PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1153/2012
ze dne 3. prosince 2012
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz zámiše pocházejícího z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila nařízením (ES) č. 1338/2006 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz zámiše, v současnosti kódů KN 4114 10 10 a 4114 10 90, pocházející z Čínské lidové republiky (dále též „ČLR“ nebo „dotčená země“) (dále jen „konečná antidumpingová opatření“). Opatření měla podobu valorického cla s výší sazby 58,9 %.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(2)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (3) platných konečných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 14. června 2011 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podala organizace UK Leather Federation (dále jen „žadatel“), která představuje více než 50 % celkové výroby zámiše v Unii.
(3)
Podaná žádost byla odůvodněna tím, že by skončení platnosti konečných antidumpingových opatření pravděpodobně vedlo k pokračování dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(4)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 13. září 2011 oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (4) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“).
4. Šetření
4.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(5)
Šetření týkající se pokračování dumpingu proběhlo v období od 1. července 2010 do 30. června 2011 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Přezkum tendencí, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti pokračování újmy, se týkal období od 1. ledna 2008 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
4.2 Strany dotčené šetřením
(6)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele a ostatní známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v dotčené zemi, dovozce, kteří nejsou ve spojení, uživatele v Unii, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a zástupce země vývozu. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost písemně předložit svá stanoviska a podat žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(7)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu výrobců v Unii, vyvážejících výrobců v dotčené zemi a dovozců, kteří nejsou ve spojení, bylo považováno za vhodné přezkoumat v souladu s článkem 17 základního nařízení, zda by měla být použita metoda výběru vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly uvedené strany podle článku 17 základního nařízení požádány, aby se do 15 dnů po zahájení přezkumu přihlásily a předložily Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu.
(8)
U výrobců v Unii byl použit výběr vzorku, přičemž ze tří známých výrobců v Unii byly do vzorku zařazeny dvě skupiny výrobců.
(9)
Bylo kontaktováno šest známých vyvážejících výrobců v ČLR. Žádná z těchto společností však při šetření nespolupracovala.
(10)
Co se týče dovozců, bylo určeno 35 dovozců zámiše do Unie, kteří nejsou ve spojení, a tito dovozci byli vyzváni, aby poskytli informace pro výběr vzorku. Pouze dva z nich se přihlásili a byli ochotni spolupracovat na současném přezkumu. Na základě toho nebylo nutné provést výběr vzorku u dovozců, kteří nejsou ve spojení.
(11)
Komise zaslala dotazníky všem známým dotčeným stranám a těm, které se přihlásily, ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. Byly obdrženy odpovědi od skupin výrobců v Unii zařazených do vzorku a dvou spolupracujících dovozců, kteří nejsou ve spojení. Žádný z vyvážejících výrobců v ČLR nespolupracoval na přezkumu a žádné z relevantních sdružení spotřebitelů nedodalo Komisi informace, ani se v průběhu šetření nepřihlásilo.
(12)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti pokračování dumpingu a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto zúčastněných stran:
-
Hutchings & Harding Ltd, Cambridge, Spojené království a
-
Marocchinerie e Scamoscerie Italiane Spa, Turín, Itálie.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(13)
Výrobek, jenž je předmětem tohoto přezkumu, je stejný jako v původním šetření, tj. zámiš a kombinovaný zámiš, též vystřižený na tvar, včetně crust zámiše a kombinovaného crust zámiše, pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčený výrobek“), kódů KN 4114 10 10 a 4114 10 90.
(14)
Stejně jako v případě původního šetření potvrdilo i toto šetření, že dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané na domácím trhu v ČLR, stejně jako výrobky vyráběné a prodávané výrobci v Unii na trhu v Unii, mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti a použití, a považují se tudíž za obdobný výrobek ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ DUMPINGU
(15)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zjišťováno, zda by pozbytí platnosti stávajících opatření vedlo k pokračování dumpingu.
1. Předběžné poznámky
(16)
Jak je uvedeno v 9. bodě odůvodnění výše, žádný z šesti oslovených vyvážejících výrobců v ČLR na šetření nespolupracoval a zjištění o pravděpodobnosti pokračování dumpingu musela být založena na dostupných údajích, zejména na informacích předložených žadatelem, včetně informací obsažených v žádosti o přezkum, a statistických údajích v souladu s článkem 18 základního nařízení.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
2.1 Srovnatelná země
(17)
V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení bylo nutné určit běžnou hodnotu na základě ceny nebo početně zjištěné běžné hodnoty získané v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“) nebo ceny, za niž se prodává výrobek ze srovnatelné země do jiných zemí včetně Unie, nebo v případě, že to není možné, na jakémkoli jiném přiměřeném základě, včetně ceny skutečně zaplacené nebo splatné za obdobný výrobek v Unii, která se v případě nutnosti náležitě upraví tak, aby zahrnovala přiměřené ziskové rozpětí.
(18)
Při původním šetření byla pro účely stanovení běžné hodnoty zvolena jako srovnatelná země USA. Jediný výrobce zámiše, působící v USA v období původního šetření, již uzavřel svůj výrobní závod. Od té doby daný výrobce zámiš dováží prostřednictvím společného podniku v Turecku. Jelikož výroba zámiše ve Spojených státech není nadále významná, byly v oznámení o zahájení stávajícího přezkumu zamýšleny jako srovnatelné jiné země, tj. Indie, Turecko a Nový Zéland. Výrobci v potenciálních srovnatelných zemích Indii, Turecku a na Novém Zélandu byli kontaktováni, spolupráci se však nepodařilo navázat.
(19)
Pokud jde o běžnou hodnotu, byla při neexistující spolupráci výrobce ze srovnatelné země určena na základě informací o průměrné ceně indického dovozu do Unie, jak uvádějí statistiky dovozu Eurostatu týkající se období přezkumného šetření. (Indie je zemí s největším objemem dovozu do Unie.) Pokud jde o vývozní cenu, byla při neexistující spolupráci výrobců z ČLR srovnatelné země založena na údajích o průměrné ceně čínského vývozu do Unie, jak uvádějí statistiky Eurostatu týkající se období přezkumného šetření. Na uvedeném základě bylo stanoveno dumpingového rozpětí jako rozdíl mezi průměrnou cenou indického dovozu do Unie použitou jako běžná hodnota a průměrnou cenou čínského dovozu použitou jako vývozní cena. Výsledkem výpočtu dumpingu bylo dumpingové rozpětí ve výši 64 %.
2.2 Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
(20)
Kromě analýzy existence dumpingu během období přezkumného šetření byla zkoumána též pravděpodobnost pokračování dumpingu v případě zrušení opatření. Vzhledem k tomu, že žádný vyvážející výrobce z ČLR při tomto šetření nespolupracoval, spočívají níže uvedené závěry na údajích dostupných v souladu s článkem 18 základního nařízení, jmenovitě na údajích obsažených v žádosti o přezkum, údajích poskytnutých žadatelem a také údajích Eurostatu.
(21)
V této souvislosti byly analyzovány tyto složky: vývoj dovozu z ČLR, výroba a volná kapacita vyvážejících výrobců a atraktivita trhu Unie, pokud jde o ceny a objemy.
(22)
Jak je uvedeno v 32. bodě odůvodnění, srovnání dovozních cen z ČLR v období přezkumného šetření a výrobních cen v Unii vykazuje významné podbízení (51,6 %). Pro čínské vyvážející výrobce zůstává trh Unie i nadále atraktivní z hlediska cen i objemu. To je umocněno skutečností, že v ČLR jsou od uložení opatření, kdy došlo k poklesu dovozu z ČLR, nadále významné volné výrobní kapacity. Již před uložením opatření ČLR trojnásobně zvýšila svůj podíl na trhu Unie u tohoto výrobku - z podílu na trhu 10,7 % v roce 2001 na 31,7 % v roce 2004. Čínské ceny vývozu do Unie jsou navíc stále vyšší než ceny na trzích v některých třetích zemích, což činí trh v Unii atraktivním pro čínské vyvážející výrobce.
(23)
Výše uvedená analýza prokazuje, že čínský vývoz na trh Unie byl stále uskutečňován za dumpingové ceny s velmi vysokým dumpingovým rozpětím. Zejména s ohledem na analýzu cen na trhu Unie a rovněž s ohledem na analýzu kapacit dostupných v ČLR lze vyvodit závěr, že pokračování dumpingu, pokud by byla opatření zrušena, je pravděpodobné.
D. ÚJMA
1. Výrobní odvětví Unie
(24)
V Unii obdobný výrobek vyrábějí tři společnosti (skupiny společností). Dvě z nich jsou zastoupeny žadatelem a sídlí ve Spojeném království a Itálii, přičemž k části zpracování dochází v Polsku a Rumunsku. Třetí výrobce sídlí v Itálii a žádost podporuje. O všech ostatních výrobcích zámiše je známo, že již od roku 2006, kdy byla uložena původní opatření, ukončili výrobu.
(25)
Celková výroba v Unii ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení byla stanovena na základě odpovědí výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník a základních makrodat poskytnutých třetím výrobcem v rámci ověření postavení/výběru vzorku. Uvedené společnosti představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a budou dále označovány jako „výrobní odvětví Unie“. Na dva výrobce zařazené do vzorku připadalo 80 % výroby v Unii.
(26)
Jelikož jsou mikroekonomické ukazatele újmy založeny na údajích týkajících se pouze dvou společností, jsou údaje s ohledem na zachování důvěrnosti podle článku 19 základního nařízení uvedeny v podobě indexů.
2. Spotřeba na trhu Unie
(27)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a na údajích Eurostatu o dovozu.
(28)
Je třeba rovněž poznamenat, že od roku 2010 jsou významné objemy levného zámiše vyváženy do zbytku Unie přes Španělsko (zhruba 31 %, pokud jde o podíl na trhu). Je třeba poznamenat, že Španělsko již není výrobcem obdobného výrobku a prodej zámiše ze Španělska do zbytku Unie převyšuje dovoz. Dané objemy byly připočteny k údajům o spotřebě. Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření vzrostla spotřeba v Unii o 26 %, přičemž k hlavnímu nárůstu došlo mezi roky 2009 a 2010.
Tabulka 1
2008
2009
2010
OPŠ
Celková spotřeba v Unii (tis. čtverečných stop) (5)
22 107
22 300
28 434
27 827
Index (2008 = 100)
100
101
129
126
3. Dovoz z ČLR
a) Objem a podíl na trhu
(29)
V návaznosti na uložení opatření v roce 2006 došlo k významnému poklesu čínského dovozu, který je i nadále spíše omezen a během období přezkumného šetření odpovídal zhruba 4 % podílu na trhu. Během posuzovaného období nicméně došlo k nárůstu objemu dovozu pocházejícího z ČLR o 9 procentních bodů a během období přezkumného šetření objem dosáhl výše 1 103 330 čtverečných stop. Čínský dovoz však nenarostl ve stejné míře jako spotřeba v Unii a podíl čínského dovozu na trhu se během posuzovaného období snížil.
Tabulka 2
2008
2009
2010
OPŠ
Objem dovozu z dotčené země (tis. čtverečných stop) (6)
1 010,00
786,67
883,33
1 103,33
Index (2008 = 100)
100
78
87
109
Podíl dovozu z dotčené země na trhu (6)
5 %
4 %
3 %
4 %
b) Ceny
i) Vývoj cen
(30)
Průměrná cena čínského dovozu během posuzovaného období kolísala. Ve srovnání s rokem 2008 se ceny v roce 2009 nejprve zvyšovaly a následně v roce 2010 poklesly o 13 % a během období přezkumného šetření se vrátily na úroveň roku 2008.
Tabulka 3
2008
2009
2010
OPŠ
Cena dovozu z dotčené země (EUR/čtverečná stopa) (7)
0,45
0,61
0,39
0,46
Index (2008 = 100)
100
136
87
102
ii) Cenové podbízení
(31)
Pro účely analýzy cenového podbízení byly porovnány vážené průměry prodejních cen výrobního odvětví Unie pro zákazníky na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, s odpovídacími váženými průměry cen CIF vývozců z ČLR. Proto byly prodejní ceny výrobního odvětví Unie upraveny zejména o úvěrové náklady, přepravní náklady, náklady na balení a provize na úroveň ceny ze závodu. Ceny CIF vývozu z ČLR byly získány od Eurostatu a upraveny tak, aby pokrývaly veškeré příslušné náklady na celní odbavení, tj. cla a náklady po dovozu (cenu franko přístav určení).
(32)
Ze srovnání vyplynulo, že v období přezkumného šetření docházelo u dovozu dotčeného výrobku k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie přibližně o 51,6 %.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(33)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie zahrnovalo posouzení všech hospodářských činitelů a ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období.
(34)
Pro účely analýzy újmy byly stanoveny ukazatele újmy na těchto dvou úrovních:
-
Makroekonomické ukazatele (výroba, kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, průměrné jednotkové ceny a rozsah dumpingových rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu) byly posouzeny na úrovni celého výrobního odvětví Unie, a to na základě odpovědí informací získaných z úplných odpovědí na dotazník od společností zařazených do vzorku a makrodat poskytnutých třetím výrobcem v Unii.
-
Analýza mikroekonomických ukazatelů (zásoby, mzdy, ziskovost, návratnost investic, peněžní tok, schopnost získávat kapitál a investice) byla založena na informacích, které byly získány z řádně ověřených odpovědí na dotazník poskytnutých společnostmi zařazenými do vzorku. Tyto informace jsou považovány za reprezentativní pro celé výrobní odvětví Unie. Jelikož se tyto ukazatele vztahují pouze ke dvěma společnostem, nelze podle článku 19 základního nařízení z důvodu ochrany důvěrných údajů zveřejnit absolutní údaje a níže jsou uvedeny pouze indexy.
a) Makroekonomické ukazatele
4.1 Výroba
(35)
Od roku 2008 výroba v Unii souvisle klesala a během období přezkumného šetření dosáhla o 12 % nižší úrovně než v roce 2008 navzdory skutečnosti, že spotřeba ve stejném období vzrostla o 26 %.
Tabulka 4
2008
2009
2010
OPŠ
Výroba (tis. čtverečných stop) (8)
7 659
7 223
7 100
6 753
Index (2008 = 100)
100
94
93
88
4.2 Výrobní kapacita a míry využití kapacity
(36)
Výrobní kapacita zůstala v období mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření stabilní. Zatímco využití kapacity bylo již v roce 2008 na nízké úrovni, snížení výroby mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření vedlo k dalšímu značnému snížení využití kapacity o 7 procentních bodů mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření.
Tabulka 5
2008
2009
2010
OPŠ
Výrobní kapacita (tis. čtverečných stop) (9)
13 290
13 290
13 290
13 290
Index (2008 = 100)
100
100
100
100
Využití kapacity (9)
58 %
54 %
53 %
51 %
Index (2008 = 100)
100
94
93
88
4.3 Objem prodeje
(37)
Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie zákazníkům, kteří nejsou ve spojení, vzrostl mezi roky 2008 a 2009 o 5 % a následně v roce 2010 poklesl o 2 % a během období přezkumného šetření znovu narostl. Celkově se objem prodeje v posuzovaném období zvýšil o 9 %.
Tabulka 6
2008
2009
2010
OPŠ
Prodej zákazníkům v Unii, kteří nejsou ve spojení (tis. čtverečných stop) (10)
5 144
5 393
5 324
5 627
Index (2008 = 100)
100
105
103
109
4.4 Podíl na trhu
(38)
Mezi roky 2008 a 2009 výrobní odvětví Unie dokázalo opět mírně zvýšit o 1 % podíl na trhu, který v roce 2008 dosahoval již tak nízké hodnoty 23 %, načež jeho podíl na trhu poklesl o 4 procentní body na pouhých 20 % v období přezkumného šetření.
Tabulka 7
2008
2009
2010
OPŠ
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu (11)
23 %
24 %
19 %
20 %
Index (2008 = 100)
100
104
80
87
4.5 Růst
(39)
Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření se navzdory nárůstu spotřeby Unie o 26 % zvýšil objem prodeje výrobců v Unii na trhu Unie jen o 9 % a podíl výrobců v Unii na trhu poklesl o 3 procentní body. Závěrem tedy je, že výrobci v Unii mohli sotva těžit z růstu trhu.
4.6 Zaměstnanost
(40)
Po prvním významném poklesu zaměstnanosti o 9 % mezi roky 2008 a 2009 pokles zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie pokračoval. Ze 74 zaměstnanců v roce 2008 zůstalo v období přezkumného šetření zaměstnáno jen 59 osob, což znamená celkový pokles o 19 %.
Tabulka 8
2008
2009
2010
OPŠ
Zaměstnanost související s dotčeným výrobkem (počet osob) (12)
74
67
62
59
Index (2008 = 100)
100
91
84
81
4.7 Produktivita
(41)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie měřená v jednotkách výstupu na osobu a rok vzrostla mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření o 9 %. To je odrazem skutečnosti, že zaměstnanost klesala rychlejším tempem než výroba.
Tabulka 9
2008
2009
2010
OPŠ
Produktivita (čtverečných stop na zaměstnance) (13)
104 031
107 536
114 512
113 655
Index (2008 = 100)
100
103
110
109
4.8 Prodejní ceny a činitele ovlivňující ceny na domácím trhu
(42)
Jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie zůstaly mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření stabilní. Jak je zmiňováno výše, ceny dumpingového čínského dovozu se výrazně podbízely cenám výrobního odvětví Unie. Udržování úrovně cen však bylo na úkor podílu výrobního odvětví Unie na trhu.
Tabulka 10
2008
2009
2010
OPŠ
Jednotková cena pro trh Unie (EUR/čtverečná stopa) (14)
1,01
0,97
1,01
1,01
Index (2008 = 100)
100
96
100
100
4.9 Rozsah dumpingového rozpětí
(43)
Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dovozu z ČLR nelze považovat dopad skutečného dumpingového rozpětí na výrobní odvětví Unie za zanedbatelný.
4.10 Překonání účinků dřívějšího dumpingu
(44)
Z ukazatelů posuzovaných výše vyplývá, že navzdory uložení antidumpingových opatření v roce 2006 zůstalo výrobní odvětví Unie ve značně zranitelné hospodářské a finanční situaci a je mu působena újma. Nebylo tedy zaznamenáno žádné skutečné překonání účinků dřívějšího dumpingu a má se za to, že výrobní odvětví Unie zůstává zranitelné vůči poškozujícímu účinku dumpingového dovozu na trhu Unie.
b) Mikroekonomické ukazatele
4.11 Stav zásob
(45)
Úroveň konečného stavu zásob ve výrobním odvětví Unie se mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření významně zvýšila, a to o 31 %. Další analýza umožnila zpřesnit posouzení vývoje počtu měsíců výroby, která je uložena na skladě. V roce 2008 měli výrobci zařazení do vzorku na skladě výrobu přibližně za pět měsíců (43 %), tlak dumpingového dovozu je však v období přezkumného šetření přinutil zásoby zvýšit na více než sedm měsíců výroby (což odpovídá 63 % celkové roční výroby). Potvrzuje se proto závěr, že tendence zaznamenaná u stavu zásob prokazuje, že dochází k újmě.
Tabulka 11
2008
2009
2010
OPŠ
Konečný stav zásob (EUR/čtverečná stopa) (15)
Důvěrné obchodní údaje
Index (2008 = 100)
100
116
135
131
4.12 Mzdy
(46)
Průměrná mzda na jednoho zaměstnance se mezi roky 2008 a 2009 udržovala na stálé hodnotě, rovněž tak jako mezi rokem 2010 a období přezkumného šetření. Prudký nárůst o 20 % mezi roky 2009 a 2010 je způsoben významným nárůstem nákladů práce u dvou ze společností zařazených do vzorku navzdory skutečnosti, že zaměstnanost byla snížena.
Tabulka 12
2008
2009
2010
OPŠ
Průměrné náklady práce na jednoho zaměstnance (v tis. EUR) (16)
Důvěrné obchodní údaje
Index (2008 = 100)
100
100
120
120
4.13 Investice
(47)
Roční investice společností zařazených do vzorku do výroby obdobného výrobku se převážně týkaly údržby a mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření se zvýšily o 21 %. Prudký nárůst mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření je způsoben nákupem vybavení v roce 2011 jednou ze společností zařazených do vzorku.
Tabulka 13
2008
2009
2010
OPŠ
Čisté investice (v EUR) (17)
Důvěrné obchodní údaje
Index (2008 = 100)
100
102
72
121
4.14 Ziskovost a návratnost investic
(48)
Výrobní odvětví Unie bylo po celé posuzované období ztrátové. Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření se ztráty (vyjádřené v absolutní hodnotě i v procentech obratu) více než zdvojnásobily.
(49)
Podobně návratnost investic vykazovala záporné hodnoty po celé posuzované období a zhoršila se o 131 procentních bodů mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření.
Tabulka 14
2008
2009
2010
OPŠ
Čistý zisk z prodeje v EU zákazníkům, kteří nejsou ve spojení (v % z čistých tržeb) (18)
Důvěrné obchodní údaje
Index (2008 = 100)
- 100
-95
-73
- 203
Návratnost investic (čistý zisk v % z čisté účetní hodnoty investic) (18)
Důvěrné obchodní údaje
Index (2008 = 100)
- 100
-95
-73
- 231
4.15 Peněžní tok a schopnost získat kapitál
(50)
Peněžní tok z provozních činností zůstával na záporných hodnotách po celé posuzované období a zhoršil se o téměř 300 procentních bodů mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření.
Tabulka 15
2008
2009
2010
OPŠ
Peněžní tok (v EUR) (19)
Důvěrné obchodní údaje
Index (2008 = 100)
- 100
- 115
-77
- 398
(51)
Nic nenasvědčovalo tomu, že by výrobní odvětví Unie mělo problémy se získáváním kapitálu.
c) Dopad dumpingového dovozu a dalších činitelů
4.16 Dopad dumpingového dovozu
(52)
V návaznosti na uložení opatření došlo k významnému poklesu čínského dovozu, který je i nadále spíše omezen a během období přezkumného šetření odpovídal zhruba 4 % podílu na trhu. Srovnání cen tohoto dovozu a cenami výrobního odvětví Unie však ukazuje na významné podbízení (51,6 %). Jelikož je zámiš standardizovaným výrobkem a jelikož definice výrobku je velmi omezená a čínské zboží je z pohledu kvality srovnatelné s evropským, poměrně malý podíl čínského dovozu v kombinaci s významným podbízením ukazuje na významný dopad uvedeného dovozu na situaci výrobního odvětví Unie.
4.17 Dovoz z ostatních zemí
(53)
Významný je dovoz z Indie, Turecka a Nového Zélandu a určitý dovoz z dalších zemí, přičemž jeho celkový podíl na trhu činil v období přezkumného šetření 46 % (pokles z 60 % v roce 2008).
(54)
Pokud jde o dovoz z Indie, je třeba poznamenat, že tento dovoz je významný a jeho podíl na trhu vzrostl z 11 % v roce 2008 na 16 % v období přezkumného šetření. Současně jsou ceny dovozu z Indie poněkud pod průměrem cen výrobců v Unii. Vezme-li se v úvahu významný objem a cenový rozdíl, má se za to, že dovoz z Indie do určité míry přispívá k nepříznivé hospodářské situaci výrobního odvětví Unie. Současně je třeba poznamenat, že ceny dovozu z Indie jsou o více než 60 % vyšší než dumpingové ceny čínského dovozu. Proto se má za to, že tento omezený dopad na současnou situaci výrobního odvětví Unie by s největší pravděpodobností nenarušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou v případě pravděpodobného nárůstu dumpingového čínského dovozu a z toho vyplývajícího dalšího zhoršování situace výrobního odvětví Unie, pokud by byla opatření zrušena.
Tabulka 16
2008
2009
2010
OPŠ
Objem dovozu z Indie (tis. čtverečných stop) (20)
2 330,00
2 123,33
4 276,67
4 436,67
Podíl dovozu z Indie na trhu (20)
11 %
10 %
15 %
16 %
Průměrná cena dovozu z Indie (EUR/čtverečná stopa)
0,79
0,82
0,66
0,75
(55)
Významný je též dovoz z Turecka, který odpovídal 10 % podílu na trhu v období přezkumného šetření (pokles z 18 % v roce 2008). Současně jsou průměrné ceny tohoto dovozu mnohem vyšší než ceny zámiše z ČLR a velmi se přibližují cenové úrovni výrobního odvětví Unie. Vzhledem k tomu, že dovoz z Turecka vykazuje klesající tendenci a poměrně vysoké ceny, usuzuje se, že účinek dovozu není takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou v případě pravděpodobného nárůstu dumpingového čínského dovozu a z toho vyplývajícího dalšího zhoršování situace výrobního odvětví Unie, pokud by byla opatření zrušena.
Tabulka 17
2008
2009
2010
OPŠ
Objem dovozu z Turecka (tis. čtverečných stop) (21)
4 063,33
2 623,33
2 933,33
2 700,00
Podíl dovozu z Turecka na trhu (21)
18 %
12 %
10 %
10 %
Průměrná cena dovozu z Turecka (EUR/čtverečná stopa)
0,77
0,89
1,05
1,20
(56)
Významný je též dovoz z Nového Zélandu, který odpovídá 7 % podílu na trhu v období přezkumného šetření, přičemž vzrostl z 3 % v roce 2008. Průměrné ceny tohoto dovozu jsou však mnohem vyšší než ceny zámiše z ČLR a dokonce vyšší, než je cenová úroveň výrobního odvětví Unie. Vzhledem k tomu, že ceny dovozu z Nového Zélandu jsou poměrně vysoké, usuzuje se též, že by nenarušily příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou v případě pravděpodobného nárůstu dumpingového čínského dovozu a z toho vyplývajícího dalšího zhoršování situace výrobního odvětví Unie, pokud by byla opatření zrušena.
Tabulka 18
2008
2009
2010
OPŠ
Objem dovozu z Nového Zélandu (tis. čtverečných stop) (22)
716,67
2 426,67
1 966,67
1 883,33
Podíl dovozu z Nového Zélandu na trhu (22)
3 %
11 %
7 %
7 %
Průměrná cena dovozu z Nového Zélandu (EUR/čtverečná stopa)
1,29
1,43
1,43
1,48
(57)
Dovoz z ostatních částí světa činil 13 % podílu na trhu v období přezkumného šetření (pokles z 27 % v roce 2008). Současně jsou průměrné ceny tohoto dovozu mnohem vyšší než ceny zámiše z ČLR a blízké cenové úrovni výrobního odvětví Unie. Vzhledem k tomu, že dovoz z ostatních částí světa vykazuje klesající tendenci a poměrně vysoké ceny ve srovnání s dovozem zámiše z ČLR, usuzuje se, že nepříznivý účinek dovozu z ostatních částí světa rovněž není takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou v případě pravděpodobného nárůstu dumpingového čínského dovozu a z toho vyplývajícího dalšího zhoršování situace výrobního odvětví Unie, pokud by byla opatření zrušena.
Tabulka 19
2008
2009
2010
OPŠ
Objem dovozu z ostatních částí světa (tis. čtverečných stop) (23)
5 896,67
4 013,33
4 480,00
3 556,67
Podíl dovozu z ostatních částí světa na trhu (23)
27 %
18 %
16 %
13 %
Průměrná cena dovozu z ostatních částí světa (EUR/čtverečná stopa)
0,63
0,84
0,81
0,84
(58)
Celkový dovoz ze všech ostatních třetích zemí odpovídal 46 % podílu na trhu v období přezkumného šetření (pokles z 60 % v roce 2008). Současně jsou průměrné ceny tohoto dovozu mnohem vyšší než ceny zámiše z ČLR a velmi se přibližují cenové úrovni výrobního odvětví Unie. Vzhledem k tomu, že dovoz ze třetích zemí vykazuje klesající tendenci a poměrně vysoké ceny, usuzuje se, že jakýkoli nepříznivý účinek dovozu z třetích zemí jako celku rovněž není takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou v případě pravděpodobného nárůstu dumpingového čínského dovozu a z toho vyplývajícího dalšího zhoršování situace výrobního odvětví Unie, pokud by byla opatření zrušena.
Tabulka 20
2008
2009
2010
OPŠ
Objem dovozu z ostatních zemí (tis. čtverečných stop) (24)
13 006,67
11 186,67
13 656,67
12 576,67
Index (2008 = 100)
100
86
105
97
Podíl dovozu z ostatních zemí na trhu (24)
60 %
51 %
49 %
46 %
Průměrná cena dovozu z ostatních zemí (EUR/čtverečná stopa)
0,74
0,98
0,91
0,98
5. Závěr o situaci výrobního odvětví Unie
(59)
V Unii zůstali již jen tři výrobci (všichni jsou malými a středními podniky). O všech ostatních výrobcích je známo, že již od roku 2006, kdy byla přijata původní opatření, ukončili výrobu. Na to lze pohlížet jako na vývoj v důsledku zvýšeného tlaku čínského dumpingového dovozu, jenž je vytvářen na trhu Unie, i za situace, kdy rostla spotřeba.
(60)
Z analýzy újmy je patrné, že se situace výrobního odvětví Unie v posuzovaném období zhoršila. Konkrétně poklesla výroba, a to o zhruba 12 %, a i když se prodej mírně zvýšil, bylo to o méně, než o co se zvýšila spotřeba, a následně došlo k poklesu podílu výrobců v Unii na trhu o 3 procentní body.
(61)
Současně je z analýzy mikroekonomických ukazatelů patrné, že ziskovost, návratnost investic a peněžní tok výrobního odvětví Unie zůstaly na záporných hodnotách po celé posuzované období a dále se zhoršovaly i směrem k období přezkumného šetření.
(62)
Byla provedena analýza dovozu z Indie, Turecka a Nového Zélandu a ostatních částí světa. S ohledem na každý jednotlivý uvedený dovoz i na jejich celek se usuzuje, že nepříznivý účinek dovozu z těchto zemí není takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou v případě pravděpodobného nárůstu dumpingového čínského dovozu a z toho vyplývajícího dalšího zhoršování situace výrobního odvětví Unie, pokud by byla opatření zrušena.
(63)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se dospělo k závěru, že podstatná újma způsobená výrobnímu odvětví Unie ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení přetrvává, situace uvedeného výrobního odvětví je velmi nestabilní a obtížná a toto odvětví zdaleka nedosahuje podmínek, které by bylo možné očekávat, kdyby účinky újmy zjištěné během původního šetření byly překonány.
(64)
Vyvozuje se rovněž závěr, že situace, kdy dochází k újmě výrobnímu odvětví Unie je převážně způsobena pokračujícím (i v menších kvantitě) dumpingovým a levným dovozem z ČLR.
E. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ ÚJMY
1. Dopad předpokládaného objemu dovozu a vliv cen v případě zrušení opatření
(65)
Ačkoliv objem dovozu z ČLR po uložení opatření v roce 2006 významně poklesl, usuzuje se, že v ČLR existují nadále významné volné výrobní kapacity (viz 22. bod odůvodnění). Tyto volné kapacity mohou být snadno přesměrovány na trh Unie v případě, že by opatření byla zrušena.
(66)
Usuzuje se, že pokud by opatření byla zrušena, čínští vyvážející výrobci by s největší pravděpodobností usilovali o znovunabytí svého původního podílu na trhu v Unii. Skutečně, významné podbízení zjištěné šetřením ukazuje, že úroveň cen v Unii činí unijní trh velmi zajímavým pro čínský dovoz (viz 22. bod odůvodnění).
2. Závěr týkající se přetrvávání újmy
(67)
Na tomto základě se vyvozuje závěr, že v případě zrušení opatření na dovoz z ČLR by s největší pravděpodobností újma pro výrobní odvětví Unie újma přetrvala.
F. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(68)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se zkoumalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem celé Unie. Určení zájmu Unie vycházelo z posouzení jednotlivých dotčených zájmů, tedy zájmů výrobního odvětví Unie na jedné straně a dovozců a uživatelů na straně druhé.
(69)
Je třeba připomenout, že při původním šetření se usuzovalo, že zavedení opatření není proti zájmu Unie. Skutečnost, že stávající šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, navíc umožňuje posoudit jakékoli nepřiměřené nežádoucí dopady, které by platná antidumpingová opatření na dotčené strany mohla mít.
(70)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda by navzdory závěrům týkajícím se pravděpodobnosti pokračování dumpingu působícího újmu bylo možno dospět k jednoznačnému závěru, že by nebylo v zájmu Unie v tomto případě opatření zachovávat.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(71)
Výrobní odvětví Unie tvořené malými a středními podniky trvale ztrácelo podíl na trhu a utrpělo v posuzovaném období podstatnou újmu. Pokud by měla být opatření zrušena, výrobní odvětví Unie by se s největší pravděpodobností ocitlo v ještě horší situaci.
3. Zájem dovozců
(72)
V rámci šetření spolupracovali dva dovozci, kteří nejsou ve spojení. Podnikání v oblasti zámiše přestavuje pouze omezenou část jejich obratů. Neobjevují se náznaky, že by přetrvávání opatření mělo mít nějaké významné negativní dopady na jejich činnost.
4. Zájem uživatelů a spotřebitelů
(73)
Žádné ze sdružení uživatelů či spotřebitelů se ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení šetření stejně jako v případě původního šetření nepřihlásilo. Vzhledem k tomu, že se v původním šetření usuzovalo, že by dotyčná opatření neměla mít nepatřičný nepříznivý vliv na zájmy těchto stran, a při zohlednění jejich stálé nespolupráce může být vyvozen závěr, že jejich zájmy při zachování opatření zůstanou nedotčeny. Významný dovoz z jiných zdrojů a za konkurenceschopné ceny ve skutečnosti zajistí, že uživatelé a spotřebitelé budou mít nadále velký výběr různých dodavatelů dotčeného výrobku a za přiměřené ceny.
5. Závěr
(74)
Vzhledem ke všem výše uvedeným faktorům se dospělo k závěru, že nejsou žádné přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření.
G. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(75)
Všechny strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit zachování stávajících opatření. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek k poskytnutým informacím. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(76)
Z výše uvedeného vyplývá, že by v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení měla být antidumpingová opatření uložená na dovoz zámiše pocházejícího z ČLR zachována. Připomíná se, že tato opatření byla uložena ve formě valorického cla o sazbě ve výši 58,9 %,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Na dovoz zámiše a kombinovaného zámiše, též vystřiženého na tvar, včetně crust zámiše a kombinovaného crust zámiše, pocházejícího z Čínské lidové republiky, kódů KN 4114 10 10 a 4114 10 90, se ukládá konečné antidumpingové clo.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobky popsané v odstavci 1 činí 58,9 %.
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 3. prosince 2012.
A TANÁCS 1153/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2012. december 3.)
a Kínai Népköztársaságból származó puhított bőr behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból származó dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére és 11. cikke (2) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,
mivel:
A. AZ ELJÁRÁS
1. Hatályos intézkedések
(1)
(1) Dömpingellenes vizsgálatot (a továbbiakban: az eredeti vizsgálat) követően a Tanács az 1338/2006/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína vagy az érintett ország) származó, a jelenleg a 4114 10 10 és a 4114 10 90 KN-kódok alá besorolt puhított bőr behozatalára (a továbbiakban: a végleges dömpingellenes intézkedések). Az intézkedések formája egy 58,9 %-os ad valorem vám volt.
2. Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem
(2)
A hatályos végleges dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (3) közzétételét követően a Bizottsághoz 2011. június 14-én kérelem érkezett az intézkedéseknek az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálata iránt. A kérelmet a UK Leather Federation (a továbbiakban: a kérelmező) nyújtotta be, amely a puhított bőr teljes uniós gyártásának több mint 50 %-át képviseli.
(3)
A benyújtott kérelem azon alapult, hogy a végleges dömpingellenes intézkedések lejárta valószínűleg a dömping és az uniós gazdasági ágazatot ért károkozás folytatását eredményezné.
3. A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása
(4)
Miután a Bizottság a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a lejárati felülvizsgálat megindításához, 2011. szeptember 13-án az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (4) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti lejárati felülvizsgálat megindítását.
4. A vizsgálat
4.1. Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak
(5)
A dömping folytatódására vonatkozó vizsgálat a 2010. július 1. és 2011. június 30. közötti időszakra (a továbbiakban: a felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A károkozás valószínű folytatódásának értékelése szempontjából fontos tendenciák vizsgálata a 2008. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig terjedő időszakra (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak) terjedt ki.
4.2. A vizsgálatban érintett felek
(6)
A Bizottság a hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról hivatalosan értesítette a kérelmezőt, az egyéb ismert uniós gyártókat, az érintett ország exportáló gyártóit, a független importőröket, az ismert érintett uniós felhasználókat, valamint a kiviteli ország képviselőit. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, és szóbeli meghallgatást kérjenek.
(7)
Tekintettel az uniós gyártók, az érintett országbeli exportáló gyártók, valamint a független importőrök nagy számára, az alaprendelet 17. cikkének megfelelően a Bizottság célszerűnek ítélte annak megvizsgálását, hogy kell-e mintavételt alkalmazni. A Bizottság - annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát - az alaprendelet 17. cikke szerint felkérte az említett feleket, hogy a felülvizsgálat megindítását követő 15 napon belül jelentkezzenek, és bocsássák rendelkezésére az eljárás megindításáról szóló értesítésben előírt információkat.
(8)
Az uniós gyártókra mintavételt alkalmaztak, és három ismert uniós gyártóból két csoportot vizsgáltak.
(9)
A Bizottság kapcsolatba lépett hat ismert kínai gyártóval. A hat vállalat közül azonban egy sem működött együtt a vizsgálatban.
(10)
Ami az importőröket illeti, 35 független uniós puhítottbőr-importőrt azonosítottak és kértek fel arra, hogy szolgáltassanak információkat a mintavételhez. Közülük csak kettő jelezte, hogy együtt kíván működni a jelenlegi felülvizsgálatban. Ezért a független importőrökkel kapcsolatban nem volt szükség mintavételre.
(11)
A Bizottság kérdőívet küldött valamennyi ismert érintett félnek és azoknak, akik az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül jelentkeztek. Kitöltött kérdőív az uniós gyártók két mintába felvett csoportjától és két együttműködő, független importőrtől érkezett vissza. Egy kínai exportáló gyártó sem működött együtt a felülvizsgálatban, és a vizsgálat során az érintett fogyasztói szervezetek egyike sem szolgáltatott információt a Bizottság számára, vagy jelentkezett nála.
(12)
A Bizottság felkutatott és ellenőrzött minden olyan információt, melyet szükségesnek tartott ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és az abból eredő károkozás folytatódásának a valószínűségét és az uniós érdeket. A következő érdekelt felek telephelyein került sor ellenőrző látogatásra:
-
Hutchings & Harding Ltd, Cambridge, Egyesült Királyság, valamint
-
Marocchinerie e Scamoscerie Italiane Spa, Torinó, Olaszország.
B. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK
(13)
A jelen felülvizsgálatban érintett termék megegyezik az eredeti vizsgálatban meghatározott termékkel, amely a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg a 4114 10 10 és a 4114 10 90 KN-kód alá sorolt puhított bőr, illetve samoa kombinációval kikészített bőr, kiszabva is, beleértve a crust puhított bőrt és a crust samoa kombinációval kikészített bőrt (a továbbiakban:az érintett termék).
(14)
A vizsgálat megerősítette, hogy az eredeti vizsgálathoz hasonlóan az érintett termék, valamint a Kínában gyártott és a kínai belföldi piacon értékesített termékek, továbbá az uniós gyártók által előállított és az Unióban értékesített termékek alapvető fizikai és műszaki jellemzői, valamint felhasználása megegyezik, ezért az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek minősülnek.
C. A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VALÓSZÍNŰSÉGE
(15)
Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálták, hogy a meglévő intézkedések hatályvesztése a dömping valószínű folytatódásához vezetne-e.
1. Előzetes megjegyzések
(16)
A fenti (9) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően a hat megkeresett kínai exportáló gyártó egyike sem működött együtt a vizsgálatban, így a dömping folytatódásának valószínűségére vonatkozó megállapításokat az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényekre kellett alapozni, különös tekintettel a kérelmező által benyújtott információkra, beleértve a felülvizsgálati kérelemben szereplő információkat és a statisztikai adatokat.
2. Dömpingelt behozatal a felülvizsgálati időszakban
2.1. Analóg ország
(17)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának rendelkezései értelmében a rendes értéket egy piacgazdasági berendezkedésű, megfelelő harmadik ország (a továbbiakban: az analóg ország) árai vagy számtanilag képzett rendes értéke, vagy pedig az analóg ország által más országok (beleértve az Uniót is) esetében alkalmazott ár alapján kell megállapítani, illetve, ha ez nem lehetséges, bármilyen más elfogadható alapon megállapítható, ideértve a hasonló termékért az Unióban ténylegesen fizetett vagy fizetendő árat is, és azt szükség esetén megfelelően módosítani kell úgy, hogy magában foglaljon egy ésszerű haszonkulcsot is.
(18)
Az eredeti vizsgálatban a rendes érték megállapításához az USA szolgált analóg országként. Az akkoriban az USA-ban működő egyetlen puhítottbőr-gyártó azóta bezárta gyártó üzemét. Azóta a puhított bőrt egy törökországi közös vállalattól importálja. Mivel ennek megfelelően az USA-ban már nincs jelentős puhítottbőr-előállítás, a Bizottság a jelen felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben Új-Zélandot, Törökországot vagy Indiát kívánta analóg országként figyelembe venni. Kapcsolatba lépett a lehetséges analóg országokban (Új-Zéland, Törökország és India) működő gyártókkal, de egyik sem jelezte együttműködési szándékát.
(19)
Az analóg országban működő gyártók együttműködésének hiányában a rendes értéket az Indiából származó uniós behozatalok átlagárára vonatkozó információk alapján határozták meg a felülvizsgálati időszakra vonatkozó Eurostat importstatisztikai adatok lapján (az Unióba irányuló behozatalok közül az Indiából származó a legnagyobb mértékű). A kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányában az exportárat a Kínából származó uniós behozatalok átlagárára vonatkozó információk alapján határozták meg a felülvizsgálati időszakra vonatkozó Eurostat importstatisztikai adatok lapján. Ennek alapján a dömpingkülönbözetet az Indiából származó uniós behozatalok átlagárainak (rendes érték) és a kínai behozatalok átlagárainak (exportár) különbözetében állapították meg. E dömpingszámítás eredményeképpen 64 %-os dömpingkülönbözetet állapítottak meg.
2.2. A behozatal alakulása az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén
(20)
A dömping felülvizsgálati időszak során történő fennállásának elemzése mellett azt is megvizsgálták, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén mennyire valószínű a dömping folytatódása. Minthogy egyetlen kínai exportáló gyártó sem működött együtt a jelen vizsgálatban, az alábbi következtetések az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényekre, vagyis a felülvizsgálati kérelemben szereplő információkra, a kérelmező által szolgáltatott adatokra és az Eurostat-adatokra támaszkodnak.
(21)
Ebben az összefüggésben az alábbiakat elemezték: a Kínából származó behozatal alakulása, az exportáló gyártók gyártási és szabad kapacitása, valamint az uniós piac vonzereje az árak és a mennyiségek tekintetében.
(22)
Az alábbi (32) preambulumbekezdéssel összhangban a Kínából származó behozatalok felülvizsgálati időszakban tekintett árainak és az uniós gazdasági ágazat árainak összehasonlítása jelentős (51,6 %-os) áralákínálást mutat. Az uniós piac mind az árakat, mind a mennyiségeket illetően továbbra is vonzó a kínai exportáló gyártók számára. Ezt csak erősíti az a tény, hogy Kína az intézkedések bevezetése óta, amikortól fogva a kínai behozatalok csökkenést mutattak, jelentős gyártási kapacitással rendelkezik. Kína e termék tekintetében már az intézkedések bevezetését megelőzően is megháromszorozta uniós piaci részesedését, a 2001. évi 10,7 %-ról 2004-re 31,7 %-ra növelve azt. Ehhez járul, hogy az Unióba irányuló kínai kivitelek árai továbbra is magasabbak az egyes más harmadik országok piacain megjelenő áraknál, ami vonzóvá teszi az uniós piacot a kínai exportáló gyártók számára.
(23)
A fenti elemzés arra mutat rá, hogy a Kínából származó behozatal továbbra is dömpingelt áron, nagyon magas dömpingkülönbözet mellett jut el az uniós piacra. Különös tekintettel az uniós árszintek elemzésére, valamint a Kínában rendelkezésre álló kapacitásokra, megállapítható, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén fennáll a dömping folytatódásának valószínűsége.
D. KÁROKOZÁS
1. Az uniós gazdasági ágazat
(24)
Az Unióban a hasonló terméket három vállalat(csoport) gyártja. Közülük kettőt a kérelmező képvisel; ezek egyesült királyságbeli, illetve olaszországi székhellyel rendelkeznek, míg gyártási tevékenységük egy része Lengyelországba, illetve Romániába van kihelyezve. A harmadik gyártó olaszországi székhellyel rendelkezik, és támogatja a kérelmet. A többi puhítottbőr-gyártó az értesülések szerint gyártási üzemét az eredeti intézkedések 2006-ban történt bevezetése óta bezárta.
(25)
Az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében vett teljes uniós gyártást a mintába felvett uniós gyártók által visszaküldött kitöltött kérdőívek, valamint a reprezentativitás-vizsgálati/mintavételi eljárásban részt vevő harmadik gyártó által megküldött alapvető makroadatok alapján határozták meg. Ezen vállalatok képezik az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatot (a továbbiakban: uniós gazdasági ágazat). A mintába felvett két gyártó az uniós gyártás 80 %-át teszi ki.
(26)
Mivel a mikrogazdasági kárra vonatkozó mutatók kizárólag két vállalat adatain alapulnak, ezek az adatok az alaprendelet 19. cikke szerinti bizalmas kezelése érdekében indexált formában szerepelnek.
2. Felhasználás az uniós piacon
(27)
Az uniós felhasználás az uniós gazdasági ágazat uniós piacon megvalósult értékesítéseinek volumene és az Eurostattól származó importadatok alapján került meghatározásra.
(28)
Figyelembe kell venni továbbá, hogy 2010 óta jelentős mennyiségű alacsony árú export puhított bőr érkezett Spanyolországon keresztül az Unió többi országába (a piaci részesedés mintegy 31 %-a). Ehhez járul, hogy Spanyolországban teljesen megszűnt a hasonló termék gyártása, és a Spanyolországból származó puhított bőrnek az Unió többi országába irányuló értékesítései meghaladják a behozatalt. Ezen mennyiségeket szintén beszámították a felhasználási adatok meghatározásakor. 2008 és a felülvizsgálati időszak között az uniós felhasználás 26 %-kal növekedett; a legerősebb növekedés 2009 és 2010 között volt tapasztalható.
1. táblázat
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Összes uniós fogyasztás (1 000 négyzetlábban) (5)
22 107
22 300
28 434
27 827
Index (2008 = 100)
100
101
129
126
3. A Kínából származó behozatal
a) Volumen és piaci részesedés
(29)
A 2006-os intézkedések bevezetését követően a kínai import jelentősen visszaesett, és a felülvizsgálati időszak alatti kb. 4 %-os piaci részesedéssel jelenleg is inkább korlátozott. Egyben a figyelembe vett időszakban a Kínából származó behozatalok volumene 9 %-kal nőtt, és a felülvizsgálati időszak alatt elérte az 1 103 330 négyzetláb értéket. Ugyanakkor a kínai importok nem növekedtek az uniós fogyasztást követő mértékben, és a kínai importok piaci részesedése is csökkent a figyelembe vett időszak alatt.
2. táblázat
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Az érintett országból származó behozatal volumene (1 000 négyzetlábban) (6)
1 010,00
786,67
883,33
1 103,33
Index (2008 = 100)
100
78
87
109
Az érintett országból származó behozatal piaci részesedése (6)
5 %
4 %
3 %
4 %
b) Árak
i. Az árak alakulása
(30)
A figyelembe vett időszakban a kínai behozatalok átlagárai ingadoztak. A 2008-as évvel összehasonlítva az árak 2009-ben először növekedtek, majd 2010-ben 13 %-kal csökkentek, mígnem a felülvizsgálati időszak alatt ismét a 2008. évi szintre tértek vissza.
3. táblázat
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Az érintett országból származó behozatalok ára (EUR/négyzetláb) (7)
0,45
0,61
0,39
0,46
Index (2008 = 100)
100
136
87
102
ii. Áralákínálás
(31)
Az áralákínálás elemzésének céljából az uniós gazdasági ágazat uniós piacon, független vevők részére történő értékesítéseinek átlagárait a kínai exportőrök ezeknek megfeleltethető CIF-árainak súlyozott átlagával hasonlították össze. Az uniós gazdasági ágazat eladási árait e célból a gyártelepi árszinthez igazították, különösen a hitelköltségek, a szállítási költségek, a csomagolási és a jutalékköltségek tekintetében. A Kínából származó behozatalok CIF-árait az Eurostattól kérték be, majd a vámkezeléssel kapcsolatos költségek - pl. vártarifa és a behozatal utáni költségek (kirakodási ár) - felszámítása érdekében kiigazították azokat.
(32)
Az összehasonlítás azt mutatta, hogy a felülvizsgálati időszakban az érintett termék behozatala az uniós gazdasági ágazat áraihoz képest körülbelül 51,6 %-os áralákínálással történt.
4. Az uniós ágazat gazdasági helyzete
(33)
Az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően a dömpingelt import uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata magában foglalta valamennyi olyan gazdasági tényező és index értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére.
(34)
A károkozás elemzése céljából a következő két szinten került sor kármutatók meghatározására:
-
A makrogazdasági mutatókat (gyártás, kapacitás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, átlagos egységárak, a dömpingkülönbözetek nagysága, valamint a korábbi dömping hatásaiból való kilábalás) az uniós gazdasági ágazat egészének szintjén, a mintavételbe felvett vállalatok által visszaküldött kitöltött kérdőívekből nyert információk, valamint a harmadik uniós gyártótól érkezett makroadatok alapján értékelték.
-
A mikrogazdasági mutatókat (készletek, bérek, termelékenység, a beruházások megtérülése, pénzforgalom, tőkebevonási képesség és beruházások) a mintába felvett vállalatok által visszaküldött kitöltött kérdőívekből nyert és megfelelő mértékben ellenőrzött információk alapján elemezték. Ezen információk az egész uniós gazdasági ágazat vonatkozásában reprezentatívnak tekintendők. Mivel ezek a mutatók kizárólag két vállalattal kapcsolatosak, az alaprendelet 19. cikkében foglalt bizalmas adatkezelés miatt a pontos adatok nem tehetők nyilvánossá, és az alábbiakban csak indexált formában szerepelnek.
a) Makrogazdasági mutatók
4.1. Gyártás
(35)
Az uniós gyártás 2008 óta folyamatosan csökkent, míg végül a 2008. évhez képest 12 %-kal alacsonyabb értékkel a felülvizsgálati időszakban elérte mélypontját, holott a fogyasztás ugyanezen az időszakban 26 %-kal nőtt.
4. táblázat
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Gyártás (1 000 négyzetlábban) (8)
7 659
7 223
7 100
6 753
Index (2008 = 100)
100
94
93
88
4.2. Gyártási kapacitás és kapacitáskihasználási ráták
(36)
2008 és a felülvizsgálati időszak között a gyártási kapacitás változatlan maradt. Miközben a kapacitáskihasználás szintje már 2008-ban is alacsony volt, a gyártás 2008 és a felülvizsgálati időszak közötti visszaesése azt eredményezte, hogy a kapacitáskihasználás további 7 százalékponttal csökkent 2008 és a felülvizsgálati időszak között.
5. táblázat
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Gyártási kapacitás (1 000 négyzetlábban) (9)
13 290
13 290
13 290
13 290
Index (2008 = 100)
100
100
100
100
Kapacitáskihasználás (9)
58 %
54 %
53 %
51 %
Index (2008 = 100)
100
94
93
88
4.3. Értékesítési volumen
(37)
Az uniós gazdasági ágazat uniós piacon, független vevők számára megvalósított értékesítései 2008 és 2009 között 5 %-kal emelkedtek, majd 2010-ben 2 %-kal csökkentek, míg a felülvizsgálati időszak alatt ismét megnövekedtek. Összességében az értékesítések 9 %-kal növekedtek a figyelembe vett időszakban.
6. táblázat
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Független vevők számára történő uniós értékesítés volumene (1 000 négyzetlábban) (10)
5 144
5 393
5 324
5 627
Index (2008 = 100)
100
105
103
109
4.4. Piaci részesedés
(38)
2008 és 2009 között az uniós gazdasági ágazat csaknem 1 %-kal növelni tudta a 2008. évi alacsony, 23 %-os piaci részesedését, mielőtt piaci részesedése 4 százalékponttal csökkenve 20 %-ra esett volna vissza a felülvizsgálati időszak alatt.
7. táblázat
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése (11)
23 %
24 %
19 %
20 %
Index (2008 = 100)
100
104
80
87
4.5. Növekedés
(39)
2008 és a felülvizsgálati időszak között, míg az uniós fogyasztás 26 %-kal növekedett, az uniós gyártók értékesítési volumene az uniós piacon mindössze 9 %-kal nőtt, piaci részesedésük pedig 3 százalékponttal csökkent. Következésképpen az uniós gyártók csak kevéssé tudták kihasználni a piacnövekedés előnyeit.
4.6. Foglalkoztatás
(40)
A foglalkoztatásban 2008 és 2009 között bekövetkezett első jelentős, 9 %-os csökkenést követően az uniós gazdasági ágazat foglakoztatási szintje tovább esett. A 2008. évi 74 foglalkoztatottból a felülvizsgálati időszak alatt csak 59 foglalkoztatott maradt, ami átlag 19 %-os csökkenést jelent.
8. táblázat
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Az érintett termékkel kapcsolatos foglalkoztatás (foglalkoztatottak száma) (12)
74
67
62
59
Index (2008 = 100)
100
91
84
81
4.7. Termelékenység
(41)
Az uniós gazdasági ágazat munkaerő-állományának termelékenysége - teljesítmény/foglalkoztatottak/év alapon számolva - 2008 és a felülvizsgálati időszak között 9 %-kal nőtt. Ez azt a tényt tükrözi vissza, hogy a foglalkoztatás gyorsabb csökkenést mutatott, mint a termelés.
9. táblázat
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Termelékenység (négyzetláb/alkalmazott) (13)
104 031
107 536
114 512
113 655
Index (2008 = 100)
100
103
110
109
4.8. Értékesítési árak és a belföldi árakat befolyásoló tényezők
(42)
Az uniós gazdasági ágazat értékesítési egységárai 2008 és a felülvizsgálati időszak között nem változtak. A fentiek szerint a kínai dömpingelt behozatalok jelentős mértékben az uniós gazdasági ágazat árai alá kínáltak. Ugyanakkor az árszínvonal fenntartása az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének rovására ment.
10. táblázat
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Uniós piaci egységár (EUR/négyzetláb) (14)
1,01
0,97
1,01
1,01
Index (2008 = 100)
100
96
100
100
4.9. A dömpingkülönbözet nagysága
(43)
A kínai import mennyiségét, piaci részesedését és árait tekintve a tényleges dömpingkülönbözet uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása nem tekinthető elhanyagolhatónak.
4.10. A korábbi dömping hatásaiból való kilábalás
(44)
A fentiekben vizsgált mutatók azt jelzik, hogy a dömpingellenes intézkedések 2006-os bevezetése ellenére az uniós gazdasági ágazat gazdasági és pénzügyi helyzete meglehetősen sérülékeny és veszélyeztetett maradt. Ennek megfelelően nem történt meg az előző dömping utáni helyreállás, és megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazat továbbra is érzékenyen reagál az uniós piacon megjelenő bármilyen dömpingelt behozatalra.
b) Mikrogazdasági mutatók
4.11. Készletek
(45)
Az uniós gazdasági ágazat zárókészleteinek szintje jelentősen, 31 %-kal növekedett 2008 és a felülvizsgálati időszak között. A további elemzés lehetővé tette a készletmennyiségnek megfelelő termelési hónapok számának alakulására vonatkozó értékelés finomítását. Ebben a vonatkozásban a mintába felvett gyártók 2008-ben körülbelül öt hónapos termelésnek megfelelő mennyiséget (43 %) tartottak készleten, azonban a dömpingelt behozatal által kiváltott nyomás arra kényszerítette őket, hogy a felülvizsgálati időszakban több mint hét hónapos termelésnek megfelelő mennyiségre növeljék a készletet (ami a teljes évi termelés 63 %-ának felel meg). Ezért megerősítést nyert az a következtetés, amely szerint a készletek alakulása hátrányos helyzetre vall.
11. táblázat
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Zárókészlet (négyzetlábban) (15)
Bizalmas vállalati adatok
Index (2008 = 100)
100
116
135
131
4.12. Bérek
(46)
A munkavállalónkénti átlagbér 2008 és 2009, valamint 2010 és a felülvizsgálat időszak között nem változott. A 2009 és 2010 közötti 20 %-os ugrásszerű növekedés a mintába felvett két vállalat munkaerőköltségének - a foglalkoztatottság csökkenése ellenére bekövetkező - jelentős növekedéséből adódik.
12. táblázat
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Éves munkaerőköltség/foglalkoztatott (1 000 EUR-ban) (16)
Bizalmas vállalati adatok
Index (2008 = 100)
100
100
120
120
4.13. Befektetések
(47)
A mintába felvett vállalatoknak a hasonló termék gyártása terén megvalósított éves beruházásai 2008 és a felülvizsgálati időszak között 21 %-kal nőttek, és főként a karbantartást érintették. A 2010 és a felülvizsgálati időszak közötti ugrásszerű növekedés az egyik mintába felvett vállalat eszközbeszerzéseiből adódik.
13. táblázat
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Nettó befektetések (EUR) (17)
Bizalmas vállalati adatok
Index (2008 = 100)
100
102
72
121
4.14. Nyereségesség és a beruházások megtérülése
(48)
Az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak egészében veszteséges volt. 2008 és a felülvizsgálati időszak között a veszteség (mind abszolút mértékben, mind a forgalom százalékában kifejezve) több mint kétszeresére nőtt.
(49)
Hasonlóképpen a beruházások megtérülése is negatív volt a figyelembe vett időszak egészében, és további 131 százalékponttal csökkent 2008 és a felülvizsgálati időszak között.
14. táblázat
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Az uniós, független vevőknek történő értékesítés nettó nyeresége (a nettó értékesítés %-a) (18)
Bizalmas vállalati adatok
Index (2008 = 100)
- 100
-95
-73
- 203
A beruházások megtérülése (nettó nyereség a beruházások nettó könyv szerinti értékének %-ában) (18)
Bizalmas vállalati adatok
Index (2008 = 100)
- 100
-95
-73
- 231
4.15. Pénzforgalom és tőkebevonási képesség
(50)
Az operatív tevékenységekből származó nettó pénzforgalom negatív maradt a figyelembe vett időszak egészében, és közel 300 százalékponttal csökkent 2008 és a felülvizsgálati időszak között.
15. táblázat
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Pénzáramlás (EUR) (19)
Bizalmas vállalati adatok
Index (2008 = 100)
- 100
- 115
-77
- 398
(51)
Nem volt arra utaló jel, hogy az uniós ágazat a tőkebevonás terén nehézségekbe ütközött volna.
c) A dömpingelt behozatal és más tényezők hatása
4.16. A dömpingelt behozatalok hatása
(52)
Az intézkedések bevezetését követően a kínai import jelentősen visszaesett, és a felülvizsgálati időszak alatti kb. 4 %-os piaci részesedéssel jelenleg is inkább korlátozott. Ezen behozatalok és az uniós gazdasági ágazat árai közötti összehasonlítás ugyanakkor jelentős (51,6 %-os) áralákínálást mutat. Mivel a puhított bőr szabványosított termék, a termék köre igen korlátozott, és a kínai áruk minőségüket tekintve hasonlóak az európaiakhoz, a kínai importok viszonylag kis piaci részesedése a jelentős áralákínálással együtt arra utal, hogy ezek a behozatalok jelentős hatást gyakorolnak az uniós gazdasági ágazat helyzetére.
4.17. Egyéb országokból származó behozatalok
(53)
Jelentős behozatal érkezik Indiából, Törökországból és Új-Zélandról, valamint kis mennyiségben más országokból is, amelyek a felülvizsgálati időszak alatt összesen a piaci részesedés 46 %-át tették ki (a 2008. évi 60 %-kal szemben).
(54)
Az indiai behozatalok tekintetében megjegyzendő, hogy volumenük jelentős, és piaci részesedésük a 2008. évi 11 %-ról a felülvizsgálati időszakban 16 %-ra emelkedett. Ugyanezen időszak alatt az indiai behozatalok átlagárai némileg alatta maradtak az uniós gyártók átlagárainak. A jelentős mennyiséget és árkülönbséget figyelembe véve megállapítható, hogy az indiai behozatalok bizonyos mértékben hozzájárultak az uniós ágazat gazdasági helyzetének romlásához. Másrészt az indiai behozatalok árai több mint 60 %-kal magasabbak a kínai behozatalok árainál. Következésképpen kijelenthető, hogy ez az uniós gazdasági ágazat jelen helyzetére gyakorolt korlátozott hatás a kínai dömpingelt behozatalok valószínű növekedésével minden valószínűség szerint nem vetne véget a dömpingelt behozatalok és a károkozás között fennálló okozati összefüggésnek, és hogy az intézkedések visszavonása az uniós gazdasági ágazat helyzetének további romlásával járna.
16. táblázat
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Az Indiából származó behozatalok volumene (1 000 négyzetlábban) (20)
2 330,00
2 123,33
4 276,67
4 436,67
Az Indiából származó behozatalok piaci részesedése (20)
11 %
10 %
15 %
16 %
Az Indiából származó behozatalok átlagára (EUR/négyzetláb)
0,79
0,82
0,66
0,75
(55)
Jelentős továbbá a törökországi behozatal is, amely a felülvizsgálati időszakban 10 %-os piaci részesedéssel rendelkezett (a 2008. évi 18 %-hoz képest). Ezen behozatalok átlagárai ugyanakkor jóval meghaladják a Kínából származó puhított bőr átlagárait, és közel azonos szinten vannak az uniós gazdasági ágazat árszintjével. A törökországi behozatalok csökkenő tendenciáját és viszonylag magas árait tekintve megállapítható, hogy azok a kínai dömpingelt behozatalok valószínű növekedésével nem vetnének véget a dömpingelt behozatalok és a károkozás között fennálló okozati összefüggésnek, és hogy az intézkedések visszavonása az uniós gazdasági ágazat helyzetének további romlásával járna.
17. táblázat
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
A Törökországból származó behozatalok volumene (1 000 négyzetlábban) (21)
4 063,33
2 623,33
2 933,33
2 700,00
A Törökországból származó behozatalok piaci részesedése (21)
18 %
12 %
10 %
10 %
A Törökországból származó behozatalok átlagára (EUR/négyzetláb)
0,77
0,89
1,05
1,20
(56)
Új-Zélandból szintén jelentős behozatal érkezik, amely a felülvizsgálati időszakban a piaci részesedés 7 %-át tette ki a 2008. évi 3 %-hoz képest. Ezen behozatalok átlagárai ugyanakkor jóval meghaladják a Kínából származó puhított bőr átlagárait, és még az uniós gazdasági ágazat árszintjét is meghaladják. Az új-zélandi behozatalok viszonylag magas árait tekintve megállapítható, hogy a kínai dömpingelt behozatalok valószínű növekedésével ezek sem vetnének véget a dömpingelt behozatalok és a károkozás között fennálló okozati összefüggésnek, és hogy az intézkedések visszavonása az uniós gazdasági ágazat helyzetének további romlásával járna.
18. táblázat
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Az Új-Zélandból származó behozatalok volumene (1 000 négyzetlábban) (22)
716,67
2 426,67
1 966,67
1 883,33
Az Új-Zélandból származó behozatal piaci részesedése (22)
3 %
11 %
7 %
7 %
Az Új-Zélandból származó behozatalok átlagára (EUR/négyzetláb)
1,29
1,43
1,43
1,48
(57)
A világ egyéb részéről származó behozatal piaci részesedése a felülvizsgálati időszakban 13 % volt (a 2008. évi 27 %-hoz képest tehát visszaesett). Ezen behozatalok átlagárai ugyanakkor jóval meghaladják a Kínából származó puhított bőr átlagárait, és az uniós gazdasági ágazat árszintjéhez közel állnak. A világ egyéb részéről származó behozatalok csökkenő tendenciáját és a Kínából származó puhítottbőr-behozatalokhoz képest mutatott relatív magas árait tekintve megállapítható, hogy ezek sem vetnének véget a dömpingelt behozatalok és a károkozás között fennálló okozati összefüggésnek, és hogy az intézkedések visszavonása a kínai dömpingelt behozatalok valószínű növekedésével és az uniós gazdasági ágazat helyzetének további romlásával járna.
19. táblázat
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
A világ egyéb részéről származó behozatalok volumene (1 000 négyzetlábban) (23)
5 896,67
4 013,33
4 480,00
3 556,67
A világ egyéb részéről származó behozatalok piaci részesedése (23)
27 %
18 %
16 %
13 %
A világ egyéb részéről származó behozatalok átlagára (EUR/négyzetláb)
0,63
0,84
0,81
0,84
(58)
A többi harmadik országból származó behozatalok piaci részesedése összesen 46 % volt a felülvizsgálati időszakban (a 2008. évi 60 %-hoz képest). E behozatalok átlagárai ugyanakkor jóval meghaladják a Kínából származó puhított bőr átlagárait, és közel azonos szinten vannak az uniós gazdasági ágazat áraival. A harmadik országokból származó behozatalok csökkenő tendenciáját és viszonylag magas árait tekintve megállapítható, hogy a kínai dömpingelt behozatalok valószínű növekedésével azok összességükben szintén nem vetnének véget a dömpingelt behozatalok és a károkozás között fennálló okozati összefüggésnek, és hogy az intézkedések visszavonása az uniós gazdasági ágazat helyzetének további romlásával járna.
20. táblázat
2008
2009
2010
Felülvizsgálati időszak
Egyéb országokból származó behozatal volumene (1 000 négyzetlábban) (24)
13 006,67
11 186,67
13 656,67
12 576,67
Index (2008 = 100)
100
86
105
97
Az egyéb országokból származó import piaci részesedése (24)
60 %
51 %
49 %
46 %
Az egyéb országokból származó behozatalok átlagára (EUR/négyzetláb)
0,74
0,98
0,91
0,98
5. Az uniós gazdasági ágazat helyzetére vonatkozó következtetés
(59)
Az Unióban összesen három gyártó (mindegyikük kkv) maradt. A többi puhítottbőr-gyártó az értesülések szerint gyártási üzemét az eredeti intézkedések 2006-ban történt bevezetése óta bezárta. Ez a változás - még emelkedő uniós fogyasztás mellett is - a kínai dömpingelt behozataloknak az uniós piacra gyakorolt egyre erősödő nyomásának tudható be.
(60)
A károkozás elemzése azt mutatja, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzete a figyelembe vet időszak alatt romlott. Különösen a gyártás csökkent (mintegy 12 %-kal), és még ha az értékesítés enyhe növekedést mutatott is, nem érte el a fogyasztásban bekövetkezett növekedést, aminek következtében az uniós gyártók piaci részesedése 3 százalékponttal visszaesett.
(61)
A makrogazdasági mutatók elemzése ugyanakkor azt mutatja, hogy a nyereségesség, a beruházások megtérülése és az uniós gazdasági ágazat pénzforgalma a figyelembe vett időszak egészében negatív maradt, és a felülvizsgálati időszak alatt tovább romlott.
(62)
Az Indiából, Törökországból, Új-Zélandból és a világ egyéb részeiről származó behozatalokat is megvizsgálták. E behozatalokról külön-külön és összességükben is megállapítható, hogy kínai dömpingelt behozatalok valószínű növekedésével nem vetnének véget a dömpingelt behozatalok és a károkozás között fennálló okozati összefüggésnek, és hogy az intézkedések visszavonása az uniós gazdasági ágazat helyzetének további romlásával járna.
(63)
Ennek fényében levonható az a következtetés, hogy az uniós gazdasági ágazatot továbbra is jelentős kár éri az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének értelmében, helyzete instabil, és távolról sem éri el azt az állapotot, amelyet az eredeti vizsgálatban megállapított dömpingből való kilábalás esetén várható lett volna.
(64)
Továbbá az is megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazat kedvezőtlen helyzetét elsősorban a dömpingelt és alacsony árú kínai behozatalok folyamatos jelenléte okozta.
E. A KÁR FOLYTATÓDÁSÁNAK VALÓSZÍNŰSÉGE
1. A behozatal várható mennyisége és az árak által gyakorolt hatások az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén
(65)
Bár a Kínából származó behozatal volumene a 2006. évi intézkedéseket követően jelentős mértékben csökkent, megállapítható, hogy Kína továbbra is jelentős gyártási kapacitással rendelkezik (lásd a (22) preambulumbekezdést). Ezen szabad kapacitások az intézkedések visszavonása esetén könnyen átirányíthatók az unós piacra.
(66)
Amennyiben tehát az intézkedéseket visszavonnák, a kínai exportáló gyártók nagy valószínűséggel arra törekednének, hogy visszaszerezzék az uniós piacon elvesztett piaci részesedésüket. A vizsgálat által kimutatott jelentős áralákínálás valóban arra mutat, hogy az Unió piaca az uniós árszintek miatt igen vonzó a kínai behozatalok számára (lásd a (22) preambulumbekezdést).
2. A károkozás folytatódására vonatkozó következtetés
(67)
Mindezek alapján az a következtetés vonható le, hogy a Kínából származó behozatalokra vonatkozó intézkedések hatályon kívül helyezése minden bizonnyal az uniós gazdasági ágazatot ért kár folytatódását eredményezné.
F. AZ UNIÓS ÉRDEK
1. Bevezetés
(68)
Az alaprendelet 21. cikkének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartása nem lenne-e ellentétes az Unió egészének érdekével. Az uniós érdek meghatározása a különböző érintett érdekek - vagyis egyrészt az uniós gazdasági ágazat, másrészt az importőrök és a felhasználók érdekeinek - felmérésén alapult.
(69)
Emlékeztetni kell arra, hogy az eredeti vizsgálatban az intézkedések elfogadása nem minősült az Unió érdekeivel ellentétesnek. Ezenkívül az a tény, hogy a jelenlegi vizsgálat felülvizsgálat, azaz egy olyan helyzet elemzése, amelyben már hatályban vannak dömpingellenes intézkedések, lehetővé teszi, hogy értékeljék a jelenlegi dömpingellenes intézkedéseknek az érintett felekre gyakorolt esetleg indokolatlanul hátrányos hatását is.
(70)
Ennek alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy a kárt okozó dömping folytatódásának valószínűségére vonatkozó következtetések ellenére le lehetett-e vonni azt az egyértelmű következtetést, hogy az Uniónak nem érdeke, hogy ebben a konkrét esetben fenntartsa az intézkedéseket.
2. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
(71)
Az uniós gazdasági ágazat, amely kkv-kből áll, folyamatosan vesztett piaci részesedéséből, és jelentős kár érte a figyelembe vett időszak alatt. Az intézkedések visszavonása esetén az uniós gazdasági ágazat minden valószínűség szerint még ennél is rosszabb helyzetbe kerülne.
3. Az importőrök érdeke
(72)
A vizsgálatban két független importőr működött együtt. A puhított bőrrel kapcsolatos üzleti tevékenységük forgalmuknak csak korlátozott részét teszi ki. Ezért nincs arra utaló jel, hogy az intézkedések fenntartása bármilyen negatív hatással is lenne tevékenységeikre.
4. A felhasználók és a fogyasztók érdeke
(73)
Az eredeti vizsgálathoz hasonlóan az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül egy felhasználói vagy fogyasztói szervezet sem jelentkezett. Mivel az eredeti vizsgálat azt mutatta, hogy a szóban forgó intézkedések nem befolyásolnák kedvezőtlenül e felek érdekeit, valamint tekintettel arra, hogy a vizsgálat alatt nem mutattak együttműködési szándékot, megállapítható, hogy az intézkedések fenntartása nem érintené érdekeiket. Mivel jelentős és versenyképes árú behozatalok állnak rendelkezésre egyéb forrásokból, ezáltal biztosított, hogy a felhasználók és a fogyasztók továbbra is bő választási lehetőséggel rendelkeznek majd az adott termék tekintetében a különböző beszállítók ésszerű áron kínált termékei közül.
5. Következtetés
(74)
Valamennyi fent említett tényezőt figyelembe véve az a következtetés vonható le, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartásával szemben nem állnak fenn kényszerítő okok.
G. DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
(75)
Minden felet értesítettek azokról az alapvető tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a Bizottság a fennálló intézkedések fenntartását kívánja javasolni. A feleknek megfelelő idő állt rendelkezésükre ahhoz, hogy a tájékoztatást követően benyújtsák észrevételeiket. A benyújtott információkat és észrevételeket a Bizottság indokolt esetben megfelelően figyelembe vette.
(76)
A fentiekből az következik, hogy az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Kínából származó puhított bőr behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani. Emlékeztetni kell arra, hogy az intézkedések 58,9 %-os ad valorem vámot jelentenek.
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg a 4114 10 10 és a 4114 10 90 KN-kód alá tartozó puhított bőr, illetve samoa kombinációval kikészített bőr, kiszabva is, beleértve a crust puhított bőrt és a crust samoa kombinációval kikészített bőrt is, behozatalára.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott termékekre vonatkozó, vámkezelés előtti, uniós határparitáson számított nettó árra alkalmazandó végleges dömpingellenes vám 58,9 %.
(3) Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2012. december 3-án.