PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 390/2013
ze dne 3. května 2013,
kterým se stanoví systém sledování výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 ze dne 10. března 2004, kterým se stanoví rámec pro vytvoření jednotného evropského nebe (rámcové nařízení) (1), ve znění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1070/2009 (2), a zejména na článek 11 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízením (ES) č. 549/2004 se stanoví zřízení systému sledování výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě. K podrobnému způsobu fungování systému sledování výkonnosti by Komise měla přijmout prováděcí pravidla.
(2)
Systém sledování výkonnosti by měl přispět k udržitelnému rozvoji systému letecké dopravy zlepšením celkové efektivnosti letových navigačních služeb v klíčových oblastech výkonnosti, jimiž jsou bezpečnost, životní prostředí, kapacita a efektivita nákladů, a to v souladu s výkonnostním rámcem evropského hlavního plánu uspořádání letového provozu (ATM) a s přihlédnutím k prvořadým cílům bezpečnosti.
(3)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 550/2004 ze dne 10. března 2004 o poskytování letových navigačních služeb v jednotném evropském nebi (nařízení o poskytování služeb) (3) ve znění nařízení (ES) č. 1070/2009 stanoví, aby byl pro účely provádění evropského hlavního plánu ATM zaveden systém poplatků a společné projekty. Systém poplatků i společné projekty jsou nedílnou součástí úspěšného provádění systému sledování výkonnosti.
(4)
Podle čl. 11 odst. 1 nařízení (ES) č. 549/2004 by se toto nařízení mělo vztahovat na funkce sítí uspořádání letového provozu uvedené v článku 6 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 551/2004 o organizaci a užívání vzdušného prostoru v jednotném evropském nebi (nařízení o vzdušném prostoru) (4) ve znění nařízení (ES) č. 1070/2009.
(5)
Komisi může být při provádění systému sledování výkonnosti nápomocen orgán pro kontrolu výkonnosti. Tento orgán by měl být schopen poskytovat Komisi nezávislé poradenství ve všech oblastech, které ovlivňují výkonnost letových navigačních služeb a funkcí sítě.
(6)
S ohledem na skutečnost, že v provádění systému sledování výkonnosti hrají klíčovou úlohu vnitrostátní dozorové orgány, měly by členské státy zajistit, aby tyto orgány mohly efektivně plnit své povinnosti.
(7)
Aby bylo zaručeno dlouhodobé zlepšování vedoucí k dosažení vysoké úrovně společenských cílů v souladu s evropským hlavním plánem ATM, měl by být systém sledování výkonnosti provozován tak, aby přesahoval jedno referenční období.
(8)
Systém sledování výkonnosti by měl letové navigační služby řešit od zahájení pojíždění pro vzlet až do ukončení pojíždění po přistání („gate-to-gate“), včetně traťových navigačních služeb a letištních a přibližovacích služeb, s cílem zlepšit celkovou výkonnost sítě.
(9)
Systém sledování výkonnosti by měl stanovit ukazatele a závazné cíle ve všech klíčových oblastech výkonnosti tak, aby bylo plně dosaženo požadovaných úrovní bezpečnosti a aby tyto úrovně byly zachovány.
(10)
Při přijímání výkonnostních cílů pro celou Unii na dané referenční období by Komise měla náležitě zohlednit úroveň výkonnosti, jíž bylo dosaženo v předchozím sledovaném období či obdobích.
(11)
Vzhledem k silné vazbě mezi různými klíčovými oblastmi výkonnosti by při přípravě a monitorování systému sledování výkonnosti měla být náležitě zohledněna vzájemná závislost výkonnostních cílů s přihlédnutím k prvořadým cílům bezpečnosti.
(12)
Na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru by měly být zavedeny plány výkonnosti, jež by v rámci funkčního bloku vzdušného prostoru ukazovaly z důvodů transparentnosti příspěvek jednotlivých poskytovatelů letových navigačních služeb k dosažení cílů, který by byl sledován na nejvhodnější úrovni.
(13)
Plány výkonnosti by měly popisovat opatření, např. systémy pobídek, která by zúčastněným stranám umožnila zlepšovat výkonnost na všech úrovních. Bezpečnost by vzhledem ke své převažující povaze být předmětem pobídek neměla.
(14)
Aby byla zohledněna stanoviska zúčastněných stran, měly by na vnitrostátní úrovni, na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru a na úrovni Unie probíhat účinné konzultace.
(15)
V situacích, které nebylo možno v okamžiku přijetí plánů výkonnosti předvídat a které jsou nepřekonatelné a mimo kontrolu členských států a subjektů, na něž se vztahují výkonnostní cíle, by po zavedení příslušných varovných mechanismů mělo být možné provádět vhodná opatření zaměřená na zachování bezpečnostních požadavků a trvalé poskytování služby, která by mohla zahrnovat i revizi výkonnostních cílů na úrovni celé Unie nebo na úrovni místní.
(16)
Pro dosažení cílů systému sledování výkonnosti má zásadní význam civilně-vojenská spolupráce a koordinace s náležitým ohledem na efektivnost vojenských misí.
(17)
Systémem sledování výkonnosti by neměla být dotčena ustanovení nařízení (ES) č. 549/2004 zaměřená na zajištění základních bezpečnostních nebo obranných zájmů.
(18)
Měly by být zvoleny konkrétní a měřitelné klíčové ukazatele výkonnosti, na jejichž základě lze stanovit odpovědnost za dosažení výkonnostních cílů. Související cíle by měly být dosažitelné, realistické a časově vázané a měly by být zaměřeny na účinné řízení udržitelné výkonnosti letových navigačních služeb.
(19)
K plnění závazných výkonnostních cílů podporovaných pobídkami finanční povahy je nezbytná odpovídající provázanost s prováděcím nařízením Komise (EU) č. 391/2013 ze dne 3. května, kterým se stanoví společný systém poplatků za letové navigační služby (5).
(20)
Klíčové ukazatele výkonnosti a výkonnostní cíle musí být stanoveny a plněny v souladu s bezpečnostními cíli a normami uvedenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 (6) a jeho prováděcích pravidlech spolu s opatřeními, která přijala Unie k dosažení a zachování těchto cílů.
(21)
Komise by měla plány výkonnosti a výkonnostní cíle posoudit a stanovit, zda jsou v souladu s cíli pro celou Unii a zda odpovídajícím způsobem přispívají k dosažení těchto cílů a k celkové výkonnosti evropské sítě ATM. Pokud tento soulad a odpovídající příspěvek stanovit nelze, měla by Komise požádat o revizi plánu či plánů výkonnosti a výkonnostního cíle či cílů a/nebo o přijetí nápravných opatření.
(22)
Během referenčních období by měl být zaveden účinný postup sledování výkonnosti, včetně shromažďování a šíření údajů, s cílem zajistit, aby vývoj výkonnosti umožnil dosáhnout cílů a aby byla v případě potřeby zavedena nápravná opatření.
(23)
Pokud Komise na základě výsledků sledování získá přesvědčivé důkazy o tom, že původní údaje, předpoklady a zdůvodnění, které vedly ke stanovení původních cílů, již neplatí, může rozhodnout o revizi výkonnostních cílů pro celou Unii nebo může na žádost členského státu povolit revizi místních cílů.
(24)
Výkon funkcí sítě by měl podléhat výkonnostním cílům. Toto nařízení by se proto mělo vztahovat na manažera struktury vzdušného prostoru zřízeného v souladu s článkem 3 nařízení Komise (EU) č. 677/2011 ze dne 7. července 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro funkce sítě uspořádání letového provozu (ATM) a kterým se mění nařízení (EU) č. 691/2010 (7). Nařízení Komise (EU) č. 677/2011 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(25)
Nařízení Komise (EU) č. 691/2010 ze dne 29. července 2010, kterým se stanoví systém sledování výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě a mění nařízení (ES) č. 2096/2005, kterým se stanoví společné požadavky pro poskytování letových navigačních služeb (8), článek 26 nařízení Komise (EU) č. 677/2011 a prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1216/2011 ze dne 24. listopadu 2011, kterým se mění nařízení Komise (EU) č. 691/2010, kterým se stanoví systém sledování výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě (9), by měly být s účinkem od 1. ledna 2015 zrušeny.
(26)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro jednotné nebe,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto nařízení stanoví nezbytná opatření ke zvýšení celkové výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě pro všeobecný letový provoz v regionech Evropa (EUR) a Afrika (AFI) stanovených Mezinárodní organizací pro civilní letectví (ICAO), v nichž jsou členské státy odpovědné za poskytování letových navigačních služeb s ohledem na plnění požadavků všech uživatelů vzdušného prostoru.
2. Za účelem stanovení cílů a sledování výkonnosti se toto nařízení použije na letové navigační služby poskytované:
a)
poskytovateli letových provozních služeb určenými v souladu s článkem 8 nařízení (ES) č. 550/2004;
b)
poskytovateli meteorologických služeb, jsou-li určeni v souladu s čl. 9 odst. 1 nařízení (ES) č. 550/2004;
c)
manažerem struktury vzdušného prostoru zřízeným v souladu s článkem 3 nařízení Komise (EU) č. 677/2011.
Pro účely stanovení cílů a sledování výkonnosti v oblasti efektivity nákladů se toto nařízení použije rovněž na orgány nebo subjekty, kterým vznikly způsobilé náklady, jež mají být získány zpět z uživatelských poplatků, jak je uvedeno v čl. 15 odst. 2 písm. b) nařízení (ES) č. 550/2004 a čl. 6 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013.
3. Aniž je dotčen odstavec 4, mohou členské státy rozhodnout, že se toto nařízení nepoužije na letištní a přibližovací služby poskytované na některých nebo všech jejich letištích, na kterých letecká doprava IFR dosahuje méně než 70 000 pohybů ročně. O přijetí uvedeného rozhodnutí informují Komisi.
4. V případě, že na žádném letišti v členském státě letecká doprava IFR nedosáhne prahové hodnoty 70 000 pohybů za rok, se toto nařízení použije přinejmenším na letiště, na kterém letecká doprava IFR dosahuje nejvíce pohybů.
5. Stanovení cílů v oblasti efektivity nákladů se použije na stanovené náklady určené v čl. 15 odst. 2 písm. a) a b) nařízení (ES) č. 550/2004.
6. Členské státy mohou toto nařízení použít také:
a)
ve vzdušném prostoru spadajícím pod jejich pravomoc v jiných regionech stanovených ICAO pod podmínkou, že o tom náležitě informují Komisi a ostatní členské státy, a aniž jsou dotčena práva a povinnosti členských států podle Chicagské úmluvy o mezinárodním civilním letectví z roku 1944 („Chicagská úmluva“);
b)
na poskytovatele letových navigačních služeb, kteří mají povolení k poskytování letových navigačních služeb bez osvědčení, v souladu s čl. 7 odst. 5 nařízení (ES) č. 550/2004.
7. Bez ohledu na ochranu ustanovení o informacích uvedených ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2003/42/ES (10) a jejích prováděcích předpisech, nařízení Komise (ES) č. 1321/2007 (11) a nařízení Komise (ES) č. 1330/2007 (12), se požadavky týkající se předkládání údajů stanovené v kapitole V použijí na vnitrostátní orgány, poskytovatele letových navigačních služeb, provozovatele letišť, koordinátory letišť a letecké dopravce.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se:
1)
„provozovatelem letiště“ rozumí řídící orgán letiště, který ve spojení s jinými činnostmi nebo jinak má podle vnitrostátních právních nebo správních předpisů za úkol spravovat a řídit letištní zařízení a koordinovat a kontrolovat činnosti jednotlivých provozovatelů přítomných na příslušném letišti nebo činných v rámci příslušného letištního systému;
2)
„údaji“ rozumí kvalitativní, kvantitativní a jiné příslušné informace týkající se výkonnosti letové navigace, které jsou shromažďovány a systematicky zpracovávány Komisí nebo jejím jménem za účelem provádění systému sledování výkonnosti;
3)
„ukazateli výkonnosti“ rozumí ukazatele používané pro účely sledování, referenčního srovnávání a kontrolu výkonnosti;
4)
„klíčovými ukazateli výkonnosti“ rozumí ukazatele výkonnosti používané pro účely stanovení cílů výkonnosti;
5)
„pohyby letecké dopravy IFR“ rozumí součet vzletů a přistání provedených v souladu s pravidly pro let podle přístrojů, vypočítaný jako roční průměr za tři kalendářní roky předcházející předložení plánů výkonnosti;
6)
„závazným cílem“ rozumí výkonnostní cíl, který byl přijat členskými státy v rámci plánu výkonnosti a na který se vztahuje systém pobídek a/nebo plány nápravných opatření;
7)
„leteckým dopravcem“ rozumí podnik letecké dopravy s platnou provozní licencí vydanou členským státem v souladu s právními předpisy Evropské unie;
8)
„stanovenými náklady“ rozumí náklady stanovené podle čl. 15 odst. 2 písm. a) a b) nařízení (ES) č. 550/2004;
9)
„vnitrostátním orgánem“ rozumí regulační a/nebo dozorový orgán na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni funkčního bloku vzdušného prostoru, jehož náklady mohou být získány zpět od uživatelů vzdušného prostoru, pokud vzniknou v důsledku poskytování letových navigačních služeb v souladu s čl. 6 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013;
10)
„spravedlivým posuzováním“ rozumí posuzování, v němž klíčoví ani jiní provozovatelé nejsou trestáni za činnosti, opomenutí nebo přijatá rozhodnutí, která odpovídají jejich zkušenostem a výcviku, ale v němž se netoleruje hrubá nedbalost, úmyslné přestupky a destruktivní činy;
11)
„koordinátorem letiště“ se rozumí fyzická nebo právnická osoba jmenovaná členským státem k výkonu koordinačních povinností na koordinovaných letištích uvedených v článku 4 nařízení Rady (EHS) č. 95/93 ze dne 18. ledna 1993 o společných pravidlech pro přidělování letištních časů na letištích Společenství (13);
12)
„sledováním výkonnosti“ rozumí nepřetržitý proces shromažďování a analýzy údajů za účelem změření skutečného výsledku systému v porovnání s příslušnými (klíčovými) výkonnostními cíli a plány výkonnosti pomocí (klíčových) ukazatelů výkonnosti stanovených v článku 9 a v příloze I;
13)
„referenčním obdobím“ rozumí období platnosti a uplatňování výkonnostních cílů pro celou Unii a plánů výkonnosti, které je stanoveno v čl. 11 odst. 3 písm. d) nařízení (ES) č. 549/2004;
14)
„narušením dráhy“ rozumí jakákoliv událost na letišti zahrnující nesprávnou přítomnost letadla, mobilního prostředku nebo osoby v ochranné zóně plochy určené k přistávání nebo vzletům letadel;
15)
„stanovištěm letových provozních služeb (stanovištěm ATS)“ rozumí civilní nebo vojenské stanoviště odpovědné za poskytovaní letových provozních služeb;
16)
„službami CNS, MET a AIS“ rozumí spojovací, navigační a přehledové služby, meteorologické služby pro letovou navigaci a letecké informační služby;
17)
„mimořádnou událostí“ rozumí okolnosti, za nichž je kapacita ATM neobvykle snížena tak, že míra zpoždění z důvodů ATFM je abnormálně vysoká kvůli plánovanému omezení způsobenému provozní nebo technickou změnou, významným nepříznivým povětrnostním podmínkám, nedostupnosti rozsáhlých částí vzdušného prostoru z přírodních či politických důvodů nebo stávce a kvůli aktivaci jednotky EACCC manažerem struktury vzdušného prostoru v důsledku jedné nebo několika těchto příčin;
18)
„náklady na restrukturalizaci“ rozumí významné jednorázové náklady, které poskytovatelům letových navigačních služeb vzniknou během restrukturalizace v důsledku zavádění nových technologií a postupů a souvisejících obchodních modelů, které motivují k integrovanému poskytování služeb, pokud chce členský stát získat náklady zpět během jednoho nebo více referenčních období. Mohou zahrnovat náklady na vyplácení odstupného zaměstnancům, uzavírání stanovišť řízení letového provozu, přesunutí činnosti na jiné místo a odepisování majetku a/nebo nabývání strategické účasti v jiných poskytovatelích letových navigačních služeb.
Článek 3
Orgán pro kontrolu výkonnosti
1. V případě, že se Komise rozhodne jmenovat orgán pro kontrolu výkonnosti, aby jí byl nápomocen při provádění systému sledování výkonnosti, tento orgán jmenuje na dobu určitou, která se shoduje s referenčními obdobími. Komise jmenuje předsedu a členy orgánu pro kontrolu výkonnosti.
2. Orgán pro kontrolu výkonnosti má příslušné pravomoci a jedná nezaujatě s cílem nezávisle plnit úkoly, které mu Komise uloží, zejména v příslušných klíčových oblastech výkonnosti.
3. Orgán pro kontrolu výkonnosti je Komisi nápomocen při provádění systému sledování výkonnosti, zejména pokud jde o:
a)
shromažďování, prověřování, potvrzování platnosti a šíření údajů týkajících se výkonnosti;
b)
definici nebo přizpůsobení klíčových oblastí výkonnosti tak, aby byly v souladu s oblastmi uvedenými ve výkonnostním rámci hlavního plánu ATM, jak je uvedeno v čl. 9 odst. 1, a souvisejících klíčových ukazatelů výkonnosti;
c)
definici příslušných klíčových ukazatelů výkonnosti, která ve všech klíčových oblastech výkonnosti pokrývá výkonnost funkcí sítě a letových navigačních služeb, a to traťových navigačních služeb i letištních a přibližovacích služeb;
d)
stanovení a revizi výkonnostních cílů pro celou Unii;
e)
stanovení varovné prahové hodnoty či hodnot uvedených v čl. 10 odst. 4 pro aktivaci varovných mechanismů uvedených v článku 19;
f)
posouzení souladu přijatých plánů výkonnosti, včetně výkonnostních cílů, s cíli pro celou Unii;
g)
případné posouzení souladu varovných prahových hodnot přijatých podle čl. 19 odst. 3 s varovnými prahovými hodnotami pro celou Evropskou unii uvedenými v čl. 10 odst. 4;
h)
případné posouzení revidovaných výkonnostních cílů nebo nápravných opatření přijatých příslušnými členskými státy;
i)
sledování, referenční srovnávání a kontrolu výkonnosti letových navigačních služeb, včetně investic a kapitálových výdajů, na místní úrovni a na úrovni Unie;
j)
sledování, referenční srovnávání a kontrolu výkonnosti funkcí sítě;
k)
sledování celkové výkonnosti evropské sítě ATM, včetně přípravy výročních zpráv pro Výbor pro jednotné nebe;
l)
posuzování míry, v níž bylo dosaženo výkonnostních cílů na konci každého referenčního období, s cílem připravit se na následující období;
m)
posuzování plánu výkonnosti manažera struktury vzdušného prostoru, včetně jeho souladu s výkonnostními cíli pro celou Unii;
n)
udržování kalendáře konzultací se zúčastněnými stranami týkajících se plánů výkonnosti a povinností spojených s konzultacemi podle čl. 9 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013 a podporu při jeho koordinaci.
4. Orgán pro kontrolu výkonnosti předloží na žádost Komise informace ad hoc nebo zprávy o otázkách týkajících se výkonnosti.
5. Orgán pro kontrolu výkonnosti může Komisi podat zprávu nebo dát doporučení ke zlepšení systému.
6. Pokud jde o vztahy s vnitrostátními dozorovými orgány:
a)
pro účely sledování celkové výkonnosti evropské sítě ATM získává orgán pro kontrolu výkonnosti od vnitrostátních dozorových orgánů potřebné informace týkající se plánů výkonnosti;
b)
orgán pro kontrolu výkonnosti je vnitrostátním dozorovým orgánům na jejich žádost nápomocen tím, že jim poskytuje nezávislé stanovisko k otázkám týkajícím se výkonnosti, např. věcné srovnání poskytovatelů letových navigačních služeb působících v podobném prostředí (referenční srovnání), analýzy změn výkonnosti za posledních pět let nebo analýzy projekcí;
c)
vnitrostátní dozorové orgány mohou orgán pro kontrolu výkonnosti požádat o pomoc při určování rozpětí orientačních hodnot pro stanovení cílů s ohledem na cíle pro celou Unii. Tyto hodnoty jsou k dispozici vnitrostátním dozorovým orgánům, poskytovatelům letových navigačních služeb, provozovatelům letišť a uživatelům vzdušného prostoru.
7. Aby byl zajištěn soulad s cíli a normami stanovenými a prováděnými v souladu s nařízením (ES) č. 216/2008, orgán pro kontrolu výkonnosti spolupracuje při plnění úkolů uvedených v odstavci 3, jež se týkají bezpečnosti, podle potřeby s Evropskou agenturou pro bezpečnost letectví (EASA).
8. Pro účely sledování celkové výkonnosti evropské sítě ATM orgán pro kontrolu výkonnosti rozvíjí pracovní vztahy s poskytovateli letových navigačních služeb, provozovateli letišť, koordinátory letišť a leteckými dopravci.
Článek 4
Vnitrostátní dozorové orgány
1. Vnitrostátní dozorové orgány jsou odpovědné za vypracování plánů výkonnosti, dohled nad výkonností a sledování plánů výkonnosti a výkonnostních cílů. Při plnění těchto úkolů postupují nestranně, nezávisle a transparentně.
2. Členské státy zajistí, aby vnitrostátní dozorové orgány měly ve všech klíčových oblastech výkonnosti nezbytné zdroje a prostředky nebo měly přístup k nezbytným zdrojům a prostředkům, které jim umožní plnit úkoly stanovené v tomto nařízení, včetně inspekčních pravomocí k plnění úkolů uvedených v článku 20.
3. Pokud má členský stát více než jeden vnitrostátní dozorový orgán, oznámí Komisi, který z nich odpovídá za vnitrostátní koordinaci při provádění tohoto nařízení.
Článek 5
Funkční bloky vzdušného prostoru
1. Členské státy zavedou plány výkonnosti na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru.
2. Za účelem splnění povinnosti podle odstavce 1 členské státy:
a)
zajistí, aby plán výkonnosti odpovídal šabloně stanovené v příloze II;
b)
oznámí Komisi, který vnitrostátní dozorový orgán nebo subjekt odpovídá za koordinaci v rámci funkčního bloku vzdušného prostoru a za styky s Komisí, pokud jde o provádění plánu výkonnosti;
c)
učiní příslušná opatření s cílem zajistit, aby:
i)
s výhradou ustanovení písmene e) a přílohy I byl pro každý klíčový ukazatel výkonnosti stanoven jediný cíl,
ii)
byl z důvodů transparentnosti v plánu výkonnosti uveden příspěvek každého poskytovatele letových navigačních služeb v rámci funkčního bloku vzdušného prostoru - sledovaný na nejvhodnější úrovni - k dosažení výkonnostních cílů, jež jsou pro daný funkční blok vzdušného prostoru stanoveny,
iii)
během referenčního období, kdy se cíle neplní, byla vymezena a uplatňována opatření uvedená v čl. 11 odst. 3 písm. d) nařízení (ES) č. 549/2004. Za tímto účelem se v plánu výkonnosti použijí roční hodnoty;
d)
odpovídají za určení a dosažení výkonnostních cílů stanovených na místní úrovni, tj. na úrovni funkčního bloku vzdušného prostoru, vnitrostátní úrovni, úrovni oblasti zpoplatnění a úrovni letiště;
e)
pokud nebyla vytvořena žádná společná oblast zpoplatnění traťových navigačních služeb ve smyslu článku 4 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013 a pokud v důsledku toho byly cíle v oblasti efektivity nákladů na traťové navigační služby stanoveny v rámci funkčního bloku vzdušného prostoru pro více než jednu oblast zpoplatnění, sjednotí tyto cíle v jedinou souhrnnou hodnotu za traťové navigační služby a pro informační účely stanoví celkovou číselnou hodnotu vyjadřující snahu zajistit efektivitu nákladů na úrovni funkčního bloku vzdušného prostoru;
f)
pokud se během referenčního období oblast zpoplatnění změní, prokáží, že tato změna stále umožňuje splnit výkonnostní cíle, jež byly pro toto období přijaty;
g)
zajistí, aby byl plán výkonnosti v souladu s oblastí působnosti tohoto nařízení podle čl. 1 odst. 6 tohoto nařízení a článku 7 nařízení (ES) č. 549/2004.
Článek 6
Manažer struktury vzdušného prostoru
Manažer struktury vzdušného prostoru zřízený podle článku 6 nařízení (ES) č. 551/2004 a článku 3 nařízení Komise (EU) č. 677/2011 plní v souvislosti se systémem sledování výkonnosti tyto úkoly:
a)
podporuje Komisi tím, že zajišťuje příslušné vstupní údaje pro vypracování výkonnostních cílů pro celou Unii před začátkem referenčních období a pro sledování toho, jak je výkonnostních cílů během referenčního období dosahováno. Manažer struktury vzdušného prostoru zejména Komisi upozorňuje na každé podstatné a přetrvávající snížení operační výkonnosti;
b)
v souladu s čl. 21 odst. 5 poskytuje Komisi přístup ke všem údajům uvedeným v příloze V;
c)
podporuje funkční bloky vzdušného prostoru a jejich poskytovatele letových navigačních služeb v dosahování jejich výkonnostních cílů během referenčních období tím, že zajišťuje soulad mezi plány výkonnosti, strategickým plánem sítě a operačním plánem sítě;
d)
v souladu s čl. 5 odst. 1 a čl. 16 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 677/2011 vypracovává plán výkonnosti, tj. výkonnostní plán sítě, který předloží Komisi nejpozději šest měsíců před začátkem každého referenčního období a který Komise před začátkem každého referenčního období přijme. Tento plán výkonnosti je veřejný a:
i)
obsahuje výkonnostní cíle pro všechny klíčové oblasti výkonnosti a pro všechny ukazatele, které jsou v souladu s výkonnostními cíli pro celou Unii na celé referenční období, a pro účely sledování používá roční hodnoty,
ii)
obsahuje popis opatření zaměřených na dosažení těchto cílů,
iii)
v případě potřeby nebo v případě rozhodnutí Komise obsahuje další klíčové ukazatele výkonnosti a výkonnostní cíle.
Článek 7
Koordinace s Evropskou agenturou pro bezpečnost letectví (EASA)
Podle článku 13a nařízení (ES) č. 549/2004 a v souladu s nařízením (ES) č. 216/2008 členské státy a Komise vhodným způsobem koordinují činnost s agenturou EASA s cílem zajistit řádné zohlednění těchto aspektů:
a)
bezpečnostní aspekty systému sledování výkonnosti, včetně stanovení, revize a plnění klíčových ukazatelů výkonnosti a výkonnostních cílů pro celou Unii v oblasti bezpečnosti, jakož i předkládání návrhů příslušných kroků a opatření po aktivaci varovného mechanismu;
b)
soulad klíčových ukazatelů výkonnosti a výkonnostních cílů v oblasti bezpečnosti s prováděním Evropského programu bezpečnosti letectví.
Článek 8
Délka referenčního období
1. První referenční období pro systém sledování výkonnosti zahrnuje kalendářní roky 2012 až 2014 včetně. Druhé referenční období zahrnuje kalendářní roky 2015 až 2019 včetně. Následná referenční období trvají pět kalendářních let, není-li změnou tohoto nařízení stanoveno jinak.
2. Stejné referenční období se vztahuje na výkonnostní cíle pro celou Unii a na plány výkonnosti a výkonnostní cíle.
Článek 9
Klíčové oblasti výkonnosti a ukazatele výkonnosti
1. Komise za účelem stanovení cílů podle čl. 11 odst. 4 písm. b) nařízení (ES) č. 549/2004 rozhodne o případném doplnění nebo úpravě dalších klíčových oblastí výkonnosti v souladu s postupem podle čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení.
2. Pro účely stanovení cílů odpovídá každé klíčové oblasti výkonnosti jeden klíčový ukazatel výkonnosti nebo omezený počet těchto ukazatelů. Výkonnost letových navigačních služeb se posuzuje na základě závazných cílů stanovených pro jednotlivé klíčové ukazatele výkonnosti.
3. V oddílu 1 přílohy 1 jsou stanoveny klíčové ukazatele výkonnosti pro stanovení cílů a ukazatele výkonnosti na úrovni Unie, které byly pro jednotlivé klíčové oblasti výkonnosti vybrány.
4. V oddílu 2 přílohy I jsou stanoveny místní klíčové ukazatele výkonnosti pro stanovení místních cílů a ukazatele výkonnosti na místní úrovni použité pro stanovení výkonnostních cílů. Místní úroveň, tj. úroveň funkčního bloku vzdušného prostoru, vnitrostátní úroveň, úroveň oblasti zpoplatnění a úroveň letiště, je popsána v oddílu 2 přílohy I.
5. Klíčové ukazatele výkonnosti se během referenčního období nemění. Změny se přijímají změnou tohoto nařízení nejpozději šest měsíců před přijetím nových výkonnostních cílů pro celou Unii.
6. Členský stát se může pro účely vlastního sledování výkonnosti a/nebo v rámci plánu výkonnosti rozhodnout, že stanoví ukazatele výkonnosti a související cíle doplňující klíčové oblasti výkonnosti a klíčové ukazatele výkonnosti uvedené v tomto článku a stanovené v oddílu 2 přílohy I. Tyto doplňující ukazatele a cíle musí podporovat dosažení cílů pro celou Unii a dosažení výsledných cílů na místní úrovni. Mohou například zahrnovat a popisovat civilně-vojenský nebo meteorologický rozměr plánu výkonnosti a mohou být doprovázeny vhodným systémem pobídek.
7. S cílem usnadnit provádění a měření (klíčových) ukazatelů výkonnosti v oblasti bezpečnosti přijme agentura EASA po konzultaci s orgánem pro kontrolu výkonnosti přijatelné způsoby průkazu a poradenský materiál postupem podle článku 52 nařízení (ES) č. 216/2008, a to před začátkem druhého referenčního období.
KAPITOLA II
PŘÍPRAVA PLÁNŮ VÝKONNOSTI
Článek 10
Výkonnostní cíle pro celou Unii
1. Komise přijme v souladu s postupem podle čl. 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 549/2004 výkonnostní cíle pro celou Unii s přihlédnutím k odpovídajícím vstupním údajům od manažera struktury vzdušného prostoru a vnitrostátních dozorových orgánů a po konzultaci bezpečnostních aspektů výkonnosti se zúčastněnými stranami podle článku 10 uvedeného nařízení nebo s jinými příslušnými organizacemi a agenturou EASA.
2. S výhradou čl. 9 odst. 3 Komise cíle pro celou Unii navrhne nejpozději patnáct měsíců před začátkem referenčního období a přijme je nejpozději dvanáct měsíců před začátkem referenčního období.
3. Stanovení cílů pro celou Unii pro klíčový ukazatel výkonnosti stanovený v bodě 4.1 písm. b) oddílu 1 přílohy I začíná s výhradou rozhodnutí Komise třetím rokem druhého referenčního období, a to postupem podle odstavce 1.
4. Spolu s přijetím výkonnostních cílů pro celou Unii určí Komise varovnou prahovou hodnotu či hodnoty, po jejichž překročení mohou být aktivovány varovné mechanismy uvedené v článku 19.
5. Komise podá k jednotlivým výkonnostním cílům pro celou Unii popis základních předpokladů a důvodů, které vedly k jejich stanovení, např. využití vstupních údajů od manažera struktury vzdušného prostoru a vnitrostátních dozorových orgánů, jiných věcných údajů či prognóz provozu a složení skupin poskytovatelů letových navigačních služeb nebo funkčních bloků vzdušného prostoru působících v podobném provozním a hospodářském prostředí.
Článek 11
Vypracování plánů výkonnosti
1. Vnitrostátní dozorové orgány vypracují na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru plány výkonnosti obsahující cíle, které jsou v souladu s výkonnostními cíli pro celou Unii a kritérii posuzování stanovenými v příloze IV.
Aniž je dotčena šablona stanovená v příloze II, plán výkonnosti může zahrnovat různé oddíly týkající se místní úrovně, tj. úrovně funkčního bloku vzdušného prostoru, vnitrostátní úrovně, úrovně oblasti zpoplatnění a úrovně letiště.
2. S cílem podpořit přípravu plánů výkonnosti vnitrostátní dozorové orgány zajistí, aby:
a)
poskytovatelé letových navigačních služeb vnitrostátním dozorovým orgánům předkládaly své podnikatelské plány;
b)
plán výkonnosti a výkonnostní cíle byly konzultovány se zúčastněnými stranami v souladu s článkem 10 nařízení (ES) č. 549/2004. Příslušné informace se zúčastněným stranám poskytnou nejpozději tři týdny před konzultační schůzkou.
3. Plány výkonnosti obsahují zejména:
a)
prognózu provozu vyjádřenou ve výkonových jednotkách pro každý rok referenčního období na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru a pro každou oblast zpoplatnění v rámci funkčního bloku vzdušného prostoru spolu s odůvodněním použitých údajů;
b)
stanovené náklady na letové navigační služby pro každý rok referenčního období a pro každou oblast zpoplatnění v souladu s ustanoveními čl. 15 odst. 2 písm. a) a b) nařízení (ES) č. 550/2004;
c)
popis investic, včetně investic nezbytných pro dosažení výkonnostních cílů, s podrobným vysvětlením jejich relevantnosti ve vztahu k evropskému hlavnímu plánu ATM, strategickému plánu sítě a společným projektům uvedeným v čl. 15a odst. 3 nařízení (ES) č. 550/2004. V tomto popisu jsou zdůrazněny přínosy a synergie, jichž bylo dosaženo na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru;
d)
výkonnostní cíle v každé příslušné klíčové oblasti výkonnosti stanovené pro každý klíčový ukazatel výkonnosti na celé referenční období s ročními hodnotami, jež mají být použity pro účely sledování a pobídek;
e)
úvahu o vzájemné závislosti klíčových oblastí výkonnosti, včetně hodnocení dopadu na bezpečnost plánu výkonnosti spolu se zmírňujícími opatřeními nezbytnými k trvalému zajištění bezpečnosti;
f)
popis civilně-vojenského rozměru plánu s charakteristikou výkonnosti v oblasti uplatňování pružného užívání vzdušného prostoru (FUA) za účelem zvýšení kapacity s náležitým zohledněním efektivnosti vojenských misí, a považuje-li se to za vhodné, příslušné ukazatele výkonnosti a výkonnostní cíle odpovídající jiným ukazatelům a cílům plánu výkonnosti;
g)
popis a zdůvodnění toho, jak jsou výkonnostní cíle podle písmena d) uvedeny do souladu s výkonnostními cíli pro celou Unii a s výkonností evropské sítě ATM a jak k těmto cílům a výkonnosti přispívají;
h)
identifikaci jednotlivých poskytovatelů letových navigačních služeb a jejich konkrétního příspěvku k plnění cílů, který je z důvodů transparentnosti sledován na nejvhodnější úrovni v souladu s čl. 5 odst. 2 písm. c) bodem ii);
i)
popis mechanismů pobídek, jež mají být uplatněny na příslušné poskytovatele letových navigačních služeb s cílem podpořit dosažení cílů během referenčního období;
j)
opatření přijatá vnitrostátními dozorovými orgány ke sledování toho, jak je výkonnostních cílů dosahováno;
k)
popis výsledku konzultace se zúčastněnými stranami, včetně otázek vznesených účastníky a opatření, na nichž se dohodli.
4. Plány výkonnosti vycházejí ze šablony stanovené v příloze II, a pokud se tak členské státy rozhodnou podle čl. 9 odst. 6, mohou obsahovat doplňující ukazatele se souvisejícími cíli.
5. Manažer struktury vzdušného prostoru vypracuje výkonnostní plán sítě obsahující cíle, které jsou v souladu s výkonnostními cíli pro celou Unii a obdobně i s kritérii posuzování stanovenými v příloze IV.
6. Za účelem přípravy výkonnostního plánu sítě manažer struktury vzdušného prostoru:
a)
zajistí konzultaci v souladu s článkem 14 nařízení Komise (EU) č. 677/2011 a
b)
použije šablonu stanovenou v příloze III.
Článek 12
Systémy pobídek
1. Systémy pobídek, které členské státy uplatňují v rámci svého plánu výkonnosti, splňují tyto obecné zásady:
a)
jsou účinné a přiměřené a v průběhu referenčního období je nelze měnit;
b)
uplatňují se nediskriminačně a transparentně s cílem podpořit zlepšení výkonnosti poskytování služeb;
c)
jsou součástí právního prostředí, které je známé všem zúčastněným stranám předem, a uplatňují se během celého referenčního období;
d)
motivují subjekty, které podléhají stanovení cílů, k dosahování vysoké úrovně výkonnosti a plnění souvisejících cílů.
2. Pobídky týkající se cílů v oblasti efektivity nákladů jsou finanční povahy a řídí se příslušnými ustanoveními uvedenými v článcích 13 a 14 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013. Sestávají z mechanismu sdílení rizik na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni funkčního bloku vzdušného prostoru.
3. Pobídky týkající se cílů v oblasti kapacity jsou finanční povahy a řídí se ustanoveními článku 15 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013. Mohou být doplněny pobídkami jiného charakteru, např. plány nápravných opatření s příslušnými lhůtami a souvisejícími opatřeními, o nichž rozhodly vnitrostátní dozorové orgány s přihlédnutím k místním podmínkám.
4. Pobídky týkající se cílů v oblasti životního prostředí jsou finanční povahy a řídí se ustanoveními článku 15 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013. Mohou být doplněny pobídkami jiného charakteru, např. plány nápravných opatření s příslušnými lhůtami a souvisejícími opatřeními, o nichž rozhodly vnitrostátní dozorové orgány s přihlédnutím k místním podmínkám.
5. Členské státy kromě toho mohou na místní úrovni přizpůsobit poplatky za letové navigační služby, jak stanoví článek 16 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013.
KAPITOLA III
PŘIJETÍ PLÁNŮ VÝKONNOSTI
Článek 13
První přijetí plánů výkonnosti
Členské státy přijmou na návrh vnitrostátních dozorových orgánů plány výkonnosti obsahující závazné výkonnostní cíle a předloží je Komisi nejpozději šest měsíců před začátkem referenčního období.
Článek 14
Posuzování a revize plánů výkonnosti a výkonnostních cílů
1. Komise posuzuje plány výkonnosti, jejich cíle a zejména jejich soulad s výkonnostními cíli pro celou Unii a odpovídající příspěvek k výkonnostním cílům pro celou Unii, jakož i kritéria stanovená v příloze IV, přičemž zohledňuje vývoj souvislostí, k němuž mohlo dojít ode dne přijetí cílů pro celou Unii do dne posouzení plánu výkonnosti. Jsou-li cíle stanoveny na místní úrovni bez odkazu na některý cíl výkonnosti pro celou Unii, posouzení vychází z kritérií stanovených v příloze IV.
2. Pokud Komise zjistí, že plán výkonnosti nebo některá jeho část a jeho cíle jsou v souladu s cíli pro celou Unii, že k těmto cílům odpovídajícím způsobem přispívají a že jsou v souladu se všemi kritérii stanovenými v příloze IV, informuje o tom příslušný členský stát či státy do pěti měsíců od obdržení plánu výkonnosti.
3. Pokud Komise zjistí, že plán výkonnosti nebo některá jeho část a některé nebo žádný z jeho cílů není v souladu s cíli pro celou Unii a že odpovídajícím způsobem k těmto cílům nepřispívá a/nebo že není v souladu s jedním nebo několika kritérii stanovenými v příloze IV, vydá do pěti měsíců od obdržení plánu výkonnosti a v souladu s postupem stanoveným v čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 549/2004 příslušnému členskému státu či státům doporučení k přijetí revidovaného plánu výkonnosti nebo jeho části a/nebo cíle či cílů. Toto doporučení se vydává po konzultaci s příslušným členským státem či státy a je v něm přesně uvedeno, které části plánu výkonnosti a/nebo který cíl či cíle mají být revidovány, a zároveň jsou v něm objasněny důvody, které Komisi k jejímu posouzení vedly.
4. V tomto případě příslušný členský stát či státy přijmou revidovaný plán výkonnosti nebo jeho část a/nebo cíl či cíle, přičemž zohlední stanoviska Komise, přijmou vhodná opatření k dosažení těchto cílů a informují o tom Komisi do čtyř měsíců poté, co jim bylo doporučení oznámeno.
Článek 15
Posuzování revidovaných plánů výkonnosti a výkonnostních cílů a přijetí nápravných opatření
1. Komise posoudí každý revidovaný plán výkonnosti nebo jeho část a jeho výkonnostní cíle na základě kritérií stanovených v příloze IV.
2. Pokud Komise zjistí, že revidovaný plán výkonnosti nebo některá jeho část a jeho výkonnostní cíle jsou v souladu s cíli pro celou Unii, že k těmto cílům odpovídajícím způsobem přispívají a že jsou v souladu se všemi kritérii stanovenými v příloze IV, informuje o tom příslušný členský stát či státy do pěti měsíců od obdržení revidovaného plánu výkonnosti.
3. Pokud Komise zjistí, že revidovaný plán výkonnosti nebo některá jeho část a některé nebo žádný z jeho výkonnostních cílů stále není v souladu s cíli pro celou Unii a že odpovídajícím způsobem k těmto cílům nepřispívá a/nebo že stále není v souladu s jedním nebo několika kritérii stanovenými v příloze IV, rozhodne do pěti měsíců od obdržení revidovaného plánu výkonnosti nebo některé jeho části a v souladu s postupem stanoveným v čl. 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 549/2004, že příslušný členský stát či státy přijmou nápravná opatření.
4. V tomto rozhodnutí je na základě kritérií stanovených v příloze IV přesně uvedeno, která část plánu a který cíl či cíle mají být revidovány, a zároveň jsou v něm objasněny důvody, které Komisi k jejímu posouzení vedly. Rozhodnutí může stanovit úroveň výkonnosti, která se u těchto cílů očekává, aby se příslušnému členskému státu či státům umožnilo přijmout vhodná nápravná opatření, a/nebo může obsahovat návrhy těchto nápravných opatření.
5. Do dvou měsíců od rozhodnutí Komise příslušný členský stát či státy sdělí přijatá nápravná opatření Komisi spolu s náležitostmi prokazujícími jejich soulad s rozhodnutím Komise.
Článek 16
Plány výkonnosti nebo nápravná opatření přijatá po začátku referenčního období
Plány výkonnosti nebo nápravná opatření přijatá po začátku referenčního období v důsledku provedení postupů stanovených v článcích 14 a 15 se použijí se zpětnou platností od prvního dne referenčního období.
Článek 17
Revize cílů
1. V souladu s postupem podle čl. 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 549/2004 může Komise rozhodnout o revizi cílů pro celou Unii a/nebo může na žádost členského státu povolit revizi jednoho nebo několika místních cílů:
a)
pokud na základě své zprávy uvedené v čl. 18 odst. 4 získá přesvědčivý důkaz o tom, že původní údaje, předpoklady a zdůvodnění, které ke stanovení původních cílů vedly, již neplatí;
b)
v důsledku uplatnění varovného mechanismu uvedeného v článku 19 nebo
c)
na základě rozhodnutí Komise přijatého v souladu s čl. 10 odst. 3, pokud jde o klíčový ukazatel výkonnosti stanovený v bodě 4.1 písm. b) oddílu 1 přílohy I.
2. Následkem revize cílů pro celou Unii může být změna stávajících plánů výkonnosti. V tomto případě může Komise rozhodnout o příslušné úpravě harmonogramu stanoveného v kapitolách II a III tohoto nařízení.
KAPITOLA IV
SLEDOVÁNÍ MÍRY DOSAŽENÍ VÝKONNOSTI
Článek 18
Průběžné sledování a podávání zpráv
1. Vnitrostátní dozorové orgány a Komise sledují provádění plánů výkonnosti. Za tímto účelem se v plánu výkonnosti použijí roční hodnoty. Pokud během referenčního období nejsou cíle splněny, příslušný členský stát či státy stanoví a uplatní opatření určená k nápravě situace a sdělí je Komisi. Jestliže Komise zjistí, že tato opatření k nápravě situace nedostačují, informuje o tom do pěti měsíců od obdržení těchto opatření a v souladu s postupem stanoveným v čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 549/2004 příslušný členský stát či státy a zároveň navrhne jiná nápravná opatření.
2. Pokud Komise zaznamená na místní úrovni nebo na úrovni funkčního bloku vzdušného prostoru významný a trvalý pokles výkonnosti nepříznivě ovlivňující jiné státy, které jsou účastníky jednotného evropského nebe a/nebo celého evropského vzdušného prostoru, může příslušný členský stát či státy požádat, aby stanovily, uplatnily a sdělily Komisi nápravná opatření určená k dosažení cílů uvedených v jejich plánu výkonnosti. Jestliže Komise zjistí, že tato opatření k nápravě situace nedostačují, informuje o tom do pěti měsíců od obdržení těchto opatření a v souladu s postupem stanoveným v čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 549/2004 příslušný členský stát či státy a zároveň navrhne jiná nápravná opatření.
3. Komise sleduje provádění výkonnostního plánu sítě manažera struktury vzdušného prostoru. Za tímto účelem se v plánu výkonnosti použijí roční hodnoty. Pokud během referenčního období nejsou cíle plněny, Komise manažera struktury vzdušného prostoru požádá, aby stanovil, uplatnil a sdělil jí nápravná opatření určená k dosažení cílů, jež jsou ve výkonnostním plánu sítě uvedeny. Komise o těchto nápravných opatřeních informuje vnitrostátní dozorové orgány nebo subjekty uvedené v čl. 5 odst. 2 písm. b).
4. Nejpozději do 1. června každého roku a pokaždé, kdy vznikne riziko, že výkonnostních cílů nebude dosaženo, vnitrostátní dozorové orgány nebo subjekty uvedené v čl. 5 odst. 2 písm. b) podají Komisi zprávu o sledování plánů výkonnosti a výkonnostních cílů. Tyto zprávy vycházejí z doporučení, která Komise vypracuje před začátkem referenčního období. Alespoň jednou ročně podá Komise zprávu o dosahování výkonnostních cílů Výboru pro jednotné nebe.
Článek 19
Varovné mechanismy
1. Je-li v důsledku okolností, které nebylo možno v okamžiku přijetí plánů výkonnosti předvídat a které jsou nepřekonatelné a mimo kontrolu členských států, poskytovatelů letových navigačních služeb a manažera struktury vzdušného prostoru, dosaženo během kalendářního roku na úrovni Unie varovné prahové hodnoty či hodnot stanovených v čl. 10 odst. 4, Komise po konzultaci s členskými státy prostřednictvím Výboru pro jednotné nebe situaci přezkoumá a do čtyř měsíců navrhne vhodná opatření. Ta mohou zahrnovat revizi výkonnostních cílů pro celou Unii a v důsledku toho i revizi místních výkonnostních cílů.
2. Je-li v důsledku okolností, které nebylo možno v okamžiku přijetí plánů výkonnosti předvídat a které jsou nepřekonatelné a mimo kontrolu členských států, poskytovatelů letových navigačních služeb a manažera struktury vzdušného prostoru, dosaženo během kalendářního roku na místní úrovni varovné prahové hodnoty či hodnot stanovených v čl. 10 odst. 4, příslušné vnitrostátní dozorové orgány ve spolupráci s Komisí situaci přezkoumají a do čtyř měsíců navrhnou vhodná opatření. Ta mohou zahrnovat revizi místních výkonnostních cílů.
3. Členské státy mohou rozhodnout, že přijmou varovné prahové hodnoty, které se liší od hodnot v čl. 10 odst. 4, aby zohlednily místní okolnosti a specifika. V tomto případě se tyto prahové hodnoty stanoví v plánu výkonnosti a jsou v souladu s prahovými hodnotami přijatými podle čl. 10 odst. 4. Odchylky musí být podloženy podrobným zdůvodněním. Je-li prahových hodnot dosaženo, použije se postup stanovený v odstavci 1.
4. Pokud si zavedení varovného mechanismu vyžádá revizi plánů výkonnosti a výkonnostních cílů, Komise tuto revizi usnadní vhodnou úpravou příslušného harmonogramu v souladu s postupem podle kapitoly II a III.
Článek 20
Usnadnění kontroly dodržování požadavků
1. Poskytovatelé letových navigačních služeb a manažer struktury vzdušného prostoru usnadňují inspekce a šetření, včetně prohlídek na místě, které provádí Komise a příslušný vnitrostátní dozorový orgán nebo kvalifikovaný subjekt jednající jménem tohoto orgánu či případně agentura EASA. Aniž jsou dotčeny dozorové pravomoci udělené vnitrostátním dozorovým orgánům a agentuře EASA, oprávněné osoby jsou zmocněny:
a)
zkoumat v souvislosti se všemi klíčovými oblastmi výkonnosti dokumenty a jiný materiál týkající se zavedení plánů výkonnosti a výkonnostních cílů;
b)
pořizovat kopie či výpisy z těchto dokumentů;
c)
žádat na místě o ústní vysvětlení.
2. Inspekce a šetření uvedené v odstavci 1 se provádějí v souladu s platnými postupy členského státu, ve kterém mají být uskutečněny.
3. Vnitrostátní dozorové orgány sledují provádění tohoto nařízení v oblasti výkonnosti týkající se bezpečnosti v souladu s postupy pro dohled nad provozní bezpečností stanovenými v nařízení Komise (EU) č. 1034/2011 (14).
4. V rámci normalizačních inspekcí agentura EASA sleduje provádění tohoto nařízení členskými státy v klíčové oblasti výkonnosti týkající se bezpečnosti v souladu s pracovními postupy stanovenými v čl. 24 odst. 5 nařízení (ES) č. 216/2008.
KAPITOLA V
SHROMAŽĎOVÁNÍ, POTVRZOVÁNÍ PLATNOSTI, OVĚŘOVÁNÍ, HODNOCENÍ A ŠÍŘENÍ INFORMACÍ TÝKAJÍCÍCH SE VÝKONNOSTI LETOVÉ NAVIGACE PRO JEDNOTNÉ EVROPSKÉ NEBE
Článek 21
Shromažďování a potvrzování platnosti údajů pro kontrolu výkonnosti
1. Kromě údajů, které již Komise shromáždila prostřednictvím jiných nástrojů Unie, jež lze rovněž využít ke kontrole výkonnosti, vnitrostátní orgány, poskytovatelé letových navigačních služeb, provozovatelé letišť, koordinátoři letišť a letečtí dopravci zajistí, aby Komisi poskytli údaje uvedené v příloze V v souladu s požadavky, jež uvedená příloha stanoví.
2. Vnitrostátní orgány mohou úplně či zčásti delegovat nebo přeorganizovat poskytování údajů mezi vnitrostátními dozorovými orgány, poskytovateli letových navigačních služeb, provozovateli letišť a koordinátory letišť tak, aby zohlednily místní specifika a stávající způsoby podávání zpráv.
3. Poskytovatelé údajů přijmou nezbytná opatření k zajištění kvality, potvrzení platnosti a včasného předání údajů a doloží existenci postupů pro kontrolu kvality a potvrzování platnosti údajů, schopnost podat vysvětlení v reakci na konkrétní žádosti Komise týkající se kvality údajů a v případě potřeby existenci plánů opatření ke zlepšení kvality údajů. Údaje se poskytují bezplatně, případně v elektronické podobě a ve formátu stanoveném Komisí.
4. Komise posoudí kvalitu a potvrdí platnost údajů předaných v souladu s odstavcem 1. Pokud údaje ke kontrole výkonnosti nelze náležitě použít, může Komise ve spolupráci s členskými státy, a zejména s jejich vnitrostátními dozorovými orgány přijmout vhodná opatření k posouzení a zlepšení kvality těchto údajů.
5. Pro účely tohoto nařízení se údaje uvedené v odstavci 1, které již byly předloženy organizaci Eurocontrol, považují za údaje předložené Komisi. Jestliže údaje organizaci Eurocontrol dosud předloženy nebyly, Komise a organizace Eurocontrol přijmou nezbytná opatření k zajištění toho, aby tyto údaje byly zpřístupněny Komisi v souladu s požadavky uvedenými v odstavci 3.
6. Jsou-li stanoveny zásadní nové požadavky na údaje nebo lze-li očekávat nedostatečnou kvalitu těchto údajů, Komise může provést pilotní studie, které členské státy nebo zúčastněné strany musí dobrovolně dokončit dříve, než se nové požadavky na údaje změnou tohoto nařízení zavedou. Tyto pilotní studie se provádějí proto, aby se posoudila proveditelnost shromažďování příslušných údajů, který vyvažuje přínos dostupnosti údajů, náklady na jejich shromažďování a zátěž respondentů.
Článek 22
Šíření informací
1. Komise šíří informace pro účely cílů stanovených v článku 11 nařízení (ES) č. 549/2004 v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (15), a zejména s článkem 4 uvedeného nařízení, a v souladu s článkem 18 nařízení (ES) č. 550/2004.
2. Informace v čl. 3 odst. 3 písm. a) jsou veřejně přístupné, zejména elektronickými prostředky. Za tímto účelem Komise přijme rozhodnutí o politice v oblasti nakládání s údaji shromážděnými pro účely výkonnosti podle článku 21, jejich ochrany, důvěrnosti a šíření a o souvisejících právech duševního vlastnictví.
3. Zprávy Komise uvedené v čl. 18 odst. 4 jsou veřejně přístupné a odkaz na ně se zveřejňuje v Úředním věstníku Evropské unie. Komise může rozhodnout, aby příslušným stranám byly pravidelně poskytovány obecné informace, zejména elektronickými prostředky.
4. Cíle pro celou Unii uvedené v článku 10 a odkaz na přijaté plány výkonnosti podle kapitoly III jsou veřejně přístupné a zveřejňují se v Úředním věstníku Evropské unie.
5. Samostatný přístup ke konkrétním informacím, např. potvrzeným údajům a statistikám, je umožněn poskytovateli údajů, kterého se informace a činnosti přímo týkají.
KAPITOLA VI
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 23
Výjimky
Bylo-li v souladu s postupy stanovenými v článku 3 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013 zjištěno, že se na některé nebo na všechny letištní a přibližovací služby a/nebo služby CNS, MET a AIS některého členského státu vztahují tržní podmínky a že tento členský stát se podle uvedeného nařízení rozhodl nevypočítat u těchto služeb stanovené náklady, nevypočítat a nestanovit poplatky za letištní a přibližovací služby a neuplatnit na žádné z výše uvedených služeb finanční pobídky, pak se na tyto služby nevztahují cíle v oblasti efektivity nákladů.
Článek 24
Odvolání
Členské státy zajistí, aby rozhodnutí přijatá v souladu s tímto nařízením byla řádně objasněna a podléhala účinnému přezkumu a/nebo řízení o odvolání.
Článek 25
Přezkum systému
Komise do konce každého referenčního období systém sledování výkonnosti přezkoumá, a zejména analyzuje jeho dopad, účinnost a oblast působnosti, přičemž zohlední výsledky činnosti, kterou v této oblasti provádí organizace ICAO.
Článek 26
Změny nařízení (EU) č. 677/2011
Nařízení (EU) č. 677/2011 se mění takto:
1)
28. bod odůvodnění se zrušuje.
2)
V článku 5 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
„1. Manažer struktury vzdušného prostoru za účelem řízení svého dlouhodobého výhledu zpracovává, spravuje a provádí strategický plán sítě, který je v souladu s referenčním obdobím stanoveným v článku 8 prováděcího nařízení Komise (EU) č. 390/2013 (16).
3)
V článku 5 se odstavec 4 nahrazuje tímto:
„4. Strategický plán sítě je pravidelně aktualizován, a to alespoň dvanáct měsíců před začátkem každého referenčního období.“
4)
V článku 20 se odstavec 3 nahrazuje tímto:
„3. Manažer struktury vzdušného prostoru předkládá každý rok Komisi a agentuře zprávu o opatřeních přijatých ke splnění svých úkolů. Zpráva se zabývá jednotlivými funkcemi sítě a také celkovou situací v síti a je úzce propojena s obsahem strategického plánu sítě, operačního plánu sítě a výkonnostního plánu sítě uvedeného v čl. 6 písm. d) prováděcího nařízení Komise (EU) č. 390/2013. Komise o tom uvědomí Výbor pro jednotné nebe.“
5)
Příloha IV se nahrazuje tímto:
„PŘÍLOHA IV
ŠABLONA STRATEGICKÉHO PLÁNU SÍTĚ
Strategický plán sítě je založen na této struktuře:
1. ÚVOD
1.1
Oblast působnosti strategického plánu sítě (zeměpisná a časová)
1.2
Příprava plánu a postup ověření platnosti
2. OBECNÉ SOUVISLOSTI A POŽADAVKY
2.1
Popis aktuální a plánované situace sítě, včetně navrhování evropské sítě tratí ATS (ERND), uspořádání toku letového provozu (ATFM), letišť a omezených zdrojů
2.2
Výzvy a příležitosti týkající se časového rámce plánu (včetně prognózy poptávky po provozu a celosvětového vývoje)
2.3
Výkonnostní cíle a obchodní požadavky vyjádřené různými zúčastněnými stranami a výkonnostní cíle pro celou Unii
3. STRATEGICKÁ VIZE
3.1
Popis toho, jak se síť bude strategicky rozvíjet a postupovat, aby úspěšně reagovala na výkonnostní cíle a obchodní požadavky
3.2
Soulad se systémem sledování výkonnosti
3.3
Soulad s evropským hlavním plánem ATM
4. STRATEGICKÉ CÍLE
4.1
Popis strategických cílů sítě:
a)
včetně aspektů spolupráce zúčastněných provozních uživatelů z hlediska úloh a povinností;
b)
s uvedením toho, jak budou strategické cíle reagovat na požadavky;
c)
s popisem toho, jak se bude měřit pokrok při plnění těchto cílů;
d)
s uvedením toho, jak strategické cíle ovlivní odvětví a jiné dotčené oblasti.
5. STRATEGICKÉ PLÁNOVÁNÍ
5.1
Popis krátkodobého / střednědobého plánování:
a)
priority pro každý strategický cíl;
b)
provádění jednotlivých strategických cílů z hlediska potřebného zavádění technologie, vlivu architektury, lidských aspektů, vzniklých nákladů, přínosů, jakož i nezbytného řízení, zdrojů a regulace;
c)
nezbytná účast provozních uživatelů v jednotlivých prvcích plánu, včetně jejich úloh a povinností;
d)
dohodnutá míra zapojení manažera struktury vzdušného prostoru za účelem podpory provádění jednotlivých prvků plánu pro každou jednotlivou funkci.
5.2
Popis dlouhodobého plánování:
a)
záměr dosáhnout jednotlivých strategických cílů z hlediska požadované technologie a odpovídajících aspektů výzkumu a vývoje, vlivu na architekturu, lidských aspektů, obchodních aspektů, potřebného řízení a regulace, jakož i související bezpečnostní a ekonomické zdůvodnění těchto investic;
b)
nezbytná účast provozních uživatelů v jednotlivých prvcích plánu, včetně jejich úloh a povinností.
6. POSOUZENÍ RIZIK
6.1
Popis rizik spojených s prováděním plánu
6.2
Popis procesu sledování (včetně možných odchylek od původních cílů)
7. DOPORUČENÍ
7.1
Určení opatření, která má přijmout Unie a členské státy s cílem podpořit provádění plánu“
Článek 27
Vstup v platnost
1. Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
2. Toto nařízení se použije od druhého referenčního období, stanoveného v článku 8, a během uvedeného období. S ohledem na uplatňování systému sledování výkonnosti platí, že aby bylo možné přijmout cíle pro celou Unii podle čl. 10 odst. 2 před začátkem druhého referenčního období a připravit a přijmout plány výkonnosti v souladu s ustanoveními tohoto nařízení, čl. 1 odst. 3 a 4, čl. 3 odst. 3 písm. i) a n), články 5 a 6, čl. 9 odst. 3 a 4, článek 26, kapitoly II a III, jakož i přílohy I, II, III, IV a V se použijí od vstupu tohoto nařízení v platnost.
Článek 28
Zrušení
Nařízení Komise (EU) č. 691/2010, článek 26 nařízení Komise (EU) č. 677/2011 a prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1216/2011 se zrušují s účinkem ode dne 1. ledna 2015, aniž je dotčena povinnost členských států provádět systém sledování výkonnosti během prvního referenčního období, stanoveného v článku 8.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 3. května 2013.
A BIZOTTSÁG 390/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2013. május 3.)
a léginavigációs szolgálatok és a hálózati funkciók teljesítményrendszerének létrehozásáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az 1070/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (1) módosított, az egységes európai égbolt létrehozására vonatkozó keret megállapításáról szóló, 2004. március 10-i 549/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (keretrendelet) (2) és különösen annak 11. cikkére,
mivel:
(1)
Az 549/2004/EK rendelet rendelkezik a léginavigációs szolgálatok és a hálózati funkciók teljesítményrendszerének létrehozásáról. A Bizottságnak a teljesítményrendszer működését részletesen szabályozó végrehajtási szabályokat kell elfogadnia.
(2)
A teljesítményrendszernek hozzá kell járulnia a légi közlekedési rendszer fenntartható fejlődéséhez azáltal, hogy - kellőképpen szem előtt tartva a legfőbb repülésbiztonsági célokat - az európai légiforgalmi szolgáltatási főterv (ATM-főterv) teljesítménykeretével összhangban növeli a léginavigációs szolgálatok általános hatékonyságát a repülésbiztonság, a környezet, a kapacitás és a költséghatékonyság fő teljesítményterületein.
(3)
Az 1070/2009/EK rendelettel módosított, a léginavigációs szolgálatoknak az egységes európai égbolt keretében történő ellátásáról szóló, 2004. március 10-i 550/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (léginavigációs-szolgálati rendelet) (3) díjszámítási rendszer létrehozásáról és az európai ATM-főterv végrehajtását szolgáló közös projektek kidolgozásáról rendelkezik. Mind a díjszámítási rendszer, mind pedig a közös projektek lényegi elemét képezik a teljesítményrendszer sikeres végrehajtásának.
(4)
Az 549/2004/EK rendelet 11. cikkének (1) bekezdése értelmében ezt a rendeletet a légiforgalmi szolgáltatási hálózat azon funkcióira kell alkalmazni, amelyeket az 1070/2009/EK rendelettel módosított, a légtérnek az egységes európai égbolt keretében történő szervezéséről és használatáról szóló 551/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (légtérrendelet) (4) 6. cikke említ.
(5)
A teljesítményrendszer végrehajtásában a Bizottság munkáját egy teljesítményfelügyeleti szerv segítheti. E szerv feladata, hogy független tanácsadással szolgáljon a Bizottság részére minden olyan területen, amely befolyással bír a léginavigációs szolgálatok és a hálózati funkciók teljesítményére.
(6)
Tekintettel arra a tényre, hogy a nemzeti felügyeleti hatóságok kulcsszerepet játszanak a teljesítményrendszer végrehajtásában, a tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy e hatóságok képesek legyenek a felelősségi körükbe tartozó feladatok hatékony ellátására.
(7)
Az európai ATM-főtervben megfogalmazott magas szintű társadalmi célok eléréséhez vezető, hosszú távú kedvező folyamatok garantálása érdekében a teljesítményrendszert egyetlen referencia-időszaknál hosszabb időtartamra kell alkalmazni.
(8)
A hálózat általános teljesítményének javítását szem előtt tartva, a teljesítményrendszernek a léginavigációs szolgálatok vonatkozásában az útvonali és a közelkörzeti léginavigációs szolgálatokat is magában foglaló, „kaputól kapuig” megközelítést kell alkalmaznia.
(9)
A teljesítményrendszernek minden fő teljesítményterületen olyan mutatókat és kötelező célokat kell rögzítenie, amelyek révén elérhető és fenntartható a repülésbiztonság elvárható szintje.
(10)
Az egyes referencia-időszakokra vonatkozó, uniós szintű teljesítménycélok elfogadásakor a Bizottságnak kellőképpen figyelembe kell vennie az előző referencia-időszak(ok)ban elért teljesítményszintet.
(11)
Mivel a különböző fő teljesítményterületek szorosan összefüggenek egymással, a teljesítményrendszer kidolgozása és ellenőrzése során kellőképpen figyelembe kell venni a teljesítménycélok közötti kölcsönhatást, szem előtt tartva a legfőbb repülésbiztonsági célokat.
(12)
A teljesítményterveket a funkcionális légtérblokkok szintjén kell elkészíteni, így az átláthatóság érdekében egyértelmű lesz, hogy egy-egy funkcionális légtérblokkon belül mennyire járulnak hozzá az egyes léginavigációs szolgálatok a célok eléréséhez, majd e hozzájárulást a legmegfelelőbb szinten kell ellenőrizni.
(13)
A teljesítményterveknek tartalmazniuk kell azon intézkedések - például ösztönző rendszerek - leírását, amelyek az érdekeltek teljesítményének javítását célozzák valamennyi szinten. Kiemelt helyzetéből következően a repülésbiztonság kérdésének függetlennek kell lennie az ösztönzőktől.
(14)
Az érdekeltek álláspontjának meghallgatása érdekében nemzeti szinten, a funkcionális légtérblokkok szintjén és uniós szinten is egyeztetéseket kell folytatni.
(15)
Olyan körülmények között, amelyeket a teljesítményterv elfogadásakor nem lehetett előre látni, és amelyek egyfelől elháríthatatlanok, másfelől a tagállamok, valamint a teljesítménycélok által érintett szervezetek befolyásán kívül esnek, megfelelő riasztási mechanizmusok létrehozása révén lehetővé kell tenni a repülésbiztonsági követelmények betartására, valamint a szolgáltatások folyamatos biztosítására irányuló olyan megfelelő intézkedések végrehajtását, amelyek magukban foglalhatják az uniós szintű vagy helyi teljesítménycélok felülvizsgálatát is.
(16)
Rendkívül fontos a teljesítményrendszer céljainak eléréséhez a polgári-katonai együttműködés és koordináció, amely során kellő hangsúlyt kap a katonai megbízatás hatékonysága.
(17)
A teljesítményrendszer nem sértheti az 549/2004/EK rendelet alapvető légiközlekedés-védelmi, illetve védelmi politikai érdekek megóvására irányuló rendelkezéseit.
(18)
Olyan konkrét, mérhető fő teljesítménymutatókat kell kiválasztani, amelyek alapján ki lehet jelölni a teljesítménycélok eléréséhez kapcsolódó felelősségi köröket. A teljesítménymutatókhoz kapcsolódó teljesítménycéloknak teljesíthetőknek, realisztikusaknak és határidőhöz kötötteknek kell lenniük, valamint a léginavigációs szolgálatok fenntartható teljesítményének hatékony irányítására kell irányulniuk.
(19)
A kötelező teljesítménycéloknak a pénzügyi természetű ösztönzőkkel támogatott végrehajtását megfelelő módon össze kell kapcsolni a díjszámításról szóló, 2013. május 3-i 391/2013/EU bizottsági végrehajtási rendelettel (5).
(20)
A fő teljesítménymutatókat és teljesítménycélokat a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (6) meghatározott biztonsági célokkal és előírásokkal, valamint az említett rendelet végrehajtási szabályaival, továbbá az e célok elérésére és fenntartására irányuló uniós intézkedésekkel összhangban kell megállapítani és megvalósítani.
(21)
A Bizottságnak értékelnie kell a teljesítményterveket és -célokat, és meg kell bizonyosodnia arról, hogy azok összhangban vannak az uniós célokkal és az európai ATM-hálózati összteljesítményével, illetve megfelelően hozzájárulnak az említett célok és teljesítmény eléréséhez. Ha ez az összhang nem teremthető meg, és az említett hozzájárulás nem biztosítható, a Bizottságnak a teljesítményterv(ek) és -cél(ok) felülvizsgálatát és/vagy javító intézkedések megtételét kell kérnie.
(22)
A referencia-időszakokban hatékony teljesítmény-ellenőrző eljárást - többek között adatgyűjtést és -terjesztést - kell bevezetni annak érdekében, hogy a teljesítmények alakulása lehetővé tegye a teljesítménycélok elérését, szükség esetén pedig javító intézkedések meghozatalát.
(23)
Amennyiben az ellenőrzés eredményei alapján a Bizottság bizonyítva látja, hogy a kiindulási adatok, az eredeti célok kitűzésének alapjául szolgáló feltételezések és okok már nem érvényesek, dönthet úgy, hogy felülvizsgálja az uniós szintű teljesítménycélokat, vagy egy tagállam kérése alapján engedélyezheti a helyi célok felülvizsgálatát.
(24)
A hálózati funkciók végrehajtásának teljesítménycélok szerint kell történnie. Ezért ez a rendelet alkalmazandó a légiforgalmi szolgáltatási (ATM) hálózati funkciók végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról és a 691/2010/EU rendelet módosításáról szóló, 2011. július 7-i 677/2011/EU bizottsági rendelettel (7) összhangban létrehozott hálózatkezelőre. A 677/2011/EU bizottsági rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.
(25)
A léginavigációs szolgálatok és a hálózati funkciók teljesítményrendszerének megállapításáról, valamint a léginavigációs szolgálatok ellátására vonatkozó közös követelmények megállapításáról szóló 2096/2005/EK rendelet módosításáról szóló, 2010. július 29-i 691/2010/EU bizottsági rendeletet (8), a 677/2011/EU bizottsági rendelet 26. cikkét és a léginavigációs szolgálatok és a hálózati funkciók teljesítményrendszerének megállapításáról szóló 691/2010/EU bizottsági rendeletet módosító 2011. november 24-i 1216/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletet (9)2015. január 1-jei hatállyal hatályon kívül kell helyezni.
(26)
Az e rendeletben foglalt intézkedések összhangban vannak az egységes égbolttal foglalkozó bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
1. cikk
Tárgy és hatály
(1) Ez a rendelet azon intézkedéseket határozza meg, amelyek az általános légi forgalom tekintetében a léginavigációs szolgálatok általános teljesítményének, valamint hálózati funkcióinak javítására irányulnak a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) európai (EUR) és afrikai (AFI) körzetein belül, ahol a tagállamok felelősek a léginavigációs szolgáltatások biztosításáért minden légtérfelhasználó igényeinek kielégítése érdekében.
(2) A célok kitűzése és a teljesítmény ellenőrzése tekintetében e rendelet az alábbiak által biztosított léginavigációs szolgálatokra alkalmazandó:
a)
az 550/2004/EK rendelet 8. cikkével összhangban kijelölt légiforgalmi szolgáltatók;
b)
az 550/2004/EK rendelet 9. cikkének (1) bekezdésével összhangban kijelölt meteorológiai szolgáltatók;
c)
a 677/2011/EU bizottsági rendelet 3. cikkével összhangban létrehozott hálózatkezelő.
A célok kitűzése és a költséghatékonysággal kapcsolatos teljesítmény ellenőrzése tekintetében ez a rendelet alkalmazandó az 550/2004/EK rendelet 15. cikke (2) bekezdése b) pontjának és a 391/2013/EU végrehajtási rendelet 6. cikke (2) bekezdésének megfelelően a hatóságoknál vagy minősített szervezeteknél felmerülő, a légtérfelhasználók által fizetendő díjakból megtéríthető költségekre is.
(3) A (4) bekezdés sérelme nélkül, a tagállamok dönthetnek úgy, hogy nem alkalmazzák ezt a rendeletet azon repülőtéri léginavigációs szolgálatok esetében, amelyeket az évente 70 000-nél kevesebb műszeres repülési szabályok szerinti légi szállítási műveletet lebonyolító egyes repülőtereken vagy akár valamennyi ilyen repülőtéren biztosítanak. A tagállamok döntésükről tájékoztatják a Bizottságot.
(4) Amennyiben egy tagállamban nincs olyan repülőtér, ahol a műszeres repülési szabályok szerinti légi szállítási műveletek száma elérné az évi 70 000-es küszöbértéket, e rendeletet alkalmazni kell legalább arra a repülőtérre vonatkozóan, amelyen a legtöbb műszeres repülési szabályok szerinti légi szállítási műveletet bonyolítják.
(5) A költséghatékonysággal kapcsolatos célokat alkalmazni kell az 550/2004/EK rendelet 15. cikke (2) bekezdésének a) és b) pontja szerinti megállapított költségekre.
(6) A tagállamok ezt a rendeletet alkalmazhatják továbbá:
a)
a tagállamoknak a nemzetközi polgári repülésről szóló 1944. évi Chicagói Egyezményben (a Chicagói Egyezmény) foglalt jogainak és kötelezettségeinek sérelme nélkül, a más ICAO-körzetekben lévő, de a felelősségi körükbe tartozó légtér vonatkozásában azzal a feltétellel, hogy erről megfelelően tájékoztatják a Bizottságot és a többi tagállamot;
b)
azon léginavigációs szolgáltatókra, amelyek az 550/2004/EK rendelet 7. cikkének (5) bekezdése alapján engedéllyel rendelkeznek léginavigációs szolgálatok tanúsítvány nélküli végzésére.
(7) A 2003/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (10) adatvédelmi rendelkezései, valamint az irányelv végrehajtására szolgáló 1321/2007/EK bizottsági rendelet (11) és az 1330/2007/EK bizottsági rendelet (12) ellenére az V. fejezetben meghatározott adatvédelmi követelményeket alkalmazni kell a nemzeti hatóságokra, a léginavigációs szolgáltatókra, a repülőtér-üzembentartókra, a repülőtéri koordinátorokra, valamint a légi fuvarozókra.
2. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában:
1. „repülőtér-üzembentartó”: a repülőteret irányító szerv, mely - adott esetben egyéb tevékenységekhez kapcsoltan - nemzeti jogszabályok vagy rendelkezések alapján ellátja a repülőtéri létesítmények igazgatásának és kezelésének feladatát, és összehangolja, valamint ellenőrzi az érintett repülőtéren vagy repülőtér-rendszeren belül a különféle üzemeltetők tevékenységeit;
2. „adat”: a Bizottság által vagy nevében a teljesítményrendszer végrehajtása érdekében a léginavigációs teljesítménnyel kapcsolatban gyűjtött és rendszeresen feldolgozott minőségi, mennyiségi, illetve egyéb releváns információ;
3. „teljesítménymutatók”: a teljesítmény ellenőrzésére, értékelésére és felülvizsgálatára szolgáló mutatók;
4. „fő teljesítménymutatók”: a teljesítménycélok meghatározására szolgáló teljesítménymutatók;
5. „műszeres repülési szabályok szerinti szállítási műveletek”: a műszeres repülési szabályok szerinti felszállások és leszállások számának a teljesítménytervek benyújtását megelőző három naptári év éves átlagaként számolt összege;
6. „kötelező cél”: a tagállamok által a teljesítményterv részeként elfogadott teljesítménycél, amely egy ösztönző rendszertől és/vagy a korrekciós intézkedési tervektől függ;
7. „légi fuvarozó”: egy tagállam által az európai uniós joggal összhangban kibocsátott érvényes működési engedéllyel rendelkező légi közlekedési vállalkozás;
8. „megállapított költségek”: az 550/2004/EK rendelet 15. cikke (2) bekezdésének a) és b) pontjában meghatározott költségek;
9. „nemzeti hatóság”: nemzeti vagy funkcionális légtérblokk szintű szabályozó és/vagy felügyeleti hatóság, amelynek költségei a légtérhasználati díjakból kerülhetnek megtérülésre, amennyiben e költségek a 391/2013/EU végrehajtási rendelet 6. cikkének (2) bekezdése szerinti léginavigációs szolgálatok nyújtásával kapcsolatban merülnek fel;
10. „a méltányosság elve (just culture)”: olyan jogelv, amely bár a súlyos gondatlanságot, a szándékos szabálysértést, illetve károkozást nem tolerálja, de amelynek értelmében az operatív személyzettel és más dolgozókkal szemben nem alkalmaznak szankciót olyan intézkedéseik, döntéseik vagy mulasztásaik miatt, amelyeket a tapasztalataiknak és szakképesítésüknek megfelelően hoztak meg, illetve követtek el;
11. „repülőtéri koordinátor”: egy tagállam által a koordinált repülőtereken azon koordinátori feladatok elvégzésére kijelölt, megfelelő képesítéssel rendelkező természetes vagy jogi személy, amelyeket a Közösség repülőterein alkalmazandó résidőkiosztás egységes szabályairól szóló, 1993. január 18-i 95/93/EGK tanácsi rendelet (13) 4. cikke határoz meg;
12. „teljesítmény-ellenőrzés”: az adatok folyamatos gyűjtésének és elemzésének folyamata, melynek célja, hogy az I. melléklet 9. cikke szerinti (fő) teljesítménymutatók segítségével megállapítsák egy rendszer tényleges eredményét a releváns (fő) teljesítménycélokhoz és teljesítménytervekhez képest;
13. „referencia-időszak”: az uniós szintű teljesítménycélok és a teljesítménytervek érvényességi és alkalmazási időszaka az 549/2004/EK rendelet 11. cikke (3) bekezdésének d) pontjában meghatározottaknak megfelelően;
14. „futópályasértés”: bármely olyan esemény egy repülőtéren, amely során egy légi jármű, gépjármű vagy személy jogosulatlanul tartózkodik a légi járművek leszállására és felszállásra kijelölt védett területen;
15. „légiforgalmi szolgálati egység” (ATS egység): a légiforgalmi szolgálatok ellátásért felelős - polgári vagy katonai - egység;
16. „CNS, MET és AIS szolgálatok”: a kommunikációs, navigációs és légtérellenőrző szolgáltatások, a léginavigációhoz szükséges meteorológiai szolgáltatások és a légiforgalmi tájékoztatás;
17. „rendkívüli esemény”: olyan körülmények, amelyek között a légiforgalmi szolgáltatási kapacitás abnormális módon lecsökken, ezért a légiforgalmiáramlás-szervezéssel összefüggő késések szintje abnormálisan magas az alábbiak következtében: tervezett korlátozás operatív vagy műszaki változás miatt, igen kedvezőtlen időjárási feltételek, a légtér jelentős részének rendelkezésre nem állása természeti vagy politikai okok miatt, illetve ezen okok olyan kombinációja, amely indokolttá teszi a szervezett fellépést és az Európai Légiközlekedési Válságkoordinációs Egység hálózatkezelő általi mozgósítását;
18. „szerkezetátalakítási költségek”: az integrált szolgáltatásnyújtás ösztönzését célzó új technológiák és eljárások, valamint a hozzájuk kapcsolódó üzleti modellek bevezetése révén megvalósuló szerkezetátalakítási folyamat során a léginavigációs szolgáltatóknál felmerülő jelentős összegű, egyszeri költségek, amelyeket a tagállamok egy vagy több referencia-időszak során kívánnak megtéríttetni. Ezen költségek közé tartozhatnak egyebek mellett az alkalmazottak végkielégítései, a légiforgalom-irányító központok bezárása, a tevékenységek áthelyezése, valamint egyes eszközök értékének leírása és/vagy más léginavigációs szolgáltatókban való stratégiai részesedés szerzése kapcsán felmerülő költségek.
3. cikk
Teljesítmény-felülvizsgálati szerv
(1) Amennyiben a Bizottság úgy határoz, hogy teljesítmény-felülvizsgálati szervet jelöl ki annak érdekében, hogy az segítse a teljesítményrendszer végrehajtásával kapcsolatos munkáját, e kijelölésnek a referencia-időszakoknak megfelelő határozott időtartamra kell vonatkoznia. A teljesítmény-felülvizsgálati szerv elnökét és tagjait a Bizottság nevezi ki.
(2) A teljesítmény-felülvizsgálati szervnek a Bizottság által a számára kijelölt feladatok független ellátásához megfelelő hatáskörrel és pártatlansággal kell rendelkeznie, különösen a fő teljesítményterületek vonatkozásában.
(3) A teljesítmény-felülvizsgálati szerv a Bizottságot a teljesítményrendszer végrehajtásakor különösen a következő feladatok ellátásában segíti:
a)
a teljesítménnyel kapcsolatos adatok gyűjtése, vizsgálata, hitelesítése és terjesztése;
b)
a fő teljesítményterületek meghatározása vagy kiigazítása a 9. cikk (1) bekezdésében említetteknek megfelelően az ATM-főterv teljesítménykeretében meghatározottakkal, illetve a kapcsolódó fő teljesítménymutatókkal összhangban;
c)
az útvonali és közelkörzeti léginavigációs szolgáltatásoknak és a hálózati funkcióknak a teljesítményére vonatkozó megfelelő fő teljesítménymutatók meghatározása valamennyi fő teljesítményterületen;
d)
az uniós szintű teljesítménycélok meghatározása és felülvizsgálata;
e)
a 19. cikkben létrehozott riasztási mechanizmusok aktiválásához szükséges, a 10. cikk (4) bekezdésében említett riasztási küszöbérték(ek) meghatározása;
f)
az elfogadott teljesítménytervek - ezen belül a teljesítménycélok -, illetve az uniós szintű célok összhangjának vizsgálata;
g)
adott esetben a 19. cikk (3) bekezdésének alkalmazásában elfogadott küszöbértékek és a 10. cikk (4) bekezdésében említett európai uniós szintű riasztási küszöbértékek összhangjának vizsgálata;
h)
adott esetben a felülvizsgált teljesítménycélok, illetve az érintett tagállamok által meghozott korrekciós intézkedések értékelése;
i)
a léginavigációs szolgálatok teljesítményének ellenőrzése, értékelése és felülvizsgálata helyi és uniós szinten, ideértve a beruházási és tőkekiadásokat is;
j)
a hálózati funkciók teljesítményének ellenőrzése, értékelése és felülvizsgálata;
k)
az európai ATM-hálózat általános teljesítményének vizsgálata, ezen belül éves jelentések készítése az egységes égbolttal foglalkozó bizottság részére;
l)
a teljesítménycélok elérésének értékelése minden egyes referencia-időszak végén, a következő időszakra való előkészítés céljából;
m)
a hálózatkezelő teljesítménytervének - többek között az uniós szintű teljesítménycélokkal való összhangjának - értékelése;
n)
a teljesítménytervekkel kapcsolatos érdekelti egyeztetések ülésnaptárát és a 391/2013/EU végrehajtási rendelet 9. cikkének (1) bekezdése szerinti egyeztetési feladatokat érintő koordináció folyamatos végzése és támogatása.
(4) A teljesítmény-felülvizsgálati szerv a Bizottság kérésére a teljesítmény-vonatkozású ügyekről eseti tájékoztatást ad, illetve jelentéseket készít.
(5) A teljesítmény-felülvizsgálati szerv a rendszer fejlesztése érdekében jelentést készíthet és ajánlásokat tehet a Bizottság részére.
(6) Kapcsolat a nemzeti felügyeleti hatóságokkal:
a)
a teljesítmény-felülvizsgálati szerv az európai ATM-hálózat általános teljesítményének ellenőrzése céljából a nemzeti felügyeleti hatóságoktól megkapja a szükséges információkat a teljesítménytervekkel kapcsolatban.
b)
a teljesítmény-felülvizsgálati szerv a nemzeti felügyeleti hatóságok kérésére független véleményt nyilvánít a teljesítménnyel összefüggő olyan kérdésekről, mint például a hasonló környezetben működő léginavigációs szolgáltatók tényszerű összehasonlítása (teljesítményértékelés), az előző öt év teljesítményében bekövetkezett változások elemzése vagy az előrejelzések elemzése.
c)
a nemzeti felügyeleti hatóságok kérhetik a teljesítmény-felülvizsgálati szerv segítségét az uniós szintű célokat figyelembe vevő célmeghatározás indikatívérték-tartományának meghatározásához. Ezeket az értékeket a nemzeti felügyeleti hatóságok, a léginavigációs szolgáltatók, a repülőtér-üzembentartók, illetve a légtérfelhasználók rendelkezésére kell bocsátani.
(7) A 216/2008/EK rendeletben megállapított és annak megfelelően végrehajtott célkitűzésekkel, illetve szabványokkal való összhang biztosítása érdekében a teljesítmény-felülvizsgálati szerv szükség szerint együttműködik az Európai Repülésbiztonsági Ügynökséggel (EASA) a (3) bekezdésben említett feladatok teljesítésekor, amennyiben azok a repülésbiztonsággal kapcsolatosak.
(8) A teljesítmény-felülvizsgálati szerv az európai ATM-hálózat általános teljesítményének ellenőrzése érdekében megfelelő munkamegállapodásokat köt a léginavigációs szolgáltatókkal, a repülőtér-üzembentartókkal, a repülőtéri koordinátorokkal, valamint a légi fuvarozókkal.
4. cikk
Nemzeti felügyeleti hatóságok
(1) A nemzeti felügyeleti hatóságok felelősek a teljesítménytervek kidolgozásáért, valamint a teljesítménytervek és -célok felügyeletéért és ellenőrzéséért. E feladataik ellátása során pártatlanul, függetlenül és átláthatóan járnak el.
(2) A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a nemzeti felügyeleti hatóságok valamennyi fő teljesítményterületen rendelkezzenek az e rendeletben előírt feladataik ellátásához szükséges erőforrásokkal és képességekkel (vagy hozzáférjenek ezekhez), ideértve a 20. cikkben említett feladatok ellátásához szükséges vizsgálati jogköröket is.
(3) Amennyiben egy tagállamnak több nemzeti felügyeleti hatósága van, értesíti a Bizottságot arról, hogy melyik nemzeti felügyeleti hatóság felelős az e rendelet végrehajtásával összefüggő nemzeti koordinációért.
5. cikk
Funkcionális légtérblokkok
(1) A tagállamok a teljesítményterveket a funkcionális légtérblokkok szintjén dolgozzák ki.
(2) Az (1) bekezdés szerinti kötelezettségnek való megfelelés érdekében a tagállamok:
a)
biztosítják, hogy a teljesítményterv megfeleljen a II. mellékletben meghatározott mintának;
b)
bejelentik a Bizottságnak azt a nemzeti felügyeleti hatóságot vagy szervet, amelyik a teljesítményterv végrehajtása tekintetében a funkcionális légtérblokkon belüli koordinációért, valamint a Bizottsággal történő kapcsolattartásért felelős;
c)
megteszik a megfelelő intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy:
i.
az e) pont és az I. melléklet rendelkezéseire tekintettel, minden egyes fő teljesítménymutatóhoz egyetlen teljesítménycél tartozzon;
ii.
az átláthatóság céljából a teljesítménytervben beazonosításra kerüljön a funkcionális légtérblokkon belüli valamennyi léginavigációs szolgálat hozzájárulása az adott funkcionális légtérblokk tekintetében meghatározott teljesítménycélok eléréséhez, és e hozzájárulásokat a legmegfelelőbb szinten nyomon kövessék;
iii.
amennyiben a teljesítménycélok nem teljesülnek, meghatározásra és a referencia-időszak alatt alkalmazásra kerüljenek az 549/2004/EK rendelet 11. cikke (3) bekezdésének d) pontjában említett intézkedések. Ennek érdekében a teljesítménytervben szereplő éves értékeket kell alkalmazni;
d)
felelősek a teljesítménycélok meghatározásáért és eléréséért a helyi szinteken, azaz a funkcionális légtérblokk, a nemzeti szint, a díjkörzet és a repülőtér vonatkozásában;
e)
ahol nem került meghatározásra a 391/2013/EU végrehajtási rendelet 4. cikkének értelmében vett közös útvonal-díjkörzet, és ahol ennek következtében a funkcionális légtérblokkon belül egynél több díjszámítási körzet tekintetében határoztak meg útvonali költséghatékonysági célokat, egyetlen összesített értékben konszolidálják ezeket a célokat az útvonali léginavigációs szolgálatok részére, és tájékoztatás céljából egy általános számot határoznak meg, amely a funkcionális légtérblokk szintjén mutatja be a költséghatékonysági erőfeszítéseket;
f)
ahol az útvonal-díjkörzetet a referencia-időszak során módosítják, bemutatják, hogy ez a változás még lehetővé teszi a referencia-időszak tekintetében elfogadott teljesítménycélok elérését;
g)
biztosítják, hogy a teljesítményterv összhangban legyen e rendelet hatályával e rendelet 1. cikke (6) bekezdésének és az 549/2004/EK rendelet 7. cikkének megfelelően.
6. cikk
Hálózatkezelő
Az 551/2004/EK rendelet (14) 6. cikkével és a 677/2011/EU bizottsági rendelet 3. cikkével létrehozott hálózatkezelő a teljesítményrendszerrel összefüggő következő feladatokat látja el:
a)
segíti a Bizottság munkáját azzal, hogy releváns információkat nyújt az uniós szintű teljesítménycélok referencia-időszakok előtti előkészítése, valamint a teljesítménycélok elérésének a referencia-időszak alatti ellenőrzése céljából. Ezen belül a hálózatkezelő felhívja a Bizottság figyelmét a működési teljesítmény jelentős és tartós eséseire;
b)
a 21. cikk (5) bekezdésével összhangban hozzáférést biztosít a Bizottság számára az V. mellékletben felsorolt valamennyi adathoz;
c)
a referencia-időszak során támogatja a funkcionális légtérblokkokat és azok léginavigációs szolgáltatóit teljesítménycéljaik elérésében azzal, hogy összhangot biztosít a teljesítménytervek, a hálózatstratégiai terv és a hálózatműködtetési terv között;
d)
a 677/2011/EU rendelet 5. cikkének (1) bekezdésével és 16. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban kidolgoz egy teljesítménytervet, a hálózati teljesítménytervet, melyet legkésőbb az egyes referencia-időszakok kezdete előtt hat hónappal megküld a Bizottságnak, a Bizottság pedig az egyes referencia-időszakok kezdete előtt elfogadja azt. Ez a teljesítményterv nyilvános és tartalmaz:
i.
valamennyi fő teljesítményterület és valamennyi mutató vonatkozásában egy olyan teljesítménycélt, amely a referencia-időszak teljes időtartama alatt összhangban áll a vonatkozó európai uniós szintű teljesítménycélokkal, és ellenőrzési célból éves értékeket tartalmaz;
ii.
egy leírást a célok elérésére irányuló lépésekről;
iii.
adott esetben, vagy ha a Bizottság úgy határoz, további fő teljesítménymutatókat és célokat.
7. cikk
Koordináció az Európai Repülésbiztonsági Ügynökséggel (EASA)
Az 549/2004/EK rendelet 13a. cikkének alkalmazásában és a 216/2008/EK rendelettel összhangban a tagállamok és a Bizottság szükség szerint egyeztetést végeznek az EASA-val, hogy biztosítsák az alábbi szempontok megfelelő érvényesülését:
a)
a teljesítményrendszer biztonsági szempontjai, ideértve a fő repülésbiztonsági teljesítménymutatók, valamint az uniós szintű teljesítménycélok meghatározását, felülvizsgálatát és végrehajtását, továbbá a riasztási mechanizmus aktiválását követő szükség szerinti fellépésekre, illetve intézkedésekre vonatkozó javaslattételt;
b)
a repülésbiztonságra vonatkozó fő teljesítménymutatóknak és teljesítménycéloknak az Európai Repülésbiztonsági Program végrehajtásával való összehangolása.
8. cikk
A referencia-időszakok időtartama
(1) A teljesítményrendszer első referencia-időszaka a 2012 és 2014 közötti naptári éveket foglalja magában. A második referencia-időszak a 2015 és 2019 közötti naptári éveket foglalja magában. Amennyiben e rendelet módosítása másként nem rendelkezik, a következő referencia-időszakok öt-öt naptári évig tartanak majd.
(2) Ugyanez a referencia-időszak alkalmazandó az uniós szintű teljesítménycélokra, valamint a teljesítménytervekre és -célokra is.
9. cikk
A fő teljesítményterületek és a fő teljesítménymutatók
(1) A célok meghatározása érdekében a Bizottság az 549/2004/EK rendelet 11. cikke (4) bekezdésének b) pontja alapján és a szóban forgó rendelet 5. cikkének (3) bekezdésében említett eljárással összhangban további fő teljesítményterületek meghatározásáról és elfogadásáról határozhat.
(2) A célmeghatározás érdekében minden egyes fő teljesítményterülethez egy vagy korlátozott számú fő teljesítménymutatót kell rendelni. A léginavigációs szolgálatok teljesítményét az egyes fő teljesítménymutatókra vonatkozó kötelező célok alapján kell értékelni.
(3) Az I. melléklet 1. szakasza tartalmazza az egyes fő teljesítményterületekhez tartozó, célmeghatározásra vonatkozó fő teljesítménymutatókat és az európai uniós szintű teljesítménymutatókat.
(4) Az I. melléklet 2. szakasza tartalmazza a helyi célmeghatározásra szolgáló helyi fő teljesítménymutatókat és a teljesítménycélok meghatározására használt helyi szintű teljesítménymutatókat. Az I. melléklet 2. szakasza meghatározza a helyi szintet, azaz a funkcionális légtérblokkot, a nemzeti szintet, a díjkörzetet és a repülőteret.
(5) A fő teljesítménymutatókat az egyes referencia-időszakok alatt nem lehet megváltoztatni. Változtatásokat legkésőbb az új uniós szintű teljesítménycélok elfogadása előtt hat hónappal, e rendelet módosításával lehet elfogadni.
(6) A tagállamok dönthetnek úgy, hogy az ebben a cikkben említett és az I. melléklet 2. szakaszában felsorolt fő teljesítményterületeken és fő teljesítménymutatókon kívül - saját teljesítmény-ellenőrzési célból és/vagy a teljesítményterv részeként - meghatároznak teljesítménymutatókat, illetve hozzájuk rendelt teljesítménycélokat. E további teljesítménymutatóknak és -céloknak elő kell segíteniük az uniós szintű célok és az azokból fakadó helyi célok elérését. Ezek magukban foglalhatják és kifejezhetik például a teljesítményterv polgári-katonai, illetve meteorológiai vonatkozásait, és kiegészülhetnek megfelelő ösztönző rendszerekkel.
(7) A repülésbiztonsági (fő) teljesítménymutatók végrehajtásának és mérésének megkönnyítése érdekében az EASA - a teljesítmény-felülvizsgálati szervvel konzultálva - az első referencia-időszak kezdete előtt meghatározza a megfelelés elfogadható módozatait és útmutató dokumentumokat fogad el a 216/2008/EK rendelet 52. cikke alapján elfogadott eljárásokkal összhangban.
II. FEJEZET
A TELJESÍTMÉNYTERVEK ELKÉSZÍTÉSE
10. cikk
Uniós szintű teljesítménycélok
(1) A Bizottság az 549/2004/EK rendelet 5. cikkének (3) bekezdésében említett eljárással összhangban, valamint a hálózatkezelőtől és a nemzeti felügyeleti hatóságoktól kapott releváns adatok figyelembevételével, és az említett rendelet 10. cikkében foglaltaknak megfelelően az érdekeltekkel, más érintett szervezetekkel, illetve az EASA-val a teljesítmény repülésbiztonsági szempontjairól folytatott konzultáció után uniós szintű teljesítménycélokat fogad el.
(2) A 9. cikk (3) bekezdésére figyelemmel, az uniós szintű célokra legkésőbb a referencia-időszak kezdete előtt tizenöt hónappal a Bizottság tesz javaslatot, és azokat legkésőbb a referencia-időszak kezdete előtt tizenkét hónappal kell elfogadni.
(3) Az I. melléklet 1. szakaszának 4.1.b) pontja szerinti fő teljesítmény-mutatókra vonatkozó uniós szintű célmeghatározást a második referencia-időszak harmadik évétől kell elkezdeni a Bizottság döntése alapján és az (1) bekezdésben említett eljárást követve.
(4) A Bizottság az európai uniós szintű teljesítménycélok elfogadásával együtt riasztási küszöbérték(ek)et határoz meg, amely(ek)nek átlépése esetén a 19. cikkben említett riasztási mechanizmusok aktiválhatóak.
(5) A Bizottság minden uniós szintű teljesítménycélt alátámaszt a célok alapjául szolgáló feltételezések és okok leírásával, melyek között ott szerepelnek a hálózatkezelőtől és a nemzeti felügyeleti hatóságoktól kapott adatok és más tényszerű információk, forgalmi előrejelzések, a léginavigációs szolgálatok csoportjainak összetételére, valamint a hasonló működési és gazdasági környezetben lévő funkcionális légtérblokkokra vonatkozó információk.
11. cikk
A teljesítménytervek kidolgozása
(1) A nemzeti felügyeleti hatóságok funkcionális légtérblokk szintű teljesítményterveket dolgoznak ki, amelyek az uniós szintű teljesítménycélokkal, valamint a IV. mellékletben foglalt értékelési kritériumokkal összhangban lévő célokat tartalmaznak.
A II. melléklet szerinti minta sérelme nélkül, a teljesítményterv különböző, a helyi szintre - tehát a funkcionális légtérblokkra, a nemzeti szintre, a díjszabási körzetre és a repülőtérre - vonatkozó szakaszokat foglalhat magában.
(2) A nemzeti felügyeleti hatóságok a teljesítményterv elkészítésének elősegítése érdekében biztosítják, hogy:
a)
a léginavigációs szolgáltatók benyújtsák üzleti terveiket a nemzeti felügyeleti hatóságokhoz;
b)
a teljesítménytervek és teljesítménycélok vonatkozásában egyeztetésre kerüljön sor az érdekeltekkel, összhangban az 549/2004/EK rendelet 10. cikkében foglaltakkal. Legalább három héttel a konzultációs megbeszélés előtt az érdekeltek részére megfelelő tájékoztatást kell biztosítani.
(3) A teljesítménytervek tartalmazzák különösen:
a)
a szolgálati egységekre lebontott forgalom-előrejelzést és az azt alátámasztó felhasznált számadatokat a referencia-időszak minden egyes évére vonatkozóan, a funkcionális légtérblokk szintjén és a funkcionális légtérblokkon belüli díjszámítási körzetekre nézve;
b)
az 550/2004/EK rendelet 15. cikke (2) bekezdésének a) és b) pontjában foglalt rendelkezésekkel összhangban a léginavigációs szolgálatok végzésére megállapított költségeket a referencia-időszak minden egyes évére és minden egyes díjszámítási körzetre vonatkozóan;
c)
a beruházások leírását, ideértve a teljesítménycélok eléréséhez szükséges beruházásokat is, részletesen ismertetve összefüggéseiket az európai ATM-főtervvel, a hálózatstratégiai tervvel, valamint az 550/2004/EK rendelet 15a. cikkének (3) bekezdésében említett közös projektekkel. Az említett leírásnak rá kell mutatnia a funkcionális légtérblokk szintjén mutatkozó előnyökre és szinergiákra;
d)
minden egyes releváns fő teljesítményterületen, a referencia-időszak teljes tartamára vonatkozóan az egyes fő teljesítménymutatókra való hivatkozással megállapított teljesítménycélokat, és az ellenőrzési, illetve ösztönzési célokra szolgáló éves értékeket;
e)
a fő teljesítményterületek közötti szoros összefüggés figyelembevételét, ideértve a teljesítményterv repülésbiztonságra gyakorolt hatásának értékelését, valamint a repülésbiztonság tartós biztosításához szükséges mérséklési intézkedéseket;
f)
a terv polgári-katonai vonatkozásainak ismertetését a kapacitás növelése érdekében alkalmazott rugalmas légtérfelhasználás polgári-katonai teljesítményének leírásával (amelyben kellő hangsúlyt kap a katonai megbízatás hatékonysága) és - szükség esetén - a teljesítményterv mutatóival és céljaival összhangban lévő más releváns teljesítménymutatók és teljesítménycélok feltüntetésével;
g)
annak leírását és indokolását, hogy a d) pontban említett teljesítménycélok hogyan kerülnek összhangba az uniós szintű teljesítménycélokkal és az európai ATM-hálózat teljesítményével, illetve azokhoz hogyan járulnak hozzá;
h)
az átláthatóság érdekében valamennyi érintett léginavigációs szolgálatnak és - az 5. cikk (2) bekezdése c) pontja ii. alpontjának megfelelően - a célok eléréséhez való konkrét hozzájárulásuknak az azonosítását, melyet a legmegfelelőbb szinten nyomon követnek;
i)
a teljesítménycéloknak a referencia-időszak alatti elérését elősegítő, az érintett léginavigációs szolgálatok esetében alkalmazott ösztönző mechanizmusok leírását;
j)
a nemzeti felügyeleti hatóságok által a teljesítménycélok elérésének ellenőrzése céljából tett intézkedéseket;
k)
az érdekeltekkel folytatott konzultációk eredményének leírását, ideértve a résztvevők által felvetett kérdéseket, valamint a közösen elfogadott intézkedéseket.
(4) A teljesítményterveket a II. mellékletben foglalt minta alapján kell elkészíteni, és azok - amennyiben a tagállamok a 9. cikk (6) bekezdésének alkalmazásával úgy határoznak - további mutatókat is tartalmazhatnak a hozzájuk kapcsolódó célokkal együtt.
(5) A hálózatkezelő az uniós szintű teljesítménycélokkal és értelemszerűen a IV. mellékletben meghatározott értékelési kritériumokkal összhangban lévő célokat tartalmazó hálózati teljesítménytervet dolgoz ki.
(6) A hálózati teljesítményterv kidolgozása érdekében a hálózatkezelő:
a)
egyeztetést biztosít a 677/2011/EU bizottsági rendelet 14. cikke (1) bekezdésének megfelelően;
b)
a III. melléklet szerinti mintát használja.
12. cikk
Ösztönző rendszerek
(1) A tagállamok által a teljesítményterveik részeként alkalmazott ösztönző rendszereknek meg kell felelniük az alábbi általános alapelveknek:
a)
hatékonyaknak és arányosaknak kell lenniük, továbbá a referencia-időszak alatt nem lehet változtatni rajtuk;
b)
megkülönböztetésmentesen és átláthatóan kell végrehajtani őket annak érdekében, hogy hozzájáruljanak a szolgáltatásnyújtás teljesítményének javulásához;
c)
a referencia-időszak teljes tartamában kell alkalmazni őket az érdekeltek által előzetesen ismert szabályozási környezet részeként;
d)
a célmegállapításban érdekelt szervezeteket magas szintű teljesítmény elérésére és a kapcsolódó teljesítménycélok teljesítésére kell késztetniük.
(2) A költséghatékonysági célokra vonatkozó ösztönzőknek pénzügyi jellegűnek kell lenniük, és rájuk nézve a 391/2013/EU végrehajtási rendelet 13. és 14. cikkében foglalt megfelelő rendelkezések az irányadók. Ezen ösztönzőknek nemzeti vagy funkcionális légtérblokk szintű kockázatmegosztási mechanizmust kell tartalmazniuk.
(3) A kapacitási célokra vonatkozó ösztönzőknek pénzügyi jellegűnek kell lenniük, és rájuk nézve a 391/2013/EU végrehajtási rendelet 15. cikkében foglalt rendelkezések az irányadók. Ezeket kiegészíthetik olyan más jellegű ösztönzők - például határidőket és kapcsolódó intézkedéseket tartalmazó korrekciós intézkedési tervek -, amelyekről a nemzeti felügyeleti hatóságok a helyi körülmények figyelembevételével döntöttek.
(4) A környezeti célokra vonatkozó ösztönzőknek pénzügyi jellegűek lehetnek, és rájuk nézve a 391/2013/EU végrehajtási rendelet 15. cikkében foglalt rendelkezések az irányadók. Ezeket kiegészíthetik olyan más jellegű ösztönzők - például határidőket és kapcsolódó intézkedéseket tartalmazó korrekciós intézkedési tervek -, amelyekről a nemzeti felügyeleti hatóságok a helyi körülmények figyelembevételével döntöttek.
(5) Ezenkívül helyi szinten a tagállamok a léginavigációs díjszabásra a 391/2013/EU végrehajtási rendelet 15. cikkében foglalt rendelkezéseknek megfelelően modulációt alkalmazhatnak.
III. FEJEZET
A TELJESÍTMÉNYTERVEK ELFOGADÁSA
13. cikk
A teljesítménytervek előzetes elfogadása
A tagállamok a nemzeti felügyeleti hatóságok javaslatára legkésőbb a referencia-időszak kezdete előtt hat hónappal elfogadják és a Bizottságnak elküldik a kötelező teljesítménycélokat tartalmazó teljesítményterveiket.
14. cikk
A teljesítménytervek és -célok értékelése és felülvizsgálata
(1) A Bizottság, kellően figyelembe véve az uniós szintű teljesítménycélok elfogadása és a teljesítménytervek értékelése közötti időszakban esetlegesen bekövetkezett változásokat, értékeli a teljesítményterveket, azok célkitűzéseit és különösen az uniós szintű teljesítménycélokkal - valamint a IV. mellékletben meghatározott kritériumokkal - való összhangjukat, illetve az azokhoz való hozzájárulásuk megfelelőségét. Amennyiben célokat helyi szinten, az uniós szintű teljesítménycélokra való hivatkozás nélkül határozták meg, az értékelésnek a IV. melléklet szerinti kritériumokon kell alapulnia.
(2) Amennyiben a Bizottság úgy találja, hogy egy teljesítményterv vagy annak egy része és a benne szereplő teljesítménycélok összhangban vannak az uniós szintű célkitűzésekkel, és azokhoz megfelelően hozzájárulnak, illetve összhangban vannak a IV. mellékletben meghatározott összes kritériummal -,, erről a teljesítményterv beérkezésétől számított legfeljebb öt hónapon belül értesíti az érintett tagállam(ok)at.
(3) Amennyiben a Bizottság úgy találja, hogy egy teljesítményterv vagy annak egy része és a benne szereplő teljesítménycélok vagy azok egy része nincsenek összhangban az uniós szintű célkitűzésekkel vagy azokhoz nem járulnak hozzá megfelelően és/vagy nincsenek összhangban a IV. mellékletben meghatározott valamely kritériummal vagy kritériumokkal, a teljesítményterv beérkezésétől számított öt hónapon belül, az 549/2004/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárásnak megfelelően ajánlást ad az érintett tagállam(ok)nak felülvizsgált teljesítményterv (vagy annak egy része) és/vagy teljesítménycél(ok) elfogadására. Ilyen ajánlásra az érintett tagállammal/tagállamokkal folytatott konzultáció után kerülhet sor, és a határozatban egyértelműen meg kell jelölni a felülvizsgálandó teljesítményterv-részeket és/vagy teljesítménycél(oka)t, valamint meg kell indokolni a Bizottság értékelésének alapját.
(4) Ebben az esetben az érintett tagállam(ok)nak, a Bizottság véleményét megfelelően figyelembe véve el kell fogadnia (fogadniuk) a felülvizsgált teljesítménytervet (vagy annak egy részét) és/vagy teljesítménycél(oka)t, valamint az azok elérését elősegítő intézkedéseket, és az ajánlásról szóló értesítéstől számított négy hónapon belül értesítenie (értesíteniük) kell erről a Bizottságot.
15. cikk
A felülvizsgált teljesítménytervek és -célok értékelése és a korrekciós intézkedések elfogadása
(1) A Bizottság a IV. mellékletben foglalt kritériumok alapján értékel minden egyes felülvizsgált teljesítménytervet (vagy annak egy részét) és az abban foglalt teljesítménycélokat.
(2) Amennyiben a Bizottság úgy találja, hogy a felülvizsgált teljesítményterv (vagy annak egy része) és a benne szereplő teljesítménycélok összhangban vannak az uniós szintű célokkal, és azokhoz megfelelően hozzájárulnak, valamint összhangban vannak a IV. mellékletben meghatározott összes kritériummal, a felülvizsgált teljesítményterv beérkezésétől számított öt hónapon belül értesíti erről az érintett tagállam(ok)at.
(3) Amennyiben a Bizottság úgy találja, hogy egy felülvizsgált teljesítményterv (vagy annak egy része) és a benne szereplő teljesítménycélok valamelyike vagy összessége nincs összhangban az uniós szintű célkitűzésekkel vagy azokhoz nem járulnak hozzá megfelelően és/vagy nincsenek összhangban a IV. mellékletben meghatározott valamely kritériummal vagy kritériumokkal, a felülvizsgált teljesítményterv beérkezésétől számított öt hónapon belül és az 549/2004/EK rendelet 5. cikkének (3) bekezdésében meghatározott eljárásnak megfelelően a Bizottság dönt arról, hogy az érintett tagállam(ok)nak korrekciós intézkedéseket kell hozniuk.
(4) E döntésben a IV. mellékletben meghatározott kritériumok alapján egyértelműen meg kell jelölni a felülvizsgálandó teljesítményterv-részeket és/vagy teljesítménycél(oka)t, valamint meg kell indokolni a Bizottság értékelésének alapját. A döntésben rendelkezni kell továbbá a teljesítménycélokra vonatkozó elvárt teljesítményszintről annak érdekében, hogy az érintett tagállam(ok) megtehesse (megtehessék) a megfelelő korrekciós intézkedéseket, és/vagy a döntés tartalmazhat korrekciós intézkedésekre vonatkozó javaslatokat is.
(5) Az érintett tagállam(ok)nak a Bizottság döntését követően két hónapon belül értesítenie (értesíteniük) kell a Bizottságot az általa (általuk) elfogadott korrekciós intézkedésekről, illetve fel kell tüntetnie (tüntetniük) azokat a tényezőket, amelyek igazolják a Bizottság döntésével való összhang biztosítását.
16. cikk
A referencia-időszak kezdete után elfogadott teljesítménytervek vagy korrekciós intézkedések
A 14. és 15. cikkben foglalt eljárások végrehajtásából eredően a referencia-időszak kezdete után elfogadott teljesítménytervek, illetve korrekciós intézkedések a referencia-időszak első napjától kezdődően, visszamenőleges hatállyal érvényesek.
17. cikk
A célok felülvizsgálata
(1) Az 549/2004/EK rendelet 5. cikkének (3) bekezdése szerinti eljárásnak megfelelően a Bizottság dönthet úgy, hogy felülvizsgálja az uniós szintű célokat és/vagy a tagállam kérésére engedélyezheti egy vagy több helyi cél felülvizsgálatát:
a)
amennyiben a 18. cikk (4) bekezdésében említett jelentés alapján elégséges bizonyítékkal rendelkezik azzal kapcsolatban, hogy az eredeti célok kitűzésének alapjául szolgáló kiindulási adatok, feltételezések és okok már nem érvényesek; vagy
b)
a 19. cikkben említett riasztási mechanizmus alkalmazásának eredményeként; vagy
c)
azt követően, hogy a 10. cikk (3) bekezdésével összhangban döntést hozott az I. melléklet 1. szakaszának 4.1.b) pontja szerinti fő teljesítménymutatók tekintetében.
(2) Az uniós szintű teljesítménycélok felülvizsgálata a meglévő teljesítménytervek módosítását eredményezheti. Ebben az esetben a Bizottság dönthet az e rendelet II. és III. fejezetében foglalt ütemterv megfelelő kiigazításáról.
IV. FEJEZET
A TELJESÍTMÉNYCÉLOK ELÉRÉSÉNEK ELLENŐRZÉSE
18. cikk
Folyamatos ellenőrzés és jelentéstétel
(1) A teljesítménytervek végrehajtását a Bizottság és a nemzeti felügyeleti hatóságok ellenőrzik. E célból a teljesítménytervben rögzített éves értékeket veszik alapul. Amennyiben a referencia-időszak alatt a teljesítménycélok nem teljesülnek, az érintett tagállam(ok) a helyzet orvoslása érdekében korrekciós intézkedéseket határoz(nak) meg és alkalmaz(nak), és ezekről tájékoztatja (tájékoztatják) a Bizottságot. Amennyiben a Bizottság úgy látja, hogy ezek a korrekciós intézkedések nem elégségesek a helyzet orvoslására, az intézkedésekről szóló tájékoztatás kézhezvételét követő öt hónapon belül és az 549/2004/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárásnak megfelelően értesíti erről az érintett tagállam(oka)t, és korrekciós intézkedésekre tesz javaslatokat.
(2) Amennyiben a Bizottság olyan jelentős és tartós teljesítménycsökkenést észlel helyi szinten vagy a funkcionális légtérblokk szintjén, amely érint más, az egységes európai égbolthoz tartozó tagállamokat és/vagy az egész európai légteret, kérheti az érintett tagállamo(ka)t, hogy határozzon (határozzanak) meg és alkalmazzon (alkalmazzanak) korrekciós intézkedéseket a teljesítményterveikben foglalt célok elérésére, és ezekről tájékoztassa (tájékoztassák) a Bizottságot. Amennyiben a Bizottság úgy látja, hogy ezek az intézkedések nem elégségesek a helyzet orvoslására, az intézkedésekről szóló tájékoztatás kézhezvételét követő öt hónapon belül, az 549/2004/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárásnak megfelelően értesíti erről az érintett tagállam(oka)t, és korrekciós intézkedésekre tesz javaslatokat.
(3) A Bizottság ellenőrzi a hálózatkezelő hálózati teljesítménytervének végrehajtását. E célból a teljesítménytervben rögzített éves értékeket veszi alapul. Amennyiben a referencia-időszak alatt a célok nem teljesülnek, a Bizottság felkéri a hálózatkezelőt, hogy határozzon meg és alkalmazzon korrekciós intézkedéseket a hálózati teljesítménytervben foglalt célok elérésére, és ezekről tájékoztassa a Bizottságot. A Bizottság tájékoztatja ezekről a korrekciós intézkedésekről az 5. cikk (2) bekezdésének b) pontja szerinti nemzeti felügyeleti hatóságokat vagy szerveket.
(4) Legkésőbb minden év június 1-jéig, valamint ha a teljesítménycélok elérése veszélybe kerül, az 5. cikk (2) bekezdésének b) pontja szerinti nemzeti felügyeleti hatóságok vagy szervek jelentést tesznek a Bizottságnak a teljesítménytervek és -célok ellenőrzéséről. A jelentéseknek azokon az ajánlásokon kell nyugodniuk, amelyeket a Bizottság fog kidolgozni a referencia-időszak kezdete előtt. A Bizottság a teljesítménycélok eléréséről legalább évente egy alkalommal jelentést küld az egységes égbolttal foglalkozó bizottságnak.
19. cikk
Riasztási mechanizmusok
(1) Amennyiben a teljesítménytervek elfogadása idején előre nem látható, ugyanakkor elháríthatatlan és a tagállamok, a léginavigációs szolgáltatók és a hálózatkezelő befolyásán kívül eső körülmények miatt egy naptári év folyamán uniós szinten elérik a 10. cikk (4) bekezdésében említett riasztási küszöbérték(ek)et, a Bizottság az egységes égbolttal foglalkozó bizottságon keresztül a tagállamokkal folytatott konzultáció keretében értékeli a helyzetet, és négy hónapon belül megfelelő intézkedésekre tesz javaslatokat. Ez magában foglalhatja az uniós szintű, és ebből következően a helyi szintű teljesítménycélok felülvizsgálatát.
(2) Amennyiben a teljesítménytervek elfogadása idején előre nem látható, ugyanakkor elháríthatatlan és a tagállamok, a léginavigációs szolgáltatók és a hálózatkezelő befolyásán kívül eső körülmények miatt a naptári év folyamán helyi szinten elérik a 10. cikk (4) bekezdésében említett riasztási küszöbérték(ek)et, az érintett nemzeti felügyeleti hatóságok a Bizottsággal együttműködve értékelik a helyzetet, és négy hónapon belül megfelelő intézkedésekre tesznek javaslatokat. Ez magában foglalhatja a helyi szintű teljesítménycélok felülvizsgálatát.
(3) A tagállamok a helyi körülmények és sajátosságok figyelembevétele érdekében a 10. cikk (4) bekezdésében említettektől eltérő riasztási küszöbértékeket fogadhatnak el. Ebben az esetben ezeket a küszöbértékeket fel kell tüntetni a teljesítménytervben, és összhangba kell hozni a 10. cikk (4) bekezdése alapján elfogadott küszöbértékekkel. Az eltéréseket részletes indoklással kell alátámasztani. Ezen küszöbértékek aktiválásakor az (1) bekezdésben foglalt eljárást kell alkalmazni.
(4) Amennyiben a riasztási mechanizmus végrehajtása a teljesítménytervek, illetve a teljesítménycélok felülvizsgálatát vonja maga után, a Bizottság a II. és III. fejezetében említett eljárással összhangban a vonatkozó határidők megfelelő módosítása révén segíti elő a felülvizsgálatot.
20. cikk
A megfelelőség ellenőrzésének elősegítése
(1) A léginavigációs szolgáltatók és a hálózatkezelő segíti a Bizottság és az érintett nemzeti felügyeleti hatóság, vagy az utóbbi nevében eljáró minősített szervezet, vagy - amennyiben releváns - az EASA által végzett vizsgálatokat és felméréseket, ezen belül a helyszíni szemléket. A nemzeti felügyeleti hatóságokra, illetve az EASA-ra a ruházott felügyeleti hatáskörök sérelme nélkül, az engedéllyel rendelkező személyek a következőkre kapnak felhatalmazást:
a)
a teljesítménytervek, illetve a teljesítménycélok megállapításához kapcsolódó dokumentumok és egyéb anyagok vizsgálata minden fő teljesítményterületen;
b)
másolatok, illetve kivonatok készítése ezekből a dokumentumokból;
c)
szóbeli magyarázat kérése a helyszínen.
(2) Az (1) bekezdésben említett vizsgálatokat és felméréseket az érintett tagállamban érvényben lévő eljárásokkal összhangban kell lefolytatni.
(3) A nemzeti felügyeleti hatóságok az 1034/2011/EU bizottsági rendeletben (15) meghatározott repülésbiztonsági felügyeleti eljárásokkal összhangban ellenőrzik e rendeletnek a repülésbiztonsági teljesítményterülettel kapcsolatos végrehajtását.
(4) A szabványosítási vizsgálatok keretében az EASA a 216/2008/EK rendelet (16) 24. cikkének (5) bekezdésében említett munkamódszerekkel összhangban ellenőrzi e rendeletnek a fő repülésbiztonsági teljesítményterülettel kapcsolatos végrehajtását a tagállamokban.
V. FEJEZET
AZ EGYSÉGES EURÓPAI ÉGBOLTRA VONATKOZÓ LÉGINAVIGÁCIÓ MŰKÖDÉSÉVEL KAPCSOLATOS INFORMÁCIÓK GYŰJTÉSE, HITELESÍTÉSE, VIZSGÁLATA, ÉRTÉKELÉSE ÉS TERJESZTÉSE
21. cikk
A teljesítmény felülvizsgálata érdekében történő adatgyűjtés és adathitelesítés
(1) A nemzeti hatóságok, a léginavigációs szolgáltatók, a repülőtér-üzembentartók, a repülőtéri koordinátorok és a légi fuvarozók a Bizottság által egyéb uniós eszközök révén már összegyűjtött és a teljesítmény felülvizsgálata céljára is felhasználható adatokon felül, az V. mellékletben foglalt követelményeknek megfelelően biztosítják a szóban forgó melléklet szerinti adatoknak a Bizottság részére történő rendelkezésre bocsátását.
(2) A nemzeti hatóságok a helyi sajátosságokat és a meglévő jelentéstételi csatornákat figyelembe véve megoszthatják, illetve részben vagy egészben átszervezhetik az adatszolgáltatási feladatokat nemzeti felügyeleti hatóságaik, léginavigációs szolgáltatóik, repülőtér-üzembentartóik, valamint repülőtéri koordinátoraik között.
(3) Az adatszolgáltatók megteszik a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy biztosítsák az adatok minőségét, hitelesítését és időben történő továbbítását, és ezen belül rendelkezésre bocsátják a minőség-ellenőrzések és a hitelesítési folyamatok bizonyítékait, a Bizottságnak az adatok minőségével kapcsolatosan felmerült különleges kéréseire válaszként adott magyarázatokat és szükség esetén az adatok minőségének javítására irányuló cselekvési terveket. Az adatszolgáltatás díjtalanul, adott esetben elektronikus úton történik, a Bizottság által megadott formátumban.
(4) A Bizottság az (1) bekezdésben foglaltaknak megfelelően értékeli az adatok minőségét, és hitelesíti a továbbított adatokat. Amennyiben az adatok nem alkalmasak a teljesítmény felülvizsgálatára, a Bizottság a tagállamokkal és különösen azok nemzeti felügyeleti hatóságaival együttműködve megteheti a megfelelő intézkedéseket az adatok minőségének értékelésére és javítására.
(5) E rendelet alkalmazásában az (1) bekezdésben említett azon adatokat, amelyeket már korábban az Eurocontrol rendelkezésére bocsátottak, a Bizottság rendelkezésére bocsátottnak kell tekinteni. Amennyiben az adatokat még nem bocsátották az Eurocontrol rendelkezésére, a Bizottság és az Eurocontrol megteszi a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a szóban forgó adatokat a (3) bekezdésben meghatározott követelményekkel összhangban a Bizottság megkapja.
(6) Amennyiben lényegesen új adatszolgáltatási követelményeket határoznak meg, illetve az adatok minősége várhatóan nem lesz megfelelő, a Bizottság kísérleti tanulmányokat végezhet a tagállamok vagy az érdekeltek önkéntes részvételével, mielőtt e rendelet módosításával új adatszolgáltatási követelményeket vezetnének be. E kísérleti tanulmányok célja, hogy felmérjék a vonatkozó adatok gyűjtésének megvalósíthatóságát, illetve összevessék egymással egyfelől az adatok rendelkezésre állásából fakadó előnyöket, másfelől az adatgyűjtés költségét és az adatszolgáltatókra rótt terhet.
22. cikk
Az információk terjesztése
(1) Az 549/2004/EK rendelet 11. cikkében foglalt célkitűzések elérése érdekében a Bizottság hozzáférhetővé teszi az általános információkat az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (17) és különösen annak 4. cikkével, illetve az 550/2004/EK rendelet 18. cikkével összhangban.
(2) A 3. cikk (3) bekezdésének a) pontjában foglalt információkat az érdekelt felek számára nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenni, mindenekelőtt elektronikus úton. Ennek érdekében a Bizottság dönt a 21. cikk értelmében, teljesítményvonatkozású célból gyűjtött adatok kezelésével, védelmével, bizalmas kezelésével és terjesztésével, valamint a kapcsolódó szellemi tulajdonjogokkal kapcsolatos politikáról.
(3) A 18. cikk (4) bekezdésében említett bizottsági jelentéseket nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenni, és a rájuk való hivatkozásokat közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában. A Bizottság határozhat úgy, hogy rendszeresen az érdekelt felek rendelkezésére bocsát további általános információkat is, mindenekelőtt elektronikus úton.
(4) A 10. cikkben említett uniós szintű teljesítménycélokat, valamint a III. fejezetben említett elfogadott teljesítménytervekre való hivatkozásokat nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenni, és közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.
(5) A különleges információkhoz, például a hitelesített adatokhoz és statisztikákhoz való egyedi hozzáférést biztosítani kell azon adatszolgáltatók részére, akiket az információk és tevékenységek közvetlenül érintenek.
VI. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
23. cikk
Mentességek
Abban az esetben, ha a 391/2013/EU végrehajtási rendelet 3. cikkében meghatározott eljárásokkal összhangban megállapításra került, hogy a repülőtéri léginavigációs szolgáltatások és/vagy a kommunikációs, navigációs és légtérellenőrző szolgáltatások (CNS), a meteorológiai szolgáltatások (MET) és a légiforgalmi tájékoztató szolgálatok (AIS) valamelyikére vagy mindegyikére piaci feltételek vonatkoznak, és a tagállamok a szóban forgó rendelet értelmében úgy döntöttek, hogy az említett szolgáltatások tekintetében nem számítanak ki megállapított költségeket, nem számítanak ki és nem határoznak meg repülőtéri díjakat, illetve nem alkalmaznak pénzügyi ösztönzőket, a költséghatékonysági célok e szolgáltatásokra nem alkalmazandók.
24. cikk
Fellebbezés
A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az e rendelet alapján meghozott határozatok megfelelően indokoltak legyenek, és hatékony felülvizsgálati és/vagy fellebbezési eljárás vonatkozzon rájuk.
25. cikk
A rendszer felülvizsgálata
Az egyes referencia-időszakok végéig a Bizottság felülvizsgálja a teljesítményrendszert és különösen elemzi a rendszer hatását, hatékonyságát és hatókörét az ICAO által ezen a területen végzett munka figyelembevételével.
26. cikk
A 677/2011/EU rendelet módosításai
A 677/2011/EU rendelet a következőképpen módosul:
1.
A (28) preambulumbekezdést el kell hagyni.
2.
Az 5. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
„(1) A hosszú távú perspektívára vonatkozó iránymutatások biztosítása érdekében a hálózatkezelő hálózatstratégiai tervet dolgoz ki, tart fenn és hajt végre, és ezt összehangolja a 390/2013/EU bizottsági végrehajtási rendelet (18) 8. cikkének (1) bekezdése szerinti referencia-időszakkal.
3.
Az 5. cikk (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
„(4) A hálózatstratégiai tervet rendszeresen, az egyes referencia-időszakok kezdete előtt legalább 12 hónappal frissíteni kell.”
4.
A 20. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
„(3) A hálózatkezelő évente jelentést nyújt be a Bizottsághoz és az Ügynökséghez a feladatai teljesítése során meghozott intézkedésekről. A jelentésben ki kell térni az egyes hálózati funkciókra és a teljes hálózat helyzetére, valamint a jelentés tartalmának közvetlenül kapcsolódnia kell a hálózatstratégiai terv, a hálózatműködtetési terv és a 390/2013/EU bizottsági végrehajtási rendelet 6. cikkének d) pontja szerinti hálózati teljesítményterv tartalmához. A Bizottság tájékoztatja az egységes égbolttal foglalkozó bizottságot.”
5.
A IV. melléklet helyébe a következő szöveg lép:
„IV. MELLÉKLET
MINTA A HÁLÓZATSTRATÉGIAI TERVHEZ
A hálózatstratégiai tervet az alábbi tagolás szerint kell elkészíteni:
1. BEVEZETÉS
1.1.
A hálózatstratégiai terv hatálya (területi és időbeli)
1.2.
A terv elkészítése és a jóváhagyási folyamat
2. ÁLTALÁNOS HÁTTÉR ÉS KÖVETELMÉNYEK
2.1.
A hálózat aktuális és tervezett helyzetének leírása, beleértve az európai útvonalhálózat-kialakítási funkciót, a légiforgalmiáramlás-szervezést, a repülőtereket és a szűkös erőforrásokat
2.2.
A tervidőszakhoz kapcsolódó kihívások és lehetőségek (beleértve a forgalmi igények előrejelzését és világszintű alakulását)
2.3.
A különféle érdekelt felek által kifejezésre juttatott teljesítménycélok és üzleti követelmények, valamint az uniós szintű teljesítménycélok
3. STRATÉGIAI JÖVŐKÉP
3.1.
A hálózatfejlesztési stratégia leírása, amely révén teljesíthetők a kitűzött teljesítménycélok és üzleti követelmények
3.2.
A teljesítményrendszernek való megfelelés
3.3.
Az európai ATM-főtervnek való megfelelés
4. STRATÉGIAI CÉLKITŰZÉSEK
4.1.
A hálózatstratégiai célkitűzések leírása:
a)
a részt vevő operatív érdekelt felek együttműködési szempontjai a szerepek és felelősségi körök tekintetében,
b)
annak bemutatása, hogy a stratégiai célkitűzések hogyan segítik elő a követelmények teljesülését,
c)
az e célkitűzések megvalósítása felé tett előrehaladás mérési módszerének meghatározása,
d)
annak bemutatása, hogy a stratégiai célkitűzések hogyan hatnak az iparágra és más érintett területekre.
5. STRATÉGIAI TERVEZÉS
5.1.
A rövid/középtávú tervezés ismertetése:
a)
az egyes stratégiai célkitűzések prioritásai,
b)
az egyes stratégiai célkitűzések végrehajtása a következők tekintetében: a technológia előírt alkalmazása, az architektúrát érintő hatás, az emberi tényezők, a felmerülő költségek, az előnyök, valamint a szükséges irányítás, az erőforrások és a szabályozás,
c)
a szükséges operatív érdekelt felek részvétele a terv egyes elemeiben, beleértve szerepeiket és felelősségi köreiket,
d)
a hálózatkezelő részvételének közösen elfogadott szintje az egyes egyedi funkciókat érintő terv egyes elemei végrehajtásának támogatásához.
5.2.
A hosszú távú tervezés ismertetése:
a)
szándék minden egyes stratégiai célkitűzés teljesítésére a következők tekintetében: a szükséges technológia és a megfelelő K + F szempontok, az architektúrát érintő hatás, az emberi tényezők, a gazdaságossági tanulmány, a szükséges irányítás és szabályozás, valamint e beruházások kapcsolódó biztonsági és gazdasági indoklásai,
b)
az operatív érdekelt felek megkívánt részvétele a terv egyes elemeiben, ideértve szerepeiket és felelősségi köreiket.
6. KOCKÁZATÉRTÉKELÉS
6.1.
A terv megvalósításához kapcsolódó kockázatok ismertetése
6.2.
Az ellenőrzési folyamat ismertetése (ideértve a kiindulási célkitűzésektől való lehetséges eltérést)
7. AJÁNLÁSOK
7.1.
Az Unió és a tagállamok által a terv megvalósításának elősegítése érdekében meghozandó intézkedések meghatározása.”
27. cikk
Hatálybalépés
(1) Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
(2) Ez a rendelet a 8. cikkben meghatározott második referencia-időszakban, annak kezdetétől alkalmazandó. A teljesítményrendszer alkalmazásával összefüggésben és annak érdekében, hogy a 10. cikk (2) bekezdése szerinti uniós szintű célok a második referencia-időszak kezdete előtt elfogadásra kerülhessenek, valamint a teljesítményterveknek az e rendelet rendelkezéseinek megfelelő kidolgozása és elfogadása céljából, az 1. cikk (3) bekezdését, az 1. cikk (4) bekezdését, a 3. cikk (3) bekezdésének i) pontját, a 3. cikk (3) bekezdésének n) pontját, az 5. cikket, a 6. cikket, a 9. cikk (3) bekezdését, a 9. cikk (4) bekezdését, a 26. cikket, a II. fejezetet, a III. fejezetet, valamint az I., II., III., IV. és V. mellékletet e rendelet hatálybalépésének időpontjától kell alkalmazni.
28. cikk
Hatályon kívül helyezés
A teljesítményrendszernek a 8. cikkben foglaltaknak megfelelően az első referencia-időszakban történő végrehajtásával kapcsolatos tagállami kötelezettségek sérelme nélkül, a 691/2010/EU bizottsági rendeletet, a 677/2011/EU bizottsági rendelet 26. cikkét és az 1216/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletet 2015. január 1-jei hatállyal hatályon kívül kell helyezni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2013. május 3-án.