní reklamní akce, uvedla, že pro maloobchodní reklamní akce, které probíhají po dobu několika málo měsíců, vyžaduje její podnikání velké množství zboží během krátkého období. Podle této strany, která pořizuje přibližně dvě třetiny výrobků z Asie, především z Číny, naruší v budoucnu značné clo její schopnost prodávat za reklamní ceny. Je nutno uznat, že antidumpingová cla mohou mít negativní dopad na tento druh podnikání. Účelem cel však není vyloučit čínské zboží z trhu. V minulých třech letech mimoto výrobci v Unii pokryli 33 % toho, co tato strana označila jako kolísající poptávku.
(217)
V této předběžné fázi se proto vyvozuje závěr, že potenciálně negativní dopad na některá jiná hospodářská odvětví nemůže převážit přínosy, jichž bude docíleno tím, že uložením prozatímních opatření na dovoz dotčeného výrobku bude po zbývající část tohoto šetření zabráněno újmě.
5. Zájem spotřebitelů (domácností)
(218)
Žádná strana přímo zastupující zájmy konečných kupujících, jako sdružení spotřebitelů, nepodala připomínky.
(219)
Vzhledem k veřejně přístupným údajům (jak je zmíněno v (202). bodě odůvodnění) se však vyvozuje předběžný závěr, že dodavatelský řetězec absorbuje opatření s navrhovanou výši cla, a opatření tudíž nebudou mít za následek vyšší maloobchodní ceny pro spotřebitele.
(220)
Podle CCCLA a několika stran zastupujících zájmy dovozců a maloobchodníků budou v případě uložení antidumpingových cel nejvíce postiženi spotřebitelé v EU. V Unii představují největší část spotřebitelů spotřebitelé s nízkými příjmy a spotřebitelé budou čelit omezenějšímu výběru a vyšším cenám bez jakékoli dodatečné hodnoty, a to v době, kdy je hospodářství EU nestabilní. Tento výrobek má údajně psychologické hranice ceny, po jejichž překročení jej nebudou spotřebitelé kupovat. Některé typy výrobku z trhu zmizí, nebo budou nahrazeny jinými materiály, jako je plast, melamin, kov nebo dřevo. Tyto možnosti budou obecně představovat výrobky, které jsou méně šetrné k životnímu prostředí. Uvádělo se rovněž, že výběr bude omezen, jelikož z trhu Unie bude odstraněn dotčený dovoz uspokojující více než 60 % poptávky, přičemž nedostatečná nabídka bude tlačit ceny nahoru. Některé strany současně uvedly, že spotřebitelé nakupují v nejbližším okolí, výrobci v Unii však nejsou schopni a ochotni dodávat levné výrobky místním zásobovacím podnikům. Skutečnost, že němečtí výrobci mohou nabízet větší standardní objemy za nízké ceny, neuspokojí trh Unie, který požaduje rozmanitý sortiment v souladu s měnící se módou a trendy. Některá podání zdůrazňují, že pokud čínský dovoz zůstane na trhu Unie, bude jeho objem pravděpodobně podstatně nižší a ceny značně vyšší, a to kvůli vyšším mzdám v Číně a dodatečnému clu. Uvádělo se rovněž, že není-li výrobek cenově dostupný, nové generace si na něj nenavyknou.
(221)
Co se týká tvrzení ohledně omezenějšího výběru, podotýká se, že šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie nabízí velmi širokou škálu výrobků určených pro různé segmenty trhu a distribuční kanály. Očekává se, že opatření výrobnímu odvětví Unie umožní, aby plně využilo svůj potenciál a trh dále obohatilo o své výrobky. Žádný z dovozců, kteří jsou současně maloobchodníky, mimoto neuvedl, že případně zváží úplné stažení výrobku ze svého sortimentu, budou-li uložena antidumpingová opatření.
(222)
Pokud jde o tvrzení týkající se vyšších cen, cílem šetření je vytvoření rovných podmínek, a nikoli vyloučení čínského zboží z trhu Unie. Nebylo možné objektivně stanovit žádné hranice ceny, po jejichž překročení by spotřebitelé tento druh výrobku nekupovali. Vzhledem ke skutečnosti, že dovozci jsou často vázáni ceníky nejméně po dobu jednoho roku, se obecně neočekává, že by mohli v krátkodobém horizontu přenést vyšší ceny na své odběratele. Co je důležitější, vzhledem k úrovni opatření a značnému rozdílu mezi dovozní cenou a cenou při dalším prodeji není pravděpodobné, že uživatelé a spotřebitelé budou platit podstatně vyšší ceny - clo je vypočítáno na základě dovozní ceny CIF a maloobchodní ceny jsou násobkem dovozní ceny. Clo bude proto s největší pravděpodobností absorbovat dodavatelský řetězec od dovozce po konečného spotřebitele. Pokud by došlo k určitému růstu cen, tento bude malý a nebude mít dopad na výběr pro spotřebitele. Nepředpokládá se, že antidumpingová opatření povedou k tomu, že nové generace nebudou nakupovat keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní. Dále se podotýká, že šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie je s to nabídnout konkurenceschopné ceny.
(223)
Nebylo možno vyvodit závěr, že opatření budou mít významný dopad na materiál používaný k výrobě kuchyňského a stolního nádobí a náčiní. Druh materiálu není vždy hlavním důvodem například při výběru keramického výrobku určeného jako dárek. Je však zřejmé, že zaměnitelnost materiálů není vždy možná: právní předpisy Unie o materiálech přicházejících do styku s potravinami například ukládají určité požadavky vztahující se na materiály, které mají přijít do styku s potravinami. Je třeba rovněž zmínit, že zavedený dovozce, který je současně i maloobchodníkem, se také domnívá, že lidé budou nadále jíst raději z keramických talířů než z talířů vyrobených z jiných materiálů, a tomu jsou přizpůsobeny jeho plány na rozšíření činnosti.
(224)
Tvrzení týkající se problémů s dodávkami nelze uznat, jelikož na straně jedné se vytvoření rovných podmínek se spravedlivými cenami nerovná úplnému zrušení dovozu z Číny. Naopak se očekává, že prospěch ze spravedlivějších obchodních podmínek budou mít všichni světoví aktéři. Na druhé straně bylo konstatováno, že skutečnost, že v současnosti je výrobní odvětví Unie s to uspokojit jednu třetinu celkové spotřeby Unie, nenarušuje skutečnost, že by dovoz z Číny měl vstupovat na trh Unie s cenami, které nejsou dumpingové. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie i skutečnost, že výrobní odvětví nevyužívalo v posuzovaném období plně svou výrobní kapacitu, naznačují, že výrobci v Unii mohou prodávat na trhu Unie více výrobků, pokud by byl dumpingový dovoz zrušen. V neposlední řadě Čína není jediným zdrojem dovozu do Unie.
(225)
Dánská studie, kterou zmínila CCCLA, a švédský výzkum, na nějž poukázalo švédské sdružení, naznačují, že antidumpingová opatření jsou obecně pro spotřebitele nákladná. Tato tvrzení jsou však velmi obecná, nesouvisí konkrétně s tímto šetřením a neexistují žádné důkazy, které by prokazovaly, že to má v tomto šetření skutečně význam.
(226)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že uložení opatření nebude mít celkově významný dopad na spotřebitele, jako jsou domácnosti.
6. Závěr ohledně zájmu Unie
(227)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn předběžný závěr, že na základě dostupných informací o zájmu Unie neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní pocházejícího z Číny.
(228)
Tento závěr nemohou převážit aspekty, které předložila řada stran, konkrétně že antidumpingová opatření jsou obecně výměnou za jejich snahu přenést do třetích zemí některé hodnoty Unie, jako je zlepšení sociálních norem dodavatelů, zákaz dětské práce nebo programy ochrany životního prostředí a celkového rozvoje. Tyto záležitosti nemohou narušit cíl spočívající v dosažení otevřeného a spravedlivého obchodu ochranou výroby v Unii před narušením mezinárodního obchodu, jako je dumping, a uplatňováním nástrojů na ochranu obchodu v souladu právem EU a pravidly WTO.
(229)
Bez ohledu na výše uvedené skutečnosti může toto předběžné posouzení vyžadovat další pečlivou analýzu na základě připomínek zúčastněných stran.
G. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(230)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
(231)
Za účelem stanovení výše těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, která je působena výrobnímu odvětví Unie.
(232)
Při výpočtu výše cla nezbytného k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého mohou přiměřeně dosáhnout výrobci ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, u prodeje obdobného výrobku v Unii. Jak je objasněno v (135). bodě odůvodnění, předběžně se má za to, že za přiměřené minimum, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu, lze považovat ziskové rozpětí ve výši 6 % obratu.
(233)
Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie. Cena nepůsobící újmu byla získána odečtením skutečného zisku od ceny ze závodu a připočtením výše zmíněného 6 % ziskového rozpětí k takto vypočítané prodejní ceně výrobního odvětví Unie, která nezpůsobuje ztrátu.
(234)
Na základě porovnání váženého průměru dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR, zjištěné při výpočtech cenového podbízení, s cenou výrobků prodávaných výrobním odvětvím Unie na trhu Unie v období šetření, která nezpůsobuje újmu, se potom stanovilo potřebné zvýšení ceny. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento průměrné celkové hodnoty CIF dovozu.
2. Prozatímní opatření
(235)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla uložit prozatímní antidumpingová opatření na dovoz pocházející z ČLR, a to na úrovni nižší z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(236)
Na základě výše uvedených skutečností byly v tomto případě sazby antidumpingového cla stanoveny na úrovni dumpingových rozpětí.
(237)
Individuální sazby antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy situaci těchto společností zjištěnou během tohoto šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla platného na „všechny ostatní společnosti“) se tedy vztahují výlučně na dovoz výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky a vyrobených uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(238)
Každou žádost o použití těchto individuálních sazeb antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti (například po změně názvu subjektu nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba předložit Komisi (11) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakékoli změny v činnostech příslušné společnosti v souvislosti s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, například spojených s takovou změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem pozměněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(239)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se zbytková celní sazba vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, nýbrž rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(240)
Jedna strana požádala, aby byla případná opatření uložena ve formě minimální ceny. Tato strana uvedla, že by valorická cla postihla zejména spotřebitele, kteří kupují vysoce kvalitní dovážené výrobky a/nebo výrobky s vysokou hmotností. Šetření však ukázalo, že s přihlédnutím k šíři položek spadajících do definice výrobku by nebyla vhodnější jiná forma opatření.
(241)
Na základě výše uvedeného se dumpingové rozpětí, rozpětí újmy a prozatímní antidumpingové clo se stanoví takto:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Prozatímní clo
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd a Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
26,8 %
45,3 %
26,8 %
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd a Guangxi Sanhuan Lucky Xinda Import & Export Co., Ltd
31,2 %
85,3 %
31,2 %
CHL International Ltd a CHL Porcelain Industries Ltd
30,0 %
109,3 %
30,0 %
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd a Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd
17,6 %
76,0 %
17,6 %
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
23,0 %
44,8 %
23,0 %
Všichni ostatní spolupracující vyvážející výrobci
26,6 %
76,1 %
26,6 %
Všechny ostatní společnosti
58,8 %
109,3 %
58,8 %
H. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(242)
V zájmu řádného úředního postupu je nutno stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Rovněž je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a pro účely jakýchkoli konečných opatření mohou být znovu přehodnocena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní kromě keramických nožů, v současnosti kódů KN ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 a ex 6912 00 90 (kódy TARIC 6911100090, 6912001011, 6912001091, 6912003010, 6912005010 a 6912009010), pocházejícího z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyráběný níže uvedenými společnostmi činí:
Společnost
Clo
Doplňkový kód TARIC
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd;
Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
26,8 %
B349
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
31,2 %
B350
CHL Porcelain Industries Ltd
30,0 %
B351
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited;
Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd;
Shandong Silver Phoenix Co., Ltd;
Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd;
Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd
17,6 %
B352
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
23,0 %
B353
Společnosti uvedené v příloze I
26,6 %
B354
Všechny ostatní společnosti
58,8 %
B999
3. Použití prozatímních sazeb antidumpingového cla stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. Není-li tato faktura předložena, použije se celní sazba platná pro všechny ostatní společnosti.
4. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
5. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatnění tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 14. listopadu 2012.
A BIZOTTSÁG 1072/2012/EU RENDELETE
(2012. november 14.)
a Kínai Népköztársaságból származó egyes asztali és konyhai kerámiaáruk behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet), és különösen annak 7. cikkére,
a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,
mivel:
A. AZ ELJÁRÁS
1. Az eljárás kezdeményezése
(1)
Az Európai Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában (2)2012. február 16-án közzétett értesítésében (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: érintett ország vagy Kína) származó egyes asztali és konyhai kerámiaáruk Unióba történő behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindítását.
(2)
Az eljárás megindítására azt követően került sor, hogy az Unión belüli asztali és konyhai kerámiaáruk gyártásának több mint 30 %-át képviselő uniós gyártók nevében (a továbbiakban: panaszosok) 2012. január 3-án panaszt nyújtottak be. A panasz prima facie bizonyítékot tartalmazott az említett termékek dömpingelt behozatalára és az ebből eredő jelentős kárra vonatkozóan, amit elégséges bizonyítéknak tekintettek az eljárás megindításához.
2. Az eljárásban érintett felek
(3)
A Bizottság az eljárás megindításáról hivatalosan értesítette a panaszosokat, más ismert uniós gyártókat, az ismert kínai exportáló gyártókat, az ismert érintett importőröket, kereskedőket, felhasználókat, szállítókat és szövetségeket, valamint a Kínai Népköztársaság képviselőit. Értesített továbbá gyártókat az Oroszországi Föderációban is, mivel azt az eljárás megindításáról szóló értesítésben lehetséges analóg országként említették. Az érdekeltek lehetőséget kaptak arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat vagy szóbeli meghallgatást kérjenek. A Bizottság minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tette a meghallgatást, aki azt kérelmezte, és aki ismertette azokat a különleges okokat, amelyek meghallgatását indokolják.
(4)
Tekintettel az exportáló gyártók és a független importőrök nyilvánvalóan nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérték valamennyi exportáló gyártót és független importőrt, hogy jelentkezzen a Bizottságnál, és adjon alapvető információkat az érintett termékkel kapcsolatban 2011. január 1. és 2011. december 31. között végzett tevékenységeiről. Ezen információk alapján a Bizottság az alaprendelet 17. cikke szerint el tudja dönteni, hogy szükséges-e a mintavétel, és amennyiben igen, ki tudja választani a mintát.
(5)
Tekintettel az eljárásban érintett uniós gyártók nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítésben bejelentették, hogy a Bizottság ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát a kárnak az alaprendelet 17. cikke szerinti megállapítására. Az előzetes kiválasztásra a kezdeményezés szakaszában a Bizottság rendelkezésére álló információk felhasználásával került sor, és az a gyártók árbevételén, méretén, Unión belüli földrajzi elhelyezkedésén és a termékszegmensen alapult. A minta hat uniós gyártót tartalmazott, amelyek minden főbb terméktípust lefednek és öt tagállamban találhatók; közülük kettő kis- és középvállalkozás (kkv). Az előzetesen kiválogatott minta a becsült teljes uniós termelés 15 %-át tette ki. Az egyik előzetesen kiválogatott gyártó azonban nem kívánt szerepelni a mintában, továbbá számos érdekelt fél felhívta a figyelmet arra, hogy egy nagy mennyiséget előállító ország kimaradt, így azt bele kellene foglalni a reprezentatív mintába. Mindezek figyelembevételével a Bizottság módosította az előzetesen kiválogatott mintát, és az így létrejövő végleges minta már hét, az összes főbb terméktípust lefedő, hat tagállamból származó gyártót tartalmazott, amelyek közül kettő volt kkv. A minta a becsült teljes uniós termelés 20 %-át képviselte.
(6)
Körülbelül 400, a teljes export több mint 60 %-át képviselő kínai exportáló gyártó vagy gyártói csoport adta meg a kért tájékoztatást és járult hozzá ahhoz, hogy szerepeljen a mintában. A beérkezett információk alapján a Bizottság ideiglenesen kiválasztott egy, az Unióba irányuló legnagyobb exportmennyiséggel rendelkező öt exportáló gyártóból álló mintát, és felkért minden általa ismert exportáló gyártót a javasolt minta véleményezésére. Két, a mintába előzetesen felvett exportáló ország ezután korrigálta mintavételi adatait, így exportmennyiségük már nem érte el azt a szintet, amelynek alapján bekerülhettek volna a mintába. Ezt követően a Bizottság az exportmennyiség alapján legnagyobb öt vállalat aktualizált listájából összeállította a végleges mintát. A mintát alkotó vállalatok az Unióba irányuló export csaknem 20 %-át teszik ki az összes együttműködő exportáló gyártó figyelembevételével.
(7)
A mintába felvett vállalatok és vállalatcsoportok végül az alábbiak:
a)
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd és kapcsolódó vállalatai,
b)
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd és kapcsolódó vállalatai
c)
CHL International Ltd és kapcsolódó vállalatai,
d)
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited és kapcsolódó vállalatai (Niceton) és
e)
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd.
(8)
Egy vállalat kifogást emelt a minta összetétele ellen, és azt állította, hogy nekik is szerepelniük kellene a mintában. Érvelésük szerint a mintába való felvételük által a kiválasztott vállalatok száma nem vált volna ésszerűtlenné és nem késleltette volna a vizsgálatot, különösen azért, mert viszonylag kis exportőrről van szó. Ezen túlmenően közölték, hogy külföldi tulajdonban vannak, valamint hogy a minta nélkülük nem lenne reprezentatív.
(9)
A Bizottság emlékeztet arra, hogy a mintában szereplő vállalatok kiválasztása az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdése szerint a legnagyobb mennyiségek alapján történt, figyelembe véve a rendelkezésre álló idő alatt ésszerűen megvizsgálható gyártók számát. Tekintettel arra, hogy a vállalat viszonylag kis exportőr, az exportált mennyiség tekintetében nem javította volna a minta reprezentativitását. Megjegyzendő továbbá, hogy a vállalat nagyon későn jelentkezett: négy hónappal azután, hogy a minta végleges összetételéről tájékoztatták az összes exportáló gyártót, amikor már a kiválasztott vállalatok telephelyén tett ellenőrző látogatások is lezárultak. Ezért a vállalat mintába való felvételére vonatkozó kérelmét a Bizottság elutasította.
(10)
A határidőig több mint hatvan független importőr válaszolt a mintavétellel kapcsolatos kérdésekre és ajánlotta fel együttműködését. Közülük öt vállalat került bele a mintába. Ezt az öt független importőrt az importált mennyiség és érték, valamint a uniós viszonteladás, a földrajzi elhelyezkedés, az üzleti modell és a termékszegmens alapján választott ák ki. A mintában szereplő vállalatok importált mennyiség, érték és uniós viszonteladás tekintetében azt a legnagyobb reprezentatív mintát jelentették, amely a rendelkezésre álló idő alatt ésszerűen megvizsgálható. Ezek a vállalatok a mintavételi szakaszban közölt adatok alapján a vizsgálati időszak alatt az érintett termékek importjának mintegy 6 %-át tették ki.
(11)
Annak érdekében, hogy a kínai exportáló gyártóknak lehetővé tegyék a piacgazdasági elbánás vagy az egyéni elbánás iránti kérelem benyújtását, a Bizottság formanyomtatványokat küldött az azt igénylő kínai exportáló gyártóknak és a kínai hatóságoknak.
(12)
Tizenegy kínai exportáló gyártó vagy gyártói csoport igényelt piacgazdasági elbánást az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése alapján, illetve egyéni elbánást, amennyiben a vizsgálat megállapítja, hogy nem felelnek meg a piacgazdasági elbánás feltételeinek. Ezen igénylők közül három bekerült a mintába, a másik nyolc nem. Az exportáló gyártók egyike, amely nem került bele a mintába, utólagosan visszavonta a piacgazdasági elbánás iránti kérelmét, az egyéni elbánásra vonatkozó igényét azonban fenntartotta. A mintában szereplő két másik exportáló gyártó és négy további vállalat, amelyek nem kerültek bele a mintába, csak egyéni elbánást kérelmezett.
(13)
A Bizottság kérdőíveket küldött az öt kiválasztott kínai exportáló gyártónak és közel 300 más, kínai exportáló gyártónak, amely arra igényt tartott. A kérdőíveket elküldték a mintába felvett hét uniós gyártónak, a mintába felvett öt importőrnek, négy kiskereskedelmi és forgalmazói szervezetnek, valamint az arra igényt tartó egyéni kiskereskedőknek és forgalmazóknak. Ezen túlmenően Indiában, Törökországban, Brazíliában, Thaiföldön és Oroszországban működő vállalatok is kaptak kérdőíveket a megfelelő analóg ország kiválasztása érdekében.
(14)
Tizenhárom kínai exportáló gyártó vagy gyártói csoport, továbbá három, a lehetséges analóg országokban működő gyártó (Brazília, Thaiföld és Oroszország) küldött választ. Ezenkívül a kitöltött kérdőívet a mintába felvett hét uniós gyártó és a mintába felvett öt importőr is visszaküldte. Kérdőívekre adott válaszok érkeztek egy kiskereskedőtől, egy forgalmazótól és két kiskereskedelmi és forgalmazói szervezettől is.
(15)
Továbbá a Bizottság több mint 20, exportáló gyártótól független importőrtől, több kiskereskedőtől, egy marketingszolgáltatótól és a Kínai Könnyűipari Művészeti és Kézműves Termékek Kamarájától (Chinese Chamber of Light Industrial Products and Arts Crafts, CCCLA) is kapott beadványokat.
(16)
A Bizottság összegyűjtötte és ellenőrizte a dömping, az ebből következő kár és az uniós érdek ideiglenes meghatározásához szükségesnek ítélt valamennyi információt.. A következő vállalatok telephelyén történtek ellenőrző látogatások:
a) Uniós gyártók
(17)
A hét mintában szereplő uniós gyártó telephelyén ellenőrző látogatásra került sor.
(18)
A kiválasztott uniós gyártók és más együttműködő uniós gyártók az alaprendelet 19. cikkének rendelkezései alapján kérték, hogy kilétüket kezeljék bizalmasan. Azt állították, hogy kilétük nyilvánosságra hozatala igen kedvezőtlen hatások kockázatát idézheti elő.
(19)
Egyes panaszos uniós gyártók olyan uniós fogyasztókat látnak el, akik termékeiket Kínából is beszerzik, tehát a behozatalok közvetlen előnyéből részesülnek. Az említett panaszosok úgy érzik, kényes helyzetben vannak, mivel egyes ügyfeleiknek kifogásai lehetnek az ellen, hogy a feltételezett, kárt okozó dömping elleni panaszt nyújtsanak be, illetve támogassák azt. Ezen okok miatt úgy vélték, hogy fennáll a kockázata annak, hogy egyes ügyfeleik retorziót alkalmaznak. Ezenkívül egyes panaszos uniós gyártók exportálnak is Kínába. Ezek a vállalatok úgy ítélték meg, hogy a feltételezett, kárt okozó dömping elleni panasz veszélyeztetheti kínai üzleti jelenlétüket. A kérelmet elfogadták, mivel kellően megalapozott volt.
(20)
Egyes exportáló gyártók képviselői, a CCCLA és független importőrök azt állították, hogy nem tudtak megfelelően élni a védelemhez való jogukkal, mert a panaszosok és a támogatók személyi adatai nem kerültek nyilvánosságra. Állításuk szerint ilyen körülmények között a felek akadályoztatva voltak az aktuális helyzet és a jelentős kár fennállásának megítélésében, továbbá annak megállapításában, hogy a gyártók az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint kizárhatók-e az uniós gazdasági ágazat meghatározásból és/vagy valóban reprezentatívak-e. Fontos azonban megjegyezni, hogy a Bizottság gondoskodott arról, hogy ezek a kérdések az érdekelt felek általi betekintésre rendelkezésre bocsátott akták - például az érdekelt felekkel folytatott levelezés - alapján ellenőrizhetők és kezelhetők legyenek az aktuális helyzettel és a mintavétellel kapcsolatos jegyzetek révén, illetve a többi fél megfelelően dokumentált beadványainak igénylése útján. A kérelmet ezért elutasították.
b) Kínai exportáló gyártók
-
Hunan Hualian China Industry Co, Ltd, Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd, Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd és Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd (Hunan Hualian)
-
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd és Guangxi Sanhuan Lucky Xinda Export & Import Co., Ltd (Guangxi Sanhuan)
-
CHL International Ltd és CHL Porcelain Industries Ltd (CHL)
-
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited, Shandong Silver Phoenix Company Limited és egy hozzájuk kapcsolódó hongkongi székhelyű kereskedő, a Niceton International Limited (Niceton)
-
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd.
-
Fujian Dehua Hiap Huat Koyo Toki Co., Ltd
-
Shenzhen Baosanhe Ceramics Industrial Co., Ltd
-
Chaozhou Fairway Ceramics Manufacturing Co., Ltd
-
Chaozhou Mingyu Porcelain Industries Co., Ltd
-
Shenzhen Grand Collection Industrial Co., Ltd és Chaozhou Grand Collection Tableware Co., Ltd (Grand Collection)
-
Tienshan (Handan) Tableware Co., Ltd
-
Zibo Kun Yang Ceramic Corporation Limited
c) Uniós importőrök
-
Symbol srl, Treviso, Olaszország;
-
Metro AG, Düsseldorf, Németország;
-
Ritzenhoff & Breker GmbH & Co. KG, Bad Driburg, Németország;
-
Joseph Maeser GmbH, Dornbirn, Ausztria;
-
IKEA Supply AG, Pratteln, Svájc
d) Analóg országbeli exportáló gyártó
(21)
Az együttműködő brazil gyártó kérte, hogy kilétét kezeljék bizalmasan, mert annak nyilvánosságra hozatala igen kedvezőtlen hatásokkal járna üzleti tevékenységére. A kérelmet jogosnak találták és ezért elfogadták.
3. Vizsgálati időszak
(22)
A dömping és a kár vizsgálata a 2011. január 1. és 2011. december 31. közötti időszakra vonatkozott (a továbbiakban: vizsgálati időszak). Az okozott kár értékelése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2008. január 1-től a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra terjedt ki (a továbbiakban: figyelembe vett időszak).
(23)
A panaszosok kérték, hogy az értékelési időszakot hosszabbítsák meg egy évvel és az 2007-től kezdődjön, míg a CCCLA szerint annak egy évvel rövidebbnek kellett volna lennie és csak 2009-ben kezdődnie. Az első kérelmet elutasították, mivel semmilyen dokumentált bizonyíték nem volt arra, hogy a panaszosok által indítványozott ötéves figyelembe vett időszak esetén a tendenciák jobban láthatóak lettek volna. Ami a második kérelmet illeti, a CCCLA általánosságban a WTO esetjogára hivatkozott, amely szerint WTO-tagok nem választhatnak olyan alapforgatókönyvet, amely csak végponttól végpontig terjedő összehasonlítást tesz lehetővé, továbbá hogy ha a referenciaév megváltoztatása könnyen az ellentétére fordíthatja a kárral kapcsolatos vizsgálat eredményét, a WTO-tag nehézségekbe ütközhet a jelentős kár megállapítása során. A vizsgálat azonban kimutatta, hogy a figyelembe vett időszak lerövidítése ebben az esetben indokolatlanul rövid elemzési időszakot eredményezett volna, amely ráadásul a gazdasági válság egyes mutatókra gyakorolt hatásai miatt torzította volna a károkkal kapcsolatos tendenciákról alkotott képet. Így mindkét kérelmet átmenetileg elutasították.
B. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK
1. Az érintett termék
(24)
Az érintett terméket a jelenleg a 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 és ex 6912 00 90 KN-kódok alá besorolt, a Kínai Népköztársaságból származó asztali és konyhai kerámiaáruk (a továbbiakban: érintett termék) alkotják. Készülhetnek porcelánból vagy kínai porcelánból, közönséges agyagból, kőből, kerámiából vagy fazekasművészeti anyagokból, illetve más anyagokból. A legfontosabb nyersanyagok olyan ásványok, mint a kaolin, a földpát és a kvarc, és a felhasznált nyersanyagok összetétele meghatározza a gyártott kerámia végtermék típusát.
(25)
Az asztali és konyhai kerámiaáruk a kereskedelmi forgalomban rengeteg különböző formában kaphatók, amelyek az idők során változtak. A legkülönbözőbb helyeken használatosak, pl. a háztartásban, szállodákban, éttermekben és ápolási intézményekben.
1.1. Kizárási kérelmek
(26)
A vizsgálat során számos, bizonyos termékeknek a termékkörből való kizárására vonatkozó kérelem került benyújtásra és elemzésre. Az alábbi rész e kérelmek elbírálását foglalja össze.
1.1.1. (Finom) csontporcelán
(27)
Beadványiban a CCCLA azt kérte, hogy a (finom) csontporcelánt zárják ki a vizsgált termékkörből. Állításuk szerint a (finom) csontporcelán alapvetően eltér az egyéb asztali és konyhai áruktól, mivel más fizikai jellemzők, gyártási folyamatok, felhasználási módok és fogyasztói megítélés kapcsolódik hozzájuk. A bikacsont porából készülő anyag feltűnően fehér és áttetsző. Rendkívüli mechanikai szilárdsága és forgácsolódással szembeni ellenállóképessége miatt sokkal kisebb keresztmetszetekben gyártható, és gyártása során az uniós gyártók által jellemzően nem használt, bonyolult és költséges eljárásokat alkalmaznak. Ezenkívül csak kevés uniós gyártó készít (finom) csontporcelánt.
(28)
Az ezekkel az állításokkal kapcsolatban folytatott vizsgálat szerint nincs általánosan elfogadott definíció a csontporcelán fogalmára. A (finom) csontporcelán egyfajta lágyporcelán, amelyben a felhasznált nyersanyagok javarészt ugyanazok, mint bármely más kerámiaáruban. Beadványában a CCCLA önmagával került ellentmondásba a különböző alkotóelemek összetétele és részaránya tekintetében. Másodszor, a vizsgálat nem erősítette meg, hogy a (finom) csontporcelán lényegesen bonyolultabb gyártási folyamatot igényelne. Harmadszor, a (finom) csontporcelán asztali áruként való használata mindenütt - így Kínában és az Unióban is - egyforma. Ezenkívül a (finom) csontporcelánra nem jellemző kiemelkedő keménység vagy masszívság. Az éttermekben vagy a vendéglátóiparban használt kerámia asztali árukat például szintén különös keménység és masszívság jellemzi. Végül, de nem utolsósorban, (finom) csontporcelánt számos uniós gyártó készít, amelyek versenyhelyzetben állnak a Kínából importált (finom) csontporcelánnal. Ezért a (finom) csontporcelánnak a vizsgált termékkörből való kizárására vonatkozó kérelmet átmenetileg elutasították.
1.1.2. Kerámia (konyha-) kések
(29)
Két exportáló gyártó, a CCCLA és különböző importőrök a kerámia (konyha-) kések vizsgált termékkörből való kizárását kérelmezték. Kérelmüket arra alapozták, hogy sajátosságaikból adódóan az ilyen kések és az egyéb asztali és konyhai kerámiaáruk nem tekinthetőek egyetlen terméknek. A kerámia (konyha-) kések pengéjének anyaga általában olyan cirkónium-oxidból készült kerámiaanyag, amely a „hagyományos” asztali áruk, például csészék vagy tányérok esetében nem használatos. Ezek a termékek rendkívül korlátozott mértékben csereszabatosak a vizsgált termékkategóriákkal.
(30)
A vizsgálat eredményei szerint a kerámia (konyha-) kések ugyanolyan fizikai jellemzőkkel (forma és keménység), kialakítással és felhasználási móddal (szeletelés) rendelkeznek, mint a fém (konyha-) kések. Ebből adódóan eltérnek az eljárás hatálya alá tartozó egyéb termékektől, mivel az utóbbiak egyedi kialakításuk és fizikai jellemzőik miatt elsősorban élelmiszerek tárolására szolgálnak.
(31)
Azt is állították, hogy a kerámia (konyha-) kések gyártásához használt technológia az Unióban ismeretlen, ezért a kerámia (konyha-) kések vizsgálatának folytatása sértené az Unió és a WTO jogszabályait. A panaszosok elismerték, hogy tudomásuk szerint ilyen jellegű gyártás az Unióban nem folyik.
(32)
Azt is hozzátették, hogy a kerámia (konyha-) késeket csak exkluzív helyeken értékesítik, továbbá az elosztási csatornák (konyhai eszközökkel foglalkozó forgalmazók) és a képviseleti szövetség (evőeszközgyártók szövetsége) is eltérő. A vizsgálat ezzel együtt nem erősítette meg, hogy ezek a tények az egyéb asztali és konyhai kerámiaárukhoz képest eltérő fogyasztói megítéléshez vezetnének.
(33)
Az állítások arra is kiterjedtek, hogy a kerámia késekkel kapcsolatban hozott intézkedések nem állítanák helyre a tisztességes piaci feltételeket, hanem kárt okoznának a kerámia (konyha-) késeket használó végső fogyasztóknak. Egyes szereplők azt állították, hogy - mivel az Unióban nem gyártanak kerámia (konyha-) késeket - az uniós ipart ebből adódóan nem érheti jelentős kár. E kérelmek elbírálását a Bizottság annak megítélésétől tette függővé, hogy a kerámia (konyha-) kések és az egyéb asztali és konyhai kerámiaáruk egyetlen terméknek tekinthetők-e.
(34)
A fenti (30) preambulumbekezdésben foglalt megfontolások alapján a vizsgálat átmenetileg megállapította, hogy a kerámia (konyha-) kések alapvetően eltérnek az egyéb asztali és konyhai áruktól, mivel más fizikai jellemzők, gyártási folyamatok és felhasználási módok kapcsolódnak hozzájuk. Ezért a vizsgált termékköréből való kizárásukra vonatkozó kérelmet átmenetileg elfogadták.
1.1.3. Kínai/keleti megjelenésű cikkek
(35)
Két importőr azt kérelmezte, hogy a kínai/keleti megjelenésű cikkeket zárják ki a vizsgált termékkörből. Ezt elsősorban arra alapozták, hogy ilyen árucikkeket az Unióban nem gyártanak, az ilyen jellegű árukra mutatkozó uniós igényt mindig is importból elégítették ki, és az ilyen import semmiféle negatív hatást nem fejtene ki az uniós ipar piaci részesedésére
(36)
A vizsgálat megállapította, hogy a kategóriához nem létezik sem általánosan elfogadott vagy objektív meghatározás, sem pedig olyan jellemzők, amelyek alapján az pontosan azonosítható lenne. Ezenkívül az uniós gyártók is elő tudnak állítani ilyen stílusú termékeket. Ezen túlmenően a kínai/keleti megjelenésű asztali és konyhai termékekhez nem kapcsolódik egyedi vagy eltérő felhasználási mód. Végül, de nem utolsósorban a vizsgálat rámutatott, hogy sok ázsiai étteremben nyugati stílusú asztali áruk használatosak, és hogy a szóban forgó termékek könnyedén helyettesíthetők. Ezért a kínai/keleti megjelenésű cikkeknek a vizsgált termékkörből való kizárására vonatkozó kérelmet átmenetileg elutasították.
1.1.4. Tartós porcelán
(37)
Egyrészről azt kérelmezték, hogy a tartós porcelánt egyedi fizikai jellemzői és gyártási folyamata miatt zárják ki a vizsgált termékkörből. A nagyobb tartósságú és szilárdságú tartós porcelán nyersanyagai között 6-10 % timföldpor található, a nyersanyagok (kaolin) előkészítési folyamata pedig egyedi. A tartós porcelán készítése képzett dolgozókat igényel, minősége és ára magasabb, mint a hagyományos asztali áruké. Ezenkívül az Unióban nem is működnek ilyen gyártók.
(38)
Másrészről az egyik importőr beadványa szerint a tartós asztali áruk, amelyeket többnyire szállodák használnak, a teljes kínai kerámiagyártás számottevő hányadát teszik ki, ezért azok figyelmen kívül hagyása esetén a vizsgálat félrevezető eredményeket hozna.
(39)
A vizsgálat megállapította, hogy a tartós porcelán tekintetében sem általánosan elfogadott vagy objektív meghatározás, sem pedig egyértelmű jellemzők nem léteznek. Ezen túlmenően uniós gyártók is képesek ennek a fajta asztali árucsoportnak a gyártására, valamint az Unióban és a Kínában gyártott termékek egymás közvetlen versenytársai. Továbbá a tartós porcelánhoz nem kapcsolódik egyedi vagy eltérő felhasználási mód. Ezért a tartós porcelánnak a vizsgált termékkörből való kizárására vonatkozó kérelmeket átmenetileg elutasították.
1.1.5. Kézzel gyártott porcelán
(40)
A megfelelő svéd importőröket tömörítő svéd szövetség beadványt nyújtott be a kézzel gyártott porcelánnak a vizsgált termékkörből való kizárását kérelmezve. Felidézte az adott terület kézművességének hosszú kínai történelmét, az ilyen termékek alacsony árát, valamint a kézzel gyártott kínai cikkekhez és a nem kézzel gyártott uniós cikkekhez kapcsolódó eltérő fogyasztói megítélést.
(41)
A vizsgálat ugyanakkor rámutatott, hogy egyfelől e kategória tekintetében nem létezik általánosan elfogadott/objektív meghatározás, másfelől pedig számos uniós gyártó készít kézzel gyártott porcelánt. A vizsgálat nem mutatott ki az egyéb asztali és konyhai kerámiaáruktól alapvetően eltérő fizikai jellemzőket vagy az Unióban készült kézzel gyártott porcelántól eltérő fogyasztói megítélést. Ezért a kézzel gyártott porcelánnak a vizsgált termékkörből való kizárására vonatkozó kérelmet átmenetileg elutasították.
1.1.6. Kézzel festett asztali áruk
(42)
Számos importőr beadványt nyújtott be a kézzel festett asztali áruknak a vizsgált termékkörből való kizárását kérelmezve. Az előterjesztett érvek szerint a kézzel festett asztali áruk egy bizonyos fogyasztói típust céloznak meg, a hagyományos asztali áruktól eltérő célokra használatosak (pl. dekoráció), az Unióban nem gyártják őket kereskedelmi mennyiségben, nem közvetlen versenytársai és nem is csereszabatosak más konyhai/asztali árukkal, eltérő fogyasztói megítélés kapcsolódik hozzájuk, luxuskivitelűek és törékenyebbek, sajátos gyártási eljárással készülnek, továbbá több befektetett munkát és magasan képzett munkaerőt igényelnek.
(43)
A vizsgálat szerint a termék a kézi festés fázisáig teljesen megegyezik a nem kézzel festett asztali árukkal. Az is kiderült, hogy a termék a gyártási folyamat során végzett több kézi munka révén nem válik más termékké, sőt, a legtöbb végső felhasználó alig, vagy egyáltalán nem tudja megkülönböztetni a kézzel festett porcelánt a nem kézzel festett porcelántól. A vizsgálat arra is rámutatott, hogy a kézzel festett asztali árukhoz általában ugyanazok a felhasználási módok kapcsolódnak, mint más asztali kerámiaárukhoz, továbbá hogy azok nem feltétlenül törékenyebbek. Az eredmények arra is rávilágítottak, hogy sok uniós gyártó készít kézzel festett porcelánt, valamint hogy az Unióban gyártott és az importált termékek egymás közvetlen versenytársai. Ezért a kézzel festett asztali áruknak a vizsgált termékkörből való kizárására vonatkozó kérelmeket átmenetileg elutasították.
1.1.7. Figuratív díszítésű, máz alatt kézzel festett asztali áruk
(44)
Egy importőr beadványt nyújtott be a figuratív díszítésű, máz alatt kézzel festett asztali áruknak a vizsgált termékkörből való kizárását kérelmezve. Az előterjesztett érvelés szerint a figuratív díszítésű, máz alatt kézzel festett asztali árukhoz eltérő gyártási folyamat, eltérő felhasználási mód (étkezési célokra használatosak, míg szerintük a máz felett festett termékek erre nem alkalmasak), valamint eltérő minőség és fizikai jellemzők kapcsolódnak, nevezetesen az élelmiszerekkel, illetve a mosogatógépben és mikrohullámú sütőben való teljesen biztonságos használhatóság. A kérelmező fél azt is állította, hogy az Unióban nincs olyan gyártó, amely képes és hajlandó figuratív díszítésű, máz alatt kézzel festett asztali áruk kereskedelmi mennyiségben történő előállítására, továbbá hogy ha a figuratív díszítésű, máz alatt kézzel festett asztali árukat kizárják a vizsgált termékkörből, nem áll fenn a szabálykijátszás veszélye. Azzal is érvelt, hogy ezek az áruk más fogyasztói megítélés alá esnek, mivel azok nem egy adott márkához tartoznak, és nem teljes készletekben vásárolják őket, hanem gyűjteményi/életstílust kifejező darabként tekintenek rájuk.
(45)
A vizsgálat azonban rámutatott, hogy egyfelől ehhez a kategóriához nem létezik általánosan elfogadott/objektív meghatározás, másfelől pedig számos uniós gyártó képes ilyen áruk készítésére. Ezen túlmenően megállapították, hogy az Unióban gyártott és az importált termékek egymás közvetlen versenytársai. A vizsgálat feltárta, hogy ezek a termékek fizikailag teljesen megegyeznek a nem kézzel festett asztali árukkal, valamint hogy az átlagos fogyasztó nem tud különbséget tenni a figuratív díszítésű, máz alatt kézzel festett asztali áruk és más díszített asztali áruk között. Az is kiderült, hogy a termék a gyártási folyamathoz szükséges magasabban képzett munkaerő révén nem válik más termékké, valamint hogy a figuratív díszítésű, máz alatt kézzel festett asztali áruk felhasználási módja lényegében megegyezik más asztali kerámiaárukéval. Ezért a máz alatt kézzel festett asztali áruknak a vizsgált termékkörből való kizárására vonatkozó kérelmeket átmenetileg elutasították.
1.1.8. Nem uniós gyártású asztali áruk
(46)
Néhány importőri beadvány szerint a vizsgálatnak a panaszos uniós gyártók által jelenleg kiszolgált piacokra kellene korlátozódnia. Ennek híján a vámok kárt okozhatnak egyes „specializált” importőröknek, és azok nem tudnák uniós gyártóktól beszerezni az áruikat. Azzal is érveltek, hogy a márkás termékeket előállító uniós gyártók más vállalatok részére nem gyártanak, továbbá az uniós gyártók nem teljesítenek kis megrendeléseket és nem alkalmazzák a bizonyos formák által megkövetelt öntési technikát. Ezenkívül az uniós gyártók szerintük rugalmatlanok, és nem tartanak ajándékozási bemutatókat.
(47)
Ezt a kérelmet átmenetileg elutasították, mivel túlzottan tág értelmű és meghatározatlan, így a kizárásnak nincs semmilyen objektív alapja. Ezenkívül az uniós gyártók széles termékkínálattal rendelkeznek, és rendszeresen jelennek meg új termékekkel, így a kollekciók és a termékek kínálata folyamatosan változik. Az uniós ipar által előállított terméktípusok és -jellemzők az exportőrök kínálatában is rendszeresen megtalálhatók. A vizsgálat eredményei arra is rámutattak, hogy léteznek olyan uniós gyártók, amelyek más felek márkaneve alatt gyártanak termékeket. Ugyancsak megállapítást nyert, hogy az Unióban gyártott és az importált termékek egymás közvetlen versenytársai, könnyedén helyettesíthetők egymással, továbbá azonos a felhasználási módjuk, hasonlóak a gyártási folyamataik és a fogyasztói megítélésük. A rugalmasság kérdését az uniós érdekekről szóló rész tárgyalja.
1.1.9. Kőáruk
(48)
Egy kínai gyártással rendelkező importőr azt kérelmezte, hogy az importált kőárukat - ezek elsősorban konyhai áruk - zárják ki a vizsgált termékkörből. A kérelmező fél szerint az Unióban elhanyagolható mértékű kőárugyártás zajlik, és nagy a valószínűsége annak, hogy a panaszosok csak a szabálymegkerülés megakadályozása érdekében vették fel a kőárukat ebbe a körbe. Az importőr azt is állította, hogy az importált termékekért általa felszámított ár sokkal magasabb, mint bármely uniós gyártó ára, valamint hogy az import ily módon semmiféle árzuhanást vagy kárt nem okozott.
(49)
A vizsgálat eredményei szerint ugyanakkor az Unióban jelentős kőárugyártás folyik. Ugyancsak megállapítást nyert, hogy az Unióban gyártott és az importált kőáruk egymás közvetlen versenytársai, könnyedén helyettesíthetők egymással, továbbá azonos a felhasználási módjuk és hasonlóak a gyártási folyamataik és a fogyasztói megítélésük. Az árakkal kapcsolatos állításokkal a (240) preambulumbekezdés foglalkozik. Ezért a kőáruknak a vizsgált termékkörből való kizárására vonatkozó kérelmet átmenetileg elutasították.
(50)
Alternatív javaslatként a kérelmező fél indítványozta, hogy a mázas és/vagy zománcozott kőárukat és a nem fehér és/vagy átmenetes mázas és/vagy zománcozott kőárukat zárják ki a vizsgált termékkörből. E tekintetben azonban az eljárás jelenlegi szakaszában nem sikerült végleges eredményre jutni.
1.1.10. Egyéb kérelmek
(51)
Egy importőr azt állította, hogy a vizsgált termékkör túlzottan széles, így nem alkalmas a különböző terméktípusok ésszerű összehasonlítására. Egy kínai gyártási érdekeltséggel rendelkező importőr is hasonló véleményt fogalmazott meg. E tekintetben néhány kérelmező a tisztán dekorációs célú termékeket említette.
(52)
Itt meg kell jegyezni, hogy az alábbiakban részletesen meghatározásra kerülnek azok a kritériumok, amelyek alapján eldönthető, hogy a vizsgálat tárgyát képező valamely termék egyetlen terméknek tekinthető-e, vagyis annak alapvető fizikai és műszaki jellemzői. Ily módon a tisztán dekorációs célú termékek nem tartoznak ebbe a körbe. Ezen túlmenően, bár az asztali és konyhai kerámiaáruk különféle típusainak valóban lehetnek bizonyos egyedi, a többi terméktől eltérő jellemzői, a vizsgálat rámutatott, hogy a kerámiakések kivételével alapvető jellemzőik azonosak. Az a körülmény, hogy egy adott terméket a gyártási folyamat bizonyos módosításaival többféleképpen el lehet készíteni, önmagában eredményez két vagy több külön terméket. Végül a vizsgálat rámutatott, hogy az érintett termékek különböző típusait általában ugyanazokon az értékesítési csatornákon keresztül forgalmazzák. Bár léteznek olyan üzletek, amelyek bizonyos különleges típusokra specializálódnak, a forgalmazók (kiskereskedők, áruházak, élelmiszer-áruházak) jelentős része többféle asztali és konyhai kerámiaárut értékesít, hogy vásárlóinak bővebb választékot nyújtson. Ezért a vizsgált termékek állítólagosan túl széles körével kapcsolatos kérelmet átmenetileg elutasították.
(53)
Egy importőr azt kérelmezte, hogy bizonyos kerámia fűszerdarálókat zárjanak ki a vizsgált termékkörből. A vizsgálat azonban nem jutott végleges eredményre ezek jellemzőivel kapcsolatban, így a kérelmet átmenetileg elutasították.
1.2. Az érintett termékre vonatkozó következtetések
(54)
A vizsgálat rávilágított, hogy tulajdonságaik és stílusuk különbözősége ellenére minden asztali és konyhai kerámiaáru azonos alapvető fizikai és műszaki jellemzőkkel bír, vagyis a kerámiaáruk elsődleges funkciója az élelmiszerekkel való érintkezés, lényegében ugyanazokra a célokra használatosak, így ugyanazon termék különféle típusainak tekinthetők.
(55)
Azon túlmenően, hogy azonos fizikai és műszaki jellemzőkkel bírnak, a különböző stílusok és típusok egymás közvetlen versenytársai és egymással nagymértékben csereszabatosak. Ezt egyértelműen jelzi az a tény, hogy nincsenek közöttük világos választóvonalak, vagyis a különböző terméktípusok között jelentős átfedés és verseny figyelhető meg, és egy átlagos vásárló ritkán tesz különbséget például a porcelán és a nem porcelán termékek között.
(56)
Ahogy azonban arra a fenti (29)-(34) preambulumbekezdésekben már kitértünk, a termékkör meghatározásának leszűkítése indokoltnak tűnt, aminek nyomán a jelenlegi vizsgálat a kerámiakések kizárásával indult meg. Ezért az érintett termék átmeneti meghatározása: a jelenleg a 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 és ex 6912 00 90 KN-kódok alá besorolt, a Kínai Népköztársaságból származó asztali és konyhai kerámiaáruk a kerámiakések kivételével.
(57)
Következésképpen a jelen eljárás céljaira és az Unió állandó gyakorlatának megfelelően úgy tekintendő, hogy a kerámiakések kivételével valamennyi fent említett termék egyetlen terméket alkot.
2. Hasonló termék
(58)
A vizsgálat rámutatott, hogy az uniós ipar által az Unión belül gyártott és értékesített asztali és konyhai kerámiaáruk, a kínai belföldi piacán gyártott és értékesített asztali kerámiaáruk és az Unió által Kínából importált asztali és konyhai kerámiaáruk, továbbá az analóg országként szolgáló Brazíliában gyártott és értékesített ilyen áruk azonos alapvető fizikai és kémiai jellemzőkkel és ugyanazokkal a felhasználási módokkal rendelkeznek.
2.1. Kérelmek
(59)
A vizsgálat során egyes érdekelt felek azt állították, hogy az uniós gazdasági ágazat által gyártott és az Unión belül értékesített asztali és konyhai kerámiaáruk nem hasonlítanak az érintett termékre. Állításuk szerint ennek bizonyítéka a tulajdonságok, a minőség, a fogyasztói megítélés, az értékesítési csatornák és a szegmentáció tekintetében a termékek között fennálló különbség. Az állítás szerint továbbá az uniós fogyasztók általában olcsóbb termékként viszonyulnak az érintett termékhez, és azok nem részesülnek a márkanevek által nyújtott árelőnyből sem.
(60)
A vizsgálat ezzel kapcsolatban az importőrök részéről ellentmondó megállapításokat tárt fel. Míg egyes importőrök megerősítették, hogy az érintett termék az Unióban gyártottnál általában gyengébb minőségű, és attól eltérő árkategóriába tartozik, mások szerint az érintett országban gyártott márkás asztali és konyhai kerámiaárukat magasabb áron importálják Kínából.
(61)
Egyfelől az egyik, a mintában nem szereplő importőr beadványában azt állította, hogy a német gyártók különös hangsúlyt fektetnek a „Made in Germany” megjelöléshez kapcsolódó minőségi profilra. A beadványt megfogalmazó fél azt állította, hogy a német gyártók által szállított tálalóeszközök a gyártási módból adódóan lényegesen jobb minőségűek, míg más importőrök azt mondták, ők a jó minőség, az öntési szakértelem és a szakképzett munkaerő miatt inkább Kínából szerzik be az árukat. A vizsgálat megerősítette, hogy az Unióban egyaránt gyártanak alsó és felső kategóriás asztali és konyhai kerámiaárukat, és ezeket ugyanazokon az elosztási csatornákon (független kiskereskedők, áruházak, vegyes élelmiszer-áruházak stb.) keresztül értékesítik, mint az érintett terméket. Ezért ugyanazon a piacon versenyeznek egymással.
(62)
Az asztali és konyhai kerámiaárukon ugyanakkor nem szükségszerűen jelzik a származási országot. Ezért a fogyasztók gyakran nem tudják megállapítani, hogy egy adott asztali vagy konyhai kerámiaárut az érintett országban vagy az Unióban gyártottak-e.
2.2. Végkövetkeztetés
(63)
A fenti okokból az következik, hogy kisebb különbségek ugyan előfordulhatnak, az érintett országban gyártott és onnan exportált asztali és konyhai kerámiaáruk, a brazil piacon gyártott és értékesített asztali és konyhai kerámiaáruk, valamint az Unióban gyártott és értékesített asztali és konyhai kerámiaáruk azonos alapvető fizikai jellemzőkkel és ugyanazokkal a felhasználási módokkal rendelkeznek, így az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonlónak tekintendők.
C. DÖMPING
1. Piacgazdasági elbánás
(64)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja értelmében a Kínából származó behozatalokra vonatkozó dömpingellenes vizsgálatok során a rendes értéket az említett cikk (1)-(6) bekezdése szerint állapítják meg azon gyártók tekintetében, amelyekről megállapítást nyer, hogy teljesítik az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában megállapított kritériumokat. Ezek a kritériumok a tájékoztatás céljából a következőképpen foglalhatók össze:
-
A vállalati döntéseket piaci jelzések alapján, jelentős állami beavatkozás nélkül hozzák meg, továbbá a költségek a piaci értékeket tükrözik;
-
A vállalat átlátható könyvelést vezet, amelyet a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően független könyvvizsgálatnak vetnek alá, és amelyet minden területen alkalmaznak;
-
Nem állnak fenn a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulások;
-
A csődre és a tulajdonjogra vonatkozó jogszabályok garantálják a stabilitást és a jogbiztonságot; és
-
A valutaátváltásokat piaci árfolyamon végzik.
(65)
Ahogyan a fenti (12) preambulumbekezdésben szerepel, tizenegy kínai exportáló gyártó vagy gyártói csoport kért piacgazdasági elbánást és válaszolt a piacgazdasági elbánás igénylésére szolgáló nyomtatványon a megadott határidőn belül. Egy exportáló gyártó később visszavonta a piacgazdasági elbánás iránti kérelmét.
(66)
A Bíróság a C-249/10 P ügyben (Brosmann és mások kontra az Európai Unió Tanácsa) kimondta, hogy az alaprendelet 17. cikkében meghatározott mintavételi gyakorlat az egyéni piacgazdasági elbánás iránti kérelmeknek a rendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontja alapján történő elbírása tekintetében nem alkalmazható. Ítéletében a Bíróság megállapította, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontja alapján azon együttműködő gyártók, amelyek nem kerültek be a mintába, jogosultak arra, hogy piacgazdasági elbánás iránti kérelmüket kivizsgálják, függetlenül attól, hogy a mintába be nem került, adott vállalatokra kellett-e egyéni dömpingkülönbözetet számítani. (3) Ezen ítélet fényében az a döntés született, hogy nemcsak a mintában szereplő három exportáló gyártó vagy gyártói csoport piacgazdasági elbánás iránti kérelmét vizsgálják ki, hanem annak a hét exportáló gyártónak vagy gyártói csoportnak a kérelmét is, amelyek nem kerültek bele a mintába. A Bizottság felkutatott minden szükségesnek tartott információt, és az érintett vállalat telephelyén ellenőrzött minden olyan információt, amelyet a piacgazdasági elbánás iránti kérelemben benyújtottak.
(67)
Az Unió szokásos és állandó gyakorlata annak megvizsgálása, hogy a kapcsolódó vállalatok valamely csoportja egészként teljesíti-e a piacgazdasági elbánás feltételeit. Ezért ha a kérelmező leányvállalata vagy más kínai kapcsolódó vállalata akár közvetlenül, akár közvetve részt vesz az érintett termék gyártásában vagy értékesítésében, a piacgazdasági elbánásra irányuló vizsgálatot az egyes vállalatokra külön-külön és a vállalatcsoport egészére vonatkozóan is el kell végezni.
(68)
Ennek megfelelően tíz exportáló gyártó és összességében tizenhat jogi személy piacgazdasági elbánás iránti kérelme került ellenőrzésre.
(69)
A tíz kínai exportáló gyártó vagy gyártói csoport közül egy sem teljesítette a piacgazdasági elbánáshoz szükséges feltételeket. A piacgazdasági elbánásra irányuló vizsgálat megállapította, hogy az exportáló gyártók közül - egyénileg vagy csoportként - egy sem vezet olyan átlátható könyvelést, amelyet a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően független könyvvizsgálatnak vetnek alá. A vizsgálat arra is rámutatott, hogy hét vállalat vagy vállalatcsoport nem tudta bizonyítani a Bizottság előtt, hogy nem állnak fenn a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulások. Ezenkívül a tíz vállalat közül három nem volt képes igazolni, hogy vállalati döntéseit piaci jelzések alapján, állami beavatkozás nélkül hozza meg, továbbá hogy a költségek a piaci értékeket tükrözik.
(70)
Ezen túlmenően a fenti vállalatok közül az egyiknél tett ellenőrző látogatás során kiderült, hogy félrevezető és hiányos információkat adott meg a piacgazdasági elbánás igénylésére szolgáló nyomtatványon, különösen egy kapcsolódó vállalatra vonatkozóan. Általános együttműködési készsége kifejezetten alacsony volt, ezért a vállalatot tájékoztatták az alaprendelet 18. cikke (1) bekezdésének alkalmazhatóságáról és felkérték észrevételei megtételére. A beérkezett észrevételek alátámasztották az együttműködés hiányát, különösen a kapcsolódó vállalatra nézve. Ezért az ideiglenes döntés született, hogy a vállalat már nem tekinthető együttműködő exportáló gyártónak, és hogy az ideiglenes és végleges eredményeket az alaprendelet 18. cikke értelmében a rendelkezésre álló tények alapján fogják megállapítani.
(71)
A Bizottság hivatalosan közölte a piacgazdasági elbánással kapcsolatos megállapításokat az érintett kínai vállalatokkal, a kínai hatóságokkal és a panaszossal. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy írásban ismertessék álláspontjukat vagy - ha erre különleges okaik vannak - szóbeli meghallgatást kérjenek.
(72)
Több vállalat azt állította, hogy a Bizottság nem reagált piacgazdasági elbánás iránti kérelmükre az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában előírt három hónapon belül. Ezért a vizsgálat szerintük eljárási hiba miatt érvénytelen, és a Bizottságnak a Brosmann-ítéletnek megfelelően (4) le kell zárnia a vizsgálatot.
(73)
A Bizottság elismeri, hogy a megvizsgált és Kínában a helyszínen ellenőrzött piacgazdasági elbánás iránti kérelmek nagy száma miatt ebben a konkrét esetben a piacgazdasági elbánás iránti kérelmek nem voltak elbírálhatók az előírt határidőn belül. A Bizottság ugyanakkor emlékeztet arra, hogy az Elsőfokú Bíróság nemrégiben kimondta, hogy a piacgazdasági elbánással kapcsolatban az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott három hónapos határidő letelte után hozott döntés önmagában nem eredményezi a dömpingellenes intézkedéseket előíró határozat semmisségét. (5) A kérelmet ezért elutasítják.
(74)
Hat további vállalat kétségbe vonja a Bizottság azon értékelését, miszerint nem rendelkeznek olyan átlátható könyveléssel, amelyet a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően független könyvvizsgálatnak vetnek alá. A Bizottság részletesen kivizsgálta ezeket a beadványokat, és megállapította, hogy az azokban foglalt indoklások nem kellően megalapozottak ahhoz, hogy megcáfolják a helyszíni ellenőrzések eredményeit. Kihangsúlyozandó, hogy az újonnan megadott információk néhány esetben cáfolták a korábban szolgáltatott adatokat, más esetekben pedig a vállalatok olyan új alátámasztó bizonyítékokat terjesztettek elő, amelyek a helyszíni ellenőrzések alkalmával még nem álltak rendelkezésre.
(75)
Öt vállalat a Bizottság azon megállapítását is vitatja, hogy nem sikerült bizonyítaniuk, hogy nincsenek a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulások. A beérkezett észrevételek azonban nem olyan súlyúak, hogy azok megcáfolnák a Bizottság ellenőrző látogatásai során tett megállapításait. Különösen kiemelendő, hogy a vállalatok semmilyen bizonyítékkal nem oszlatták el a Bizottság azon aggodalmát, miszerint a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből jelentős torzulások áthozatalára került sor, pl. az eszközök és a földhasználati jogok tekintetében.
(76)
Végül két vállalat kétségbe vonja azt a vizsgálati eredményt, miszerint nem tudták igazolni, hogy vállalati döntéseiket piaci jelzések alapján, állami beavatkozás nélkül hozzák meg, továbbá hogy a költségek a piaci értékeket tükrözik. Különösen az egyik vállalattól kapott észrevételek nem voltak kellően megalapozottak ahhoz, hogy megcáfolják a Bizottság azon megállapítását, miszerint az állam beavatkozik a munkaerő-felvételi politikájukba, a másik vállalat pedig új, a korábbiaknak ellentmondó információkkal állt elő a nyersanyagok beszerzésével kapcsolatban.
(77)
A fentiekből adódóan egyetlen előterjesztett érv sem volt olyan súlyú, hogy megváltoztathatná a piacgazdasági elbánással kapcsolatos döntést.
(78)
A fentiek alapján a piacgazdasági elbánást kérelmező tíz kínai együttműködő exportáló gyártó vagy gyártói csoport közül egy sem tudta igazolni, hogy teljesíti az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában leírt követelményeket.
2. Egyéni elbánás
(79)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint vám megállapítása esetén az említett cikk hatálya alá tartozó országok vonatkozásában az egész országra kiterjedő vámot vetnek ki, kivéve azokat az eseteket, amikor a vállalatok bizonyítani tudják, hogy teljesítik az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott, az egyéni elbánásra vonatkozó követelményeket. Ezek a kritériumok a tájékozódás megkönnyítése érdekében a következőképpen foglalhatók össze:
-
ha teljes mértékben vagy részben külföldi tulajdonban lévő vállalatról vagy vegyes vállalatról van szó, az exportőrök szabadon hazatelepíthetik a tőkét és a nyereséget;
-
az exportárakat és exportmennyiségeket, valamint az értékesítési feltételeket szabadon határozzák meg;
-
a részvények többsége magánszemélyek tulajdonában van. Azok az állami tisztviselők, akik az igazgatótanácsban foglalnak helyet vagy kulcsfontosságú vezetői pozíciót töltenek be, kisebbségben vannak, illetve bizonyítani kell, hogy a vállalat kellőképpen független az állami befolyástól;
-
az árfolyamok átváltása piaci árfolyamon történik; és
-
az állami beavatkozás nem olyan mértékű, hogy lehetővé tenné az intézkedések kijátszását olyan esetben, amikor egyedi exportőrökre eltérő vámtételeket határoznak meg.
(80)
Három, a mintában szereplő exportáló gyártó és hét, a mintában nem szereplő exportáló gyártó, amelyek piacgazdasági elbánást kérelmeztek, egyéni elbánást is kérelmeztek arra az esetre, ha nem biztosítanának számukra piacgazdasági elbánást. Ezenkívül két, a mintában szereplő exportáló gyártó és négy, a mintában nem szereplő exportáló gyártó csak egyéni elbánást kérelmezett. Az alaprendelet 17. cikke (1) bekezdésének megfelelően csak a mintába felvett vállalatok egyéni elbánás iránti kérelmét vizsgálták ki.
(81)
Mivel minden piacgazdasági elbánás iránti kérelmet átmenetileg elutasítottak, a rendelkezésre álló információkra alapozva átmenetileg megállapították, hogy a mintában szereplő minden, egyéni elbánást kérelmező vállalat teljesíti az egyéni elbánás biztosításához szükséges követelményeket.
3. Egyedi vizsgálat
(82)
Az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése szerinti egyedi vizsgálat iránti kérelmet hét, a mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártó vagy exportáló gyártói csoport nyújtott be.
(83)
Az eljárás jelen szakaszában a Bizottság még nem hozott döntéseket az egyedi vizsgálat iránti kérelmekről, ám azokat időben meg fogja hozni.
4. Rendes érték
4.1. Az analóg ország kiválasztása
(84)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint a rendes értéket a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló gyártók esetében egy analóg ország belföldi árai vagy számtanilag képzett rendes értéke alapján kell megállapítani.
(85)
Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte azt a szándékát, hogy a rendes érték meghatározásához az Orosz Föderációt használja fel megfelelő analóg országként, és felkérte az érdekelt feleket, hogy közöljék ezzel kapcsolatos észrevételeiket.
(86)
A Bizottság számos olyan beadványt kapott, amelyek szerint Oroszország nem megfelelő analóg ország. A benyújtott iratokból különösen kitűnt, hogy Oroszország a drága alapanyagokból készült, díszített porcelánokra specializálódott prémium kategóriájú porcelánpiac; az érintett termék belföldi gyártása ugyanakkor a belföldi fogyasztáshoz képest meglehetősen alacsony szintű. Ezenkívül az orosz piacot nem vámjellegű akadályok, pl. a GOST tanúsítási rendszerek védik. Ezért az a döntés született, hogy Oroszország nem megfelelő analóg ország.
(87)
Ennek megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy más országok alkalmasabb analóg országot jelenthetnének-e, és levelet küldött számos ország ismert gyártói számára, beleértve Thaiföldet, Indiát, Malajziát, Törökországot, Brazíliát, Ukrajnát, Indonéziát, Egyiptomot, Kolumbiát, Dél-Koreát, Bangladest és Argentínát, aminek nyomán indiai, török, brazil és orosz gyártók jelezték együttműködési hajlandóságukat a Bizottság számára. Ugyanakkor csak három gyártó - egy brazil, egy thaiföldi és egy orosz - nyújtott be kitöltött kérdőívet. A vizsgálatból kiderült, hogy Brazíliában versenyjellegű belföldi piac működik az asztali és konyhai kerámiaáruk területén, rengeteg gyártóval és viszonylag alacsony vámmal. Továbbá az együttműködő brazil gyártó által benyújtott adatok elemzése alapján megállapítást nyert, hogy azok megbízható információk a rendes érték meghatározásához.
(88)
A fentiek alapján és az eljárás jelen szakaszában rendelkezésre álló összes információ figyelembevételével átmenetileg Brazíliát választott ák a legmegfelelőbb analóg országnak az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint.
4.2. A rendes érték meghatározása
(89)
Tekintettel arra, hogy minden piacgazdasági elbánás iránti kérelmet elutasítottak, az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően a kínai exportáló gyártók számára a rendes értéket a hasonló országbeli gyártótól kapott információk alapján állapították meg.
(90)
Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság először azt vizsgálta, hogy a hasonló termék brazil független fogyasztók számára történő értékesítése reprezentatív volt-e. Megállapítást nyert, hogy a brazil együttműködő gyártó reprezentatív mennyiségben értékesíti a hasonló terméket a brazil belföldi piacon ahhoz képest, hogy mennyi érintett terméket exportálnak az Unióba a mintában szereplő exportáló gyártók.
(91)
A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében tekinthető-e úgy, hogy ezek az értékesítések rendes kereskedelmi forgalom keretében valósultak meg. Ehhez a Bizottság megállapította a független vevők részére történő nyereséges értékesítés részarányát. Az értékesítést akkor tekintették nyereségesnek, ha az egységár elérte vagy meghaladta az előállítási költséget. Ennek érdekében meghatározták a brazil gyártónál a vizsgálati időszak alatt felmerülő előállítási költséget.
(92)
Azon terméktípusoknál, amelyek belföldi piacon értékesített mennyiségének több mint 80 %-át az egységköltségnél magasabb áron értékesítették, és amelyek esetében az adott típus eladási árának súlyozott átlaga legalább az egységnyi előállítási költség szintjén volt, a terméktípusonkénti rendes érték megállapítása az érintett típus teljes értékesítési mennyiségére alkalmazott tényleges belföldi árak súlyozott átlagának kiszámításával történt, függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek voltak-e.
(93)
Azokban az esetekben, amikor egy terméktípus nyereséges értékesítése legfeljebb a típus teljes értékesítési mennyiségének 80 %-át tette ki, vagy amikor a típus súlyozott átlagára nem érte el az egységnyi előállítási költséget, a rendes érték meghatározása a tényleges belföldi ár alapján történt, amelyet a szóban forgó típus vizsgálati időszak alatti, kizárólag nyereséges belföldi értékesítéseinek súlyozott átlagáraként számítottak ki.
(94)
A nem nyereséges terméktípusokat illetően a rendes értéket a brazil gyártó előállítási költségét használva állapították meg, hozzáadva az értékesítési, általános és adminisztratív (SGA) költségeket és a brazil gyártó nyereséges terméktípusainak haszonkulcsát.
5. Az egyéni elbánásban részesülő exportáló gyártók exportárai
(95)
Mivel valamennyi egyéni elbánásban részesülő együttműködő exportáló gyártó értékesített exportra az Unióba közvetlenül független uniós vevők részére, az exportárak az érintett termékért ténylegesen kifizetett vagy kifizetendő árakon alapultak, az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően.
6. Összehasonlítás
(96)
A rendes értéket és az exportárat gyártelepi alapon hasonlították össze. A dömpingkülönbözeteket a mintában szereplő exportőrök egyedi gyártelepi árainak az analóg gyártó belföldi áraival, illetve a számtanilag képzett rendes értékkel való összehasonlításával határozták meg.
(97)
A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlításának érdekében kiigazítások formájában biztosították az árakat érintő különbségek és az ár összehasonlíthatóságának a figyelembevételét az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően. Adott esetben kiigazításokat alkalmaztak a kereskedelmi szint, a fizikai jellemzők eltérései és az árak összehasonlíthatóságát érintő más tényezők - mindenekelőtt a márkák - vonatkozásában.
(98)
Először megvizsgálták, hogy az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének d) pontja alapján indokolt-e a kereskedelmi szintek eltéréseinek kiigazítása. Ezzel kapcsolatban megállapítást nyert, hogy a kínai export lényegében nagykereskedelmi szinten zajlott, míg az analóg országbeli értékesítések szintén kiskereskedelmi szinten mozogtak. A vizsgálat arra is rávilágított, hogy a különböző értékesítési láncok hatással voltak az árszintre és ezáltal az exportár és a rendes érték közötti tisztességes ár-összehasonlításra. Az is bizonyítást nyert, hogy a kínai exportértékesítésekre többségükben nagy mennyiségekben került sor, míg az analóg ország belföldi értékesítései kisebb mennyiségekben zajlottak, ami azonos kereskedelmi szint mellett árkülönbözetet eredményezett a két piacon. Ennek megfelelően az exportár és a rendes érték tisztességes összehasonlításához a rendes érték kiigazításra került az analóg ország azonos kereskedelmi szinten érvényes árkülönbségei, és szükség esetén az egyes kereskedelmi szinteken értékesített mennyiségeknél tapasztalt árkülönbségek alapján.
(99)
Ezután megvizsgálták, hogy az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének a) pontja alapján indokolt-e a fizikai jellemzők közötti eltérések kiigazítása. E tekintetben a vizsgálat megállapította, hogy a kínai exportáló gyártók öt különböző osztályba (A-tól E-ig) sorolják termékeiket, amelyek között jelentős árkülönbségek mutatkoznak. Az Unióba irányuló export ugyanakkor túlnyomórészt A, B vagy C osztályú, illetve ezek kombinációját jelentő termékekből áll. Ez az osztályozás azonban nem egyetemes, és nem általános ágazati szabványokon alapul, hanem meglehetősen vállalatspecifikus és az ár szerinti megkülönböztetésre szolgál. Másrészről az analóg országbeli gyártó csak az A osztályú termékekkel egyenértékű termékeket értékesít a brazil piacon, ezért ez hatást gyakorolt az ár-összehasonlíthatóságra. Ennek megfelelően az exportárat a kínai A osztály szintjére felfelé korrigálták, hogy összehasonlítható legyen az analóg gyártó által a brazil piacon értékesített termékkel.
(100)
Harmadszor megállapították, hogy a brazil gyártó csak márkás termékeket értékesít a brazil piacon, míg a kínai exportáló gyártók nem értékesítenek márkás termékeket, hanem inkább úgynevezett „saját márkás” termékekkel vagy általános asztali és konyhai kerámiaárukkal foglalkoznak. A márkás termékekhez a fogyasztói megítélés szerint általában presztízsérték, garantált minőség és sajátos formajegyek kapcsolódnak, ezért magasabb a piaci áruk, míg a hagyományos (saját márkás) termékek általában lényegesen alacsonyabb áron kaphatók, még akkor is, ha ugyanolyan fizikai és műszaki jellemzőkkel bírnak. Míg a márkás termékek hozzáadott értéke általában nem számszerűsíthető pontosan, hiszen számos különböző tényezőtől - a fogyasztói megítéléstől, a márka presztízsétől és más, nem számszerűsíthető tényezőktől - függ, a brazil gyártó ebben a konkrét esetben igazolta, hogy márkás kerámiatermékei jóval magasabb áron értékesíthetők a brazil piacon, mint bármely más márkajelzés nélküli (általános) termék. Ennek megfelelően az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének k) pontja alapján további kiigazítást hajtottak végre a rendes értéken.
(101)
Adott esetben a szállítási, biztosítási, kezelési és járulékos költségek, a csomagolás, a hitel- és bankköltségek, valamint jutalékok tekintetében elvégezték a megfelelő kiigazításokat minden olyan esetben, amikor azokat ésszerűnek, helyesnek és igazolt bizonyítékokkal alátámasztottnak ítélték.
7. Dömpingkülönbözetek
(102)
Az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésének megfelelően az egyéni elbánásban részesülő együttműködő exportáló gyártók esetében a dömpingkülönbözet megállapítására úgy került sor, hogy az analóg ország vonatkozásában megállapított rendes érték súlyozott átlagát összehasonlították az egyes vállalatok exportárának súlyozott átlagával, amelyet a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában fejeztek ki.
(103)
A mintába fel nem vett együttműködő exportáló gyártókra vonatkozóan a mintába felvett exportáló gyártók dömpingkülönbözetének súlyozott átlagával számoltak. Ennek alapján a mintába fel nem vett exportáló gyártók ideiglenes dömpingkülönbözete a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve 26,6 %.
(104)
A nem együttműködő vagy ismeretlen kínai exportáló gyártókra alkalmazandó országos dömpingkülönbözet kiszámítása érdekében az együttműködés szintjét úgy állapították meg, hogy összehasonlították az Unióba irányuló kivitelnek az együttműködő exportáló gyártók által jelentett volumenét az Eurostat megfelelő statisztikai adataival.
(105)
Ebben a vizsgálatban az együttműködés Kína részéről az ágazat szétaprózottságához képest nagy volt, hiszen a jelentkező exportáló gyártók az érintett termék Kínából az Unióba irányuló exportjának több mint 60 %-át képviselik. Ezért az összes többi exportáló gyártóra alkalmazandó országos különbözetet a reprezentatív terméktípusok legmagasabb dömpingkülönbözeteinek súlyozott átlaga és a mintába felvett exportáló gyártók mennyiségei alapján állapították meg. A dömping országos szintjét ezen az alapon átmenetileg a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár 58,8 %-ában állapították meg.
(106)
Ez alapján az ideiglenes dömpingkülönbözetek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:
Vállalat
Ideiglenes dömpingkülönbözet
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd és Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
26,8 %
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
31,2 %
CHL Porcelain Industries Ltd
30,0 %
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver Phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd és Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd
17,6 %
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
23,0 %
A mintába fel nem vett együttműködő exportáló gyártók
26,6 %
Országos dömpingkülönbözet
58,8 %
D. KÁR
1. Az uniós gyártás és az uniós gazdasági ágazat
(107)
Az uniós gyártókkal kapcsolatos minden rendelkezésre álló információt - beleértve a panaszban szolgáltatott információkat és a vizsgálatra nem jelentkezett gyártókkal kapcsolatos későbbi beadványokat - felhasználtak az uniós össztermelés megállapítására. A hasonló termék uniós össztermelésének becsült mértékét az európai és nemzeti szervezet által szolgáltatott adatok kivetítésével határozták meg, amelyet az egyéni gyártók által szolgáltatott adatok, illetve kutatási és statisztikai források alapján is ellenőriztek.
(108)
A vizsgálati időszak alatt több mint 200 uniós gyártó állított elő hasonló terméket. Az előző preambulumbekezdésben foglaltak alapján a vizsgálati időszak alatt a teljes uniós termelés becsült mértéke 240 200 tonna volt. Az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében az „uniós gazdasági ágazatot” a teljes uniós előállítást képviselő uniós gyártók alkotják (a továbbiakban uniós gazdasági ágazat). Az uniós gazdasági ágazatot két szegmensre osztották fel: kkv-k és nagyobb vállalatok. A kkv-k az adott időszakban a teljes uniós termelés 42 %-át tették ki. Kétségtelen, hogy az uniós gyártás rendkívül szétaprózott, ugyanakkor a következő országokra koncentrálódik: Cseh Köztársaság, Francia Köztársaság (Franciaország), Németország, Olaszország, Lengyel Köztársaság (Lengyelország), Portugál Köztársaság (Portugália), Románia, Spanyol Királyság (Spanyolország), valamint Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága (Egyesült Királyság).
2. Uniós fogyasztás
(109)
Az uniós fogyasztás megállapítására a vizsgált terméknek az Eurostat adatai szerinti behozatala és az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon értékesített mennyiséggel kapcsolatos beadványok alapján került sor.
(110)
Ezek alapján az uniós fogyasztás a következőképpen alakult:
1. táblázat
Mennyiség (tonna)
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Uniós fogyasztás
826 896
687 609
750 830
726 614
Index (2008 = 100)
100
83
91
88
(111)
Az asztali és konyhai kerámiaáruk Unió-beli fogyasztása a figyelembe vett időszak alatt összességében 12 %-kal csökkent. A legnagyobb, 17 %-os visszaesésre 2008 és 2009 között került sor.
(112)
Ezt a figyelembe vett időszak alatti általános visszaesést a 2009-es gazdasági válságot követő fellendülési időszakkal együtt kell elemezni. Az asztali és konyhai kerámiaáruk piacának jók a kilátásai. (6)
3. Az érintett országból származó behozatal
3.1. Az érintett országból származó dömpingelt behozatal mennyisége, ára és piaci részesedése
(113)
Az Eurostat adatai szerint az érintett termék behozatali mennyisége, piaci részesedése és átlagára a következőképpen alakult:
2. táblázat
A Kínából származó behozatal
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Importált mennyiség (tonna)
535 593
449 346
516 618
485 814
Index (2008 = 100)
100
84
96
91
Piaci részesedés
64,8 %
65,3 %
68,8 %
66,9 %
Átlagos behozatali ár (EUR/tonna)
1 274
1 307
1 473
1 499
Index (2008 = 100)
100
103
116
118
(114)
A Kínából származó teljes behozatal mennyisége a figyelembe vett időszak alatt 9 %-kal csökkent és 485 814 tonnát tett ki. A százalékban kifejezett értékek ugyanakkor arról tanúskodnak, hogy a Kínából származó behozatal kisebb mértékben csökkent, mint a teljes uniós fogyasztás. Sőt, ha a teljes figyelembe vett időszakot tekintjük, a Kínából származó behozatal piaci részesedése a vizsgálati időszak alatt a 2008-as 64,8 %-ról 66,9 %-ra nőtt.
(115)
A figyelembe vett időszakban a behozatali ár 17,7 %-kal, 1 274 EUR/tonnáról 1 499 EUR/tonnára nőtt. Ez az érintett termék teljes behozatalának átlagos tonnánkénti behozatali ára, ezért a tendenciát befolyásolhatja a termékösszetétel megváltozása.
3.2. Áralákínálás
(116)
Az alákínálás elemzése céljából összehasonlították az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon a független fogyasztóknak történő értékesítéskor alkalmazott, gyártelepi szintre kiigazított, azaz uniós szállítási költségek, valamint engedmények és visszatérítések nélküli súlyozott átlagos értékesítési árakat a kínai együttműködő exportőrök által az uniós piacon az első független vevő részére történő értékesítéskor alkalmazott, azaz engedmények nélküli és szükség esetén - megfelelően figyelembe véve a vámkezelési költségeket és a behozatal utáni költségeket - az uniós határparitáson számított CIF-árhoz igazított megfelelő súlyozott átlagárakkal. Az alacsonyabb osztályú termékek árát az A osztály áraihoz igazították hozzá, mivel az alacsonyabb osztályú termékek a felhasználók megítélése alapján az A osztályú termékekkel álltak versenyben, ahogy azt már a fenti (61) preambulumbekezdés is megállapította. Az uniós gazdasági ágazat árait a kereskedelmi szint különbségeinek és adott esetben a márkákhoz kapcsolódó árbeli szempontoknak megfelelően is kiigazították.
(117)
Az összehasonlításból kiderült, hogy a vizsgálati időszak alatt a Kínából származó, az Unióban értékesített dömpingelt érintett termék ára alákínált az uniós gazdasági ágazat értékesítési árainak, az utóbbi százalékában kifejezve 26,3-47,6 %-os különbséget mutatva.
4. Az uniós gazdasági ágazat helyzete
4.1. Általános rész
(118)
Az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően a Bizottság minden olyan lényeges gazdasági tényezőt és mutatót megvizsgált, amely hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére.
(119)
A makrogazdasági mutatókat (termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési mennyiségek, piaci részesedés, foglalkoztatás, termelékenység és a dömpingkülönbözet mértéke) a teljes uniós gazdasági ágazat szintjén értékelték. Az értékelést az európai és nemzeti szövetségek által szolgáltatott információk alapján végezték, és ezeket az adatokat összevetették az uniós gyártóktól és a rendelkezésre álló hivatalos statisztikákból származó adatokkal.
(120)
A mikrogazdasági mutatók (készletek, értékesítési árak, nyereségesség, pénzforgalom, befektetések, befektetések megtérülése, tőkebevonási képesség, bérek és termelési költség) elemzését a mintába felvett uniós gyártók szintjén végezték. Az értékelés a tőlük származó, megfelelően ellenőrzött információk alapján történt.
(121)
Egyes mikrogazdasági mutatók (értékesítési ár, nyereségesség, befektetések megtérülése és termelési költség) esetében az adott szegmensbe tartozó, mintába felvett vállalatok eredményeit az adott szegmens teljes uniós termelésben képviselt részesedésével összhangban súlyozták (úgy, hogy a teljes asztali kerámiaáru-ágazat egyes szegmenseihez különböző súlyokat rendeltek: kis- és középvállalkozások esetében 42 %-ot, a nem kis- és középvállalkozások esetében pedig 58 %-ot). Így biztosították, hogy a nagyvállalatok eredményei nem torzították a kárelemzést, a kisebb vállalatok helyzete azonban - amelyek együttesen jelentős mértékben részesednek az uniós termelésből - a lehetőség szerint megfelelően tükröződött.
4.2. Makrogazdasági mutatók
4.2.1. Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás
(122)
A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat termelése, termelési kapacitása és kapacitáskihasználása az alábbiaknak megfelelően alakult.
3. táblázat
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Termelési volumen (tonna)
281 300
230 300
235 700
240 200
Index (2008 = 100)
100
82
84
85
Termelési kapacitás (tonna)
371 540
361 253
326 573
324 072
Index (2008 = 100)
100
97
88
87
Kapacitáskihasználás
75,7 %
63,8 %
72,2 %
74,1 %
Index (2008 = 100)
100
84
95
98
(123)
Az uniós gazdasági ágazat termelése a figyelembe vett időszak során 15 %-kal esett vissza. Ez a visszaesés összességében hangsúlyosabb, mint az uniós fogyasztásnak az ugyanazon időszakban bekövetkezett csökkenése. 2010-ben a termelés nem lendült fel ugyanolyan mértékben, mint a fogyasztás.
(124)
Az uniós gazdasági ágazat termelési kapacitása 13 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. Ennek ellenére a gazdasági ágazat kapacitáskihasználási rátája a figyelembe vett időszak során tovább csökkent, összesen 2 %-kal 74,1 %-ra.
4.2.2. Értékesítési volumen és piaci részesedés
(125)
A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazatnak az uniós piacon a független vevők részére történt értékesítései a fogyasztás csökkenésénél nagyobb mértékben (8 %-kal) estek vissza. Megjegyzendő, hogy 2009 és 2010 között az értékesítési volumen csökkenése folytatódott, miközben az uniós fogyasztás 8 %-kal nőtt.
4. táblázat
Mennyiség (tonna)
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Értékesítés az Unióban
190 332
156 798
152 609
152 095
Index (2008 = 100)
100
82
80
80
(126)
Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a figyelembe vett időszakban 9 %-kal, illetve 2,1 százalékponttal csökkent.
5. táblázat
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Piaci részesedés az Unióban
23,0 %
22,8 %
20,3 %
20,9 %
Index (2008 = 100)
100
99
88
91
4.2.3. Foglalkoztatás és termelékenység
(127)
A foglalkoztatás a figyelembe vett időszak során végig csökkent, és 21 %-kal esett vissza. A tendencia ugyanazt a mintát követi, mint a független vevőknek az uniós piacon történt értékesítés mennyiségének csökkenése.
6. táblázat
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Alkalmazottak száma
31 559
26 146
24 993
25 093
Index (2008 = 100)
100
83
79
79
(128)
Az uniós gazdasági ágazat munkaerő-állományának (teljesítmény/fő/évben számolt) termelékenysége 8 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban. Ez részben az uniós gazdasági ágazat erőfeszítéseinek köszönhető, amelyekkel a Kínából származó dömpingelt import által gyakorolt nyomásra kívánt reagálni.
7. táblázat
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Termelékenység (tonna/alkalmazottak)
8,9
8,8
9,4
9,6
Index (2008 = 100)
100
99
106
108
4.2.4. A dömpingkülönbözet nagysága
(129)
A dömpingkülönbözeteket az erről szóló fenti szakaszban ismertettük. Valamennyi megállapított dömpingkülönbözet jóval meghaladta a de minimis küszöböt. Továbbá - tekintettel a dömpingelt behozatal mennyiségeire és áraira - a tényleges dömpingkülönbözetek hatása nem tekinthető elhanyagolhatónak.
4.3. Mikrogazdasági mutatók
4.3.1. Készletek
(130)
Az uniós gazdasági ágazat zárókészleteinek szintje a figyelembe vett időszak során abszolút értelemben véve 14 %-kal csökkent. A vizsgálat feltárta, hogy ez a mutató az ilyen típusú gazdasági ágazat esetében - amely elsősorban megrendelések alapján dolgozik - nem alapvetően fontos mutató.
8. táblázat
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Készletek (tonna)
7 754
6 647
7 611
6 647
Index (2008 = 100)
100
86
98
86
4.3.2. Értékesítési árak
(131)
Az uniós gazdasági ágazat értékesítési árai az Unió piacán 12 %-kal csökkentek a figyelembe vett időszakban.
9. táblázat
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Átlagos értékesítési ár az Unióban független vevőknek (EUR/tonna)
4 103
3 818
3 811
3 615
Index (2008 = 100)
100
93
93
88
4.3.3. Nyereségesség, pénzforgalom, befektetések, befektetés megtérülése, tőkebevonási képesség és bérek
(132)
A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat nyereségessége, pénzforgalma, befektetéseinek megtérülése (ROI), tőkebevonási képessége, befektetései és bérei a következők szerint alakultak:
10. táblázat
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
A független vevők számára történt uniós értékesítések nettó nyeresége (az értékesítés nettó árbevételének %-a)
4,2 %
2,2 %
0,1 %
3,5 %
Pénzforgalom (EUR)
10 531 970
6 205 824
9 267 381
11 998 647
Index (2008 = 100)
100
59
88
114
Nettó befektetések (EUR)
13 686 363
9 423 983
10 805 215
9 690 923
Index (2008 = 100)
100
69
79
71
A befektetések megtérülése (nettó nyereség a beruházások nettó könyv szerinti értékének %-ában)
19,2 %
14,8 %
-51,3 %
5,5 %
Index (2008 = 100)
100
77
- 267
29
Munkavállalónkénti éves munkaerőköltség
20 436
20 526
21 619
20 832
Index (2008 = 100)
100
100
106
102
(133)
Az uniós gazdasági ágazat nyereségessége a figyelembe vett időszakban 0,7 százalékponttal visszaesett. A nyereségesség 2010-ben volt a legalacsonyabb, amikor a visszaesés mértéke 4,1 százalékpontot ért el 2008 és 2010 között.
(134)
Hangsúlyozni kell, hogy az uniós gazdasági ágazat már a figyelembe vett időszak elején instabil helyzetben volt az Unió piacára Kínából érkező, 2002-2004 között jelentősen növekvő, nagy mennyiségű olcsó behozatal miatt, amely nagyon komoly piaci részesedést ért el az ilyen behozatalra vonatkozó importkvóta 2005. évi eltörlését követően. Ez jelentős szerkezetátalakításhoz vezetett az ágazatban, amely a figyelembe vett időszak elején érkezett befejező szakaszához.
(135)
Ezért - tekintettel a figyelembe vett időszakot megelőző ezen fejlődésre - a figyelembe vett időszak elején elért nyereséget nem lehet rendes nyereségnek tekinteni. Erre vonatkozó beadvány hiányában helyette ideiglenesen egy másik, széles körben használt és fontos olyan fogyasztási cikk, amelyre vonatkozóan készült dömpingellenes vizsgálat - a bőr lábbelik - rendes nyereségszintje szolgálhat érvényes referenciaértékként. Ez a nyereségszint 6 %. (7) Egyértelmű tehát, hogy a teljes uniós gazdasági ágazat - a figyelembe vett időszak alatt - soha nem volt képes olyan nyereségszintet elérni, amely e termék tekintetében elfogadható.
(136)
Az uniós gazdasági ágazat pénzforgalma összességében jelentősen nőtt a figyelembe vett időszakban. Ez azonban néhány nagyobb régóta működő vállalatnak tudható be, a kis- és középvállalkozások esetében más volt a helyzet. A nettó befektetések szintje 33 %-kal csökkent. Meg kell azonban jegyezni, hogy a figyelembe vett időszak végére a kis- és középvállalkozások (kkv-k) befektetési szintje majdnem a nem létezőhöz közelített. A figyelembe vett időszakban mindössze két nem kkv-nak minősülő vállalat engedhette meg azt, hogy jelentős befektetést hajtson végre. A befektetések megtérülése a figyelembe vett időszak egészében nagyobb mértékben csökkent, mint a nyereségesség.
(137)
2008 és a vizsgálati időszak között a munkavállalónkénti átlagbér 2 %-kal nőtt. Ez a munkaerőköltség-növekedés jelentősen alacsonyabb, mint a teljes munkaerőköltségnek a figyelembe vett időszak alatti alakulása az Unióban, ami arra utal, hogy az uniós gazdasági ágazat arra törekedett, hogy a munkaerőköltségeket a lehető legalacsonyabban tartsa.
4.3.4. Termelési költség
(138)
A figyelembe vett időszakban a termelési költség 10 %-kal csökkent.
11. táblázat
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Termelési költség (EUR/tonna)
3 578
3 583
3 514
3 230
Index (2008 = 100)
100
100
98
90
5. A kárra vonatkozó következtetések
(139)
A vizsgálat kimutatta, hogy a kármutatók - mint például a termelési volumen, a kapacitás, a független vevők részére történt értékesítés és a foglalkoztatás - a figyelembe vett időszakban romlottak.
(140)
Ezenkívül az uniós gyártók pénzügyi teljesítményére vonatkozó kármutatók - mint például a nyereségesség, a befektetések és a befektetések megtérülése - a figyelembe vett időszakban negatív irányban fejlődött.
(141)
Összességében az ágazat nyereségessége egyszer sem ért el kielégítő szintet a figyelembe vett időszakban, sőt még romlott is. Az uniós gazdasági ágazat értékesítési árainak folyamatos csökkenése azt eredményezte, hogy egy bizonyos ponton a gazdasági ágazat szinte semmilyen nyereséget sem tudott elérni.
(142)
Bár a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat termelékenysége növekedett, ez elsősorban azoknak a jelentős erőfeszítéseknek köszönhető, amelyeket az ágazat a nagyarányú dömpingelt kínai behozatallal szembeni verseny érdekében kifejtett.
(143)
A fentiekre tekintettel ideiglenesen megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazat az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében jelentős kárt szenvedett el.
E. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS
1. Bevezetés
(144)
Az alaprendelet 3. cikkének (6) és (7) bekezdésével összhangban megvizsgálták, hogy a Kínából származó dömpingelt behozatal okozott-e olyan mértékű kárt az uniós gazdasági ágazatnak, amely jelentősnek minősíthető. Azokat a dömpingelt behozataltól eltérő ismert tényezőket is megvizsgálták, amelyek kárt okozhattak az uniós gazdasági ágazatnak, annak biztosítása érdekében, hogy az ilyen tényezők által okozott esetleges károkat ne tulajdonítsák dömpingelt behozatalnak.
2. A dömpingelt behozatal hatása
(145)
A vizsgálat kimutatta, hogy az uniós fogyasztás 12 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. Ugyanakkor, miközben a Kínából származó dömpingelt behozatal mennyisége hozzávetőleg 9 %-kal csökkent, piaci részesedése nőtt. Ezenfelül a vizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene 20 %-kal csökkent, piaci részesedése pedig a 2008. évi 23 %-ról 20,9 %-ra esett vissza.
(146)
A 2009-től a vizsgálati időszak végéig terjedő időszakban az uniós fogyasztás nőtt, míg az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése csökkent, ellentétben a Kínából származó dömpingelt behozatal növekedésével, amelynek piaci részesedése ugyanebben az időszakban jelentősen nőtt.
(147)
A Kínából származó dömpingelt behozatal árai a figyelembe vett időszakban nőttek. Habár a figyelembe vett időszakban a Kínából származó behozatal átlagos importára 18 %-kal nőtt, ezek az árak - különösen a vizsgálati időszakban - mégis következetesen jelentősen alacsonyabbak maradtak az uniós gazdasági ágazat értékesítési árainál, nyomást gyakorolva ezáltal az uniós piaci árakra. Következésképpen az uniós gazdasági ágazat értékesítési árainak az uniós piacon bekövetkezett csökkenése és az ágazat nyereségessége a Kínából származó dömpingelt behozatal miatt az uniós piacon kialakult árleszorításnak tulajdonítható. Az uniós gazdasági ágazat termelésiköltség- és foglalkoztatási szintjének esése mutatja, hogy az uniós gazdasági ágazat válaszként milyen erőfeszítéseket tett az ilyen jellegű behozatalra.
(148)
A fentiek alapján megállapítható, hogy a kínai behozatal jelenléte és a Kínából származó, az uniós gazdasági ágazat árainál folyamatosan alacsonyabb árú dömpingelt behozatal piaci részesedésének növekedése meghatározó szerepet játszott abban, hogy az uniós gazdasági ágazat jelentős kárt szenvedett, ami különösen annak rossz pénzügyi helyzetében és a legtöbb kármutató romlásában mutatkozik meg.
3. Az egyéb tényezők hatása
(149)
Az okozati összefüggés tekintetében a következő egyéb tényezőket vizsgálták: az uniós piaci kereslet alakulása és szegmentációja, az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye, a vizsgálat alatt álló terméknek más országokból származó behozatala, az uniós piacon tapasztalt versenyellenes gyakorlatok, a gyártási módszerek különbségei és a használtcikkpiac. Egyéb tényezők vizsgálatára is sor került.
3.1. Az érintett országtól eltérő harmadik országokból származó behozatal
(150)
Az egyéb harmadik országokból származó behozatal figyelembe vett időszak alatti mennyiségét az alábbi táblázat mutatja. A mennyiségi és ártendenciák az Eurostat adatain alapulnak.
12. táblázat
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Az összes egyéb harmadik országból származó import mennyisége (tonna)
100 971
81 464
81 602
88 706
Index (2008 = 100)
100
81
81
88
Piaci részesedés
12,2 %
11,8 %
10,9 %
12,2 %
Átlagos behozatali ár (EUR/tonna)
2 378
2 354
2 591
2 522
Index (2008 = 100)
100
99
109
106
A Törökországból származó behozatal mennyisége (tonna)
36 952
33 275
32 887
40 553
Index (2008 = 100)
100
90
89
110
Piaci részesedés
4,5 %
4,8 %
4,4 %
5,6 %
Átlagos behozatali ár (EUR/tonna)
2 027
2 014
2 171
2 058
Index (2008 = 100)
100
99
107
102
(151)
A harmadik országokból származó behozatal a figyelembe vett időszakban 12 %-kal csökkent, miközben ezen importok piaci részesedése meglehetősen stabil maradt.
(152)
Megállapíthatjuk, hogy a figyelembe vett időszakban az egyéb harmadik országokból származó behozatal átlagos árai 6 %-kal csökkentek, és folyamatosan magasabbak maradtak, mint a kínai exportértékesítés értékesítési árai (68 %-kal a vizsgálati időszak során).
(153)
A CCCLA megjegyezte, hogy 2010 és 2011 között a Törökországból származó behozatal 8 %-kal nőtt, a Törökországból származó behozatal árai azonban csak mintegy 20 %-kal voltak magasabbak a Kínából származó behozatal árainál.
(154)
Erre az állításra tekintettel megjegyzendő, hogy ha összehasonlítjuk a figyelembe vett időszak elején és végén tapasztalt helyzetet, a Törökországból származó behozatal mennyisége 10 %-kal vagy 1,1 százalékponttal nőtt, az átlagárak azonban következetesen jelentősen magasabbak maradtak (37 %-tól 60 %-ig), mint a kínai importárak. Ezenfelül 5,6 %-os piaci részesedésnél magasabb részesedést soha nem értek el. Így nehéz arra a következtetésre jutni, hogy az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár a török importból ered.
(155)
A fenti okok miatt megállapítható, hogy az egyéb harmadik országokból származó import nem gyakorol jelentős hatást az uniós gazdasági ágazat helyzetére.
3.2. Piaci szegmensek
(156)
Egy németországi importőrszövetség és annak néhány tagja azt javasolta, hogy a végső fogyasztói árak, a termékek minősége és az értékesítési csatornák alapján a vizsgált kerámiatermékek piacát legalább a következő három szegmensre osszák fel: felsőkategóriás (magas minőség, magas árak), középső/alsókategóriás (közepes/alacsony minőség, közepes/alacsony árak) és különleges termékek (mint például dekorációs cikkek, ajándéktárgyak, edények és szállodai porcelán). Az uniós termelés legnagyobb részét állítólag a felsőkategóriás és/vagy a különleges termékek piacán adnák el, míg a kínai behozatalt túlnyomórészt az olcsó piaci szegmensben értékesítik. Az uniós gazdasági ágazat elsősorban a bolti értékesítést részesíti előnyben azon helyekkel szemben, ahol az átlagos vásárlók vásárolnak. A kínai behozatal ezért közvetlenül nem versenyezne az uniós termeléssel.
(157)
A vizsgálat azonban nem erősítette meg az állításokat. Először is meg kell jegyezni, hogy a hasonló termék nem fedi le az e felek által említett bizonyos cikkeket, mint például a tisztán dekorációs cikkeket (lásd a (51) és (52) preambulumbekezdést). Másodszor, a vizsgálat kimutatta, hogy jelenleg az uniós termelést - a kínai importhoz hasonlóan - minden piacon értékesítik. Valójában a kínai import jelentős része az úgynevezett felsőkategóriás vagy különleges termékek szegmensbe esne. Egy brit importőr azt állította, hogy felsőkategóriás termékeket importál Kínából; európai uniós vállalatok egy kínai termelési érdekeltséggel rendelkező csoportja pedig szintén arról számolt be, hogy Kínából származó kőáruit igen magas áron értékesíti az uniós piacon.
(158)
Végezetül hivatkozunk a fenti B.1.2. szakaszra, amelyben megállapítást nyert, hogy az érintett termék és a hasonló termék minden típusát egy terméket képezőnek tekintették. Így az elemzést az érintett termék és a hasonló termékek szintjén kell elvégezni. Ezért az egyes szegmensekre vonatkozó állításokat nem lehet fenntartani.
3.3. Fogyasztás és kereslet
(159)
Egy európai importőr- és kiskereskedői szövetség, valamint a CCCLA az uniós kereslet csökkenésére mutatott rá. Egy, a mintában nem szereplő importőr azt állította, hogy a porcelán iránti kereslet - különösen a kiegészítő és a járulékos választék terén, valamint a magánszektorban - jelentősen visszaesett, és a fennmaradó kereslet rendkívül sokszínű. Hasonlóképpen több fél állította, hogy a változó divat miatt napjainkban a fogyasztók megfizethető asztali és konyhai kerámiaárut keresnek. Egy nagykereskedő szerint a csúcskategóriás piac szűkül, és az elkövetkező években is szűkülni fog.
(160)
A fent említett európai importőr- és kiskereskedői szövetség szerint a kereslet csökkenése magyarázná az uniós gyártók értékesítésének és termelésének visszaesését a vizsgált időszakban.
(161)
A CCCLA megállapította, hogy a panasz az Unión belüli fogyasztási szint lényeges ingadozását mutatta ki a figyelembe vett időszakban, az általános makrogazdasági körülményekkel összhangban. A CCCLA szerint a figyelembe vett időszakban a kártényezők az uniós és más piacok keresletingadozásával párhuzamosan alakultak, az uniós gyártók értékesítései és a kínai import pedig egyaránt követte a kereslet változásait.
(162)
Egy németországi importőrszövetség és annak néhány tagja azt állította, hogy az Európai Unió 2004-es bővítése és az erre a termékre vonatkozó importkvóta 2005. január 1-jei eltörlése utáni kínai importadatok szerint az uniós piacon 2002 és 2005 között jelentős kereslet mutatkozott az olcsóbb asztali áruk iránt, amelyet 2005 és 2010 között csökkenés követett. Az uniós gyártók állítólag nem hajlandók és/vagy nem tudják kielégíteni ezt a keresletet.
(163)
Ezeket az állításokat illetően először is hivatkozunk a fenti B.1.2. szakaszra, amelyben megállapítást nyert, hogy az érintett termék és a hasonló termék minden típusát egy terméket képezőnek tekintették. Az egyes termékkörökre vonatkozó állítások ezért nem fogadhatóak el, és az elemzést az érintett termék és a hasonló termék szintjén kell elvégezni.
(164)
Másodszor, annak az állításnak, amely szerint a kártényezők az egyéb exportpiacok keresletingadozásával párhuzamosan alakultak, ellentmond az a tény, hogy a mintában szereplő uniós gyártók exportteljesítménye a figyelembe vett időszak során pozitív tendenciát mutatott.
(165)
Harmadszor, amint az a fenti, D.2. szakaszban megállapítást nyert, a fogyasztás a figyelembe vett időszak során csökkent. Semmi sem bizonyította, hogy az uniós gyártók nem hajlandók és/vagy nem tudják kielégíteni az uniós piacon az olcsóbb asztali áruk iránti jelentős keresletet. Épp ellenkezőleg, a vizsgálat rámutatott, hogy a figyelembe vett időszak egészében az uniós gyártók különböző típusú keresletet - beleértve az olcsóbb asztali áruk iránti keresletet is - elégítettek ki. Noha a figyelembe vett időszak során tapasztalható volt az uniós fogyasztási szint ingadozása, ami bizonyos mértékig hozzájárulhatott az uniós gazdasági ágazat gyenge teljesítményéhez, összességében azonban nem állítható, hogy olyan hatást gyakorolt volna, amely megszüntetné az okozati kapcsolatot a dömpingelt behozatal és a gazdasági ágazat által a vizsgálati időszakban elszenvedett kárhelyzet között.
(166)
Az állításokat ezért elutasították.
3.4. Az uniós gazdasági ágazat exportja
(167)
Az Eurostat (exportvolumenre vonatkozó) és a mintában szereplő uniós gyártók (átlagos exportárra vonatkozó) adatai szerint az uniós gazdasági ágazat exportja a figyelembe vett időszak során az alábbiak szerint alakult:
13. táblázat
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Exportmennyiség (tonna)
90 968
73 502
83 091
88 105
Index (2008 = 100)
100
81
91
97
Átlagos exportár (EUR/tonna)
3 136
2 983
3 462
3 125
Index (2008 = 100)
100
95
110
100
(168)
A panaszban a CCCLA megállapította, hogy az uniós gyártók exportja 2009 és 2011 között jelentősen nőtt. Ez a fél arról számolt be, hogy a kártényezők negatívan alakultak, ha az uniós gyártók exportteljesítménye csökkent. Ezért a kárt az uniós gazdasági ágazat exportértékesítéseinek kedvezőtlen alakulása okozta volna.
(169)
Ezzel összefüggésben először is meg kell jegyezni, hogy a kárelemzés az uniós gazdasági ágazat uniós piacon jellemző helyzetére összpontosít. Az exportteljesítmény változása, adott esetben, ezért semmilyen hatást sem gyakorol a legtöbb fent elemzett mutatóra, mint például az értékesítési mennyiségekre, a piaci részesedésre és az árakra. Másodszor, az uniós gazdasági ágazat exportját az uniós piacon - azaz ahol a kárt elszenvedik - történő értékesítés csökkenésének kompenzálásaként lehet értékelni. Harmadszor, amint azt a fenti táblázat mutatja, az Unióból származó export összessége 3 %-kal csökkent. Végezetül, a mintában szereplő együttműködő gyártók exportárai a figyelembe vett időszak során stabilak maradtak.
(170)
Az állítást ezért elutasítottuk, és megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye nem okozott jelentős kárt.
3.5. Az importkvóták eltörlése
(171)
2005. január 1-jéig azokban a tagállamokban, amelyek abban az időben az Unió tagjai voltak, a Kínából származó, a (56) preambulumbekezdésben említett KN-kód alá tartozó termékekre mennyiségi kvóta volt érvényben, amely 2000-ben összesen 84 473 tonnát tett ki, és amelyet 2004-ben fokozatosan 147 744 tonnára emeltek. A rendelkezésre álló statisztikai adatok azt mutatják, hogy 2004-ben az érintett termék azon 27 ország általi behozatala, amelyek jelenleg az Európai Unió tagállamai, 173 809 tonna volt. Egy évvel később, a kvóta eltörlése után, ez az import 530 294 tonnára emelkedett. A kínai import azóta egyszer sem volt évi 449 000 tonnánál kevesebb.
(172)
Az importkvótáknak a figyelembe vett időszakban megfigyelt kár előidézésében betöltött szerepe tekintetében először is meg kell jegyezni, hogy - tekintettel arra, hogy a kvótákat fokozatosan növelték, és a figyelembe vett időszak kezdete előtt 3 évvel, illetve a vizsgálati időszak kezdete előtt 6 évvel megszüntették - az uniós piacon 2002-től már jelentős szerkezetátalakítás történt a megváltozott piaci körülményekhez való alkalmazkodás érdekében. Ezt a panaszos által benyújtott, az európai asztalikerámiaáru-gyártók üzemeinek bezárásaira és fizetésképtelenségére vonatkozó információk is megerősítik. Ennek eredményeképp az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak kezdetére racionalizált és jól teljesítő ágazattá alakult.
(173)
Következésképpen azt is lehetne mondani, hogy az érintett termékre vonatkozó importkvóta 2005-ben történt megszüntetésének hatásai a figyelembe vett időszak előtt negatívan érintették az uniós gazdasági ágazat helyzetét. Még ha így is lenne, akkor is a dömpingelt behozatal okozta a kárt a vizsgálati időszakban. Az importkvóta 2005-től történő eltörlése ezért nem szünteti meg az okozati összefüggést a dömpingelt behozatal és a gazdasági ágazat által a figyelembe vett időszak és a vizsgálati időszak alatt elszenvedett kárhelyzet között.
3.6. Versenyellenes gyakorlatok az uniós piacon
(174)
Számos fél állította, hogy a kárt az uniós piac versenyellenes gyakorlatai okozzák, és azt is kijelentette, hogy a dömpingellenes eljárást azért indították, hogy az illegális kartellek visszanyerhessék a pénzbírságokból eredő veszteségeket. A CCCLA megállapította, hogy az összejátszó gyakorlatok megléte az uniós piacon mind a panaszban szereplő, mind a vizsgálat során gyűjtött a káradatokat (nevezetesen az értékesítési árakat, az értékesítési mennyiségeket, a piaci részesedést és a nyereségeket) megbízhatatlanná teheti, mivel azok nem a piac rendes működését tükrözik.
(175)
Egyfelől ki kell emelni, hogy 2010-ben a Bizottság tizenhét, fürdőszobai szerelvényekkel és felszerelésekkel foglalkozó vállalkozásra szabott ki pénzbírságot hat tagállamra - Németországra, Ausztriára, Olaszországra, Franciaországra, a Belga Királyságra (Belgium) és a Holland Királyságra (Hollandia) - kiterjedő, árrögzítő kartellben történt részvételükért az 1992 és 2004 közötti időszakban. (8) A szóban forgó gyakorlatokra a figyelembe vett időszak előtt került sor, és más termékeket érintettek. Ezenfelül az egyetlen érintett vállalkozás, amely a figyelembe vett időszakban az asztali és konyhai kerámiaáru-ágazatában is tevékenykedett, a pénzbírság megsemmisítése iránti keresetet nyújtott be az Európai Unió Törvényszékéhez. A kereset elbírálása folyamatban van. Másfelől a német hatóságok 2011 februárjában kartellvizsgálatot indítottak néhány német asztaliáru-gyártónál. A német hatóságok még nem hozták nyilvánosságra a vizsgálat eredményeit, így erre vonatkozó következtetést jelenleg nem lehet levonni. Ezenfelül az a vizsgálat csak egy tagállamot érint, míg az uniós gazdasági ágazat meglehetősen széles körű. Az állításokat ezért elutasították.
(176)
Néhány fél azon kijelentésére vonatkozóan, hogy egyes uniós gyártók megváltoztatták tevékenységüket és Kínából származó termékek kereskedelmével is foglalkoznak, azt mondhatjuk, hogy ez olyan üzleti opció, amely nem minősíthető versenyellenesnek.
3.7. Gyártási módszerek
(177)
Egyes felek szerint az uniós gyártóknak a gyártási módszereket érintő választásai egyértelműen hozzájárultak az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz. E felek hangsúlyozzák, hogy az uniós gyártási módszerek a kínai módszerekhez képest sokkal kevésbé hatékonyak: az uniós gyártási módszerek teljesen automatizáltak, ami rövid távon magas átszerelési költségeket, drága formakészítést, költségesebb nyersanyagokat és - a kétszeres égetési eljárás miatt - magasabb energiaköltségeket eredményez. Ezenfelül, az uniós gyártóktól eltérően a kínai gyártók megrendelés alapján dolgoznak, raktározási költségeik alacsonyabbak, és teljes termelésüket osztályozás nélkül egy tételben, diszkontárakkal párosítva értékesítik. Az Unióban a mázba süllyedő díszítések esetén a matricatranszferek költsége is szinte kétszerese a kínainak. Másfelől egyes felek az uniós gyártási módszerek hatékonyságát emelték ki, például a hosszabb távok tekintetében.
(178)
A vizsgálat világszerte jelentős technológiaátadást mutatott ki. A vizsgálat nem tudta megállapítani azt, hogy adott specifikus gyártási módszer és az üzleti siker között összefüggés lenne. Azt sem tudta megállapítani, hogy adott specifikus gyártási módszer választása elég jelentős volt ahhoz, hogy akkora hatást gyakoroljon, amely megszünteti az érintett országból származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár közötti okozati összefüggést.
3.8. Használtcikkpiacok
(179)
Egy, a mintában nem szereplő importőr szerint a háztartások az elmúlt évtizedekben kisebbek lettek, és a használt cikkeken bolhapiacok, internetes árverések, valamint a használtcikkpiacok egyéb formái révén adnak túl. E fél esetében a használt asztali és konyhai áruk a jelenlegi kereslet jelentős részét képviselik, és közvetlenül versenyeznek az újonnan gyártott asztali és konyhai árukkal. A mintában nem szereplő importőr igazoló dokumentációt nyújtott be ismert német porcelángyártók több termékcsaládjának internetes árverési értékéről.
(180)
Azonban semmi ésszerű alap nincs arra, hogy a mennyiségeket és az árakat három német vállalat rendkívül egyedi kollekciójának német nyelvű platformjáról más uniós országokra vagy más termékkörökre extrapoláljuk. Ezt a piacot ezért nem lehetett mennyiségileg meghatározni, és a vizsgálat nem tudta megállapítani azt, hogy a használtcikk-értékesítés elég jelentős volt ahhoz, hogy akkora hatást gyakoroljon, amely megszünteti az érintett országból származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár közötti okozati összefüggést.
3.9. Gazdasági válság
(181)
A CCCLA szerint az állítólagos kárt a pénzügyi válságnak, a gazdasági recessziónak és az államadósság-válságnak a fogyasztók költségvetésére gyakorolt hatása okozta. Mivel a panaszosok állítólag működési szinten nyereségesek voltak, a CCCLA úgy véli, hogy a veszteségek, amelyekről beszámoltak, pénzügyi spekulációnak (mint például a részvényeken vagy az államkötvényeken elért veszteség) és a pénzügyi válsághoz kapcsolódó nem üzemi ráfordításoknak tulajdoníthatók.
(182)
A fogyasztásnak a figyelembe vett időszak szakaszai alatt bekövetkezett csökkenésére magyarázatot adhat a gazdasági válság. Figyelemre méltó azonban, hogy a figyelembe vett időszakban tapasztalt csökkenő fogyasztással, valamint a 2009 és a vizsgálati időszak közötti időszakban tapasztalt növekvő fogyasztással jellemzett helyzetben az olcsó dömpingelt behozatal teljesítménye különbözik az uniós gazdasági ágazat teljesítményétől.
(183)
A vizsgálat egyértelműen kimutatja, hogy a Kínából származó dömpingelt behozatal felerősítette a gazdasági visszaesés hatásait. Az uniós gazdasági ágazat még az általános gazdasági fellendülés során sem volt képes arra, hogy helyreálljon és jelentős értékesítési mennyiségeket szerezzen vissza, továbbá a figyelembe vett időszak során jelentős piaci részesedést veszített, míg a kínai dömpingelt import nagyobb piaci részesedést szerzett.
(184)
Ezért - még ha a gazdasági válság hozzá is járulhatott az uniós gazdasági ágazat gyenge teljesítményéhez - összességében nem lehet azt állítani, hogy akkora hatást gyakorol, amely megszünteti dömpingelt behozatal és a gazdasági ágazat által a vizsgálati időszakban elszenvedett kárhelyzet közötti okozati összefüggést.
3.10. Egyéb tényezők
(185)
Egy szövetség egyéb tényezőkre mutatott rá, amelyek véleménye szerint megszüntethetik az okozati összefüggést. Ez a fél az unión belüli versenyt (azon az alapon, hogy az árak az Unión belül jelentősen eltérőek), valamint az Unió egyre szigorúbb, így megnövekedett termelési költségeket okozó biztonsági és egészségügyi követelményeit említette. Az említett egyéb tényezők között szerepelt az egyes kínai gyártók által elkövetett hamisítás és az Unión kívüli számos piacon fennálló nem vámjellegű akadályok, melyek gátolhatják az uniós gyártók általi exportot.
(186)
Az Unión belüli versennyel való érvelés tekintetében a vizsgálat semmilyen összefüggést nem mutatott ki a kár, az uniós gyártók elhelyezkedése és az adott tagállamban jellemző árak között. Az Unió biztonsági és egészségügyi követelményeivel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy azok az Unióban gyártott és a behozott termékekre vonatkoznak, így valamennyi szereplő áraira hatást gyakorolnak. Tekintve, hogy a hamisításra vonatkozó állítást alátámasztó információt nem nyújtottak be, ezen állítás hatásait nem lehetett elemezni. Az az állítás, hogy az Unión kívüli számos piacon nem vámjellegű akadályok állnak fenn nem elfogadható: az ilyen akadályok gátolhatják ugyan az uniós gyártókat exportpotenciáljuk kiaknázásában, az uniós piacon - azaz ahol a kárt elszenvedik - tapasztalt csökkenő értékesítésre azonban nincsenek hatással.
(187)
A CCCLA egyéb tényezőkre, nevezetesen a szakképzett munkaerő uniós piacon fennálló hiányára és az ágazat önmagának okozott kárára mutatott rá azon az alapon, hogy néhány uniós gyártó importálja az érintett terméket. A rendelkezésre álló információk alapján azonban megállapítást nyert, hogy a teljes uniós gazdasági ágazat nehéz helyzetben volt, és az a tény, hogy az üzleti modellek száma bővült, nem okozott kárt az uniós gazdasági ágazatnak, sőt inkább az uniós piacon csökkenő eladások kompenzálásaként kellene értelmezni. A szakképzett munkaerő uniós asztali és konyhai kerámiaáru-ágazatban fennálló esetleges hiánya tekintetében az Unióban található egyetlen érdekelt fél sem tartotta magát érintettnek.
(188)
Egy importőr a más típusú, például a műanyag, az alumínium, a melamin és az üveg asztali és konyhai áruk hatásának elemzésére hívta fel az intézményeket. A kérelem alátámasztására azonban semmilyen információt nem nyújtottak be. A vizsgálat ebben a kérdésben semmilyen megállapítást nem tudott tenni.
(189)
Egyes felek az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárt az uniós gazdasági ágazatnak a figyelembe vett időszak előtti helyzetével hozzák összefüggésbe. Ezzel kapcsolatban több importőr azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat hanyatlása már az 1975 és 2002 közötti időszakban elkezdődött. A Bizottság elemzése azonban nem tud ilyen messzire visszanyúlni, többek között az erre az időszakra vonatkozó megbízható adatok hiánya miatt. Ugyanez állapítható meg egy másik, jóval a figyelembe vett időszak előtt bekövetkezett eseményről, nevezetesen a német porcelánágazatnak nyújtott állami támogatásról is, amely egy a mintában nem szereplő importőr szerint azt bizonyítaná, hogy az uniós gazdasági ágazat nem növelte hatékonyságát (9).
(190)
Azon egyéb ismert tényezők vizsgálata - amelyek esetlegesen kárt okozhattak az uniós gazdasági ágazatnak - feltárta, hogy e tényezők nem szüntetik meg a Kínai Népköztársaságból származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár között megállapított okozati összefüggést.
4. Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés
(191)
A fenti elemzés alapján - amely megfelelően megkülönböztette és elválasztotta egymástól az összes ismert tényezőnek az uniós gazdasági ágazat helyzetére gyakorolt hatásait és a dömpingelt behozatal káros hatásait - ideiglenesen megállapítást nyert, hogy a Kínából származó dömpingelt behozatal az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése értelmében jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak.
F. AZ UNIÓS ÉRDEK
1. Előzetes megjegyzések
(192)
Az alaprendelet 21. cikke értelmében megvizsgálták, hogy a kárt okozó dömpingre vonatkozó ideiglenes következtetés ellenére vannak-e kényszerítő okok, amelyek alapján az a következtetés vonható le, hogy nem áll az Unió érdekében, hogy ebben a konkrét esetben ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket fogadjon el. Az uniós érdek elemzése az összes különböző érintett érdek felmérésével történt, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és az érintett termék felhasználóinak érdekeit.
2. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
(193)
Az uniós gazdasági ágazat több mint 200 gyártóból áll, amelyeknek a gyárai az Unió különböző tagállamaiban találhatók; ezek a vizsgálati időszakban a hasonló termék előállítása és értékesítése terén közvetlenül több mint 25 000 személyt foglalkoztatnak.
(194)
A vizsgálat megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazatot a vizsgálati időszak során jelentős kár érte az érintett országból érkező dömpingelt behozatal miatt. Különösen az uniós gazdasági ágazat pénzügyi teljesítményével kapcsolatos kármutatók - mint például a termelés, a nyereségesség és a befektetések megtérülése - csökkenő tendenciát mutattak a figyelembe vett időszakban. A legnehezebb helyzetben a kis- és középvállalatok voltak: a figyelembe vett időszakban 2010 óta veszteséget termeltek. Az ágazatban eddig megtett erőfeszítések - intézkedések hiányában - nem lesznek elegendőek ahhoz, hogy lehetővé tegyék az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzetének helyreállítását, amely esetlegesen még tovább romolhat.
(195)
A jelenlegi vizsgálat megállapításait nem kérdőjelezi meg az a tény, hogy bizonyos uniós gyártók jobban teljesítenek a többieknél, vagy az uniós gazdasági ágazat figyelembe vett időszak előtti helyzete.
(196)
Az intézkedések elrendelése várhatóan helyreállítja a hatékony és tisztességes kereskedelmi feltételeket az uniós piacon. Ez egyben további pozitív hatással lenne az ágazat gazdasági helyzetére és nyereségességére.
(197)
Egyes importőrök azt állították, hogy amennyiben intézkedések elrendelésére kerül sor, az érintett terméket (az Unióban gyártott asztali és konyhai kerámiaáruktól) eltérő típusú termékek, mint például textilek (pl. ajándéktárgyak) vagy műanyag asztali termékek váltják fel, így a nem kerámia ágazatok számára kedvezve. A vizsgálat azonban nem tudta megerősíteni, hogy az ilyen helyettesítés jelentős mértékű lenne.
(198)
Ennélfogva megállapításra került, hogy a Kínából származó asztali és konyhai kerámiaáruk behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes intézkedések elrendelése az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálja.
3. A független importőrök érdeke
(199)
A fenti (4) preambulumbekezdésben említettek szerint a független importőrök nyilvánvalóan nagy számára tekintettel mintavételt alkalmaztak.
(200)
Összességében a vizsgálati időszak alatt a mintavétel által érintett importőrök a készleteiket elsősorban az érintett országból szerezték be, és közel 350 személyt alkalmaztak az asztali és konyhai kerámiaáruk behozatala és viszonteladása terén. Tevékenységüket különböző terméktípusok körében végezték, a porcelán ajándéktárgyaktól kezdve, a márkajelzéssel ellátott agyagárun át, az egyszerű háztartási asztali árukig. Az együttműködési szintjük változó volt. Például a mintavétel által érintett két legnagyobb importőr - amelyek jelentős kiskereskedelmi tevékenységet is folytatnak - nem bocsátott rendelkezésre teljes körű nyereségességi adatokat, valamint a vásárlás és a független vevőknek kínált viszonteladói árak közötti különbözetre vonatkozó adatokat, egyikük pedig még a könyvelésébe való betekintést sem tette lehetővé. Ezek a felek csak a vételi transzferárakat és/vagy értékesítési transzferárakat adták meg. Ennélfogva, bár több alkalommal is felkérést kaptak, nem adtak át olyan megfelelő információkat, amelyek lehetővé tették volna az érintett terméken az importőr által elért bruttó és nettó, reprezentatív különbözet becslését a minta egészére vonatkozóan.
(201)
Hasonlóképpen, a mintavétel alanyát képező két importőr/kiskereskedő által rendelkezésre bocsátott adatok - mivel számos tekintetben hiányosak voltak - nem tették lehetővé az érintett terméken a kiskereskedők által elért bruttó és nettó különbözet becslését. Ezért a mintában szereplő importőrök együttműködése alapján nem lehetett meghatározni, hogy az uniós ellátási lánc képes-e felvenni a javasolt dömpingellenes vámot, következésképpen egy ilyen vámnak a kiskereskedelmi árra, és azon keresztül a fogyasztókra gyakorolt hatását sem lehetett megállapítani.
(202)
Azonban elsőként, ami az importőröket illeti, az importőrök mintavételi kérdéseire válaszoló importőrök nagy többsége 50 % és 200 % közötti bruttó árrésről számolt be a beszerzési és a viszonteladási ár között. A mintában szereplő, csak behozatallal foglalkozó vállalatok igazolt számadatai megerősítik, hogy az ilyen mértékű bruttó különbözetek reprezentatívak. Másodsorban a nyilvánosan elérhető dokumentációkból az tűnik ki, hogy az Unióban az ellátási lánc (azaz az importőrök és az őket követő csatornák) tökéletesen képes lenne a javasolt mértékű dömpingellenes vám felvételére, anélkül hogy az veszélyeztetné az érintett gazdasági szereplők életképességét. Egy közelmúltban kiadott publikáció (10) szerint az EU forgalmazói által 0,70 USD áron megvásárolt kínai kerámia bögre az Európai Unióban 3,50 USD-nek megfelelő fogyasztói áron kel el - azaz a forgalmazó/kiskereskedő árrése több mint 150 %. Ilyen felállásban a javasolt dömpingellenes vám a legtöbb behozatal esetében 0,16 EUR (illetve 0,36 EUR a nem együttműködő gyártók esetében) többletdíjat jelentene az Uniós ellátási lánc számára, amely összességében 2,08 EUR bruttó árrést érne el ezen az adott terméken. A CBI fenti (112) preambulumbekezdésben említett, „Az asztali és konyhai áruk és egyéb háztartási cikkek piaca” című 2009-es felmérése 2,6 és 5,3 közötti EU-határ CIF- és fogyasztói ár közötti arányokról számol be (11). Végezetül, a mintában szereplő importőrök/kiskereskedők soha nem jelezték, hogy a behozatali vagy értékesítési tevékenységükből kihagynák az asztali és konyhai kerámiaárukat, amennyiben dömpingellenes vámok kerülnének kivetésre.
(203)
A fentiek figyelembevételével és az e vizsgálat során ez idáig szerzett egyéb megbízható információk hiányában előzetesen feltételezhető, hogy a terjesztési lánc általánosságban, beleértve az importőröket is, valószínűleg képes lenne felvenni a CIF-ár javasolt mértékű növekedését minden komolyabb probléma nélkül, és nem valószínű, hogy a fogyasztók bármilyen áremelkedést tapasztalnának. Azonban ismételten felkérjük az érdekelt feleket, hogy ezzel kapcsolatban nyújtsanak be kiegészítő, átfogó és ellenőrizhető adatokat, amelyek lehetővé teszik az intézkedések ellátási láncra, és végső soron a fogyasztókra gyakorolt hatásának további elemzését az eljárás következő szakaszában.
(204)
Több mint 20, a mintában nem szereplő importőrtől (többnyire kisvállalkozásoktól), egy európai és nemzetközi kereskedelmi szövetségtől, egy svédországi importőri és kiskereskedői szövetségtől, egy hollandiai távol-keleti importőri szövetségtől, valamint egy németországi központú importőri szövetségtől és hálózattól érkeztek az uniós érdekre vonatkozó beadványok. Az importőrök közös aggodalma az volt, hogy az intézkedések a behozatali ár növekedését, az üzleti tevékenységük (részleges) beszűkülését, és ezen keresztül negatív hatást okoznának általában az importőrökre, többek között az árrések és a nyereségesség tekintetében. Ezek az érvek nem tarhatók fenn a következő, illetve a (202) preambulumbekezdésben levont következtetések alapján.
(205)
Számos importőr vélte úgy, hogy több állás szűnik meg az importőröknél az intézkedések meghozatalával, mint ahány állást meg lehetne őrizni az uniós gyártóknál. Azonban ezzel ellentétesek az importőrök egyéb állásfoglalásai, amelyek értelmében lehet, hogy a kerámia cikkeket nem kerámia cikkekkel (például textilből készült ajándéktárgyakkal) váltanák fel, vagy hajlandók lennének nagyobb mennyiségek beszerzésére az Unión belül.
(206)
A svéd szövetség azon a véleményen volt, hogy az intézkedések negatív gazdasági hatással lennének az importőrökre a jelentős finanszírozási és adminisztratív költségek tekintetében, amennyiben alternatív megoldást kell találniuk a kínai behozatalok helyett. Egy európai és nemzetközi kereskedelmi szövetség rámutatott, hogy a beszállítóváltás bonyolult, mivel az importőrök komoly befektetéseket eszközöltek a meglévő beszállítóiknál. Azonban ez nem tűnik jelentős problémának egyes olyan importőrök számára, amelyek maguk is előnyben részesítik a beszállítói források váltására vonatkozó képességet. Továbbá a tény, hogy a kínált termékek és az uniós fogyasztás a divattal változik, azt mutatja, hogy az (új beszállítóktól származó) új termékek fejlesztése érdekében felmerülő költségek ennek az ágazatnak a természetes velejárói.
(207)
A mintában nem szereplő számos importőr azt állította, hogy az uniós gyárakat nem érdekli más márkanév alatti termékek gyártása. Azonban ennek ellentmond a mintában szereplő uniós gyártók (amelyek bizonyították, hogy gyártanak márkás árukat harmadik felek számára) tekintetében folytatott vizsgálat eredménye, egy másik importőr kijelentése, valamint a tény, hogy a termékeket a saját márkaneve alatt forgalmazó számos importőr a választéka egy részét az Unión belül szerzi be.
(208)
A mintában nem szereplő egyik importőr kifejezte, hogy nem hajlandó a termeléssel kapcsolatos ötleteket, a termékterveket és a házon belüli fejlesztéseket megosztani az asztali és konyhai kerámiaáruk egyes versenytárs uniós gyártóival. A vizsgálat azonban nem mutatta ki, hogy ez általános aggodalomra adna okot az importőrök körében. Meg kell jegyezni, hogy az érintett importőr jogvitában volt egyes németországi gyártókkal, valamint a kollekciója egy része közvetlenül az uniós gyártók kollekcióival versenyez.
(209)
Egyes importőrök azt állították, hogy az uniós gyártóktól nem tudnak árut beszerezni azok magasabb költségei, a kézműves termékek előállítására vonatkozó kapacitás hiánya, a kisebb gyártási szériák kínálására való képtelenség, a rugalmatlanság, a több terméket kínáló, nagyban dolgozó kiskereskedők megfelelő kiszolgálásához szükséges megfelelő szervezet hiánya, és/vagy bizonyos termelési eljárások, minőségi szintek, dekorációs típusok vagy formák hiánya miatt. Ezek a felek azt állították, hogy a problémák különösen jelentősek a kézműves és promóciós cikkek (pl. fazekasáru), bizonyos licenc keretében értékesített, márkanévvel ellátott termékek, bizonyos regisztrált típusmodellek és speciális mellék- vagy vendéglátó-ipari termékek (pl. nagy mennyiségű porceláncikkek) gyártása tekintetében. Egyesek azt állították, hogy a Kínából történő behozatalon kívül nincs más alternatívájuk. Ennek ellenére a vizsgálat megállapította, hogy a véleményüket kifejtő importőrök többsége számos forrásból szerez be asztali és/vagy konyhai kerámiaárukat, beleértve az uniós gyártókat is, a termékcsaládok és minőségi kategóriák széles köre tekintetében. Továbbá az uniós gyártók a termékek széles választékát kínálják és elegendő gyártási kapacitással rendelkeznek ahhoz, hogy még többet értékesítsenek az uniós piacon.
(210)
Összességében megállapítható, hogy előfordulhat, hogy az intézkedések elrendelése ténylegesen negatív hatással lesz egyes importőrök pénzügyi helyzetére. Általánosságban azonban ez a negatív hatás várhatóan nem gyakorol majd jelentős pénzügyi hatást az importőrök általános helyzetére nézve. Az az általános várakozás, hogy képesek (részben) támogatni az áremelkedéseket és/vagy (részben) áthárítani a vámot a fogyasztóikra (azaz a nagykereskedőkre, forgalmazókra, kiskereskedőkre), annál is inkább, mivel a vámok a piac legfőbb forrását érintik. A jelentkező, és egyben kiskereskedőként is működő importőrök esetében a vizsgálat azt mutatta ki, hogy az érintett termék a teljes üzleti tevékenységüknek csak nagyon kis hányadát teszi ki. Az e felek által benyújtott információk nem tették lehetővé a megfelelő számszerűsítést arra vonatkozóan, milyen mértékben lennének képesek felvenni a javasolt vámtételek által okozott áremelkedést, azonban a (202)-(203) preambulumbekezdésekben kifejtettek szerint az eddig begyűjtött információk nem utalnak arra, hogy nem lennének olyan helyzetben, hogy ezt megtehessék.
(211)
Ezért ideiglenesen megállapításra kerül, hogy az intézkedések bevezetése a javasolt szinten nem okoz jelentős káros hatást az érintett termék független importőreinek helyzetére nézve.
4. Más gazdasági ágazatok érdeke
(212)
Számos importőr állította, hogy a bármilyen intézkedés bevezetése valószínűleg negatív hatással lesz a importőrök üzleti partnereire, a felületkezelést és dekorálást végző cégektől kezdve, egészen a nagykereskedőkig, forgalmazókig vagy kiskereskedőkig. Ezzel kapcsolatosan azt állították, hogy az intézkedések bevezetése miatt több állás szűnne meg a kapcsolódó vállalkozásoknál, például a tervezést vagy a logisztikai feladatokat végzők körében, mint ahány állást meg lehet őrizni/létre lehet hozni az uniós gazdasági ágazatban. Egyes importőrök azt is kifejtették, hogy az ajándéktárgy-ágazatot, a hirdetési iparágat, a szálloda- és vendéglátóipart, a csoportos vendéglátást és általánosságban a kereskedelmi fogyasztókat is közvetlenül érintené a termékek hiánya. Ez a nagy árengedményt kínáló outletek szintjén rövid időn belül az árverseny intenzívebbé válását eredményezné. Azokat az intézmények, amelyek általában szoros költségvetésből gazdálkodnak, mint például egészségügyi létesítmények, szintén hátrányosan érintené ezt a helyzetet. Egyes felek azt állították továbbá, hogy a dömpingellenes intézkedések a művészi és kreatív munkákhoz, például a porcelánfestők vagy kézműves-műhelyek munkájához szükséges nyersanyagok hiányát okoznák.
(213)
Ezen állítások mindegyikét megalapozatlannak találtuk. Egyrészről, ezen importőrök kijelentései láthatólag ellentmondásban vannak a nyilatkozataik azon pontjaival, amelyek szerint felvetik, hogy a kerámiacikkeket nem kerámia cikkekkel (például textilből készült ajándéktárgyak) váltanák ki, így minden esetben a fent említett megszokott üzleti partnerükkel folytatva tovább az együttműködést. Várható továbbá, hogy az uniós gazdasági ágazat kapcsolódó üzletágai hasznára válik majd az intézkedések bevezetése. Másrészről, a vizsgálat nem tudott arra a következtetésre jutni, hogy hiány lépne fel a termékekben, ha a Kínából származó behozatal nem dömpingelt áron versenyezne. Az intézkedések célja és szándéka, hogy egyenlő esélyeket biztosítson az asztali és konyhai kerámiaáruk minden beszállítója számára - nem pedig az, hogy méltánytalanul korlátozza az adott országból származó behozatalt. Az árverseny esetleges intenzívebbé válása pedig akár pozitív fejleményként is tekinthető, például azon intézmények által, amelyek általában szoros költségvetésből gazdálkodnak, mint például az egészségügyi létesítmények.
(214)
A svéd szövetség úgy vélte, hogy az intézkedések negatív gazdasági hatással lennének a svédországi nagykereskedelmi és kiskereskedelmi ágazatokra. A szövetség a foglalkoztatottság (inkább fiatalok körében bekövetkező) 2-3 %-os csökkenését, és a behozatal 20 %-os csökkenését említette becslésében. Azonban a vázolt hatás túlzónak tűnik. E tekintetben fontos lehet, hogy az egyben kiskereskedőként is működő, a vizsgálat témakörében véleményüket kifejtő importőrök egyike sem jelezte azt, hogy a teljes termék kikerül a termékkínálatukból, ha bevezetésre kerülnek dömpingellenes vámok. Az egyikük által a foglalkoztatással kapcsolatban tett becslések alapvetően megegyeznek az intézkedések bevezetése esetében és intézkedések bevezetése nélküli esetben.
(215)
A CCCLA egy dán felmérésre hivatkozik, amely szerint az uniós gyártók által a kereskedelem védelme miatt nyert minden egyes euro után az uniós felhasználó vállalatoknak akár hatvanszor annyit kell fizetniük. Bár ez a kijelentés nagyon általános, nem kapcsolódik különösen ehhez a vizsgálathoz, és nem áll rendelkezésre olyan bizonyíték, amely arra vonatkozik, hogy e vizsgálat tárgyában ténylegesen ilyen hatás lenne várható.
(216)
Egy, a nagyobb mennyiséget értékesítő kiskereskedőknek világszerte speciális kiskereskedelmi promóciós akciókat kínáló szolgáltató arról számolt be, hogy vállalkozásának nagy mennyiségekre van szüksége rövid időn belül, a néhány hónapig futó kiskereskedelmi promóciókhoz. E fél szerint - amely a termékei körülbelül kétharmadát Ázsiából, elsősorban Kínából szerzi be - a jelentős mértékű vám kivetése lehetetlenné tenné a számára, hogy a jövőben promóciós árakon értékesítse a termékeket. El kell ismerni, hogy előfordulhat, hogy a dömpingellenes vámok negatív hatással lesznek az ilyen típusú üzleti tevékenységre. A vámoknak azonban nem az a célja, hogy kizárja a kínai árukat a piacról. Továbbá az elmúlt három év során uniós gyártók elégítették ki az e fél által „változékonynak” nevezett kereslet 33 %-át.
(217)
A jelenlegi előzetes szakaszban ezért megállapításra kerül, hogy az érintett termék behozatalára bevezetett ideiglenes intézkedések által a vizsgálat fennmaradó részében a károk megakadályozásából származó előnyöket nem haladhatja meg egyes más gazdasági ágazatokban okozott potenciális negatív hatás.
5. A fogyasztók (háztartások) érdeke
(218)
A közvetlenül a végfelhasználók érdekeit képviselő felek, mint például fogyasztói szövetségek nem tettek semmilyen előterjesztést.
(219)
Azonban a fenti (202) preambulumbekezdésben említett, nyilvánosan elérhető adatok fényében előzetesen megállapításra kerül, hogy a javasolt vámtételt az ellátási lánc felveszi, ezért az nem jelent majd magasabb fogyasztói árakat kiskereskedelmi szinten.
(220)
A CCCLA, valamint az importőrök és kiskereskedők érdekeit képviselő számos fél szerint a dömpingellenes vámok bevezetése az uniós fogyasztókat érintené a legérzékenyebben. Az Unióban a fogyasztók legnagyobb arányát alacsony jövedelmű fogyasztók alkotják, és így még inkább korlátozott választási lehetőséggel, valamint további érték kínálása nélküli magasabb árakkal találnák magukat szembe, és mindez az EU gazdaságának instabil szakaszában következne be. A termék állítólag pszichológiai árkorláttal rendelkezik, amely felett a fogyasztók már nem hajlandók megvásárolni. A termék bizonyos típusai eltűnnének a piacról, vagy helyükbe más anyagokból, például műanyagból, melaminból, fémből vagy fából készült termékek lépnének. Általánosságban ezek az alternatívák kevésbé környezetbarát termékeket jelentenének. Az állítások között szerepelt az is, hogy korlátozott lesz a választék, mivel a kereslet több mint 60 %-át kielégítő behozatal eltűnik az uniós piacról, miközben a kínálati hiány felnyomja majd az árakat. Ezzel összhangban egyes felek azt állítják, hogy a fogyasztók a lakóhelyük közelében vásárolnak, de az uniós gyártók nem képesek és nem hajlandók alacsony költségű termékeket kínálni a helyi ellátó létesítményekben. A tény, hogy német gyártók képesek nagyobb szabványos mennyiségeket kínálni alacsony áron, nem elégíti ki az uniós piacot, amely változatosságra vágyik a változó divattal és trendekkel összhangban. Egyes állásfoglalásokban hangsúlyozzák, hogy ha a kínai import továbbra is az uniós piacon marad, akkor valószínűleg erre lényegesen kisebb mennyiségben és lényegesen magasabb árakon kerül sor, méghozzá a magasabb kínai bérek és a további vámok miatt. Az állítások között szerepelt az is, hogy ha a termék nem elérhető árú, akkor az újabb generációk már nem részesülnek a termék kultúrájából.
(221)
A korlátozottabb választékra vonatkozó állítások kapcsán meg kell említeni, hogy a vizsgálat felfedte, hogy a uniós gazdasági ágazat a különböző piaci szegmenseket és forgalmazási csatornákat megcélzó termékek rendkívül széles választékát kínálja. Az intézkedések várhatóan segítik majd az uniós gazdasági ágazatot abban, hogy teljes potenciálját kiaknázza és tovább gazdagítsa a piacot a termékeivel. Továbbá, azon importőrök közül, akik egyben kiskereskedők is, egyik sem jelezte, hogy fontolóra venné a termék teljes kivonását a termékkínálatából, amennyiben dömpingellenes vám bevezetésére kerül sor.
(222)
A magasabb árakra vonatkozó állításokat illetően fontos, hogy a vizsgálat célja az egyenlő esélyek biztosítása, nem pedig a kínai árucikkek kizárása az uniós piacról. Objektív módon nem lehet olyan árkorlátot meghatározni, amely felett a fogyasztók ne vásárolnák meg ezt a típusú terméket. Továbbá, mivel az importőröket gyakran árlisták kötik legalább egy évre, összességében nem várható, hogy rövid távon a fogyasztóikra tudnák hárítani az áremelkedést. Ennél fontosabb, hogy tekintve az intézkedések mértékét és a behozatali ár és a viszonteladói ár közötti jelentős különbséget nem valószínű, hogy a felhasználóknak és a fogyasztóknak lényegesen magasabb árakat kellene fizetnie - a vám a CIF behozatali ár alapján kerül kiszámításra, a kiskereskedelmi árak pedig többszörösei a behozatali árnak. Így a legvalószínűbb, hogy a vám összegét az ellátási lánc veszi majd fel, az importőrtől kezdve, egészen a végső fogyasztóig. Ha történik is árnövekedés, az csak kis mértékű lesz és nem lesz hatással a fogyasztói döntésre. Nem várható, hogy a dömpingellenes intézkedések miatt olyan új generációk jelennének meg, amelyek nem vásárolnak asztali és konyhai kerámiaárut. Meg kell továbbá említeni azt is, hogy a vizsgálat felfedte, hogy az uniós gazdasági ágazat képes versenyképes árakat kínálni.
(223)
Nem lehet megállapítani azt sem, hogy az intézkedések jelentős hatással lennének a konyhai és asztali árukhoz felhasznált anyagokra. Az anyag típusa nem mindig a legfőbb szempont egy adott kerámia ajándéktárgy kiválasztása során. Egyértelmű azonban, hogy az anyagok nem mindig helyettesíthetők egymással: például az élelmiszerekkel kapcsolatba kerülő anyagokra vonatkozó uniós jogszabályok bizonyos követelményeket írnak elő az élelmiszerekkel érintkező anyagokra vonatkozóan. Említésre méltó az is, hogy egy már régóta működő importőr (amely egyben kiskereskedőként is tevékenykedik) szintén úgy véli, hogy az emberek továbbra is kerámiából készült tányérból fognak étkezni, nem más típusú anyagokból készült tányérokból - és ennek megfelelően alakítja a bővítési terveit.
(224)
A kínálati problémákra vonatozó állítások nem elfogadhatóak, mivel egyrészt, az egyenlő esélyek megteremtésének és tisztességes árak használatának ténye nem egyenértékű a Kínából származó behozatal teljes megszüntetésével. Éppen ellenkezőleg, várhatóan a világon mindenki előnyére szolgál egy tisztességesebb kereskedelmi környezet. Másrészről megállapítást nyert, hogy az a tény, hogy az uniós gazdasági ágazat jelenleg képes a teljes uniós fogyasztás egyharmadát biztosítani nem ássa alá azt a tényt, hogy a Kínából érkező behozatalnak nem dömpingelt árakon kellene bejutnia az uniós piacra. Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye, valamint a tény, hogy nem üzemelt teljes kapacitással a figyelembe vett időszak során azt sugallja, hogy az uniós gyártók ténylegesen képesek lennének többet értékesíteni az uniós piacon, ha a dömpingelt behozatal megszűnne. Végül, de nem utolsósorban Kína nem az egyetlen behozatali forrás az Unióba.
(225)
A CCCLA által említett dán felmérés, valamint a svéd szövetség által említett svéd kutatás egyaránt arra utal, hogy a dömpingellenes intézkedések általában a fogyasztók számára költségesek. Bár ezek a kijelentések nagyon általánosak, nem kapcsolódnak különösen ehhez a vizsgálathoz, és nem áll rendelkezésre olyan bizonyíték, amely igazolja, hogy e vizsgálat tárgyában ténylegesen ilyen hatás lenne várható.
(226)
A fentiek alapján ideiglenesen megállapításra kerül, hogy az intézkedések bevezetése általánosságban nem lenne jelentős hatással a fogyasztókra, például a háztartásokra.
6. Az uniós érdekre vonatkozó következtetés
(227)
A fentiek fényében ideiglenesen megállapításra került, hogy összességében - az uniós érdekre vonatkozóan rendelkezésre álló információk alapján - nem áll fenn kényszerítő ok a Kínából származó asztali és konyhai kerámiaáruk behozatalára vonatkozó ideiglenes intézkedések elrendelésével szemben.
(228)
Ezt a következtetést nem tudják kétségbe vonni a számos fél által előterjesztett megfontolások sem, nevezetesen, hogy a dömpingellenes vámok általában visszavetik azon törekvéseiket, hogy bizonyos uniós értékeket eljuttassanak nem uniós országokba, például a beszállítók szociális helyzetének javítása, a gyermekmunka elleni fellépés, vagy a környezet védelme, illetve általános fejlesztési programok tekintetében. Ezek a problémák nem áshatják alá a nyílt és tisztességes kereskedelem elérésének célját, azzal, hogy védik az uniós termelést a nemzetközi kereskedelem olyan torzulásai ellen, mint például a dömping, kereskedelemvédelmi eszközöket alkalmazva az uniós joggal és a WTO szabályaival összhangban.
(229)
A fentiek ellenére ez az előzetes értékelés további alapos elemzést tehet szükségessé, az érdekelt felek észrevételeinek beérkezését követően.
G. IDEIGLENES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
1. A kár megszüntetéséhez szükséges szint
(230)
Tekintettel a dömpinggel, a kárral, az okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatosan levont következtetésekre, ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket kell hozni annak megelőzése érdekében, hogy a dömpingelt behozatal az uniós gazdasági ágazatnak további kárt okozzon.
(231)
Ezen intézkedések szintjének meghatározásához figyelembe vették a megállapított dömpingkülönbözeteket, valamint az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár megszüntetéséhez szükséges vám mértékét.
(232)
A kárt okozó dömping hatásainak megszüntetéséhez szükséges vám összegének kiszámításakor figyelembe vették, hogy bármely intézkedésnek lehetővé kell tennie az uniós gazdasági ágazat számára, hogy gyártási költségeit fedezni tudja, és olyan adózás előtti nyereségre tegyen szert, amelyet az adott szektorban egy ilyen típusú gazdasági ágazatban rendes versenyfeltételek mellett, vagyis dömpingelt behozatal nélkül elérhetne, hasonló terméknek az Unió területén történő értékesítésével. A fenti (135) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a forgalom 6 %-os haszonkulcsa ideiglenesen megfelelő minimumnak tekinthető, amelyet az uniós gazdasági ágazat elérhetett volna a káros dömping fennállása nélkül.
(233)
Ez alapján kiszámításra került a hasonló termék kárt nem okozó ára az uniós gazdasági ágazat tekintetében. A kárt nem okozó ár számításakor a tényleges nyereség levonásra került a gyártelepi árból, majd hozzáadásra került az uniós gazdasági ágazat így kiszámított megtérülési eladási árhoz a fent említett 6 %-os haszonkulcs.
(234)
A szükséges árnövelést ezt követően úgy határozták meg, hogy összehasonlították a Kínai Népköztársaság együttműködő exportáló gyártói súlyozott átlagos behozatali árát (az ár-alákínálási számításokhoz megállapított módon) az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon a vizsgálati időszak alatt értékesített termékek kárt nem okozó árával. Az összevetésből fakadó esetleges különbséget ezt követően a teljes CIF-importérték átlagának százalékában fejezték ki.
2. Átmeneti intézkedések
(235)
A fentiekre tekintettel és az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Kínai Népköztársaságból származó behozatalra a dömping- és kárkülönbözet szintje közül az alacsonyabbat figyelembe véve - az alacsonyabb összegű vám szabályával összhangban - ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket kell elrendelni.
(236)
A fentiek alapján a dömpingellenes vámtételek ez esetben a dömpingkülönbözetek szintjén kerültek megállapításra.
(237)
Az e rendeletben meghatározott, egyes vállalatokra alkalmazandó egyedi dömpingellenes vámtételeket a vizsgálat eredményei alapján állapították meg. Így ezek az értékek a vizsgálat során a vállalatokkal kapcsolatban feltárt helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek (ellentétben a „minden más vállalatra” alkalmazandó országos vámmal) ennélfogva kizárólag a Kínai Népköztársaságból származó és az említett vállalatok, így a konkrétan említett jogalanyok által gyártott termékek behozatalára alkalmazandók. E vámtételek nem vonatkoznak az e rendelet rendelkező részében konkrétan nem említett vállalatok - beleértve a konkrétan említettekkel kapcsolatban álló vállalatokat - által előállított importált termékekre; melyekre a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételek alkalmazandók.
(238)
Az e konkrét vállalatokra vonatkozó egyedi dömpingellenes vámtételek alkalmazására irányuló valamennyi kérelmet (pl. a jogi személy nevében bekövetkezett változást követően, illetve új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) haladéktalanul a Bizottsághoz (12) kell intézni, és mellékelni kell hozzá minden vonatkozó információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, a belföldi értékesítéshez és az exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a gyártó és értékesítő egységekben bekövetkezett változással függenek össze. Adott esetben a rendeletet az egyéni vámtételekben részesülő vállalatok listájának aktualizálásával ennek megfelelően módosítják.
(239)
A dömpingellenes vám megfelelő érvényesítésének biztosítása érdekében a maradványvámszintet a nem együttműködő exportáló gyártók mellett azokra a gyártókra is alkalmazni kell, amelyek a vizsgálati időszak alatt egyáltalán nem exportáltak az Unióba.
(240)
Az egyik fél azt kérte, hogy az intézkedések, adott esetben, minimumár formájában kerüljenek bevezetésre. Az adott fél kifejtette, hogy az ad valorem vámok különösen kedvezőtlen hatással lennének a vevőire, akik kiváló minőségű és/vagy nagy mennyiségű importált terméket vásárolnak. A vizsgálat azonban felfedte, hogy - a termékkörbe tartozó árucikkek figyelembevételével - az intézkedések semmilyen egyéb formája nem lenne megfelelőbb.
(241)
A fentiek alapján a megállapított dömping- és kárkülönbözetek, valamint az ideiglenes vámtételek a következők:
Vállalat
Dömpingkülönbözet
Kárkülönbözet
Ideiglenes vámtétel
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd és Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
26,8 %
45,3 %
26,8 %
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd és Guangxi Sanhuan Lucky Xinda Import & Export Co., Ltd
31,2 %
85,3 %
31,2 %
CHL International Ltd és CHL Porcelain Industries Ltd
30,0 %
109,3 %
30,0 %
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd és Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd
17,6 %
76,0 %
17,6 %
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
23,0 %
44,8 %
23,0 %
Minden egyéb együttműködő exportáló gyártó
26,6 %
76,1 %
26,6 %
Minden egyéb vállalat
58,8 %
109,3 %
58,8 %
H. ZÁRÓ RENDELKEZÉS
(242)
A megfelelő ügyvitel érdekében meg kell határozni azt az időszakot, amelyen belül azok az érdekelt felek, akik az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül jelentkeztek, írásban ismertethetik az álláspontjukat, és meghallgatást kérhetnek. A vámok kivetése tekintetében az e rendelet alkalmazásában tett megállapítások ideiglenesek, és lehetséges, hogy ezeket a végleges intézkedések céljából újra meg kell vizsgálni,
ELFOGADTA EZT AZ RENDELETET:
1. cikk
(1) A jelenleg az ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 és ex 6912 00 90 KN-kód alá tartozó (TARIC-kódok: 6911100090, 6912001011, 6912001091, 6912003010, 6912005010 és 6912009010), a Kínai Népköztársaságból származó, asztali és konyhai kerámiaáruk - kivéve a kerámiakéseket - behozatalára ideiglenes dömpingellenes vám kerül kivetésre.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott, és az alább felsorolt vállalatok által gyártott termék vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson megállapított árára alkalmazandó ideiglenes dömpingellenes vámtételek a következők:
Vállalat
Vám
TARIC kiegészítő kód
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd;
Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
26,8 %
B349
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
31,2 %
B350
CHL Porcelain Industries Ltd
30,0 %
B351
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited;
Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd;
Shandong Silver Phoenix Co., Ltd;
Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd
Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd
17,6 %
B352
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
23,0 %
B353
Az I. mellékletben felsorolt vállalatok
26,6 %
B354
Minden egyéb vállalat
58,8 %
B999
(3) A (2) bekezdésben említett vállalatokra meghatározott ideiglenes dömpingellenes vámtételek alkalmazásának feltétele a II. mellékletben meghatározott követelményeknek megfelelő érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságainak. Amennyiben ilyen számla bemutatására nem kerül sor, akkor a minden más vállalatra érvényes vámot kell alkalmazni.
(4) Az (1) bekezdésben említett termék Európai Unión belüli szabad forgalomba bocsátásának feltétele az ideiglenes vám összegével megegyező vámbiztosíték nyújtása.
(5) Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
(1) Az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 20. cikkének sérelme nélkül az érdekelt felek az e rendelet hatálybalépésétől számított egy hónapon belül kérhetik azoknak a lényeges tényeknek és szempontoknak a közlését, amelyek alapján ezt a rendeletet elfogadták, írásban ismertethetik álláspontjukat, és kérhetik a Bizottság általi szóbeli meghallgatásukat.
(2) Az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 21. cikkének (4) bekezdése alapján az érintett felek e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított egy hónapon belül észrevételeket tehetnek e rendelet alkalmazására vonatkozóan.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
E rendelet 1. cikkét hat hónapig kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2012. november 14-én.