NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 1042/2014
ze dne 25. července 2014,
kterým se doplňuje nařízení (EU) č. 514/2014, pokud jde o určení odpovědných orgánů a jejich řídicí a kontrolní povinnosti a o postavení a povinnosti auditních orgánů
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 514/2014 ze dne 16. dubna 2014 o obecných ustanoveních týkajících se Azylového, migračního a integračního fondu a nástroje pro finanční podporu policejní spolupráce, předcházení trestné činnosti, boje proti trestné činnosti a řešení krizí (1), a zejména na čl. 26 odst. 4 a čl. 29 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V zájmu zajištění kontinuity mezi čerpáním předchozích fondů v rámci obecného programu „Solidarita a řízení migračních toků“ na období 2007-2013 a prováděním zvláštních nařízení podle rámce pro období 2014-2020 bylo nařízení (EU) č. 514/2014 z velké části vytvořeno podle pravidel platných pro předchozí fondy, avšak se zohledněním změn, které do sdíleného řízení zavedlo nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (2).
(2)
Aby se zajistilo, že subjekty provádějící národní programy jsou schopny plnit své úkoly účinně a v souladu s cíli a prioritami stanovenými ve zvláštních nařízeních uvedených v čl. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 514/2014, měla by být stanovena pravidla pro jejich určování, dohled nad jejich určováním a v případě nezbytnosti pravidla pro zrušení určení.
(3)
Aby se zajistilo, že rozsah jejich povinností jim umožní provádět národní program, je nezbytné stanovit pravidla vymezující řídicí a kontrolní povinnosti odpovědných orgánů, zejména podmínky, za kterých mohou některé své úkoly svěřit nebo zadat externím dodavatelům.
(4)
Výběrové a zadávací řízení pro poskytnutí příspěvku Unie v rámci národních programů by mělo být v souladu se zásadami transparentnosti, nediskriminace a rovného zacházení. Je proto nutné stanovit podmínky, za kterých by členské státy měly v rámci národních programů realizovat akce, a především vymezit okolnosti, za nichž může realizovat akce přímo odpovědný orgán.
(5)
Ve všech členských státech by audity měly být účinné, měly by mít vhodný rozsah a měly by se provádět v souladu s mezinárodními auditorskými standardy. Za tímto účelem by mělo být jasně vymezeno postavení auditních orgánů a jejich auditorské standardy.
(6)
Aby se zajistilo, že výroky auditorů se budou opírat o kontrolní činnost, měly by být definovány různé druhy kontrolních činností.
(7)
Je důležité, aby byly výsledky činnosti auditního orgánu včas a odpovídajícím způsobem oznámeny orgánu, který provádí určení, a Evropské komisi. Zejména je důležité, aby výkaz o správě a řízení a každoroční souhrn závěrečných zpráv o auditu a informací o provedených kontrolách, které se předkládají jako součást každoroční žádosti o platbu, věrně odrážely výsledky práce a závěry auditního orgánu. Proto by měl auditní orgán v rámci své kontrolní činnosti zajistit, aby informace týkající se jeho kontrolní činnosti byly v těchto dokumentech dostatečným způsobem obsaženy.
(8)
Aby se umožnilo co nejrychlejší uplatňování opatření stanovených v tomto nařízení a nezpožďovalo schvalování a provádění národních programů, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
(9)
Spojené království a Irsko jsou vázány nařízením (EU) č. 514/2014, a tudíž i tímto nařízením.
(10)
Dánsko není vázáno nařízením (EU) č. 514/2014 ani tímto nařízením,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí definice v nařízení (EU) č. 514/2014. Použijí se rovněž tyto definice:
a)
„orgánem, který provádí určení,“ se rozumí orgán členského státu uvedený v čl. v čl. 26 odst. 1 nařízení (EU) č. 514/2014, jenž určuje odpovědný orgán;
b)
„příslušnými orgány“ se rozumí odpovědný orgán, auditní orgán a případně pověřený orgán uvedený v čl. 25 odst. 1 nařízení (EU) č. 514/2014;
c)
„SFC2014“ se rozumí elektronický informační systém zavedený článkem 2 prováděcího nařízení Komise (EU) č. 802/2014 (3);
d)
„grantovou dohodou“ se rozumí dohoda nebo rovnocenná forma právního nástroje, na jehož základě odpovědný orgán poskytuje granty pro příjemce za účelem realizace nějaké akce v rámci národního programu.
KAPITOLA II
ODPOVĚDNÝ ORGÁN
ODDÍL I
Určení odpovědného orgánu
Článek 2
Kritéria a postup pro určení odpovědného orgánu
1. Orgán, jenž má být určen za odpovědný orgán, musí mít organizační uspořádání a systém vnitřní kontroly splňující kritéria stanovená v příloze tohoto nařízení (dále jen „kritéria pro určení“). Kritéria pro určení se týkají:
a)
vnitřního prostředí;
b)
kontrolní činnosti;
c)
vnitřních informací a vnitřní komunikace;
d)
vnitřního monitorování a podávání zpráv.
Členské státy mohou stanovit další kritéria pro určení s cílem zohlednit velikost, povinnosti a jiné charakteristiky odpovědného orgánu.
2. Auditní orgán uvedený v čl. 26 odst. 3 nařízení (EU) č. 514/2014 posoudí, zda budoucí odpovědný orgán splňuje kritéria pro určení v příloze, a svá zjištění, závěry a výrok auditora zdokumentuje v auditní zprávě pro orgán, který provádí určení.
3. Pokud orgán, který provádí určení, není spokojen s tím, jak budoucí odpovědný orgán splňuje kritéria pro určení, vydá tomuto orgánu konkrétní pokyny k nápravě nesouladu a stanoví lhůtu pro splnění kritérií, než bude moci být určen za odpovědný orgán.
Do splnění kritérií pro určení může být tento orgán prozatímně určen za odpovědný orgán na dobu nepřesahující 12 měsíců. Délka trvání tohoto prozatímního období musí být úměrná zjištěnému nesouladu.
4. Po určení odpovědného orgánu o tom členský stát neprodleně informuje Komisi prostřednictvím SFC2014. Spolu s tím členský stát předá dokumentaci obsahující:
a)
hlavní rozdělení povinností mezi organizačními útvary odpovědného orgánu;
b)
případně jeho vztahy s pověřenými orgány, činnosti, které mají být svěřeny, a hlavní postupy pro dohled nad těmito svěřenými činnostmi; a
c)
shrnutí hlavních postupů pro zpracování finančních pohledávek příjemců, schvalování a evidenci výdajů.
Článek 3
Dohled nad odpovědným orgánem a přezkum určení
1. Orgán, který provádí určení, dohlíží na odpovědný orgán, zejména na základě informací uvedených v čl. 14 odst. 2 tohoto nařízení, a sleduje nápravu všech zjištěných nedostatků.
2. Členské státy zajistí, aby informace o tom, že odpovědný orgán již nesplňuje kritéria pro určení, byly bez prodlení hlášeny orgánu, který provádí určení.
3. Pokud odpovědný orgán již plně nesplňuje kritéria pro určení nebo pokud jeho systém vnitřní kontroly je natolik nedostatečný, že to narušuje jeho schopnost plnit úkoly, orgán, který provádí určení, stanoví odpovědnému orgánu zkušební dobu. V takových případech orgán, který provádí určení, vypracuje pro odpovědný orgán plán nápravy, jenž musí být proveden ve lhůtě odpovídající závažnosti nesouladu nebo nedostatku. Tato lhůta nesmí být delší než 12 měsíců od začátku zkušební doby.
4. Orgán, který provádí určení, neprodleně uvědomí Komisi o plánu nápravy vypracovaném v souladu s odstavcem 3 a podává Komisi průběžné informace o jeho plnění.
5. Pokud je určení odpovědného orgánu zrušeno, orgán, který provádí určení, neprodleně určí jiný odpovědný orgán v souladu s článkem 26 nařízení (EU) č. 514/2014 a článkem 2 tohoto nařízení, aby se zajistilo, že platby příjemcům pokračují bez přerušení.
6. Pokud Komise zjistí, že členský stát nesplnil svou povinnost vypracovat plán nápravy podle odstavce 3 nebo že odpovědný orgán si zachoval své určení i bez splnění plánu nápravy ve stanovené lhůtě, Komise bude zbývající nedostatky řešit postupem schvalování souladu ve smyslu článku 47 nařízení (EU) č. 514/2014.
ODDÍL II
Řídicí a kontrolní povinnosti odpovědného orgánu
Článek 4
Úkoly odpovědného orgánu
Odpovědný orgán řídí a provádí národní program v souladu se zásadami řádného finančního řízení. Přitom:
a)
se radí s partnery v souladu s čl. 12 odst. 1 nařízení (EU) č. 514/2014;
b)
zajišťuje řádné fungování monitorovacího výboru uvedeného v čl. 12 odst. 4 nařízení (EU) č. 514/2014;
c)
prostřednictvím SFC2014 předkládá Komisi návrh národního programu uvedeného v článku 14 nařízení (EU) č. 514/2014 a všechny jeho následné změny;
d)
v souladu se zásadami řádného finančního řízení definuje a stanoví pravidla způsobilosti pro akce a náklady všech činností, přičemž zajišťuje rovné zacházení a brání jakémukoliv střetu zájmů;
e)
organizuje a zveřejňuje nabídková řízení a výzvy k podávání návrhů, organizuje a zveřejňuje následný výběr a zadávání projektů financovaných v rámci národního programu v souladu s působností a cíli zvláštních nařízení uvedených v čl. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 514/2014 a s kritérii stanovenými v článku 9 tohoto nařízení;
f)
zajišťuje, aby byly zavedeny systémy pro sběr údajů, které jsou potřebné pro vykazování společných ukazatelů a ukazatelů specifických pro jednotlivé programy Komisi, spolu s dalšími údaji o realizaci daného programu a akcí;
g)
přijímá platby od Komise a vyplácí je příjemcům;
h)
zajišťuje soulad a doplňkovost mezi spolufinancováním podle zvláštních nařízení a podle jiných příslušných nástrojů členských států a Unie;
i)
sleduje akce a kontroluje, zda byly vykázané výdaje na akce skutečně vynaloženy a zda jsou v souladu s pravidly Unie a členských států;
j)
zajišťuje, aby byl zaveden systém elektronické evidence a ukládání účetních záznamů pro každou akci v rámci národního programu a aby byly shromažďovány údaje o realizaci akcí nezbytné pro finanční řízení, monitorování, kontrolu a hodnocení;
k)
aniž jsou dotčena vnitrostátní účetní pravidla, zajišťuje, aby příjemci a jiné orgány podílející se na realizaci akcí financovaných v rámci národního programu vedli buď samostatný účetní systém nebo používali vhodný účetní kód pro všechny transakce související s danou akcí;
l)
zajišťuje, aby se v příslušných lhůtách prováděla hodnocení národního programu uvedená v článku 56 a čl. 57 odst. 1 nařízení (EU) č. 514/2014;
m)
zajišťuje, aby nezávislí hodnotitelé dostávali pro účely provádění hodnocení uvedeného v článku 56 a čl. 57 odst. 1 nařízení (EU) č. 514/2014 a pro formulování hodnotícího stanoviska veškeré potřebné informace o řízení národního programu;
n)
stanoví postupy k zajištění toho, aby všechny doklady týkající se výdajů, rozhodnutí a kontrolních činností měly požadovanou auditní stopu a aby byly uchovávány v souladu s prováděcím nařízením Komise přijatém na základě čl. 27 odst. 5 nařízení (EU) č. 514/2014;
o)
zajišťuje, aby auditní orgán dostával pro účely provádění auditů uvedených v článku 29 nařízení (EU) č. 514/2014 a formulování výroku auditora veškeré potřebné informace o používaných řídicích a kontrolních postupech a výdajích financovaných podle zvláštních nařízení;
p)
vypracovává zprávy o provádění uvedené v článku 54 nařízení (EU) č. 514/2014 a hodnotící zprávy uvedené v čl. 57 odst. 1 nařízení (EU) č. 514/2014 a předkládá je Komisi prostřednictvím SFC2014;
q)
vypracovává žádost o platbu v souladu s článkem 44 nařízení (EU) č. 514/2014 a předkládá ji Komisi prostřednictvím SFC2014;
r)
vykonává informační a propagační činnosti a šíří výsledky programu v souladu s článkem 53 nařízení (EU) č. 514/2014;
s)
provádí administrativní kontroly a kontroly na místě v souladu s článkem 27 nařízení (EU) č. 514/2014;
t)
spolupracuje s Komisí a odpovědnými orgány v ostatních členských státech; a
u)
reaguje na závěry auditního orgánu buď tím, že se jimi zabývá, nebo, pokud zjištění auditního orgánu nejsou přijata, tím, že podá podrobné zdůvodnění.
Článek 5
Pověřený orgán
1. Odpovědný orgán může některé nebo všechny své úkoly svěřit pověřenému orgánu v souladu s čl. 25 odst. 1 písm. c) nařízení (EU) č. 514/2014. Při svěřování úkolů musí být dodržena zásada řádného finančního řízení a musí být zajištěno dodržování zásady nediskriminace a transparentnosti financování ze strany Unie. Svěřené úkoly nesmí způsobit střet zájmů.
2. Rozsah úkolů, které odpovědný orgán svěřil pověřenému orgánu, a podrobné postupy pro jejich plnění musí být stanoveny v dokumentu podepsaném odpovědným orgánem a pověřeným orgánem. V pověřovacím aktu musí být uvedeny alespoň tyto údaje:
a)
příslušné zvláštní nařízení;
b)
úkol svěřený/úkoly svěřené pověřenému orgánu;
c)
povinnost pověřeného orgánu ověřit si, zda příjemci splňují předpisy Unie a vnitrostátní předpisy;
d)
povinnost pověřeného orgánu vytvořit a udržovat organizační strukturu a systém řízení a kontroly vhodný pro jeho povinnosti;
e)
informace a podpůrné doklady, jež má pověřený orgán předložit odpovědnému orgánu, a lhůty, jež mají být dodrženy; a
f)
mechanismus odpovědného orgánu pro dohled nad pověřeným orgánem.
3. Podle čl. 25 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 514/2014 nelze svěřovat komunikaci s Komisí. Pověřený orgán komunikuje s Komisí prostřednictvím odpovědného orgánu.
4. Pokud pověřený orgán není orgánem veřejné správy nebo soukromoprávním subjektem pověřeným výkonem veřejné služby, který se řídí vnitrostátním právem, odpovědný orgán mu nesmí svěřit své výkonné pravomoci, jež jsou spojeny s velkou mírou volného uvážení, jež předpokládá politickou volbu.
5. Odpovědný orgán odpovídá za úkoly, které svěřil. Odpovědný orgán pravidelně přezkoumává svěřené úkoly, aby se ujistil, že odváděné výkony jsou uspokojivé a že jsou v souladu s právními předpisy Unie a vnitrostátními právními předpisy.
6. Co se týče svěřených úkolů, toto nařízení se obdobně vztahuje na pověřený orgán.
Článek 6
Zadávání úkolů externím dodavatelům
Odpovědný orgán může zadat některé své úkoly externím dodavatelům. Nadále však za ně nese odpovědnost.
Odpovědný orgán pravidelně přezkoumává externě zadávané úkoly, aby se ujistil, že prováděná činnost je uspokojivá a v souladu s právními předpisy Unie a vnitrostátními právními předpisy.
ODDÍL III
Povinnosti odpovědného orgánu, pokud jde o veřejné intervence
Článek 7
Úloha odpovědného orgánu jako zadavatele
1. Obecně platí, že odpovědný orgán uděluje granty na akce v rámci národního programu na základě otevřených výzev k předkládání návrhů.
2. Odpovědný orgán může udělovat granty na akce na základě omezené výzvy k předkládání návrhů.
Omezené výzvy k předkládání návrhů jsou přístupné jen pro vybrané organizace kvůli specifické povaze dotyčné akce nebo kvůli technické nebo správní způsobilosti subjektů vyzvaných k předložení návrhů.
Důvody pro použití omezené výzvy k předkládání návrhů musí být uvedeny ve výzvě k předkládání návrhů.
3. Odpovědný orgán může udělovat granty přímo, pokud specifická povaha dotyčné akce nebo odborná či správní způsobilost příslušných subjektů nedává žádnou jinou možnost, jak tomu může být v případě monopolu de jure nebo de facto.
Důvody pro použití přímého udělení grantu musí být uvedeny v rozhodnutí o udělení.
4. V řádně odůvodněných případech, včetně případů pokračování víceletých akcí, které byly vybrány po předcházející výzvě k předkládání návrhů, nebo v naléhavých situacích lze granty udělit i bez výzvy k předkládání návrhů.
Důvody pro udělení grantu bez výzvy k předkládání návrhů musí být uvedeny v rozhodnutí o udělení.
5. V případech, kdy odpovědný orgán jedná jako zadavatel, nesmí být odpovědný orgán ani pověřený orgán příjemcem grantu uděleného v souladu s tímto článkem.
6. Odpovědný orgán určí, kdo uděluje granty, a zajistí, aby se zabránilo střetu zájmů, a to zejména v případech, kdy jsou uchazeči vnitrostátními subjekty.
Článek 8
Podmínky, za nichž odpovědný orgán jedná jako výkonný orgán
1. Odpovědný orgán se může rozhodnout, že akce zrealizuje přímo, sám nebo ve sdružení s jiným vnitrostátním subjektem, neboť správní pravomoci, odborné znalosti či povaha akce nedávají jinou možnost její realizace, například kvůli monopolu de jure nebo kvůli bezpečnostním požadavkům. V takových případech je příjemcem grantu odpovědný orgán.
2. Důvody pro to, aby odpovědný orgán jednal jako výkonný subjekt, a důvody pro výběr přidružených vnitrostátních subjektů podle odstavce 1 se nahlašují Komisi ve výroční zprávě o provádění podle článku 54 nařízení (EU) č. 514/2014.
3. Při provádění akcí v úloze výkonného subjektu musí odpovědný orgán dodržovat zásadu ekonomické výhodnosti a zabránit střetu zájmů.
4. Správní rozhodnutí o spolufinancování akce v rámci národního programu musí obsahovat veškeré informace nezbytné ke sledování realizace spolufinancovaných produktů a služeb a ke kontrole vzniklých výdajů.
5. Je-li pravděpodobné, že odpovědný orgán bude jednat jako výkonný orgán pravidelně:
a)
odpovědný orgán a auditní orgán nesmí být součástí stejného subjektu, ledaže auditní orgán podává zprávy externímu subjektu a jeho auditní nezávislost je zaručena; a
b)
úkoly odpovědného orgánu stanovené v článku 4 nejsou dotčeny.
Článek 9
Výběrové a zadávací řízení
1. Výzvy k podávání návrhů uvedené v čl. 7 odst. 1 se zveřejňují takovým způsobem, aby byla zaručena volná hospodářská soutěž a odpovídající propagace mezi možnými příjemci. Veškeré podstatné změny ve výzvách se zveřejňují stejným způsobem.
Ve výzvách k podávání návrhů uvedených v čl. 7 odst. 1 a 2 musí být uvedeny alespoň:
a)
cíle;
b)
kritéria pro výběr a udělení;
c)
postupy pro financování ze strany Unie, případně financování na vnitrostátní úrovni, včetně případné možnosti použít vyšší podíl spolufinancování v souladu s čl. 16 odst. 5 nařízení (EU) č. 514/2014;
d)
způsob a konečné datum pro předkládání návrhů;
e)
pravidla způsobilosti výdajů;
f)
doba trvání akce; a
g)
finanční a jiné informace, které mají být uchovávány a vykazovány.
2. Před rozhodnutím o udělení grantu se odpovědný orgán přesvědčí, že příjemci v dané akci jsou schopni splnit kritéria pro výběr a udělení.
3. Odpovědný orgán vymezí postupy pro přijetí návrhů. Podrobí návrhy formální, technické a rozpočtové analýze a kvalitativnímu posouzení za použití kritérií stanovených ve výzvě k předkládání návrhů transparentním a nediskriminačním způsobem. Odpovědný orgán písemně zaznamená důvody pro zamítnutí ostatních návrhů.
4. V rozhodnutí o udělení grantu musí být uvedeno alespoň jméno příjemce, základní podrobnosti o akci a jejích provozních cílech, maximální částka příspěvku Unie a maximální míra spolufinancování celkových způsobilých nákladů.
5. Odpovědný orgán písemně informuje všechny uchazeče o svém rozhodnutí. Musí sdělit neúspěšným uchazečům důvody jejich odmítnutí s odkazem na kritéria pro výběr a kritéria pro udělení grantu.
Článek 10
Formální dokumentace grantů v případech, kdy odpovědný orgán jedná jako zadavatel
1. V případech, kdy odpovědný orgán jedná jako zadavatel, musí stanovit postupy pro řízení projektů, které přinejmenším vyžadují, aby:
a)
podepsal grantové dohody s příjemci, a
b)
monitoroval grantové dohody, včetně jejich změn, pomocí administrativních prostředků, jako jsou výměna korespondence nebo písemné zprávy.
2. Grantová dohoda obsahuje nebo se v ní uvádí následující údaje:
a)
maximální výše příspěvku Unie;
b)
maximální procentní podíl příspěvku Unie podle zvláštního nařízení;
c)
podrobný popis a harmonogram projektu;
d)
je-li to relevantní, také všechny velké úkoly, které příjemce hodlá zadat třetím stranám, včetně souvisejících nákladů;
e)
dohodnutý předběžný rozpočet a plán financování projektu, včetně příjmů a výdajů, v souladu se stanovenými pravidly způsobilosti;
f)
metodu pro výpočet výše příspěvku Unie při uzavření projektu;
g)
harmonogram a prováděcí ustanovení dohody, včetně ustanovení týkajících se povinnosti týkající se podávání zpráv, změn dohody a vypovězení dohody;
h)
provozní cíle projektu, včetně kvantifikovaných cílů a ukazatelů, které mají být vykazovány;
i)
ustanovení, které vyžaduje, aby příjemce včas shromáždil potřebné údaje týkající se společných ukazatelů stanovených ve zvláštním nařízení a specifické ukazatele pro jednotlivé programy a aby tyto údaje vykazoval alespoň jednou ročně;
j)
vymezení způsobilých nákladů, včetně, pokud to připadá v úvahu, popisu metodiky pro určení jednotkových nákladů, jednorázových částek a financování pevnou sazbou;
k)
účetní požadavky a podmínky týkající se platby grantu;
l)
podmínky týkající se auditní stopy;
m)
ustanovení o ochraně údajů, a
n)
ustanovení týkající se propagace.
3. Platí obecné pravidlo, že grantová dohoda musí být podepsána před zahájením činností vykonávaných v rámci národního programu.
4. Grantová dohoda výslovně stanoví, že Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr vykonávají své kontrolní pravomoce vůči všem příjemcům grantů, dodavatelům a subdodavatelům, kteří obdrželi finanční prostředky Unie v rámci národního programu, a činí tak na základě kontroly dokumentace a kontrol na místě.
Článek 11
Formální dokumentace grantů v případech, kdy odpovědný orgán jedná jako výkonný subjekt
1. V případech, kdy odpovědný orgán jedná jako výkonný subjekt, musí stanovit postupy pro řízení projektů, které vyžadují alespoň:
a)
přijetí formálního správního rozhodnutí o spolufinancování projektů, a
b)
monitorování správního rozhodnutí a všech jeho změn pomocí administrativních prostředků, jako jsou výměna korespondence nebo písemné zprávy.
2. Správní rozhodnutí obsahuje nebo se v něm uvádí tyto údaje:
a)
maximální výše příspěvku Unie;
b)
maximální procentní podíl příspěvku Unie podle zvláštního nařízení;
c)
podrobný popis a harmonogram projektu;
d)
je-li to relevantní, také všechny velké úkoly, které příjemce hodlá zadat třetím stranám, včetně souvisejících nákladů;
e)
dohodnutý předběžný rozpočet a plán financování projektu, včetně příjmů a výdajů, v souladu se stanovenými pravidly způsobilosti;
f)
metodu pro výpočet výše příspěvku Unie při uzavření projektu;
g)
provozní cíle projektu, včetně kvantifikovaných cílů a ukazatelů, které se mají používat;
h)
ustanovení, které vyžaduje, aby odpovědný orgán nejméně jednou za rok shromáždil potřebné údaje týkající se společných ukazatelů stanovených ve zvláštním nařízení a specifické ukazatele pro jednotlivé programy a aby tyto údaje alespoň jednou ročně vykazoval;
i)
vymezení způsobilých nákladů, včetně, pokud to připadá v úvahu, popisu metodiky pro určení jednotkových nákladů, jednorázových částek a financování pevnou sazbou;
j)
účetní požadavky a podmínky týkající se platby grantu;
k)
podmínky týkající se auditní stopy;
l)
ustanovení o ochraně údajů, a
m)
ustanovení týkající se propagace.
3. Platí obecné pravidlo, že správní rozhodnutí musí být přijato před zahájením činností vykonávaných v rámci národního programu.
4. Správní rozhodnutí výslovně stanoví, že Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr vykonávají auditní pravomoci vůči všem příjemcům grantů, dodavatelům a subdodavatelům, kteří obdrželi finanční prostředky Unie v rámci národního programu, a činí tak na základě kontroly dokumentace a kontrol na místě.
KAPITOLA III
POSTAVENÍ AUDITNÍHO ORGÁNU A POVINNOSTI TÝKAJÍCÍ SE AUDITŮ
Článek 12
Postavení auditního orgánu
1. V souladu s čl. 59 odst. 5 druhým pododstavcem nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a čl. 25 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 514/2014 je auditní orgán funkčně nezávislý na odpovědném orgánu. Funkční nezávislost se považuje za splněnou, jestliže neexistuje žádný přímý vztah nadřízenosti a podřízenosti mezi auditním orgánem a odpovědným orgánem a auditní orgán má plnou autonomii, pokud jde o jeho vlastní stanoviska a prohlášení.
2. Všechny audity se provádějí v souladu s mezinárodně uznávanými auditorskými standardy.
Článek 13
Externí audit
Auditní orgán může zadat část svých auditních výkonů jinému kontrolnímu subjektu, za předpokladu, že tento subjekt je funkčně nezávislý na odpovědném orgánu. Auditní orgán odpovídá za výkony, které zadal externímu auditorovi.
Externí audity se provádějí v souladu s mezinárodně uznávanými auditorskými standardy a pod bedlivým dohledem a dozorem auditního orgánu.
Článek 14
Audity
1. Za účelem vydání výroku uvedeného v čl. 59 odst. 5 druhém pododstavci nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 provede auditní orgán systémové a finanční audity.
2. Při systémových auditech ověří, zda systémy řízení a kontroly odpovědného orgánu fungovaly účinně tak, aby poskytly přiměřenou jistotu o tom, že výdaje vykázané v roční účetní závěrce jsou legální a správné. Na základě těchto auditů auditní orgán určí, zda odpovědný orgán nadále splňuje kritéria pro určení stanovená v příloze.
3. Finanční audity musí být prováděny tak, aby poskytovaly přiměřenou jistotu, že roční účetní závěrka poskytuje věrný a poctivý obraz o výdajích vykázaných odpovědným orgánem.
Aby dospěl k závěru, zda účetní závěrka poskytuje věrný a poctivý obraz skutečnosti, auditní orgán ověří, zda všechny aspekty uhrazených výdajů a obdržených příspěvků z veřejných zdrojů zanesených do účetnictví odpovědného orgánu v daném rozpočtovém roce jsou správně zaúčtovány v účetním systému a odpovídají podkladovým účetním záznamům vedeným příslušným orgánem. Auditní orgán musí zejména na základě těchto účtů:
a)
ověřit, zda celková výše způsobilých výdajů vykázaných v žádosti o platbu ročního zůstatku, jež byla předložena Komisi, souhlasí s výdaji v účetnictví odpovědného orgánu, a pokud zjistí rozdíly, zda byly odpovídajícím způsobem vysvětleny ve vyúčtování nesouhlasících částek;
b)
ověřit, zda čerpané a vrácené částky, částky, které mají být získány zpět, a částky, které jsou na konci rozpočtového roku nedobytné, odpovídají částkám zapsaným v účetnictví odpovědného orgánu a jsou podloženy dokumentovanými rozhodnutími odpovědného orgánu;
c)
zjistit, zda odpovědný orgán provedl administrativní kontroly a kontroly na místě v souladu s článkem 27 nařízení (EU) č. 514/2014.
Ověřování podle písmen a), b) a c) lze provádět na základě vzorku.
4. V rámci svých systémových a finančních auditů zopakuje auditní orgán některé administrativní kontroly nebo kontroly na místě, které vykonal odpovědný orgán. Auditní orgán určí rozsah opětovných auditních výkonů na základě posouzení rizik.
5. Zjistí-li auditní orgán při systémových nebo finančních auditech závažné nedostatky v účinném fungování systémů řízení a kontroly odpovědného orgánu:
a)
posoudí finanční a provozní dopady těchto nedostatků;
b)
vydá odpovědnému orgánu vhodná doporučení pro nápravná a preventivní opatření;
c)
sleduje realizaci těchto opatření odpovědným orgánem a posuzuje, zda byl přijat akční plán na obnovení účinného fungování systémů řízení a kontroly.
6. Po dokončení auditorské činnosti uvedené v odstavcích 1, 2 a 3 informuje auditní orgán o svých zjištěních orgán, který provádí určení, včetně toho, zda podle jeho názoru odpovědný orgán nadále splňuje kritéria pro určení.
7. Auditní orgán zajistí, aby odpovědný orgán vhodným způsobem hlásil Evropské komisi veškeré informace týkající se jeho auditních výkonů uvedených v odstavcích 1, 2 a 3.
KAPITOLA IV
ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
Článek 15
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech v souladu se Smlouvami.
V Bruselu dne 25. července 2014.
A BIZOTTSÁG 1042/2014/EU FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE
(2014. július 25.)
az 514/2014/EU rendeletnek a felelős hatóságok kijelölése, azoknak az irányítás és kontroll területére vonatkozó feladatai, valamint az ellenőrző hatóságok jogállása és kötelezettségei tekintetében történő kiegészítéséről
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alapra, valamint a rendőrségi együttműködés, a bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem, valamint a válságkezelés pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló, 2014. április 16-i 514/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 26. cikke (4) bekezdésére és 29. cikke (1) bekezdésére,
mivel:
(1)
A 2007-2013. évi „Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása” keretprogram szerinti előző alapok és a 2014-2020-ra vonatkozó keret szerinti specifikus rendeletek végrehajtása közötti folytonosság biztosítása érdekében az 514/2014/EU rendelet nagymértékben az előző alapokra vonatkozóan hatályban lévő szabályokra épül, de ugyanakkor figyelembe veszi a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) által a megosztott irányítás tekintetében bevezetett változásokat is.
(2)
Annak érdekében, hogy a nemzeti programokat végrehajtó testületek megfelelő kapacitással rendelkezzenek a feladataik hatékony ellátásához, valamint az 514/2014/EU rendelet 2. cikkének a) pontjában foglalt specifikus rendeletek célkitűzéseivel és prioritásaival összhangban szabályokat kell meghatározni e testületek kinevezése, a kinevezésük ellenőrzése és - amennyiben szükséges - megszüntetése céljából.
(3)
Annak érdekében, hogy a hatóságoknak biztosított feladatkör lehetővé tegye számukra a nemzeti program végrehajtását, azoknak az irányítás és kontroll területére vonatkozó feladatait megállapító szabályok lefektetésére van szükség, különös tekintettel azokra a feltételekre, amelyek szerint a hatóságok egyes feladataikat átruházhatják vagy kiszervezhetik.
(4)
A nemzeti programok keretében nyújtott uniós hozzájárulásra vonatkozó kiválasztási és az odaítélési eljárásnak összhangban kell állnia az átláthatóság, a megkülönböztetésmentesség és az egyenlő bánásmód elveivel. Ezért meg kell határozni azokat a feltételeket, amelyek mellett a tagállamoknak végre kell hajtaniuk a nemzeti programok szerinti intézkedéseket, különösen annak megállapítása érdekében, hogy a felelős hatóság milyen körülmények között hajthatja végre közvetlenül a projekteket.
(5)
Az ellenőrzéseknek valamennyi tagállamban hatékonynak kell lenniük, a megfelelő alkalmazási körrel kell rendelkezniük, és azokat a nemzetközi könyvvizsgálati standardokkal összhangban kell elvégezni. Ennek céljából világosan meg kell határozni az ellenőrző hatóságok jogállását és könyvvizsgálati standardjait.
(6)
Annak érdekében, hogy az ellenőrző hatóságok ellenőrzési tevékenységei támogathassák az általuk kibocsátott ellenőri véleményeket, az ellenőrzési tevékenységek különböző típusainak meghatározása szükséges.
(7)
Fontos, hogy az ellenőrző hatóság tevékenységének eredményeiről kellő időben és megfelelő módon jelentést tegyenek a kinevező hatóság, valamint az Európai Bizottság felé. Különösen fontos, hogy az éves kifizetési kérelem részeként benyújtott vezetői nyilatkozat és a végső ellenőrzési jelentések és a kontrollok éves összefoglalója jól tükrözze az ellenőrző hatóság munkáját és következtetéseit. Következésképpen az ellenőrző hatóságnak az ellenőrzési munkája részeként biztosítania kell, hogy az ellenőrző tevékenységével kapcsolatos információk megfelelően szerepelnek az említett dokumentumokban.
(8)
Az e rendeletben előírt intézkedések mielőbbi alkalmazása és a nemzeti programok jóváhagyásával és végrehajtásával kapcsolatos késedelmek elkerülése érdekében e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
(9)
Az 514/2014/EU rendelet az Egyesült Királyságra és Írországra vonatkozóan kötelező, ezért jelen rendelet is kötelező rájuk nézve.
(10)
Dániára nézve sem az 514/2014/EU rendelet, sem pedig jelen rendelet nem kötelező.
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
1. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában az 514/2014/EU rendeletben szereplő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni. E rendelet alkalmazásában továbbá:
a) „kijelölő hatóság”: az 514/2014/EU rendelet 26. cikkének (1) bekezdése szerinti valamely tagállam miniszteri szintű hatósága, amely a felelős hatóságot kijelöli;
b) „illetékes hatóságok”: az 514/2014/EU rendelet 25. cikkének (1) bekezdésében említett felelős hatóság, ellenőrző hatóság és - adott esetben - felhatalmazott hatóság;
c) „SFC2014”: a 802/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) 2. cikke által létrehozott elektronikus adatcsererendszer;
d) „támogatási megállapodás”: megállapodás vagy bármely ezzel egyenértékű jogi eszköz, amelynek alapján a felelős hatóság a nemzeti program keretében megvalósuló projektek végrehajtása céljából támogatást nyújt a kedvezményezettnek.
II. FEJEZET
A FELELŐS HATÓSÁG
I. SZAKASZ
A felelős hatóság kijelölése
2. cikk
A felelős hatóság kijelölésére vonatkozó kritériumok és eljárás
(1) A felelős hatóságként kinevezésre kerülő testületnek olyan közigazgatási szervezettel és belsőkontroll-rendszerrel kell rendelkeznie, amely megfelel az e rendelet mellékletében szereplő kritériumoknak (a továbbiakban: kijelölési kritériumok). A kijelölési kritériumok kiterjednek az alábbiakra:
a)
belső környezet;
b)
kontrolltevékenységek;
c)
belső tájékoztatás és kommunikáció;
d)
belső ellenőrzés és jelentés.
A tagállamok további kijelölési kritériumokat állapíthatnak meg a felelős hatóság méretének, feladatkörének és más jellemzőinek figyelembevétele céljából.
(2) Az 514/2014/EU rendelet 26. cikkének (3) bekezdésében említett auditszervezet értékeli, hogy a leendő felelős hatóság megfelel-e a mellékletben foglalt kijelölési kritériumoknak, és az ellenőrzésre vonatkozó megállapításait, következtetéseit és véleményét egy ellenőrzési jelentésben dokumentálva megküldi a kijelölő hatóságnak.
(3) Amennyiben a kijelölő hatóság nem találja kielégítőnek a leendő felelős hatóság kijelölési kritériumoknak való megfelelőségét, konkrét utasításokat ad e szervezetnek a hiányosságok orvosolására, valamint határidőt állapít meg a követelményeknek való megfelelés teljesítésére, mely időponttól az érintett szerv felelős hatóságként nevezhető ki.
A megfelelésig a szerv ideiglenesen - legfeljebb 12 hónapra - kijelölhető felelős hatóságként. Ezen ideiglenes időszak hosszúsága arányos az azonosított hiányosságokkal.
(4) A felelős hatóság kijelölésekor a tagállam haladéktalanul értesíti a Bizottságot az SFC2014 útján. Ezen értesítéssel a tagállam a következő elemeket tartalmazó dokumentumokat nyújtja be:
a)
a főbb felelősségi köröknek a felelős hatóság szervezeti egységei közötti megosztása;
b)
adott esetben a felelős hatóság és a meghatalmazott hatóságok között kapcsolat, az átruházható tevékenységek, valamint az ezen átruházott tevékenységek felügyeletét célzó fő eljárások, továbbá
c)
a kedvezményezettek pénzügyi követeléseinek feldolgozására, valamint a kiadások engedélyezésére és elkönyvelésére irányuló fő eljárások összefoglalója.
3. cikk
A felelős hatóság felügyelete és a kijelölés felülvizsgálata
(1) A kijelölő hatóság felügyeli a felelős hatóságot, különösen az e rendelet 14. cikke (2) bekezdésében szereplő információk alapján, és köteles nyomon követni minden azonosított hiányosságot.
(2) A tagállamok biztosítják azon információ haladéktalan továbbítását a kijelölő hatóság felé, miszerint a felelős hatóság már nem felel meg a kijelölési kritériumoknak.
(3) Amennyiben a felelős hatóság már nem felel meg a kijelölési kritériumoknak vagy a belsőkontroll-rendszere oly mértékben hiányos, hogy az aláássa a feladatai teljesítéséhez szükséges képességét, a kijelölő hatóság próbaidőre bocsátja a felelős hatóságot. Ilyen esetben a kijelölő hatóság a hiányosságok megszüntetését célzó intézkedési tervet dolgoz ki a felelős hatóság számára, amelyet utóbbi a nem megfelelés vagy hiányosság súlyosságával arányos időszakon belül hajt végre. Ezen időszak nem haladja meg a 12 hónapot a próbaidő kezdetétől számítva.
(4) A kijelölő hatóság azonnal tájékoztatja a Bizottságot az általa a (3) bekezdéssel összhangban kidolgozott bármely intézkedési tervről, és folyamatos információval látja el a Bizottságot annak előrehaladásáról.
(5) Amennyiben a felelős hatóság megbízatása véget ér, a kijelölő hatóság mielőbb másik felelős hatóságot jelöl ki az 514/2014/EU rendelet 26. cikkével és a jelen rendelet 2. cikkével összhangban, ezáltal biztosítva a kedvezményezettek javára történő kifizetések zökkenőmentességét.
(6) Amennyiben a Bizottság úgy találja, hogy a tagállam nem készítette el a (3) bekezdés szerinti, a hiányosságok megszüntetését célzó intézkedési tervet, vagy a felelős hatóság annak ellenére megtartja megbízatását, hogy meghatározott határidőn belül nem hajtotta végre az intézkedési tervet, a Bizottság a fennmaradó hiányosságokat az 514/2014/EU rendelet 47. cikkében meghatározott megfelelőségi vizsgálati eljárásnak veti alá.
II. SZAKASZ
A felelős hatóság feladatai az irányítás és kontroll területén
4. cikk
A felelős hatóság feladatai
A felelős hatóság a nemzeti programot a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elveivel összhangban irányítja és hajtja végre. Ennek során:
a)
konzultál a partnerekkel az 514/2014/EU rendelet 12. cikkének (1) bekezdése szerint;
b)
biztosítja az 514/2014/EU rendelet 12. cikke (4) bekezdésében említett monitoringbizottság megfelelő működését;
c)
javaslatot nyújt be a Bizottságnak az 514/2014/EU rendelet 14. cikkében foglalt nemzeti programra és annak bármely későbbi felülvizsgálatára vonatkozóan az SFC2014 alkalmazásával;
d)
meghatározza és létrehozza valamennyi tevékenység esetében a projektek és projektköltségek támogathatósági szabályait, az egyenlő bánásmód biztosítása és az összeférhetetlenség elkerülése mellett, a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elveivel összhangban;
e)
ajánlati és pályázati felhívásokat szervez és tesz közzé, majd azt követően megszervezi és meghirdeti a nemzeti program keretében finanszírozott projektek kiválasztását és odaítélését, az 514/2014/EU rendelet 2. cikkének a) pontjában hivatkozott specifikus rendeletek hatályával és célkitűzéseivel összhangban és a jelen rendelet 9. cikkében foglalt kritériumoknak megfelelően;
f)
biztosítja, hogy rendelkezésre álljanak olyan rendszerek, amelyek lehetővé teszik a közös és programspecifikus mutatók Bizottság felé történő jelentéséhez szükséges adatok gyűjtését, valamint a program és a projektek végrehajtására vonatkozó egyéb adatok továbbítását a Bizottság részére;
g)
fogadja a Bizottságtól érkező kifizetéseket, és kifizetéseket eszközöl a kedvezményezetteknek;
h)
biztosítja a specifikus rendeletek alapján és egyéb vonatkozó nemzeti és uniós pénzügyi eszközökből történő társfinanszírozások közti következetességet és kiegészítő jelleget;
i)
nyomon követi a projekteket és ellenőrzi, hogy a projektekkel kapcsolatban elszámolt kiadások ténylegesen felmerültek-e és összhangban állnak-e az uniós és nemzeti szabályokkal;
j)
gondoskodik egy olyan rendszerről, amely a nemzeti program keretében megvalósuló valamennyi projekt számviteli nyilvántartásait számítógépes formában rögzíti és tárolja, valamint biztosítja a pénzügyi irányításhoz, felügyelethez, ellenőrzéshez és értékeléshez szükséges végrehajtási adatok összegyűjtését;
k)
a nemzeti számviteli szabályok sérelme nélkül biztosítja, hogy a kedvezményezettek és a nemzeti program keretében finanszírozott projektek végrehajtásában közreműködő más szervezetek vagy külön elszámolási rendszert vagy a projekttel kapcsolatos valamennyi ügylet tekintetében megfelelő elszámolási szabályzatot alkalmazzanak;
l)
biztosítja a nemzeti program 514/2014/EU rendelet 56. cikkében és 57. cikkének (1) bekezdésében említett értékelésének megfelelő határidőn belül történő elvégzését;
m)
biztosítja, hogy a független értékelők megkapjanak a nemzeti program kezelésére vonatkozó minden olyan információt, amely az 514/2014/EU rendelet 56. cikkében és 57. cikkének (1) bekezdésében említett értékelés elvégzéséhez és az értékelő vélemény kialakításához szükséges;
n)
eljárásokat dolgoz ki annak érdekében, hogy a kiadásokra, határozatokra és ellenőrzési tevékenységekre vonatkozó minden dokumentum esetében biztosítsák az előírt ellenőrzési nyomvonalat, és azokat az 514/2014/EU rendelet 27. cikkének (5) bekezdése alapján elfogadott bizottsági végrehajtási rendeleteknek megfelelően tartsák nyilván;
o)
biztosítja, hogy az ellenőrző hatóság megkapjon az alkalmazott irányítási és ellenőrzési eljárásokra és a specifikus rendeletek keretében finanszírozott kiadásokra vonatkozó minden olyan információt, amely az 514/2014/EU rendelet 29. cikkében említett audit elvégzéséhez és az auditról szóló vélemény kialakításához szükséges;
p)
elkészíti az 514/2014/EU rendelet 54. cikkében említett végrehajtási jelentéseket és az 514/2014/EU rendelet 57. cikkének (1) bekezdésében említett értékelő jelentéseket, és azokat az SFC2014 útján benyújtja a Bizottságnak;
q)
az 514/2014/EU rendelet 44. cikkével összhangban elkészíti a kifizetés iránti kérelmet, és az SFC2014 útján benyújtja azt a Bizottságnak;
r)
tájékoztató és közzétételi tevékenységeket végez, és terjeszti a program eredményeit az 514/2014/EU rendelet 53. cikkével összhangban;
s)
igazgatási és helyszíni ellenőrzéseket végez az 514/2014/EU rendelet 27. cikkével összhangban;
t)
együttműködik a Bizottsággal és a többi tagállam felelős hatóságaival; továbbá
u)
reagál az ellenőrző hatóság megállapításaira a feltárt problémák orvosolásával vagy - amennyiben nem fogadja el az ellenőrző hatóság megállapításait - részletes indokolás benyújtásával.
5. cikk
Felhatalmazott hatóság
(1) A felelős hatóság az 514/2014/EU rendelet 25. cikke (1) bekezdése c) pontjának megfelelően egyes feladatait vagy valamennyi feladatát átruházhatja egy felhatalmazott hatóságra. A feladatátruházásnak minden esetben meg kell felelnie az eredményes pénzgazdálkodás elveinek, és összeegyeztethetőnek kell lennie a megkülönböztetésmentesség és az uniós finanszírozás láthatósága elveivel. Az átruházott feladatokkal kapcsolatosan összeférhetetlenség nem merülhet fel.
(2) A felelős hatóság által a felhatalmazott hatóságra átruházott feladatok hatályát és az azok teljesítése során alkalmazott részletes eljárásokat egy, a felelős hatóság és a felhatalmazott hatóság által aláírt dokumentumban rögzítik. E felhatalmazási okiratnak tartalmaznia kell legalább az alábbiakat:
a)
a vonatkozó specifikus rendelet;
b)
a felhatalmazott hatóságra átruházott feladat(ok);
c)
a felhatalmazott hatóság kötelezettsége annak ellenőrzésére, hogy a kedvezményezettek megfelelnek-e az uniós és nemzeti szabályoknak;
d)
a felhatalmazott hatóság kötelezettsége egy, a feladatainak megfelelő szervezeti struktúra, valamint irányítási és kontrollrendszer bevezetésére és fenntartására;
e)
a felhatalmazott hatóság által a felelős hatóság részére benyújtandó információk és igazoló dokumentumok, és az ehhez rendelkezésére álló határidő; továbbá
f)
a felelős hatóság mechanizmusa a felhatalmazott hatóság felügyeletére.
(3) Az 514/2014/EU rendelet 25. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében a Bizottsággal való kommunikáció nem ruházható át. A felhatalmazott hatóság a felelős hatóság útján kommunikál a Bizottsággal.
(4) Amennyiben a felhatalmazott hatóság nem közigazgatási vagy a nemzeti jog alá tartozó, közfeladatot ellátó magánszerv, a felelős hatóság nem ruházhat át arra olyan végrehajtási hatáskört, amely nagymértékű, politikai döntéssel járó mérlegelést igényel.
(5) Az átruházott feladatokért továbbra is a felelős hatóság felelős. A felelős hatóság rendszeresen felülvizsgálja az átruházott feladatokat, és meggyőződik arról, hogy az elvégzett munka kielégítő és összhangban áll az uniós és nemzeti szabályokkal.
(6) Az átruházott feladatok tekintetében a jelen rendelet ugyanúgy alkalmazandó a felhatalmazott hatóságra is.
6. cikk
A feladatok kiszervezése
A felelős hatóság egyes feladatait kiszervezheti, mindazonáltal azokért továbbra is felelős.
A felelős hatóság rendszeresen felülvizsgálja a kiszervezett feladatokat, és meggyőződik arról, hogy az elvégzett munka kielégítő és összhangban áll az uniós és nemzeti szabályokkal.
III. SZAKASZ
A felelős hatóság állami beavatkozással kapcsolatos kötelessége
7. cikk
A felelős hatóság mint odaítélő szerv
(1) Főszabályként a felelős hatóság a nemzeti program keretében megvalósuló projektek számára ítél oda támogatásokat, nyílt ajánlattételi felhívások alapján.
(2) A felelős hatóság meghívásos ajánlattételi felhívások alapján is odaítélhet támogatásokat projektek részére.
A meghívásos ajánlattételi felhívások csak bizonyos kiválasztott szervezetek előtt nyitottak az adott projekt különleges jellege vagy az ajánlattételre felkért szervezetek műszaki vagy igazgatási jellegű szakértelme miatt.
A meghívásos ajánlattételi felhívások alkalmazásának indokait a felhívásban ismertetni kell.
(3) A felelős hatóság közvetlenül is odaítélhet támogatásokat, amennyiben a projekt különleges jellege vagy a vonatkozó szervezetek műszaki vagy igazgatási jellegű szakértelme miatt más lehetőség nem választható, például de jure vagy de facto monopóliumok esetén.
A közvetlen odaítélés alkalmazásának indokait az odaítélésről szóló határozatban ismertetni kell.
(4) Kellően indokolt esetekben - ideértve az olyan többéves projektek folytatását, amelyeket egy korábbi ajánlattételi felhívás keretében vagy vészhelyzetben választottak ki - ajánlattételi felhívás közzététele nélkül is nyújtható támogatás.
Az ajánlattételi felhívás közzététele nélküli támogatásnyújtás indokait az odaítélésről szóló határozatban ismertetni kell.
(5) Amennyiben a felelős hatóság jár el odaítélő szervként, sem a felelős hatóság, sem pedig a felhatalmazott hatóságok nem lehetnek az e cikkel összhangban odaítélt támogatás kedvezményezettjei.
(6) A felelős hatóság meghatározza, hogy ki ítéli oda a támogatásokat, valamint biztosítja az összeférhetetlenség elkerülését, különösen az olyan esetekben, amikor a pályázók nemzeti szervek.
8. cikk
Azon feltételek, amelyek mellett a felelős hatóság végrehajtó szervként jár el
(1) A felelős hatóság úgy dönthet, hogy akár önállóan, akár bármely más nemzeti hatósággal társulva közvetlenül hajt végre projekteket, mivel az igazgatási hatáskörök, a műszaki szakértelem vagy a projekt jellege - például a de jure monopólium vagy a biztonsági követelmények - miatt más lehetőség nem kínálkozik a végrehajtásra. Ilyen esetben a felelős hatóság lesz a támogatás kedvezményezettje.
(2) A felelős hatóság arra vonatkozó indokait, hogy miért jár el végrehajtó szervként, illetve miért választ társult nemzeti hatóságokat az (1) bekezdésben foglaltak szerint, az 514/2014/EU rendelet 54. cikkében hivatkozott éves végrehajtási jelentésben be kell jelenteni a Bizottságnak.
(3) Amennyiben a felelős hatóság végrehajtó szervként jár el a projektek végrehajtása során, be kell tartania az értékarányosság elvét és ki kell küszöbölnie az összeférhetetlenséget.
(4) A valamely projekt nemzeti program keretében történő társfinanszírozására vonatkozó igazgatási határozatnak magában kell foglalnia minden olyan információt, amely a társfinanszírozott termékek és szolgáltatások végrehajtásának nyomon követéséhez és a felmerült kiadások ellenőrzéséhez szükséges.
(5) Amennyiben a felelős hatóság nagy valószínűséggel rendszeresen jár el végrehajtó szervként:
a)
a felelős hatóság és az ellenőrző hatóság nem képezheti ugyanazon szerv részét, kivéve, ha az ellenőrző hatóság jelentést tesz egy külső szerv felé és biztosított az ellenőrzésének függetlensége; továbbá
b)
a felelős hatóság 4. cikkben említett feladatait ez nem érinti.
9. cikk
Kiválasztási és odaítélési eljárás
(1) A 7. cikk (1) bekezdésében említett ajánlattételi felhívásokat oly módon kell közzétenni, hogy biztosított legyen a nyílt verseny és megfelelő nyilvánosság a potenciális kedvezményezettek körében. A felhívások minden lényeges módosítását hasonlóképpen kell közzétenni.
A 7. cikk (1) és (2) bekezdése szerinti ajánlattételi felhívásokban fel kell tüntetni legalább a következőket:
a)
célkitűzések;
b)
kiválasztási és odaítélési kritériumok;
c)
az uniós és - adott esetben - nemzeti finanszírozás módozatai, ideértve adott esetben a magasabb társfinanszírozási arány alkalmazásának lehetőségét, az 514/2014/EU rendelet 16. cikkének (5) bekezdésével összhangban;
d)
az ajánlatok benyújtására vonatkozó rendelkezések és a benyújtás végső időpontja;
e)
a kiadások támogathatóságára vonatkozó szabályok;
f)
a projekt időtartama; továbbá
g)
a megőrzendő és bejelentendő pénzügyi és egyéb információk.
(2) Az odaítélési határozat meghozatala előtt a felelős hatóságnak meg kell győződnie arról, hogy a projektben érintett kedvezményezettek képesek megfelelni a kiválasztási és odaítélési kritériumoknak.
(3) A felelős hatóság meghatározza az ajánlatok átvételére vonatkozó eljárást. Az ajánlatokat alaki, műszaki és költségvetési elemzésnek és minőségi értékelésnek veti alá, az ajánlattételi felhívásban rögzített kritériumok alkalmazásával, átlátható és megkülönböztetésmentes módon. A felelős hatóság írásban rögzíti a többi ajánlat elutasításának indokait.
(4) Az odaítélési határozat tartalmazza legalább a kedvezményezettek nevét, a projekt lényeges elemeit és operatív célkitűzéseit, az uniós hozzájárulás maximális összegét, valamint az elszámolható költségek teljes összegének maximális társfinanszírozási arányát.
(5) A felelős hatóság valamennyi pályázót írásban értesíti a határozatáról. A sikertelen pályázókkal közli az ajánlatuk elutasításának indokait, a kiválasztási és odaítélési kritériumokra való hivatkozással.
10. cikk
A támogatásokat formalizáló dokumentumok, amennyiben a felelős hatóság odaítélő hatóságként jár el
(1) Amennyiben a felelős hatóság odaítélő hatóságként jár el, meghatározza a projektirányítási eljárásokat, amelyek előírják legalább az alábbiakat:
a)
a támogatási megállapodások aláírása a kedvezményezettekkel; valamint
b)
a támogatási megállapodások nyomon követése - ideértve azok módosításait is - adminisztratív eszközök, például levélváltás vagy írásbeli jelentések útján.
(2) A támogatási megállapodás magában foglalja vagy feltünteti az alábbiakat:
a)
az uniós hozzájárulás maximális összege;
b)
az uniós hozzájárulás maximális százalékaránya a vonatkozó specifikus rendelettel összhangban;
c)
a projekt részletes leírása és menetrendje;
d)
adott esetben minden olyan jelentős feladat, amelyeket a kedvezményezett alvállalkozásba kíván adni harmadik felek számára, a vonatkozó költségekkel együtt;
e)
a projektre vonatkozóan elfogadott előzetes költségvetés és finanszírozási terv, ideértve a kiadást és a bevételt, a meghatározott támogathatósági szabályokkal összhangban;
f)
a projekt lezárásakor az uniós hozzájárulás összegének kiszámításához alkalmazott módszer;
g)
menetrend és a megállapodás végrehajtási rendelkezései, ideértve a jelentéstételi kötelezettségre vonatkozó rendelkezéseket, a megállapodás módosításait és a megállapodás megszüntetését;
h)
a projekt operatív célkitűzései, köztük a számszerűsített célkitűzések és a bejelentendő mutatók;
i)
arra vonatkozó rendelkezés, miszerint a kedvezményezettnek kellő időben össze kell gyűjtenie a specifikus rendeletben meghatározott közös mutatókhoz szükséges adatokat, valamint minden más programspecifikus mutatót, és ezen adatokról legalább évente egyszer jelentést kell benyújtania;
j)
az elszámolható költségek meghatározása, ideértve adott esetben az egységre vetített költségskálát, az egyösszegű támogatásokat és az átalányfinanszírozást;
k)
számviteli követelmények és a támogatás kifizetésével kapcsolatos feltételek;
l)
az ellenőrzési nyomvonalra vonatkozó feltételek;
m)
az adatvédelemre vonatkozó rendelkezések; valamint
n)
a közzétételre vonatkozó rendelkezések.
(3) Főszabályként a támogatási megállapodást azt megelőzően alá kell írni, hogy a nemzeti program keretében finanszírozott bármely tevékenység elkezdődne.
(4) A támogatási megállapodás kifejezetten rendelkezik arról, hogy a Bizottság vagy képviselői és a Számvevőszék ellenőrzési hatáskört gyakorol a támogatások kedvezményezettjei, valamint a nemzeti program alapján uniós finanszírozásban részesülő kivitelezők és alvállalkozók felett, amelyet dokumentumok alapján és helyszíni ellenőrzések formájában végez el.
11. cikk
A támogatásokat formalizáló dokumentumok, amennyiben a felelős hatóság végrehajtó szervként jár el
(1) Amennyiben a felelős hatóság végrehajtó szervként jár el, meghatározza a projektirányítási eljárásokat, amelyek előírják legalább az alábbiakat:
a)
a projektek társfinanszírozására vonatkozó igazgatási határozat formalizálása; és
b)
az igazgatási határozat nyomon követése - ideértve annak módosításait is - adminisztratív eszközök, például levélváltás vagy írásbeli jelentések útján.
(2) Az igazgatási határozat magában foglalja vagy feltünteti az alábbiakat:
a)
az uniós hozzájárulás maximális összege;
b)
az uniós hozzájárulás maximális százalékaránya a vonatkozó specifikus rendelettel összhangban;
c)
a projekt részletes leírása és menetrendje;
d)
adott esetben minden olyan jelentős feladat, amelyeket a kedvezményezett alvállalkozásba kíván adni harmadik felek számára, a vonatkozó költségekkel együtt;
e)
a projektre vonatkozóan elfogadott előzetes költségvetés és finanszírozási terv, ideértve a kiadást és a bevételt, a meghatározott támogathatósági szabályokkal összhangban;
f)
a projekt lezárásakor az uniós hozzájárulás összegének kiszámításához alkalmazott módszer;
g)
a projekt operatív célkitűzései, köztük a számszerűsített célkitűzések és az alkalmazandó mutatók;
h)
arra vonatkozó rendelkezés, miszerint a felelős hatóságnak kellő időben össze kell gyűjtenie és legalább évente egyszer be kell jelentenie a specifikus rendeletben meghatározott közös mutatókhoz szükséges adatokat, valamint minden más programspecifikus mutatót;
i)
az elszámolható költségek meghatározása, ideértve adott esetben az egységre vetített költségskálát, az egyösszegű támogatásokat és az átalányfinanszírozást;
j)
számviteli követelmények és a támogatás kifizetésével kapcsolatos feltételek;
k)
ellenőrzési nyomvonalra vonatkozó feltételek;
l)
az adatvédelemre vonatkozó rendelkezések; valamint
m)
a közzétételre vonatkozó rendelkezések.
(3) Főszabályként az igazgatási határozatot azt megelőzően alá kell írni, hogy a nemzeti program keretében finanszírozott bármely tevékenység elkezdődne.
(4) Az igazgatási határozat kifejezetten rendelkezik arról, hogy a Bizottság vagy képviselői és a Számvevőszék ellenőrzési hatáskört gyakorol a támogatások kedvezményezettjei, valamint a nemzeti program alapján uniós finanszírozásban részesülő kivitelezők és alvállalkozók felett, amelyet dokumentumok alapján és helyszíni ellenőrzések formájában végez el.
III. FEJEZET
AZ ELLENŐRZŐ HATÓSÁG JOGÁLLÁSA ÉS AZ ELLENŐRZÉSSEL KAPCSOLATOS KÖTELEZETTSÉGEI
12. cikk
Az ellenőrző hatóság jogállása
(1) A 966/2012/EU, Euratom rendelet 59. cikkének (5) bekezdése második albekezdése és az 514/2014/EU rendelet 25. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében az ellenőrző hatóság a felelős hatóságtól függetlenül működik. A működés akkor tekinthető függetlennek, ha az ellenőrző hatóság és a felelős hatóság között nem áll fenn közvetlen hierarchikus kapcsolat, és az ellenőrző hatóság teljes körű autonómiával rendelkezik a véleményei és nyilatkozatai megfogalmazásában.
(2) Az ellenőrzési munkát minden esetben a nemzetközileg elfogadott könyvvizsgálati standardokkal összhangban kell elvégezni.
13. cikk
Az ellenőrzési feladatok kiszervezése
Az ellenőrző hatóság ellenőrzési feladatainak egy részét kiszervezheti valamely másik ellenőrzési szerv felé, amennyiben ez utóbbi szerv a működése szempontjából független a felelős hatóságtól. A kiszervezett feladatokért továbbra is az ellenőrző hatóság felelős.
A kiszervezett ellenőrzéseket a nemzetközileg elfogadott auditálási standardokkal összhangban hajtják végre, az ellenőrző hatóság szoros nyomon követése és felügyelete mellett.
14. cikk
Ellenőrzések
(1) A 966/2012/EU, Euratom rendelet 59. cikke (5) bekezdésének második albekezdésében említett vélemény kinyilvánítása céljából az ellenőrző hatóság rendszer- és pénzügyi ellenőrzéseket végez.
(2) A rendszerellenőrzések során felülvizsgálják, hogy a felelős hatóság irányítási és kontrollrendszerei kellően hatékonyan működnek-e ahhoz, hogy ésszerűen biztosítható legyen az éves beszámolókban szereplő kiadások jogszerűsége és szabályszerűsége. Ezen ellenőrzések alapján az ellenőrző hatóság megállapítja, hogy a felelős hatóság továbbra is megfelel-e a mellékletben foglalt kijelölési kritériumoknak.
(3) A pénzügyi ellenőrzések célja, hogy ésszerű bizonyítékkal szolgáljanak arra nézve, hogy az éves beszámolók megbízható és valós képet adnak a felelős hatóság által bejelentett kiadásokról.
Annak megállapítása érdekében, hogy a beszámolók megbízható és valós képet nyújtanak-e, az ellenőrző hatóság ellenőrzi, hogy az adott pénzügyi évben a felelős hatóság által elkönyvelt kifizetett kiadások és kapott állami hozzájárulások valamennyi elemét pontosan rögzítették a számviteli rendszerben, és azok összhangban állnak a felelős hatóság által vezetett igazoló számviteli nyilvántartásokkal. Ezen elszámolások alapján az ellenőrző hatóság elvégzi különösen a következőket:
a)
ellenőrzi, hogy az éves mérlegre vonatkozóan a Bizottságnak benyújtott kifizetési kérelemben bejelentett elszámolható kiadások teljes összege megegyezik-e a felelős hatóság elszámolásaiban szereplő kiadásokkal, illetve amennyiben eltérések mutatkoznak, az elszámolásokban megfelelő magyarázattal szolgáltak-e az összeegyeztetett összegekre;
b)
ellenőrzi, hogy a visszavont és visszafizettetett összegek, a visszafizetendő összegek és a számviteli év végéig nem visszafizettethető összegek megegyeznek-e a felelős hatóság elszámolási rendszerében elkönyvelt összegekkel és azokat a felelős hatóság dokumentált határozatai igazolják-e;
c)
megbizonyosodik arról, hogy a felelős hatóság az 514/2014/EU rendelet 27. cikkének megfelelően elvégezte-e az igazgatási és helyszíni ellenőrzéseket.
Az a), b) és c) pontokban említett ellenőrzéseket minta alapján is el lehet végezni.
(4) Rendszer- és pénzügyi ellenőrzései részeként az ellenőrző hatóság megismétel néhány, a felelős hatóság által már elvégzett igazgatási és helyszíni ellenőrzést. Az ellenőrző hatóság a megismételt ellenőrzések mértékét kockázatértékelés alapján állapítja meg.
(5) Amennyiben az ellenőrző hatóság a rendszer- és pénzügyi ellenőrzései során lényeges hiányosságokat tár fel a felelős hatóság irányítási és kontrollrendszerében, az ellenőrző hatóság a következőket hajtja végre:
a)
értékeli ezen hiányosságok pénzügyi és működési kihatását;
b)
megfelelő ajánlásokat fogalmaz meg a felelős hatóság számára a szükséges korrekciós és megelőző intézkedésekre vonatkozóan;
c)
nyomon követi, hogy a felelős hatóság mennyiben hajtja végre ezen intézkedéseket, és felméri, hogy bevezetésre került-e az irányítási és kontrollrendszerek hatékony működésének visszaállítását célzó cselekvési terv.
(6) Az ellenőrző hatóság az (1), (2) és (3) bekezdésben említett ellenőrzési tevékenységeinek elvégzését követően jelentést tesz a megállapításairól a kijelölő hatóságnak, ideértve azt is, hogy a véleménye szerint a felelős hatóság továbbra is megfelel-e a kijelölési kritériumoknak.
(7) Az ellenőrző hatóság biztosítja, hogy a felelős hatóság az ellenőrző hatóság (1), (2) és (3) bekezdésben említett ellenőrzési tevékenységeivel kapcsolatos valamennyi információt megfelelően továbbítsa az Európai Bizottságnak.
IV. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉS
15. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó a tagállamokban a Szerződéseknek megfelelően.
Kelt Brüsszelben, 2014. július 25-én.