SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) 2015/1794
ze dne 6. října 2015,
kterou se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/94/ES, 2009/38/ES a 2002/14/ES a směrnice Rady 98/59/ES a 2001/23/ES, pokud jde o námořníky
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 153 odst. 2 písm. b) ve spojení s čl. 153 odst. 1 písm. b) a e) této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle článku 153 Smlouvy o fungování Evropské unie mohou Evropský parlament a Rada řádným legislativním postupem směrnicemi stanovit minimální požadavky, které se uplatní postupně a jejichž cílem je zlepšování pracovních podmínek a informování pracovníků a konzultace s nimi. Tyto směrnice nesmějí působit nepřiměřené náklady ani vytvářet správní, finanční a právní překážky bránící zakládání a rozvoji malých a středních podniků, které jsou hnací silou udržitelného růstu a vytváření nových pracovních míst.
(2)
Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/94/ES (4), 2009/38/ES (5) a 2002/14/ES (6) a směrnice Rady 98/59/ES (7) a 2001/23/ES (8) buď některé námořníky ze své oblasti působnosti vylučují, nebo členským státům toto vyloučení umožňují.
(3)
Komise ve svém sdělení ze dne 21. ledna 2009 nazvaném „Strategické cíle a doporučení pro politiku EU v oblasti námořní dopravy do roku 2018“ zdůraznila význam zřízení integrovaného právního rámce za účelem posílení konkurenceschopnosti námořního odvětví.
(4)
Vyloučení nebo možnost vyloučení námořníků z působnosti uvedených směrnic jim může bránit v plném výkonu jejich práv na slušné a spravedlivé pracovní podmínky a na informování a projednávání, nebo plný výkon těchto práv omezit. Není-li toto vyloučení nebo jeho možnost odůvodněna objektivními důvody a s námořníky není zacházeno stejným způsobem, je třeba ustanovení umožňující takové vyloučení zrušit.
(5)
Současný právní stav, který je zčásti důsledkem zvláštních rysů námořnického povolání, vede k nerovnému zacházení s touž kategorií pracovníků ze strany různých členských států v závislosti na tom, zda uplatňují všeobecná a volitelná vyloučení, jež jim umožňují platné právní předpisy, či nikoliv. Značný počet členských států těchto volitelných vyloučení nevyužil nebo jich využil pouze v omezeném rozsahu.
(6)
Komise ve svém sdělení ze dne 10. října 2007 s názvem „Integrovaná námořní politika pro Evropskou unii“ uvedla, že tato politika je založena na jasném uznání toho, že všechny záležitosti týkající se evropských moří a oceánů jsou navzájem propojeny, a že mají-li politiky související s mořem dosáhnout kýžených výsledků, musí být vypracovávány ve vzájemném propojení. Rovněž vyzdvihuje potřebu zvýšit počet a kvalitu pracovních příležitostí v námořním odvětví pro občany Unie a význam zlepšení pracovních podmínek na palubě plavidel, mimo jiné investicemi do výzkumu, vzdělávání, odborné přípravy, zdraví a bezpečnosti.
(7)
Tato směrnice je v souladu se strategií Evropa 2020 a jejími cíli v oblasti zaměstnanosti a se strategií, kterou Komise stanovila ve svém sdělení ze dne 23. listopadu 2010 s názvem „Agenda pro nové dovednosti a pracovní místa: evropský příspěvek k plné zaměstnanosti“.
(8)
Tzv. modrá ekonomika se značnou měrou podílí na hospodářství Unie, pokud jde o pracovní místa a hrubou přidanou hodnotu.
(9)
V souladu s čl. 154 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie konzultovala Komise se sociálními partnery na úrovni Unie otázku možného zaměření akce Unie v této oblasti.
(10)
Sociální partneři v námořním odvětví v rámci svého sociálního dialogu dosáhli společné dohody, která je pro tuto směrnici velmi důležitá. V této společné dohodě se podařilo nalézt vhodnou rovnováhu mezi potřebou zlepšit pracovní podmínky námořníků a potřebou přihlížet ke zvláštním rysům tohoto odvětví.
(11)
Vzhledem ke zvláštní povaze námořního odvětví, a zejména ke zvláštním pracovním podmínkám pracovníků, na něž se vztahují vyloučení, která tato směrnice ruší, je nezbytné přizpůsobit některá ustanovení směrnic pozměněných touto směrnicí zvláštním rysům tohoto odvětví.
(12)
S ohledem na technologický vývoj posledních let, zejména pokud jde o komunikační technologie, by požadavky týkající se informování a projednávání měly být aktualizovány a měly by být uplatňovány co nejvhodněji, včetně využitím nových technologií dálkové komunikace, zvýšením dostupnosti internetu a zajištěním jeho rozumného využití na palubě plavidel, s cílem zlepšit provádění této směrnice.
(13)
Práva námořníků, na něž se vztahuje tato směrnice a jež členské státy udělily ve vnitrostátních právních předpisech, kterými provádějí směrnice 2008/94/ES, 2009/38/ES, 2002/14/ES, 98/59/ES a 2001/23/ES, by neměla být dotčena. Provádění této směrnice by nemělo sloužit k ospravedlnění jakéhokoli zhoršení stavu, který v členských státech existuje ke dni vstupu této směrnice v platnost.
(14)
Cílem Úmluvy Mezinárodní organizace práce o práci na moři z roku 2006 je dosáhnout důstojných pracovních a životních podmínek pro námořníky stanovením zdravotních a bezpečnostních norem a spravedlivých podmínek pro zaměstnání a odbornou přípravu a současně zajistit spravedlivou hospodářskou soutěž pro vlastníky lodí prostřednictvím celosvětového uplatňování uvedené úmluvy, jakož i zaručit rovné podmínky na mezinárodní úrovni, pokud jde o některá, nikoliv však všechna práva zaměstnanců, bez ohledu na státní příslušnost nebo stát vlajky plavidla. Uvedená úmluva, směrnice Rady 2009/13/ES (9) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/16/ES (10) a 2013/54/EU (11) stanoví práva námořníků na důstojné pracovní podmínky v široké škále oblastí, stanoví soudržná práva a ochranu při práci námořníků a přispívají k rovným podmínkám, a to i uvnitř Unie.
(15)
Unie by měla usilovat o zlepšení pracovních a životních podmínek na palubách lodí a využívat potenciálu inovací k zatraktivnění námořního odvětví pro námořníky z Unie, včetně mladých pracovníků.
(16)
Jelikož cíle této směrnice, totiž zlepšení pracovních podmínek námořníků a jejich informování a projednávání s nimi, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jej, z důvodu rozsahu a účinků akce, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou proporcionality stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje tato směrnice rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.
(17)
Tato směrnice ctí základní práva a dodržuje zásady uznávané Listinou základních práv Evropské unie, zejména pak právo na slušné a spravedlivé pracovní podmínky a na informování a projednávání v podniku. Tato směrnice by měla být provedena v souladu s těmito právy a zásadami.
(18)
Směrnice 2008/94/ES, 2009/38/ES, 2002/14/ES, 98/59/ES a 2001/23/ES by proto měly být odpovídajícím způsobem změněny,
PŘIJALY TUTO SMĚRNICI:
Článek 1
Změny směrnice 2008/94/ES
V článku 1 směrnice 2008/94/ES se odstavec 3 nahrazuje tímto:
„3. Členské státy mohou, pokud je tak již v jejich vnitrostátních právních předpisech stanoveno, i nadále vyloučit z oblasti působnosti této směrnice zaměstnance v domácnosti zaměstnané fyzickou osobou.“
Článek 2
Změny směrnice 2009/38/ES
Směrnice 2009/38/ES se mění takto:
1)
V článku 1 se zrušuje odstavec 7.
2)
V čl. 10 odst. 3 se doplňují nové pododstavce, které znějí:
„Člen zvláštního vyjednávacího výboru nebo evropské rady zaměstnanců nebo náhradník tohoto člena, který je členem posádky námořního plavidla, je oprávněn účastnit se schůze zvláštního vyjednávacího výboru nebo evropské rady zaměstnanců nebo všech dalších schůzí pořádaných podle postupů stanovených v čl. 6 odst. 3, není-li v době konání dané schůze na moři nebo v přístavu země jiné než země, v níž má dopravní společnost své sídlo.
Schůze se pokud možno pořádají tak, aby byla usnadněna účast členů nebo jejich náhradníků, kteří jsou členy posádek námořních plavidel.
V případech, kdy se člen zvláštního vyjednávacího výboru nebo evropské rady zaměstnanců nebo náhradník tohoto člena, jenž je členem posádky námořního plavidla, nemůže schůze zúčastnit, musí být zvážena možnost případného využití nových informačních a komunikačních technologií.“
Článek 3
Změna směrnice 2002/14/ES
V článku 3 směrnice 2002/14/ES se zrušuje odstavec 3.
Článek 4
Změny směrnice 98/59/ES
Směrnice 98/59/ES se mění takto:
1)
V čl. 1 odst. 2 se zrušuje písmeno c).
2)
V čl. 3 odst. 1 se za druhý pododstavec vkládá nový pododstavec, který zní:
„Jestliže se návrh na hromadné propouštění týká členů posádky námořního plavidla, oznámí zaměstnavatel tuto skutečnost příslušnému orgánu státu, pod jehož vlajkou plavidlo pluje.“
Článek 5
Změna směrnice 2001/23/ES
V článku 1 směrnice 2001/23/ES se odstavec 3 nahrazuje tímto:
„3. Tato směrnice se vztahuje na převod námořního plavidla, které je součástí převodu podniku, závodu nebo části podniku nebo závodu ve smyslu odstavců 1 a 2, jestliže se nabyvatel nachází nebo převedený podnik, závod nebo část podniku nebo závodu zůstává v oblasti územní působnosti Smlouvy.
Tato směrnice se nepoužije, je-li předmětem převodu výhradně jedno nebo více námořních plavidel.“
Článek 6
Úroveň ochrany
Provádění této směrnice nesmí být za žádných okolností důvodem ke snížení obecné úrovně ochrany osob, na něž se tato směrnice vztahuje, kterou členské státy již poskytují v oblastech působnosti směrnic 2008/94/ES, 2009/38/ES, 2002/14/ES, 98/59/ES a 2001/23/ES.
Článek 7
Podávání zpráv Komisí
Komise po konzultaci s členskými státy a sociálními partnery na úrovni Unie předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o provádění a uplatňování článků 4 a 5 do 10. října 2019.
Článek 8
Provedení
1. Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí do 10. října 2017. Neprodleně o nich uvědomí Komisi.
Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.
2. Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.
Článek 9
Vstup v platnost
Tato směrnice vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 10
Určení
Tato směrnice je určena členským státům.
Ve Štrasburku dne 6. října 2015.
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2015/1794 IRÁNYELVE
(2015. október 6.)
a 2008/94/EK, a 2009/38/EK és a 2002/14/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek, valamint a 98/59/EK és a 2001/23/EK tanácsi irányelvnek a tengerészek tekintetében történő módosításáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 153. cikke (2) bekezdésének b) pontjára, összefüggésben annak 153. cikke (1) bekezdésének b) és e) pontjával,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),
rendes jogalkotási eljárás keretében (3),
mivel:
(1)
Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 153. cikke értelmében az Európai Parlament és a Tanács rendes jogalkotási eljárás keretében, irányelvek útján fokozatosan alkalmazandó minimumkövetelményeket fogadhat el, amelyek célja a munkafeltételeknek, valamint a munkavállalók tájékoztatásának és véleményük meghallgatásának a javítása. El kell kerülni, hogy ezek az irányelvek olyan aránytalan költségeket keletkeztessenek vagy olyan közigazgatási, pénzügyi vagy jogi korlátozásokat írjanak elő, amelyek gátolnák a fenntartható növekedés és foglalkoztatás motorját jelentő kis- és középvállalkozások alapítását és fejlődését.
(2)
A 2008/94/EK (4), a 2009/38/EK (5) és a 2002/14/EK (6) európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint a 98/59/EK (7) és a 2001/23/EK (8) tanácsi irányelv vagy kizár bizonyos tengerészeket a hatálya alól, vagy pedig a tagállamok számára engedélyezi, hogy a hatály alól kizárják őket.
(3)
„Javaslatok és stratégiai célkitűzések az Európai Unió tengeri szállítási politikájának vonatkozásában a 2018-ig terjedő időszakra” című, 2009. január 21-i közleményében a Bizottság hangsúlyozta, hogy a tengerhasznosítási ágazat versenyképesebbé tétele érdekében fontos lenne létrehozni egy átfogó jogi keretet az ágazat szabályozására.
(4)
A hatály alóli kizárás fennállása és/vagy a hatály alóli kizárás bevezetésének lehetősége megakadályozhatja, hogy a tengerészek teljes körűen gyakorolhassák a tisztességes és igazságos munkafeltételekhez, valamint a tájékoztatáshoz és konzultációhoz való jogukat, illetve korlátozhatja e jogok teljes körű gyakorlását. Amennyiben a kizárások fennállását és/vagy bevezetésének lehetőségét nem indokolják objektív okok és a kizárások a tengerészekkel szemben egyenlőtlen bánásmódot eredményeznek, akkor ezen kizárásokat engedélyező rendelkezéseket hatályon kívül kell helyezni.
(5)
A jelenlegi jogi helyzet - amely részben a tengerész szakma sajátos jellegére vezethető vissza - egyenlőtlen bánásmódot eredményez az azonos kategóriába tartozó, de különböző tagállamokból származó munkavállalók között, attól függően, hogy a tagállamok alkalmazzák-e a hatályos jogszabályok által megengedett kizárásokat és opcionális kizárásokat, vagy sem. A tagállamok jelentős része egyáltalán nem, vagy pedig csak korlátozott mértékben élt az említett opcionális kizárások lehetőségével.
(6)
Az Európai Unió integrált tengerpolitikájáról szóló, 2007. október 10-i közleményében a Bizottság kifejtette, hogy az említett szakpolitika azon az egyértelmű felismerésen alapul, hogy az Európa óceánjaival és tengereivel kapcsolatos minden kérdés összefügg, valamint a kívánt eredmények eléréséhez minden tengerrel kapcsolatos politikát összefüggően kell kialakítani. A Bizottság a közleményben azt is hangsúlyozta, hogy az uniós polgárok számára növelni, illetve javítani kell a tengeri munkahelyek számát és minőségét, továbbá kiemelte, hogy javítani kell a fedélzeti munkafeltételeken, mégpedig többek között a kutatás, az oktatás, a képzés, az egészségügy és a biztonság terén eszközölt beruházások révén.
(7)
Ez az irányelv összhangban áll az Európa 2020 stratégiával és annak foglalkoztatási célkitűzéseivel, valamint az „Új készségek és munkahelyek menetrendje: Európa hozzájárulása a teljes foglalkoztatottsághoz” című, 2010. november 23-i bizottsági közleményben foglalt stratégiával.
(8)
A munkahelyeket és a bruttó hozzáadott értéket tekintve az úgynevezett kék gazdaság az uniós gazdaság igen fontos részét képezi.
(9)
A Bizottság az EUMSZ 154. cikke (2) bekezdésének megfelelően uniós szinten konzultált a szociális partnerekkel az e területre vonatkozó uniós fellépés lehetséges irányáról.
(10)
A tengerhasznosítási ágazat szociális partnerei társadalmi párbeszédük keretében közös álláspontra jutottak, ami rendkívüli fontossággal bír ezen irányelv szempontjából. Az említett közös álláspont megfelelő egyensúlyt teremt egyfelől a tengerészek munkakörülményei javításának, másfelől pedig az ágazati sajátosságok megfelelő figyelembevételének a szükségessége között.
(11)
Tekintettel a tengerhasznosítási ágazat különös jellegére és az ezen irányelv által hatályon kívül helyezett kizáró rendelkezések által érintett munkavállalók sajátos munkafeltételeire, az ezen irányelv által módosított irányelvek egyes rendelkezéseit ki kell igazítani annak érdekében, hogy azok tükrözzék a szóban forgó ágazat sajátosságait.
(12)
Tekintettel az elmúlt évek technológiai fejlődésére és különösen a kommunikációs technológiák fejlődésére, a tájékoztatási és konzultációs követelményeket naprakésszé kell tenni, és azokat a legcélravezetőbb módon kell alkalmazni - beleértve a távolsági kommunikáció új technológiáinak alkalmazását, valamint az internet fedélzeti elérhetőségének javítását és ésszerű fedélzeti használatának biztosítását is -, hogy ezáltal javítani lehessen ezen irányelv végrehajtását.
(13)
A tengerészek ezen irányelv hatálya alá tartozó, a tagállamok által a 2008/94/EK, a 2009/38/EK, a 2002/14/EK, a 98/59/EK és a 2001/23/EK irányelvet végrehajtó nemzeti jogszabályokban biztosított jogai nem sérülhetnek. Ezen irányelv végrehajtása nem szolgálhat indokként az egyes tagállamokban már fennálló helyzethez képest történő visszalépéshez.
(14)
A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet 2006. évi tengerészeti munkaügyi egyezménye célul tűzi ki egyfelől - egészségügyi és biztonsági előírásokról, tisztességes foglalkoztatási feltételekről és szakmai képzésekről való rendelkezések révén - a tisztességes munkafeltételek és életkörülmények megteremtését a tengerészek számára, másfelől - globális alkalmazása révén - a tisztességes verseny biztosítását a hajótulajdonosok számára, valamint az egyezménynek célja továbbá az is, hogyha nem is az összes, de egyes munkavállalói jogok tekintetében egyenlő feltételeket biztosítson nemzetközi szinten, állampolgárságtól és a hajó lobogójától függetlenül. Az említett egyezmény, a 2009/13/EK (9) tanácsi irányelv, valamint a 2009/16/EK (10) és a 2013/54/EU (11) európai parlamenti és tanácsi irányelv számos területen meghatározza a tengerészek tisztességes munkafeltételekhez való jogát, egységes jogokat és munkahelyi védelmet ír elő a tengerészek számára, és hozzájárul az egyenlő versenyfeltételek megteremtéséhez, az Unión belül is.
(15)
Az Uniónak törekednie kell a fedélzeti munkafeltételek és életkörülmények javítására és az innovációs potenciál kiaknázására, hogy ezáltal a tengerhasznosítási ágazat vonzóbbá válhasson az uniós tengerészek - köztük a fiatal munkavállalók - számára.
(16)
Mivel ezen irányelv célját - nevezetesen a tengerészek munkafeltételeinek, tájékoztatásának és a velük folytatott konzultációnak a javítását - a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban, az intézkedés terjedelme és hatása miatt e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.
(17)
Ez az irányelv tiszteletben tartja az alapvető jogokat és betartja az Európai Unió Alapjogi Chartájában elismert alapelveket, különösen a tisztességes és igazságos munkafeltételekhez való jogot, valamint a vállalkozásnál a tájékoztatáshoz és konzultációhoz való jogot. Ezt az irányelvet az említett jogokkal és alapelvekkel összhangban kell végrehajtani.
(18)
A 2008/94/EK, a 2009/38/EK, a 2002/14/EK, a 98/59/EK és a 2001/23/EK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell,
ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
1. cikk
A 2008/94/EK irányelv módosítása
A 2008/94/EK irányelv 1. cikke (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
„(3) Amennyiben a nemzeti jogban alkalmazandó ilyen rendelkezés, a tagállamok továbbra is kizárhatják ezen irányelv hatálya alól a természetes személy által alkalmazott háztartási alkalmazottakat.”
2. cikk
A 2009/38/EK irányelv módosításai
A 2009/38/EK irányelv a következőképpen módosul:
1.
Az 1. cikk (7) bekezdését el kell hagyni.
2.
A 10. cikk (3) bekezdése a következő albekezdésekkel egészül ki:
„A különleges tárgyaló testületek vagy az Európai Üzemi Tanácsok olyan tagjai vagy póttagjai, akik valamely tengerjáró hajó legénységének a tagjai, jogosultak részt venni a különleges tárgyaló testület vagy az Európai Üzemi Tanács ülésein, illetve a 6. cikk (3) bekezdése alapján kialakított eljárások keretében tartott egyéb üléseken, amennyiben az említett tag vagy póttag az ülés időpontjában nem a tengeren vagy a hajózási társaság székhelye szerinti országtól eltérő ország kikötőjében tartózkodik.
Az üléseket, amennyiben lehetséges, úgy kell ütemezni, hogy az lehetővé tegye azon tagok vagy póttagok részvételét, akik valamely tengerjáró hajó legénységének a tagjai.
Azokban az esetekben, amikor a különleges tárgyaló testületek vagy az Európai Üzemi Tanácsok olyan tagjai vagy póttagjai, akik valamely tengerjáró hajó legénységének a tagjai, nem tudnak személyesen megjelenni egy ülésen, amennyiben lehetséges, mérlegelni kell az új információs és kommunikációs technológiák igénybevételének a lehetőségét.”
3. cikk
A 2002/14/EK irányelv módosítása
A 2002/14/EK irányelv 3. cikkének (3) bekezdését el kell hagyni.
4. cikk
A 98/59/EK irányelv módosításai
A 98/59/EK irányelv a következőképpen módosul:
1.
Az 1. cikk (2) bekezdésének c) pontját el kell hagyni.
2.
A 3. cikk (1) bekezdése a második albekezdés után a következő albekezdéssel egészül ki:
„Ha a tervezett csoportos létszámcsökkentés tengerjáró hajó legénységének tagjait érinti, a munkáltató értesíti azon állam illetékes hatóságát, amelynek lobogója alatt a hajó közlekedik.”
5. cikk
A 2001/23/EK irányelv módosítása
A 2001/23/EK irányelv 1. cikke (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
„(3) Ezt az irányelvet kell alkalmazni a tengerjáró hajók olyan átruházása esetén, amely valamely vállalkozás, üzlet vagy ezek egy része (1) és (2) bekezdés szerinti átruházásának a részét képezi, feltéve, hogy a kedvezményezett a Szerződés területi hatálya alá tartozó területen található, illetve az átruházott vállalkozás, üzlet, illetve a vállalkozás vagy üzlet átruházott része továbbra is a Szerződés területi hatálya alá tartozó területen marad.
Ez az irányelv nem alkalmazandó abban az esetben, ha az átruházás tárgya kizárólag egy vagy több tengerjáró hajó.”
6. cikk
A védelem szintje
Ennek az irányelvnek a végrehajtása semmilyen körülmények között nem jelenthet alapot az ezen irányelv hatálya alá tartozó személyekre vonatkozó, a 2008/94/EK, a 2009/38/EK, a 2002/14/EK, a 98/59/EK és a 2001/23/EK irányelv hatálya alá tartozó területeken a tagállamok által már biztosított általános védelmi szint csökkentésére.
7. cikk
A Bizottság jelentése
A Bizottság a tagállamokkal és a szociális partnerekkel uniós szinten folytatott konzultációt követően 2019. október 10-ig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a 4. és 5. cikk végrehajtásáról és alkalmazásáról.
8. cikk
Átültetés
(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 2017. október 10-ig megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.
Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.
9. cikk
Hatálybalépés
Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
10. cikk
Címzettek
Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.
Kelt Strasbourgban, 2015. október 6-án.