NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1182/2013
ze dne 19. listopadu 2013,
kterým se mění nařízení (ES) č. 754/2009, (EU) č. 1262/2012, (EU) č. 39/2013 a (EU) č. 40/2013, pokud jde o některá rybolovná práva
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 3 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 (1) požaduje, aby opatření Unie, jimiž se řídí přístup do vod a ke zdrojům a udržitelné provozování rybolovných činností, byla stanovena s ohledem na dostupná vědecká, technická a hospodářská doporučení, a zejména na zprávu vypracovanou Vědeckotechnickým a hospodářským výborem pro rybářství (VTHVR), jakož i s ohledem na každé doporučení získané od regionálních poradních sborů.
(2)
Nařízením Rady (ES) č. 754/2009 (2) Rada vyloučila některé skupiny plavidel z režimu intenzity rybolovu stanoveného v kapitole III nařízení Rady (ES) č. 1342/2008 (3). Povolená intenzita rybolovu pro plavidla, na něž se tento režim uplatňuje, v současné době vyplývá z přílohy IIA nařízení Rady (EU) č. 39/2013 (4) a z přílohy IIA nařízení Rady (EU) č. 40/2013 (5).
(3)
Mezinárodní rada pro průzkum moří (ICES) vydala v červnu roku 2013 doporučení pro rok 2014 týkající se štikozubce severního. V tomto doporučení ICES uvedla, že biomasa této populace dosáhla v roce 2013 rekordní výše a kromě toho se u ní v posledních letech výrazně snížila míra úmrtnosti způsobené rybolovem. ICES uvedla, že v roce 2014 lze TAC zvýšit o 49 % na 81 846 tun. S ohledem na toto doporučení vzneslo Irsko a Španělsko požadavek, aby byl platný TAC pro tuto populaci zvýšen v průběhu roku z 55 105 tun na 69 440 tun, aby bylo dosaženo objemu vykládek, které podle odhadů ICES odpovídají stávající míře úmrtnosti způsobené rybolovem, jež je zase v souladu s maximálním udržitelným výnosem. Tento požadavek je považován za přijatelný s ohledem na závazek dotčených členských států, že pomocí důsledné kontroly příslušného rybolovu zajistí konstantní intenzitu rybolovu, a tedy i míru úmrtnosti způsobené rybolovem.
(4)
Skupina plavidel plujících pod vlajkou Španělska, která loví západně od Skotska, je v současné době vyloučena z oblasti působnosti režimu intenzity rybolovu vyplývajícího z nařízení (ES) č. 1342/2008. Na základě informací, které Španělsko poskytlo v roce 2013, nebyl VTHVR schopen posoudit, zda jsou podmínky stanovené v nařízení (ES) č. 1342/2008 splněny i během období řízení v roce 2012. Je proto vhodné tuto skupinu španělských plavidel do uvedeného režimu intenzity rybolovu znovu zahrnout. Nařízení (ES) č. 754/2009 a příloha IIA nařízení (EU) č. 39/2013 by proto měly být odpovídajícím způsobem změněny.
(5)
Skupina plavidel plujících pod vlajkou Francie, která loví v Severním moři, je v současné době vyloučena z oblasti působnosti režimu intenzity rybolovu vyplývajícího z nařízení (ES) č. 1342/2008. VTHVR dospěl na základě informací, které mu Francie poskytla v roce 2013, k závěru, že úlovky uvedených plavidel překročily stanovený limit. Je proto vhodné tuto skupinu francouzských plavidel do uvedeného režimu intenzity rybolovu znovu zahrnout. Nařízení (ES) č. 754/2009 a příloha IIA nařízení (EU) č. 40/2013 by proto měly být odpovídajícím způsobem změněny.
(6)
Skupina plavidel plujících pod vlajkou Spojeného království, která loví hřebenatky (Aequipecten opercularis) v Irském moři v okolí ostrova Man, je v současné době vyloučena z oblasti působnosti režimu intenzity rybolovu stanoveného v nařízení (ES) č. 1342/2008. V důsledku matematické chyby však toto vyloučení není zohledněno ve stropech intenzity rybolovu uvedených v příloze IIA nařízení (EU) č. 39/2013. Nařízení (EU) č. 39/2013 je proto třeba odpovídajícím způsobem opravit.
(7)
Nařízení Rady (EU) č. 1262/2012 (6) stanoví omezení odlovu na rok 2013 a 2014, pokud jde o seznam hlubinných druhů žraloků. Komise požádala Mezinárodní radu pro průzkum moří (ICES) o poradní stanovisko ohledně toho, zda je vhodné provést revizi tohoto seznamu. ICES dospěla k závěru, že jsou k dispozici dostatečné vědecké informace, které podporují vyloučení máčky černoústé (Galeus melanostomus) ze seznamu hlubinných druhů žraloků a zahrnutí všech druhů rodu Centrophorus (Centrophorus spp.) na tento seznam. Nařízení (EU) č. 1262/2012 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(8)
V souladu s výsledkem konzultací, které proběhly mezi pobřežními státy ohledně řízení makrely obecné, tresky modravé, atlantsko-skandinávského sledě obecného a tresky jednoskvrnné v Severním moři, může Unie svým plavidlům povolit rybolov až do výše 10 % nad rámec kvóty stanovené pro Unii pod podmínkou, že jakékoli množství využité nad rámec této kvóty bude odečteno od její kvóty pro rok 2014. Podobně může Unie v roce 2014 využít nevyužitého množství až do výše 10 % kvóty stanovené pro Unii v roce 2013. Je vhodné umožnit takovou flexibilitu při stanovování těchto rybolovných práv za účelem zajištění rovných podmínek pro plavidla Unie, a to tak, že se dotčeným členským státům povolí rozhodnout se pro využití kvóty flexibility. V případech, kdy se členský stát nerozhodne pro využití kvóty flexibility pro určitou populaci, je vhodné, aby články 3 a 4 nařízení (ES) č. 847/96 nadále platily v souladu s čl. 10 odst. 2 nařízení (EU) č. 40/2013.
(9)
Komise pro tuňáky Indického oceánu (IOTC) přijala na svém výročním zasedání konaném v roce 2013 rozhodnutí, které je určeno k ochraně žraloka dlouhoploutvého a je použitelné na rybářská plavidla zapsaná do rejstříku IOTC oprávněných plavidel, neboť jako prozatímní pilotní opatření zakazuje uchovávat na palubě, překládat či vykládat upravená těla žraloka dlouhoploutvého nebo části upravených těl. Uvedené rozhodnutí stanoví výjimku pro drobný rybolov, konkrétně pro rybářská plavidla, která se účastní rybolovných činností ve výlučné ekonomické zóně členského státu, pod jehož vlajkou plují. Nařízení (EU) č. 40/2013 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(10)
Komise pro rybolov v západním a středním Tichém oceánu (WCPFC) přijala na svém výročním zasedání konaném v roce 2010 doporučení omezit počet plavidel, která aktivně loví jihotichomořského tuňáka křídlatého v oblasti úmluvy jižně od 20° j. š. V důsledku toho by se mělo zajistit, aby plavidla Unie tento druh v oblasti úmluvy WCPFC jižně od 20° j. š. ani nadále nelovila. Nařízení (EU) č. 40/2013 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(11)
Rybolovná práva pro plavidla Unie v norských vodách a pro norská plavidla ve vodách Unie se stanoví každý rok na základě konzultací o rybolovných právech, které se konají v souladu s dvoustrannou dohodou o rybolovu uzavřenou s Norskem (7). Než byly ukončeny tyto konzultace o dohodách pro rok 2013, stanovilo nařízení (EU) č. 40/2013 pro příslušné populace prozatímní rybolovná práva. Konzultace s Norskem byly ukončeny dne 18. ledna 2013 a nařízení Rady (EU) č. 297/2013 (8) pozměnilo příslušná ustanovení nařízení (EU) č. 40/2013. Populace mníkovce bělolemého ve vodách Norska oblasti IV však byla v důsledku chyby vyloučena z působnosti nařízení (EU) č. 297/2013. Množství tresky modravé, jež může Norsko odlovit ve vodách Unie oblastí II, IVa, V, VI severně od 56° 30′ s. š. a oblasti VII západně od 12° z. d., navíc neodráželo schválený zápis z konzultací s touto zemí. Příloha IA nařízení (EU) č. 40/2013 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.
(12)
Byla zjištěna chyba v počtu plavidel a kapacitě přidělené Unii a schválené pro účely lovu mečouna obecného a tuňáka křídlatého v oblasti úmluvy IOTC. Příloha VI nařízení (EU) č. 40/2013 by proto měla být odpovídajícím způsobem opravena.
(13)
V souladu s aktem o přistoupení z roku 2012 a v návaznosti na přistoupení Chorvatska dne 1. července 2013 by ustanovení o přidělení rybolovných práv přidělených v roce 2013 na úrovni Unie Chorvatsku měla být zahrnuta do příslušných nástrojů Unie. Omezení týkající se lovné kapacity a kapacity chovu tuňáka obecného v Chorvatsku, která jsou doplněna tímto nařízením, vycházejí z ustanovení plánu obnovy populace tuňáka obecného pro Chorvatsko do roku 2013 podle Mezinárodní komise pro ochranu tuňáků v Atlantiku (ICCAT). Dále v souladu s článkem 5 nařízení Rady (ES) č. 302/2009 (9) má každý členský stát zajistit, aby jeho lovná kapacita odpovídala jeho kvótě.
(14)
Ustanovení tohoto nařízení týkající se omezení intenzity rybolovu by se měla použít ode dne 1. února 2013. Ustanovení týkající se omezení odlovu by se měla použít ode dne 1. ledna 2013, s výjimkou ustanovení týkajících se WCPFC a IOTC, která by se měla použít od okamžiku vstupu tohoto nařízení v platnost. Ustanovení vložená v důsledku přistoupení Chorvatska k Evropské unii by se měla použít ode dne přistoupení. Tímto zpětným účinkem nebude dotčena zásada právní jistoty, neboť příslušná rybolovná práva nebyla dosud vyčerpána. Jelikož mají změny režimů intenzity rybolovu přímý vliv na hospodářské činnosti dotčených loďstev, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost ihned po vyhlášení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Změny nařízení (ES) č. 754/2009
V článku 1 nařízení (ES) č. 754/2009 se zrušují písmena b) a j).
Článek 2
Změny nařízení (EU) č. 1262/2012
Příloha nařízení Rady (EU) č. 1262/2012 se mění v souladu s přílohou I tohoto nařízení.
Článek 3
Změny nařízení (EU) č. 39/2013
1. Příloha I nařízení (EU) č. 39/2013 se mění v souladu s přílohou II tohoto nařízení.
2. Příloha IIA nařízení (EU) č. 39/2013 se mění v souladu s přílohou III tohoto nařízení.
Článek 4
Změny nařízení (EU) č. 40/2013
Nařízení (EU) č. 40/2013 se mění takto:
1)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 6a
Flexibilita při stanovování rybolovných práv některých populací
1. Tento článek se vztahuje na tyto populace:
a)
treska jednoskvrnná v oblasti IV, ve vodách EU oblasti IIa;
b)
treska modravá ve vodách EU a mezinárodních vodách oblastí I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII a XIV;
c)
makrela obecná v oblastech IIIa a IV; ve vodách EU oblastí IIa, IIIb, IIIc a IIId;
d)
makrela obecná v oblastech VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId a VIIIe; ve vodách EU a mezinárodních vodách oblasti Vb; v mezinárodních vodách oblastí IIa, XII a XIV;
e)
makrela obecná v oblastech VIIIc, IX a X; ve vodách EU oblasti CECAF 34.1.1;
f)
makrela obecná ve vodách Norska oblastí IIa a IVa;
g)
sleď obecný ve vodách EU, Norska a mezinárodních vodách oblastí I a II.
2. U kterékoli z populací uvedených v odstavci 1 může členský stát rozhodnout o zvýšení původní kvóty stanovené v příloze I až o 10 %. Dotčený členský stát své rozhodnutí písemně oznámí Komisi. Na základě tohoto oznámení se zvýšená kvóta považuje za kvótu přidělenou danému členskému státu pro rok 2013.
3. Veškerá množství využitá v roce 2013 v rámci této zvýšené kvóty, která překračují původní kvótu, se pro účely výpočtu kvóty dotčeného členského státu pro příslušnou populaci v roce 2014 odečítají, a to na základě počtu tun.
4. Veškerá množství nevyužitá v rámci původní kvóty až do výše 10 % této kvóty se pro účely výpočtu kvóty dotčeného členského státu pro příslušnou populaci v roce 2014 přičítají.
5. Jakákoli množství, která byla předmětem výměn s jinými členskými státy podle čl. 20 odst. 5 nařízení (ES) č. 2371/2002, jakož i jakákoli množství, která byla odečtena v souladu s články 37, 105 a 107 nařízení (ES) č. 1224/2009, budou zohledněna pro účely určení využitých a nevyužitých množství podle odstavců 3 a 4 tohoto článku.
6. Pokud členský stát využil možnosti podle odstavce 2 ve vztahu k určité populaci, nepoužijí se u daného členského státu na danou populaci články 3 a 4 nařízení (ES) č. 847/96.“
2)
V čl. 10 odst. 2 se slova „v příloze I tohoto“ nahrazují slovy „v tomto“.
3)
Článek 23 se nahrazuje tímto:
„Článek 23
Žraloci
1. U všech druhů rybolovu se zakazuje uchovávat na palubě, překládat či vykládat upravená těla liškounů všech druhů čeledi Alopiidae nebo části jejich upravených těl.
2. U všech druhů rybolovu se zakazuje uchovávat na palubě, překládat či vykládat upravená těla žraloka dlouhoploutvého (Carcharhinus longimanus) nebo části jejich upravených těl, s výjimkou plavidel, jejichž celková délka je méně než 24 metrů a která provádějí pouze rybolovné činnosti ve výlučné hospodářské oblasti členského státu, pod jehož vlajkou plují, a za předpokladu, že je jejich úlovek určen výlučně k místní spotřebě.
3. Při náhodném ulovení nesmějí být druhy uvedené v odstavcích 1 a 2 poraněny. Takové ryby se neprodleně vypouštějí.“
4)
Článek 29 se nahrazuje tímto:
„Článek 29
Podmínky pro rybolov tuňáka velkookého, tuňáka žlutoploutvého, tuňáka pruhovaného a jihotichomořského tuňáka křídlatého
1. Členské státy zajistí, aby se počet dnů rybolovu přidělených plavidlům s košelkovými nevody provozujícím rybolov tuňáka velkookého (Thunnus obesus), tuňáka žlutoploutvého (Thunnus albacares) a tuňáka pruhovaného (Katsuwonus pelamis) v části oblasti úmluvy WCPFC nalézající se na volném moři mezi 20° s. š. a 20° j. š. nezvýšil.
2. Plavidla EU neprovádějí cílený odlov jihotichomořského tuňáka křídlatého (Thunnus alalunga) v části oblasti úmluvy WCPFC jižně od 20° j. š.“
5)
Příloha IA se mění v souladu s přílohou IV tohoto nařízení.
6)
Příloha ID se mění v souladu s přílohou V tohoto nařízení.
7)
Příloha IIA se mění v souladu s přílohou VI tohoto nařízení.
8)
Příloha IV se mění v souladu s přílohou VII tohoto nařízení.
9)
Příloha VI se mění v souladu s přílohou VIII tohoto nařízení.
Článek 5
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Ustanovení čl. 3 odst. 1, čl. 4 odst. 1, 2, 5 a 9 se však použijí ode dne 1. ledna 2013. Ustanovení článku 1, čl. 3 odst. 2 a čl. 4 odst. 7 se použijí ode dne 1. února 2013 a ustanovení čl. 4 odst. 6 a 8 se použijí od 1. července 2013.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 19. listopadu 2013.
A TANÁCS 1182/2013/EU RENDELETE
(2013. november 19.)
a 754/2009/EK, az 1262/2012/EU, a 39/2013/EU és a 40/2013/EU rendelet bizonyos halászati lehetőségek tekintetében történő módosításáról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (3) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
mivel:
(1)
A 2371/2002/EK tanácsi rendelet (1) előírja, hogy a vizekhez és erőforrásokhoz való hozzáférésre és a halászati tevékenységek fenntartható folytatására vonatkozó intézkedéseket a rendelkezésre álló tudományos, műszaki és gazdasági szakvélemények és különösen a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) által készített jelentések figyelembevételével, valamint a regionális tanácsadó testületektől kapott javaslatok tükrében kell meghatározni.
(2)
A 754/2009/EK tanácsi rendelettel (2) a Tanács egyes hajócsoportokat kizárt az 1342/2008/EK tanácsi rendelet (3) III. fejezetében előírt halászati erőkifejtési rendszerből. Az említett rendszer hatálya alá tartozó hajók megengedett halászati erőkifejtését jelenleg a 39/2013/EU tanácsi rendelet (4) IIA. melléklete és a 40/2013/EU tanácsi rendelet (5) IIA. melléklete állapítja meg.
(3)
A Nemzetközi Tengerkutatási Tanács (ICES) 2013 júniusában közzétette az északi szürke tőkehalra vonatkozó, 2014-re szóló szakvéleményét. Az ICES eme szakvéleményében jelzi, hogy az állomány biomasszája 2013-ban rekordnagyságot ért el, és a halászati mortalitás mértéke az elmúlt években meredeken csökkent. Az ICES véleménye szerint 2014-ben a teljes kifogható mennyiséget 49 %-kal, azaz 81 846 tonnára lehetne növelni. E vélemény fényében Írország és Spanyolország kérte, hogy az állományra vonatkozóan érvényben lévő teljes kifogható mennyiséget még ez év során növeljék 55 105 tonnáról 69 440 tonnára, hogy el lehessen érni azt a kirakodási szintet, amely az ICES becslései szerint megfelelne a halászati mortalitás jelenlegi szintjeinek, amelyek pedig összhangban vannak a maximális fenntartható hozammal. A kérés elfogadhatónak tekinthető, tekintettel arra, hogy az érintett tagállamok kötelezettséget vállaltak arra, hogy a halászati tevékenység szigorú ellenőrzése révén biztosítják, hogy a halászati erőkifejtés szintje és ebből következően a halászati mortalitási arány változatlan maradjon.
(4)
A Spanyolország lobogója alatt közlekedő, a Skóciától nyugatra fekvő területeken halászó hajók egy csoportja jelenleg nem tartozik az 1342/2008/EK rendeletben meghatározott halászati erőkifejtési rendszer hatálya alá. A Spanyolország által 2013-ban szolgáltatott adatok alapján a HTMGB nem tudta megállapítani, hogy az 1342/2008/EK rendeletben megállapított feltételek teljesültek-e a 2012-es gazdálkodási időszakra vonatkozóan. Ezért a szóban forgó hajócsoportot helyénvaló újból az említett halászati erőkifejtési rendszer hatálya alá vonni. A 754/2009/EK rendeletet és a 39/2013/EU rendelet IIA. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell.
(5)
A Franciaország lobogója alatt közlekedő, az Északi-tengeren halászó hajók egy csoportja jelenleg nem tartozik az 1342/2008/EK rendeletben meghatározott halászati erőkifejtési rendszer hatálya alá. A Franciaország által 2013-ban szolgáltatott információk alapján a HTMGB úgy ítélte meg, hogy az említett hajók fogásai túllépték a megállapított küszöböt. Ezért a szóban forgó francia hajócsoportot helyénvaló újból az említett halászati erőkifejtési rendszer hatálya alá vonni. A 754/2009/EK rendeletet és a 40/2013/EU rendelet IIA. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell.
(6)
Az Egyesült Királyság lobogója alatt közlekedő, az Ír-tenger Man-sziget körüli részén csíkos fésűkagylóra (Aequipecten opercularis) halászó hajók egy csoportja jelenleg nem tartozik az 1342/2008/EK rendeletben meghatározott halászati erőkifejtési rendszer hatálya alá. Egy matematikai hiba következtében azonban a 39/2013/EU rendelet IIA. mellékletében meghatározott erőkifejtési felső határok nem tükrözik ezt a kizárást. Az 39/2013/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.
(7)
Az 1262/2012/EU tanácsi rendelet (6) a mélytengeri cápákat felsoroló lista vonatkozásában meghatározza a 2013. és 2014. évi fogási korlátozásokat. A Bizottság felkérte az ICES-t annak értékelésére, hogy helyénvaló-e az említett listát felülvizsgálni. Az ICES következtetése szerint elegendő tudományos információ támasztja alá azt, hogy a mélytengeri cápákat felsoroló listáról töröljék a foltos cápát (Galeus melastomus), illetve hogy arra felvegyék a Centrophorus nembe tartozó valamennyi fajt (Centrophorus spp.). Az 1262/2012/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.
(8)
A parti államokkal a makrélával, a kék puhatőkehallal, az atlanti-skandináv heringgel és az északi-tengeri foltos tőkehallal való gazdálkodásról folytatott konzultáció eredményével összhangban az Unió engedélyt adhat arra, hogy az uniós hajókkal folytatott halászat keretében legfeljebb 10 %-kal túllépjék az Unió rendelkezésére álló kvótát, amennyiben az Unió rendelkezésére álló kvótán felül felhasznált mennyiségeket levonják az Unió 2014. évi kvótájából. Az Unió hasonlóképpen felhasználhatja 2014-ben a részére 2013-ban rendelkezésre álló kvótából fennmaradt mennyiségeket a kvóta legfeljebb 10 %-áig terjedő mértékben. Annak érdekében, hogy az összes uniós hajóra egyenlő feltételek vonatkozzanak, célszerű efféle rugalmasságot biztosítani e halászati lehetőségek meghatározásában, annak lehetővé tétele révén, hogy az érintett tagállamok rugalmassági kvóta alkalmazását válasszák. Amennyiben valamely tagállam egy bizonyos állomány tekintetében úgy döntött, hogy nem alkalmazza a rugalmassági kvótát, helyénvaló, hogy a 40/2013/EU rendelet 10. cikkének (2) bekezdésével összhangban a 847/96/EK rendelet 3. és 4. cikke továbbra is alkalmazandó legyen.
(9)
2013-as éves találkozóján az Indiai-óceáni Tonhalbizottság (IOTC) a fehérorrú cápa védelme érdekében elfogadott egy, az IOTC által jóváhagyott hajók lajstromában szereplő hajókra vonatkozó határozatot, amely átmeneti kísérleti intézkedésként megtiltja, hogy a fehérorrú cápa egyedeit - akár egészben, akár daraboltan - a fedélzeten tárolják, átrakják vagy kirakodják. A határozat kivételről rendelkezik a kisüzemi halászat, vagyis az olyan halászhajók vonatkozásában, amelyek a lobogójuk szerinti tagállam kizárólagos gazdasági övezetében folytatnak halászatot. A 40/2013/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.
(10)
2010-es éves találkozóján a Nyugat- és Közép-csendes-óceáni Halászati Bizottság (WCPFC) olyan ajánlást fogadott el, amely a WCPFC-egyezmény hatálya alá tartozó területnek a d. sz. 20°-tól délre eső részén korlátozta a Csendes-óceán déli részén élő germon aktív halászatát. Következésképpen gondoskodni kell arról, hogy az uniós hajók az említett fajra irányuló halászat kivételével továbbra is folytathassanak tevékenységet a WCPFC-egyezmény hatálya alá tartozó területnek a d. sz. 20°-tól délre eső részén. A 40/2013/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.
(11)
A norvég vizeken tartózkodó uniós hajók és az uniós vizeken tartózkodó norvég hajók halászati lehetőségei a halászati jogokról szóló konzultációkra is figyelemmel évente kerülnek megállapításra a Norvégiával kötött kétoldalú halászati megállapodásnak (7) megfelelően. A 2013-ra vonatkozó megállapodásokról szóló konzultációk befejeződéséig a 40/2013/EU rendelet ideiglenes halászati lehetőségeket állapított meg az érintett halállományok tekintetében. 2013. január 18-án befejeződtek a Norvégiával folytatott konzultációk, és a 297/2013/EU tanácsi rendelet (8) módosította a 40/2013/EU rendelet megfelelő rendelkezéseit. A norvég menyhalnak az ICES IV övezet norvég vizeiben élő állományát tévedésből kizárták a 297/2013/EU rendelet hatálya alól. Ezenkívül a Norvégia által a II, IVa, V és VI övezetben (az é. sz. 56° 30′-től északra) és a VII övezetben (a ny. h. 12°-tól nyugatra) az uniós vizeken halászható kékpuhatőkehal-mennyiség nem tükrözte kellőképpen az említett országgal folytatott konzultációk nyomán kölcsönösen elfogadott jegyzőkönyvben rögzített értékeket. A 40/2013/EU rendelet IA. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell.
(12)
Az IOTC-egyezmény hatálya alá tartozó területen kardhal- vagy germonhalászatra engedéllyel rendelkező uniós hajók száma és a részükre kiosztott kapacitás tévesen került megállapításra. A 40/2013/EU rendelet VI. mellékletét ezért ennek megfelelően javítani kell.
(13)
A 2012. évi csatlakozási okmányra és Horvátország 2013. július 1-jei csatlakozására figyelemmel az uniós szinten a 2013. évre Horvátország számára meghatározott halászati lehetőségekre vonatkozó rendelkezéseket bele kell foglalni a vonatkozó uniós eszközökbe. Az e rendeletben foglalt, a horvát kékúszójútonhal-halászati és -tenyésztési kapacitásra vonatkozó adatok 2013-ig az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottság (ICCAT) által Horvátország számára a kékúszójú tonhal tekintetében meghatározott helyreállítási terv rendelkezéseit tükrözik. Továbbá a 302/2009/EK tanácsi rendelet (9) 5. cikkének megfelelően mindegyik tagállamnak biztosítania kell, hogy halászati kapacitása összhangban legyen a kvótájával.
(14)
A rendeletnek a halászati erőkifejtés korlátozásaira vonatkozó rendelkezéseit 2013. február 1-jétől kell alkalmazni. Helyénvaló előírni, hogy a fogási korlátozásokra és a kvótakiosztásra vonatkozó rendelkezések 2013. január 1-jétől legyenek alkalmazandók, kivéve a WCPFC-vel és az IOTC-vel összefüggő új rendelkezéseket, amelyeket e rendelet hatálybalépésének napjától indokolt alkalmazni. A Horvátország Európai Unióhoz történő csatlakozásának következményeként bekerült rendelkezéseket a csatlakozás időpontjától kezdődően kell alkalmazni. E visszamenőleges hatályú alkalmazás nem sérti a jogbiztonság elvét, mivel az érintett halászati lehetőségeket még nem merítették ki. Mivel az erőkifejtési rendszerek módosításai közvetlenül befolyásolják az érintett flották gazdasági tevékenységeit, ennek a rendeletnek kihirdetését követően azonnal indokolt hatályba lépnie,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A 754/2009/EK rendelet módosításai
A 754/2009/EK rendelet 1. cikkének b) és j) pontját el kell hagyni.
2. cikk
Az 1262/2012/EU rendelet módosításai
Az 1262/2012/EU tanácsi rendelet melléklete e rendelet I. mellékletének megfelelően módosul.
3. cikk
A 39/2013/EU rendelet módosításai
1. A 39/2013/EU rendelet I. melléklete e rendelet II. mellékletének megfelelően módosul.
2. A 39/2013/EU rendelet IIA. melléklete e rendelet III. mellékletének megfelelően módosul.
4. cikk
A 40/2013/EU rendelet módosításai
A 40/2013/EU rendelet a következőképpen módosul:
1.
A szöveg a következő. cikkel egészül ki:
„6a. cikk
Rugalmasság a halászati lehetőségek meghatározásában bizonyos állományok tekintetében
(1) Ezt a cikket a következő állományokra kell alkalmazni:
a)
foltos tőkehal a IV övezetben és a IIa övezet uniós vizein;
b)
kék puhatőkehal az I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizein;
c)
makréla a IIIa és a IV övezetben és a IIa, IIIb, IIIc és IIId övezet uniós vizein;
d)
makréla a VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe övezetben; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizein; a IIa, XII és XIV övezet nemzetközi vizein;
e)
makréla a VIIIc, IX és X övezetben; a 34.1.1. CECAF-körzet uniós vizein;
f)
makréla a IIa és IVa övezet norvég vizein;
g)
hering az I és II övezet uniós, norvég és nemzetközi vizein.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott állományok tekintetében a tagállamok dönthetnek úgy, hogy az I. mellékletben meghatározott eredeti kvótát legfeljebb 10 %-kal növelik. Az érintett tagállamok e döntésükről írásban értesítik a Bizottságot. Az értesítést követően a megnövelt kvótát kell az adott tagállam részére a 2013. évre kiosztott kvótának tekinteni.
(3) Az eredeti kvótát meghaladó megnövelt kvóta keretében 2013-ban felhasznált tonnamennyiségeket az adott tagállamnak az érintett halállományra vonatkozóan 2014-re kiosztandó kvóta kiszámítása során le kell vonni.
(4) Az eredeti kvótából fennmaradó mennyiségeket az eredeti kvóta legfeljebb 10 %-áig terjedő mértékben az adott tagállamnak az érintett halállományra vonatkozóan 2014-re kiosztandó kvóta kiszámítása során be kell számítani.
(5) A más tagállamoknak a 2371/2002/EK rendelet 20. cikkének (5) bekezdése alapján átadott mennyiségeket és az 1224/2009/EK rendelet 37., 105. és 107. cikke alapján levont mennyiségeket figyelembe kell venni az e cikk (3) bekezdése szerinti felhasznált és a (4) bekezdés szerinti fel nem használt mennyiségek megállapításakor.
(6) Amennyiben egy tagállam egy bizonyos állomány tekintetében élt az e cikk (2) bekezdésében meghatározott opcióval, a 847/96/EK rendelet 3. és 4. cikke az adott tagállam tekintetében nem vonatkozik az érintett állományra.”;
2.
A 10. cikk (2) bekezdésében az „e rendelet I. mellékletében” szövegrész helyébe az „e rendeletben” szövegrész lép.
3.
A 23. cikk helyébe a következő szöveg lép:
„23. cikk
Cápák
(1) Tilos bármely halászatban az Alopiidae családba tartozó rókacápák bármelyik fajához tartozó egyedeket - akár egészben, akár daraboltan - a fedélzeten tárolni, átrakni vagy kirakodni.
(2) Tilos bármely halászatban a fehérorrú cápa (Carcharhinus longimanus) egyedeit - akár egészben, akár daraboltan - a fedélzeten tárolni, átrakni vagy kirakodni; a tilalom nem vonatkozik a 24 méteres teljes hosszt el nem érő olyan hajókra, amelyek kizárólag a lobogójuk szerinti tagállam kizárólagos gazdasági övezetében végeznek halászati műveleteket és fogásaikat csak helyi fogyasztásra szánják.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben említett fajok véletlenül kifogott egyedeit meg kell óvni az esetleges sérülésektől. Ezeket az egyedeket haladéktalanul vissza kell engedni a tengerbe.”
4.
A 29. cikk helyébe a következő szöveg lép:
„29. cikk
A nagyszemű tonhalra, a sárgaúszójú tonhalra, a bonitóra és a Csendes-óceán déli részén élő germonra irányuló halászat feltételei
(1) A tagállamok biztosítják, hogy a WCPFC-egyezmény hatálya alá tartozó terület nyílt tengeri, az é. sz. 20° és a d. sz. 20° közötti részén a nagyszemű tonhalra (Thunnus obesus), a sárgaúszójú tonhalra (Thunnus albacares) és a bonitóra (Katsuwonus pelamis) erszényes kerítőhálóval halászó hajók számára kiosztott halászati napok száma ne növekedjen.
(2) Az uniós hajók nem halászhatnak a Csendes-óceán déli részén élő germonra (Thunnus alalunga) a WCPFC-egyezmény hatálya alá tartozó területnek a d. sz. 20°-tól délre eső részén.”
5.
Az IA. melléklet e rendelet IV. mellékletének megfelelően módosul.
6.
Az ID. melléklet e rendelet V. mellékletének megfelelően módosul.
7.
A IIA. melléklet e rendelet VI. mellékletének megfelelően módosul.
8.
A IV. melléklet e rendelet VII. mellékletének megfelelően módosul.
9.
A VI. melléklet e rendelet VIII. mellékletének megfelelően módosul.
5. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
A 3. cikk (1) bekezdését, a 4. cikk (1), (2), (5) és (9) bekezdését 2013. január 1-jétől, az 1. cikket, a 3. cikk (2) bekezdését és a 4. cikk (7) bekezdését 2013. február 1-jétől, a 4. cikk (6) és (8) bekezdését pedig 2013. július 1-jétől kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2013. november 19-én.