NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1058/2012
ze dne 12. listopadu 2012,
kterým se mění nařízení (ES) č. 1881/2006, pokud jde o maximální limity aflatoxinů v sušených fících
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 315/93 ze dne 8. února 1993, kterým se stanoví postupy Společenství pro kontrolu kontaminujících látek v potravinách (1), a zejména na čl. 2 odst. 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Komise (ES) č. 1881/2006 ze dne 19. prosince 2006, kterým se stanoví maximální limity některých kontaminujících látek v potravinách (2), stanoví maximální limity aflatoxinu B1 a celkového aflatoxinu (aflatoxin B1 + G1 + B2 + G2) v řadě potravin.
(2)
Je nezbytné změnit maximální limit aflatoxinů v sušených fících, aby byl zohledněn vývoj v Codex Alimentarius, nové informace o tom, do jaké míry lze zabránit přítomnosti aflatoxinů použitím osvědčených postupů, a nové vědecké poznatky o rozdílu ve zdravotním riziku mezi různými hypotetickými maximálními limity aflatoxinu B1 a celkového aflatoxinu v různých potravinových komoditách.
(3)
Codex Alimentarius stanovil limit 10 μg/kg celkového aflatoxinu v sušených fících určených k přímé spotřebě (3). Tento maximální limit byl založen na posouzení provedeném Společným výborem odborníků FAO a WHO pro potravinářské přídatné látky (JECFA) na jeho 68. zasedání, které se týkalo dopadu expozice a zdravotních rizik různých hypotetických maximálních limitů aflatoxinů u mandlí, para ořechů, lískových ořechů, pistácií a sušených fíků (4). Výbor dospěl ohledně sušených fíků k závěru, že uplatnění jakéhokoli scénáře hypotetických maximálních limitů by nemělo žádný závažný dopad na celkovou dietární expozici aflatoxinům. Bylo prokázáno, že při použití osvědčených postupů lze dosáhnout limitu 10 μg/kg celkového aflatoxinu.
(4)
Codex Alimentarius stanovil pouze maximální limit celkového aflatoxinu proto, že byly pozorovány velké rozdíly v poměru mezi aflatoxinem B1 a celkovým aflatoxinem, které jsou způsobeny různými faktory (rok sklizně, odrůda, počasí). Avšak vzhledem k tomu, že aflatoxin B1 je nejsilnějším karcinogenem, stanovily právní předpisy EU kromě limitu celkového aflatoxinu i zvláštní nižší maximální limit aflatoxinu B1. Celkový aflatoxin je suma aflatoxinů B1, B2, G1 a G2. Proto je vhodné, aby maximální limit stanovený pro aflatoxin B1 odpovídal limitu stanovenému pro celkový aflatoxin. Příslušný limit aflatoxinu B1 byl stanoven pomocí údajů o výskytu aflatoxinů v sušených fících, které byly shromažďovány od roku 2005. Z tohoto výpočtu vyplývá, že poměr obsahu aflatoxinu B1 k obsahu celkového aflatoxinu je průměrně spíše 0,6, a nikoli, že koncentrace aflatoxinu B1 činí průměrně 50 % celkového aflatoxinu, jak vyplývalo z původního předpokladu.
(5)
Výsledek výše uvedeného posouzení JECFA o účinku expozice různým maximálním limitům v sušených fících byl potvrzen aktualizovaným posouzením expozice (5), které provedlo oddělení Evropského úřadu pro bezpečnost potravin (EFSA) pro monitorování stravy a chemických látek, jež pro různé scénáře dietární expozice odhadlo, že v případě maximálního limitu celkového aflatoxinu v sušených fících 10 μg/kg činí nárůst dietární expozice aflatoxinům mezi 0,15 a 0,26 % ve srovnání s limitem 4 μg/kg. Na základě předchozích posouzení EFSA týkajících se této otázky (6) lze dospět k závěru, že tento nárůst by neměl nepříznivý dopad na veřejné zdraví. Je proto vhodné nahradit maximální limity v současnosti platné v Unii maximálním limitem celkového aflatoxinu v sušených fících a příslušným maximálním limitem aflatoxinu B1 podle Codex Alimentarius a odpovídajícím způsobem změnit nařízení (ES) č. 1881/2006.
(6)
Jelikož Komise pro Codex Alimentarius nestanovila maximální limit celkového aflatoxinu v jiných fících, než jsou fíky určené k přímé spotřebě, je vhodné zachovat stávající maximální limit Unie pro celkový aflatoxin v těchto fících a upravit pouze limit aflatoxinu B1 pro tyto fíky, aby byly zohledněny nejnovější údaje týkající se poměru koncentrace mezi aflatoxinem B1 a celkovým aflatoxinem v sušených fících.
(7)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat a ani Evropský parlament ani Rada nevyjádřily s těmito opatřeními nesouhlas,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Příloha nařízení (ES) č. 1881/2006 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 12. listopadu 2012.
A BIZOTTSÁG 1058/2012/EU RENDELETE
(2012. november 12.)
az 1881/2006/EK rendeletnek a szárított fügében előforduló aflatoxinok felső határértékei tekintetében történő módosításáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az élelmiszerekben előforduló szennyező anyagok ellenőrzésére vonatkozó közösségi eljárások megállapításáról szóló, 1993. február 8-i 315/93/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 2. cikke (3) bekezdésére,
mivel:
(1)
Az élelmiszerekben előforduló egyes szennyező anyagok felső határértékeinek meghatározásáról szóló, 2006. december 19-i 1881/2006/EK bizottsági rendelet (2) meghatározza az egyes élelmiszerekben előforduló aflatoxin B1, valamint az összes aflatoxin (aflatoxin B1 + G1 + B2 + G2) felső határértékeit.
(2)
Tekintettel a Codex Alimentariust érintő változásokra, továbbá az arra vonatkozó új információkra, hogy a helyes módszerek alkalmazásával milyen mértékben lehet megelőzni az aflatoxinok termelődését, valamint az élelmiszerekben előforduló aflatoxin B1 és összes aflatoxin különböző hipotetikus felső határértékeiből adódó eltérő egészségi kockázatokra vonatkozó új tudományos adatokra, módosítani kell a szárított fügében előforduló aflatoxinok felső határértékeit.
(3)
A Codex Alimentarius az összes aflatoxinra vonatkozó felső határértéket „azonnal fogyasztható” szárított füge esetében 10 μg/kg-ban határozta meg (3). A felső határértéket az élelmiszer-adalékanyagokkal foglalkozó közös FAO/WHO szakértői bizottság (JECFA) értékelése alapján határozták meg, amelyet a JECFA az aflatoxinok mandula, brazildió, mogyoró, pisztácia és szárított füge tekintetében meghatározott különböző hipotetikus felső határértékeinek való expozíció következményeivel és a különböző felső határértékekből adódó egészségi kockázatokkal foglalkozó 68. ülésén végzett el (4). A bizottság úgy találta, hogy a szárított füge esetében bármelyik hipotetikus felső határértéket alkalmazzák, az nincs jelentős hatással az általános étrendből adódó aflatoxinoknak való expozícióra. Kimutatták, hogy a helyes módszerek alkalmazásával lehetséges az összes aflatoxinra vonatkozó 10 μg/kg-os felső határérték betartása.
(4)
A Codex Alimentarius csak azért határozott meg felső határértéket az összes aflatoxin tekintetében, mivel az aflatoxin B1 és az összes aflatoxin közötti arányban nagy különbségeket tapasztaltak, amelyeket számos tényező okozott (termesztési év, fajta, időjárás). Tekintettel arra, hogy az aflatoxin B1 a legerősebben rákkeltő, az uniós jog az összes aflatoxinra vonatkozó felső határérték mellett az aflatoxin B1-re is meghatározott egy felső határértéket, mely alacsonyabb, mint az összes aflatoxinra meghatározott érték. Az összes aflatoxin az aflatoxin B1, B2, G1 és G2 összege. Indokolt tehát, hogy az aflatoxin B1-re meghatározott felső határérték igazodjon az összes aflatoxin tekintetében meghatározott felső határértékhez. Az aflatoxin B1 szóban forgó határértékét a szárított fügében előforduló aflatoxinokkal kapcsolatos, 2005 óta gyűjtött adatok alapján állapították meg. E számításból egyértelmű, hogy az aflatoxin-B1-/összes aflatoxintartalom aránya átlagosan 0,6 körüli, nem helyes tehát a korábbi feltételezés, hogy az aflatoxin B1 koncentrációja az összes aflatoxinban átlagosan körülbelül 50 %-os.
(5)
Az eltérő felső határértékeknek való expozíció következményeiről szóló fenti JECFA-értékelés eredményét megerősítette az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) Étrend- és Vegyianyag-ellenőrző Egysége által végzett, aktualizált expozíciós értékelés (5) is. Az értékelésben megadott becslés szerint a különböző expozíciós forgatókönyvek esetében az étrendből adódó aflatoxinexpozíció 0,15 % és 0,26 % közötti arányban nő, ha az összes aflatoxinnak a szárított fügére meghatározott 4 μg/kg-os felső határértékét 10 μg/kg-ra emelik. Az e témakörben végzett korábbi EFSA-értékelésekből (6) levonható a következtetés, hogy egy ilyen mértékű növekedés nem lenne ártalmas a népesség egészségére. Indokolt tehát az Európai Unióban alkalmazott, a szárított fügében előforduló összes aflatoxinra, és a megfelelő aflatoxin B1-re a Codex által meghatározott felső határértékeket kiigazítani, és a 1881/2006/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani.
(6)
Mivel a Codex Alimentarius Bizottság csak az „azonnal fogyasztható” fügék esetében határozott meg felső határértéket az összes aflatoxin tekintetében, más fügék esetében nem, ezért indokolt megtartani az „azonnal fogyasztható” fügékre vonatkozó összes aflatoxinra meghatározott jelenlegi uniós felső határértéket, és csak az ilyen fügékben előforduló aflatoxin B1-re vonatkozó értéket kiigazítani annak érdekében, hogy figyelembe vegyük a szárított fügében előforduló aflatoxin B1 koncentrációjának és az összes aflatoxin koncentrációjának arányára vonatkozó újabb adatokat.
(7)
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, és sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem ellenezte azokat,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az 1881/2006/EK rendelet melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2012. november 12-én.