PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 716/2014
ze dne 27. června 2014
o zřízení pilotního společného projektu na podporu provádění evropského hlavního plánu uspořádání letového provozu
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 550/2004 ze dne 10. března 2004 o poskytování letových navigačních služeb v jednotném evropském nebi (1), a zejména na čl. 15a odst. 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Cílem projektu výzkumu a vývoje uspořádání letového provozu jednotného evropského nebe (SESAR) je modernizace uspořádání letového provozu (dále jen „ATM“) v Evropě; představuje technologický pilíř jednotného evropského nebe. Tento projekt má Unii do roku 2030 poskytnout vysoce výkonnou infrastrukturu uspořádání letového provozu, která umožní bezpečný a ekologicky šetrný provoz a rozvoj letecké dopravy.
(2)
Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 409/2013 (2) stanovilo požadavky týkající se obsahu společných projektů, jejich stanovení, přijímání, realizace a sledování. Stanoví, že společné projekty musí být prováděny na základě zaváděcího programu prostřednictvím realizačních projektů koordinovaných zaváděcím manažerem.
(3)
Podle prováděcího nařízení (EU) č. 409/2013 je cílem společného projektu včasné, koordinované a synchronizované zavedení funkcí ATM, jež jsou připraveny k realizaci a přispívají k dosažení zásadních provozních změn určených v evropském hlavním plánu ATM. Do společného projektu mají být zahrnuty pouze ty funkce ATM, které vyžadují synchronizované zavádění a které významně přispívají k výkonnostním cílům celé Unie.
(4)
Na žádost Komise vypracoval společný podnik SESAR předběžný návrh prvního společného projektu, nazvaný „pilotní společný projekt“.
(5)
Komise předběžný návrh analyzovala a přezkoumala, přičemž jí byli nápomocni Evropská agentura pro bezpečnost letectví, Evropská obranná agentura, manažer struktury vzdušného prostoru, orgán pro kontrolu výkonnosti, Eurocontrol, evropské normalizační organizace a Evropská organizace pro vybavení civilního letectví (Eurocae).
(6)
Komise následně provedla nezávislou celkovou analýzu nákladů a přínosů a příslušné konzultace s členskými státy a relevantními zúčastněnými stranami.
(7)
Na tomto základě Komise vytvořila návrh pilotního společného projektu. V souladu s prováděcím nařízením (EU) č. 409/2013 schválila skupina civilních uživatelů vzdušného prostoru SESAR návrh dne 30. dubna 2014, poskytovatelé letových navigačních služeb návrh schválili dne 30. dubna 2014, provozovatelé letišť návrh schválili dne 29. dubna 2014, manažer struktury vzdušného prostoru návrh schválil dne 25. dubna 2014 a evropské vnitrostátní meteorologické služby návrh schválily dne 30. dubna 2014.
(8)
Pilotní společný projekt určil šest funkcí ATM, jmenovitě rozšířené řízení příletů a navigace založená na výkonnosti v koncových řízených oblastech s vysokou hustotou letového provozu (Extended Arrival Management and Performance Based Navigation in the High Density Terminal Manoeuvring Areas), integrace a propustnost letiště (Airport Integration and Throughput), flexibilní uspořádání vzdušného prostoru a volné tratě (Flexible Airspace Management and Free Route), kooperativní řízení využití sítě (Network Collaborative Management), globální informační řídicí systém - počáteční fáze (Initial System Wide Information Management) a sdílení informací o dráze letu - počáteční fáze (Initial Trajectory Information Sharing). Zavedení těchto šesti funkcí ATM by mělo být povinné.
(9)
Funkce rozšířené řízení příletů a navigace založená na výkonnosti v koncových řízených oblastech s velkou hustotou letového provozu má zlepšit přesnost příletové dráhy letu a usnadnit řazení provozu v dřívější fázi, což umožní snížit spotřebu paliva a omezit dopad na životní prostředí ve fázích klesání/příletu. Tato funkce zahrnuje část zásadní provozní změny etapy 1 pro klíčový prvek „Synchronizace provozu“, jak jej vymezuje evropský hlavní plán ATM.
(10)
Funkce integrace a propustnost letiště má zvýšit bezpečnost a propustnost dráhy, což se pozitivně projeví ve spotřebě paliva, menším zpoždění a zvýšení kapacity letišť. Tato funkce zahrnuje část zásadní provozní změny etapy 1 pro klíčový prvek „Integrace a propustnost letiště“, jak jej vymezuje evropský hlavní plán ATM.
(11)
Funkce flexibilní uspořádání vzdušného prostoru a volné tratě má umožnit efektivnější využívání vzdušného prostoru, a zajistit tak významné přínosy v souvislosti se spotřebou paliva a menším zpožděním. Tato funkce zahrnuje část zásadní provozní změny etapy 1 pro klíčový prvek „Přechod od prostorového systému řízení letů ke 4D“, jak jej vymezuje evropský hlavní plán ATM.
(12)
Funkce kooperativní řízení využití sítě má zlepšit kvalitu a včasnost síťových informací sdílených všemi zúčastněnými stranami ATM, což zajistí významné přínosy v podobě zvýšení produktivity letových navigačních služeb (dále jen „ANS“) a snížení nákladů vzniklých zpožděním. Tato funkce zahrnuje část zásadní provozní změny etapy 1 pro klíčový prvek „Kooperativní řízení využití sítě a dynamické vyvažování kapacity“, jak jej vymezuje evropský hlavní plán ATM.
(13)
Funkce globální informační řídicí systém - počáteční fáze, sestávající ze souboru služeb poskytovaných a využívaných prostřednictvím systémů podporujících globální informační řídicí systém (System Wide Information Management; SWIM) v rámci sítě založené na internetovém protokolu, má významně zvýšit produktivitu ANS. Tato funkce zahrnuje část zásadní provozní změny etapy 1 pro klíčový prvek „SWIM“, jak jej vymezuje evropský hlavní plán ATM.
(14)
Funkce sdílení informací o dráze letu - počáteční fáze, spolu s výkonnějším zpracováním letových údajů, má zlepšit předvídatelnost dráhy letu letadel ve prospěch uživatelů vzdušného prostoru, manažera struktury vzdušného prostoru a poskytovatelů ANS, což bude znamenat méně taktických zásahů a zdokonalenou eliminaci konfliktů. Očekává se pozitivní dopad na produktivitu ANS, úsporu paliva a variabilitu zpoždění. Tato funkce zahrnuje část zásadní provozní změny etapy 1 pro klíčový prvek „Přechod od prostorového řízení letů ke 4D“, jak jej vymezuje evropský hlavní plán ATM, a prostřednictvím využívání sdílených informací o dráze letu nepřímo podporuje další klíčové prvky, jimiž se zabývají ostatní funkce ATM.
(15)
Aby bylo plně dosaženo přínosů z pilotního společného projektu, očekává se, že jeho části budou provádět i určití provozní uživatelé ze třetích zemí. Jejich zapojení by měl zajistit zaváděcí manažer v souladu s prováděcím nařízením (EU) č. 409/2013. Zapojením provozních uživatelů ze třetích zemí není dotčeno rozdělení pravomocí ve vztahu k letovým navigačním službám a funkcím ATM.
(16)
S cílem pomoci dotčeným provozním uživatelům při zavádění funkcí ATM by měla Komise zveřejnit nezávazné referenční materiály, mimo jiné podpůrné materiály pro fázi standardizace a industrializace, které má dodat společný podnik SESAR, plán potřeb standardizace a regulace a celkovou analýzu nákladů a přínosů na podporu pilotního společného projektu. Podpůrné materiály by měly být případně vypracovány v souladu s postupy stanovenými nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 552/2004 (3) se zapojením vnitrostátních dozorových orgánů v souladu s uvedeným nařízením.
(17)
Provádění pilotního společného projektu by mělo být v největší možné míře sledováno s využitím stávajících monitorovacích mechanismů a konzultačních struktur, aby se zapojili všichni provozní uživatelé.
(18)
Měly by být zřízeny vhodné mechanismy pro přezkum tohoto nařízení, do nichž bude zapojen zaváděcí manažer, jenž by měl zajišťovat koordinaci a spolupráci se subjekty uvedenými v článku 9 prováděcího nařízení (EU) č. 409/2013, konkrétně s vnitrostátními dozorovými orgány, ozbrojenými silami, společným podnikem SESAR, manažerem struktury vzdušného prostoru a výrobním průmyslem, které zejména umožní Komisi, aby toto nařízení podle potřeby změnila. V souladu s čl. 9 odst. 7 písm. c) prováděcího nařízení (EU) č. 409/2013 by zaváděcí manažer měl zohlednit dopad na státní a kolektivní obranné schopnosti. Koordinace s ozbrojenými silami v rámci pilotního společného projektu zůstává prioritou v souladu s obecným prohlášením členských států k vojenským otázkám vztahujícím se k jednotnému evropskému nebi (4). Podle tohoto prohlášení mají členské státy především rozšiřovat civilně-vojenskou spolupráci a usnadňovat spolupráci mezi vojenskými silami členských států ve všech záležitostech uspořádání letového provozu, pokud a nakolik je považována dotčenými členskými státy za potřebnou.
(19)
V souladu s čl. 1 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 (5) není uplatňováním tohoto nařízení dotčena svrchovanost členských států nad jejich vzdušným prostorem a požadavky členských států, které se vztahují k veřejnému pořádku, veřejné bezpečnosti a záležitostem obrany. Toto nařízení se nevztahuje na vojenské činnosti a výcvik.
(20)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro jednotné nebe,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Tímto nařízením se zřizuje první společný projekt, dále jen „společný pilotní projekt“. Společný pilotní projekt identifikuje první soubor funkcí ATM, jež mají být včas, koordinovaně a synchronizovaně zavedeny, aby bylo dosaženo zásadních provozních změn vyplývajících z evropského hlavního plánu ATM.
2. Toto nařízení se použije na Evropskou síť uspořádání letového provozu (EATMN) a systémy pro letové navigační služby určené v příloze I nařízení (ES) č. 552/2004. Použije se na uživatele uvedené v příloze tohoto nařízení.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí definice uvedené v článku 2 nařízení (ES) č. 549/2004 a v článku 2 prováděcího nařízení (EU) č. 409/2013.
Kromě nich se použijí tyto definice:
1)
„rozhodováním na základě spolupráce v oblasti letišť (A-CDM)“ se rozumí proces, v jehož rámci se rozhodnutí týkající se uspořádání toku a kapacity letového provozu (dále jen „ATFCM“) na letištích přijímají na základě interakce provozních uživatelů a dalších subjektů zapojených do ATFCM a jehož cílem je zmenšení zpoždění, zvýšená předvídatelnost událostí a optimalizované využití zdrojů;
2)
„provozním plánem letiště“ se rozumí jediný, společný a kolektivně schválený průběžný plán, dostupný všem zúčastněným stranám letiště, jehož účelem je zajistit společný přehled o situaci a vytvořit základ, z něhož mohou vycházet rozhodnutí zúčastněných stran týkající se optimalizace procesu;
3)
„operačním plánem sítě“ se rozumí plán, včetně jeho podpůrných nástrojů, zpracovaný manažerem struktury vzdušného prostoru v koordinaci s provozními uživateli s cílem organizovat své provozní činnosti v krátkodobém a střednědobém horizontu v souladu s obecnými zásadami obsaženými ve strategickém plánu sítě. Část operačního plánu sítě, jejíž návrh je specifický pro evropskou síť tratí, zahrnuje plán optimalizace evropské sítě leteckých tratí;
4)
„provozováním funkce ATM“ se rozumí, že dotyčná funkce ATM je zavedena a plně se využívá v každodenním provozu;
5)
„cílovým datem zavedení“ se rozumí datum, dokdy má být dokončeno zavádění dotyčné funkce ATM a dokdy má být tato funkce plně využívána v provozu.
Článek 3
Funkce ATM a jejich zavedení
1. Pilotní společný projekt zahrnuje tyto funkce ATM:
a)
rozšířené řízení příletů (Extended Arrival Management) a navigace založená na výkonnosti v koncových řízených oblastech s vysokou hustotou letového provozu (Performance Based Navigation in the High Density Terminal Manoeuvring Areas);
b)
integrace a propustnost letiště (Airport Integration and Throughput);
c)
flexibilní uspořádání vzdušného prostoru a volné tratě (Flexible Airspace Management and Free Route);
d)
kooperativní řízení využití sítě (Network Collaborative Management);
e)
globální informační řídicí systém - počáteční fáze (Initial System Wide Information Management);
f)
sdílení informací o dráze letu - počáteční fáze (Initial Trajectory Information Sharing).
Uvedené funkce ATM jsou popsány v příloze.
2. Provozní uživatelé uvedení v příloze a manažer struktury vzdušného prostoru zavedou funkce ATM uvedené v odstavci 1 a provedou související provozní postupy umožňující jejich hladký provoz v souladu s přílohou a prováděcím nařízením Komise (EU) č. 409/2013. Vojenští provozní uživatelé uvedené funkce ATM zavedou pouze v rozsahu nezbytném pro dodržení požadavků bodu 4 části A přílohy II nařízení (ES) č. 552/2004.
Článek 4
Referenční a podpůrné materiály
Komise zveřejní na svých internetových stránkách tyto referenční a podpůrné materiály pro zavedení funkcí ATM uvedených v čl. 3 odst. 1:
a)
orientační seznam podpůrných materiálů pro fázi standardizace a industrializace, které má dodat společný podnik SESAR, včetně cílových dat pro dodání;
b)
orientační plán potřeb standardizace a regulace, včetně odkazů na prováděcí pravidla a specifikace Společenství vypracované v souladu s články 3 a 4 nařízení (ES) č. 552/2004, a související cílová data pro dodání;
c)
celková analýza nákladů a přínosů, na jejímž základě provozní uživatelé schválili pilotní společný projekt.
Článek 5
Sledování
Komise provádí sledování podle článku 6 prováděcího nařízení (EU) č. 409/2013 zejména prostřednictvím těchto nástrojů pro plánování a podávání zpráv:
a)
mechanismů pro plánování evropského hlavního plánu ATM a podávání zpráv o jeho provádění;
b)
strategického a operačního plánu sítě;
c)
plánů výkonnosti, zejména prostřednictvím informací uvedených v čl. 11 odst. 3 písm. c), čl. 11 odst. 5 a v bodě 2 přílohy II prováděcího nařízení Komise (EU) č. 390/2013 (6);
d)
výkazních tabulek ohledně nákladů na letové navigační služby, zejména prostřednictvím informací uvedených v řádku 3.8 tabulky 1 a v bodě 2 písm. m) přílohy II a v řádcích 2.1 až 2.4 tabulky 3 přílohy VII prováděcího nařízení Komise (EU) č. 391/2013 (7);
e)
sledování provádění projektů uvedených v článku 10 prováděcího nařízení (EU) č. 409/2013 zaváděcím manažerem;
f)
mechanismů pro plánování funkčních bloků vzdušného prostoru a podávání zpráv o jejich provádění;
g)
mechanismů pro plánování standardizace a podávání zpráv o jejím provádění.
Článek 6
Přezkum
Komise toto nařízení přezkoumá na základě informací a doporučení poskytnutých zaváděcím manažerem v souladu s čl. 9 odst. 2 písm. e) prováděcího nařízení (EU) č. 409/2013 poté, co provedl koordinaci a konzultace stanovené článkem 9 uvedeného nařízení, informací získaných v rámci sledování podle článku 5 a technologického vývoje v oblasti ATM a výsledky přezkumu předloží Výboru pro jednotné nebe.
Přezkum se týká zejména těchto aspektů:
a)
pokroku při zavádění funkcí ATM podle čl. 3 odst. 1;
b)
využití stávajících pobídek pro provádění pilotního společného projektu a možností nových pobídek;
c)
příspěvku pilotního společného projektu k dosažení výkonnostních cílů a k realizaci flexibilního využití vzdušného prostoru;
d)
skutečných nákladů a přínosů vyplývajících ze zavedení funkcí ATM podle čl. 3 odst. 1, včetně identifikace případných nepříznivých dopadů na místní nebo regionální úrovni pro jakoukoli konkrétní kategorii provozních uživatelů;
e)
potřeby upravit pilotní společný projekt, zejména jeho osobní a zeměpisnou působnost, a cílová data zavedení uvedená v příloze;
f)
pokroku při vypracování referenčních a podpůrných materiálů uvedených v článku 4.
Komise zahájí první přezkum nejpozději 18 měsíců po schválení zaváděcího programu.
Článek 7
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 27. června 2014.
A BIZOTTSÁG 716/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2014. június 27.)
az európai légiforgalmi szolgáltatási főterv végrehajtását támogató kísérleti közös projekt létrehozásáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a léginavigációs szolgálatoknak az egységes európai égbolt keretében történő ellátásáról szóló, 2004. március 10-i 550/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 15a. cikke (3) bekezdésére,
mivel:
(1)
Az egységes európai égbolt légiforgalmi szolgáltatási kutatási és fejlesztési projekt (a SESAR-projekt) az európai légiforgalmi szolgáltatás (ATM) korszerűsítésére irányul, és mint ilyen, az egységes európai égbolt technológiai pillére. Célja, hogy az Unió 2030-ra olyan nagy teljesítményű légiforgalmi szolgáltatási infrastruktúrával rendelkezzen, amely lehetővé teszi nemcsak a légi közlekedés biztonságos és környezetbarát működését, hanem továbbfejlesztését is.
(2)
A 409/2013/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2) megállapította a közös projektek tartalmára, kidolgozására, elfogadására, kivitelezésére és nyomon követésére vonatkozó követelményeket. Úgy rendelkezik, hogy a közös projektek kivitelezését az üzemeltetési vezető által összehangolt végrehajtási projektek segítségével, egy üzemeltetési program alapján kell végezni.
(3)
A 409/2013/EU végrehajtási rendelet értelmében a közös projektek célja az európai ATM-főtervben azonosított alapvető működési változtatások megvalósításához hozzájáruló, kivitelezésre kész ATM-funkciók megfelelő időben, koordinált és összehangolt módon történő üzembe helyezése. A közös projektek csak az európai uniós teljesítménycélok eléréséhez jelentősen hozzájáruló, összehangolt üzembe helyezést igénylő ATM-funkciókkal foglalkozhatnak.
(4)
A Bizottság felkérésére a SESAR Közös Vállalkozás elkészítette az első közös projekt első tervezetét, ez a „kísérleti közös projekt”.
(5)
Az első tervezetet a Bizottság az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség (EASA), az Európai Védelmi Ügynökség, a hálózatirányító, a teljesítmény-felülvizsgálati szerv, az Eurocontrol, az európai szabványügyi szervezetek és a Polgári Repülési Berendezésekkel Foglalkozó Európai Szervezet (Eurocae) segédletével részletesen átnézte és felülvizsgálta.
(6)
Ezt követően a Bizottság független globális költség-haszon elemzést készített, és konzultált a tagállamokkal valamint az érintettekkel.
(7)
Mindezek alapján készült el a Bizottság javaslata a kísérleti közös projektről. A 409/2013/EU végrehajtási rendeletnek megfelelően a javaslatot a SESAR polgári légtérfelhasználók csoportja 2014. április 30-án jóvá hagyta; a léginavigációs szolgálatok a javaslatot 2014. április 30-án hagyták jóvá; a repülőtér-üzemeltetők a javaslatot 2014. április 29-én hagyták jóvá; a hálózatkezelő a javaslatot 2014. április 25-én hagyta jóvá; az európai országos meteorológiai szolgálatok pedig 2014. április 30-án hagyták jóvá.
(8)
A kísérleti közös projekt hat ATM-funkciót azonosít, melyek a következők: kiterjesztett érkezéskezelés és teljesítményalapú navigáció a nagy forgalmú közelkörzeti légterekben; repülőtéri integráció és forgalmi kapacitás; rugalmas légtérkezelés és szabad út; hálózati közös irányítás; kezdeti rendszerszintű információkezelés; kezdeti útvonalinformáció-megosztás. E hat ATM-funkció üzembe helyezését kötelezővé kell tenni.
(9)
A kiterjesztett érkezéskezelés és a teljesítményalapú navigáció a nagy forgalmú közelkörzeti légterekben funkció várhatóan javítja majd a megközelítési útvonalak követésének pontosságát és elősegíti a légi forgalom sorrendezését korai fázisban, ezáltal csökkentve az üzemanyagfogyasztást és a környezeti hatásokat a süllyedési/érkezési szakaszban. Ez a funkció részben kiterjed az európai ATM-főtervben meghatározott 1. lépésben szükséges egyik alapvető működési változtatásra: a forgalomösszehangolási kulcstényezőre.
(10)
A repülőtéri integráció és forgalmi kapacitás funkciótól a futópályák biztonságának és kihasználtságának javulása várható, szintén biztosítva üzemanyag-megtakarítást, a késések visszaszorítását és a repülőtéri kapacitás bővülését. Ez a funkció részben kiterjed az európai ATM-főtervben meghatározott 1. lépésben szükséges egyik alapvető működési változtatásra: a repülőtéri integráció és forgalmi kapacitás kulcstényezőre.
(11)
A rugalmas légtérkezelés és szabad út funkció várhatóan hozzájárul majd a légtér jobb kihasználásához, ezzel jelentős mértékben csökkentve az üzemanyag-fogyasztást és a késéseket. Ez a funkció részben kiterjed az európai ATM-főtervben meghatározott 1. lépésben szükséges egyik alapvető működési változtatásra: a négydimenziós útvonalkezelés kulcstényezőre.
(12)
A hálózati közös irányítás funkció az ATM-szereplők által használt hálózati információk minőségének és időszerűségének javítására irányul, a léginavigációs szolgálatok szempontjából jelentősen javítva a teljesítményt és csökkentve a késedelmek okozta költségeket. Ez a funkció részben kiterjed az európai ATM-főtervben meghatározott 1. lépésben szükséges egyik alapvető működési változtatásra: a hálózati közös irányítás és dinamikus kapacitáskezelés kulcstényezőre.
(13)
A kezdeti rendszerszintű információkezelés funkció internetprotokollalapú hálózatra kapcsolt, rendszerszintű információkezelésre (SWIM) képes rendszereken keresztül nyújtott és igénybevett szolgáltatásokat takar, és várhatóan jelentős mértékben fokozza a léginavigációs szolgálatok teljesítményét. Ez a funkció részben kiterjed az európai ATM-főtervben meghatározott 1. lépésben szükséges egyik alapvető működési változtatásra: a SWIM (rendszerszintű információkezelés) kulcstényezőre.
(14)
A kezdeti útvonalinformáció-megosztási funkció továbbfejlesztett repüésiadat-feldolgozás mellett javíthatja a repülőgépek útvonalainak előrejelezhetőségét, ami egyaránt jó a légtérfelhasználóknak, a hálózat-irányítónak és a léginavigációs szolgáltatóknak, kevesebb taktikai beavatkozást tesz szükségessé és javítja a forgalom zavartalanságát. Mindez várhatóan kedvez az ANS-teljesítménynek, az üzemanyag-takarékosságnak és a késések kiszámíthatóságának. Ez a funkció részben kiterjed az európai ATM-főtervben meghatározott 1. lépésben szükséges egyik alapvető működési változtatásra: a légtérkezeléstől a négydimenziós útvonalkezelés felé való elmozdulás kulcstényezőre, és a közös útvonal-információ használata révén közvetetten kihat a többi ATM-funkció egyéb kulcstényezőire is.
(15)
A kísérleti közös projekt maradéktalan sikere megkívánja, hogy egyes harmadik országbeli érdekeltek is hozzájáruljanak egyes részei megvalósításához. E felek bevonását az üzemeltetési vezető a 409/2013/EU végrehajtási rendelettel összhangban szervezi meg. A harmadik felek vagy operatív érdekeltjeik bevonása nincs kihatással a a léginavigációs szolgálatok és ATM-funkciók terén érvényes hatáskör-megosztásra.
(16)
Az ATM-funkciók üzembe helyezésében részt vevő operatív érdekelt felek munkájának segítésére a Bizottságnak kötelező erőt nem hordozó referenciaanyagokat kell kiadnia, úgymint: segédleteket a szabványosítási és iparosítási szakaszhoz, amelyeket a SESAR Közös Vállalkozásnak kell megvalósítania, ütemtervet a szabványosítási és szabályozási igényekről, valamint a kísérleti közös projekt végrehajtását támogató globális költség-haszon elemzéseket. A segédleteket adott esetben az 552/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (3) előírt eljárásoknak megfelelően kell összeállítani, és ebbe a folyamatba az említett rendelet értelmében be kell vonni a nemzeti felügyeleti hatóságokat.
(17)
A kísérleti közös projekt végrehajtását lehetőleg a meglévő nyomonkövetési mechanizmusok és a már kialakított konzultációs keretek segítségével kell figyelemmel kísérni, valamennyi érdekelt fél bevonásával.
(18)
Létre kell hozni a megfelelő mechanizmusokat e rendelet felülvizsgálatára, amely magában foglalja a 409/2013/EU végrehajtási rendelet 9. cikkében említett szereplők - nevezetesen: a nemzeti felügyeleti hatóságok, a honvédség, a SESAR Közös Vállalkozás, a hálózatirányító és a gyártóipar - munkáját összehangoló üzemeltetési vezető részvételét, hogy a Bizottság szükség szerint módosíthassa e rendeletet. Az üzemeltetési vezetőnek a 409/2013/EU végrehajtási rendelet 9. cikke (7) bekezdése c) pontjának megfelelően figyelembe kell vennie a nemzeti és a közös védelmi képességekre gyakorolt hatást. A tagállamoknak az egységes európai égbolttal kapcsolatos katonai kérdésekre vonatkozó általános nyilatkozatával (4) összhangban a kísérleti közös projekt keretében is prioritás a katonai féllel való együttműködés. E nyilatkozatnak megfelelően a tagállamoknak bővíteniük kell a polgári-katonai együttműködést, és - amennyiben és amilyen mértékben valamennyi érintett tagállam szükségesnek ítéli meg - elő kell segíteniük a fegyveres erőik közötti együttműködést a légiforgalmi irányítást érintő valamennyi kérdésben.
(19)
Az 549/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) 1. cikke (2) bekezdésének megfelelően e rendelet alkalmazása nem sérti a tagállamoknak a saját légterük feletti szuverenitását és a közrenddel, a közbiztonsággal és védelmi kérdésekkel kapcsolatos követelményeit. E rendelet hatálya nem terjed ki a katonai műveletekre és kiképzésekre.
(20)
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az egységes égbolttal foglalkozó bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Tárgy és hatály
(1) Ez a rendelet létrehozza az első közös projektet (a továbbiakban: kísérleti közös projekt). A kísérleti közös projekt meghatározza azon ATM-funkciók első körét, amelyek megfelelő időben történő, koordinált és összehangolt üzembe helyezésére szükség van az európai ATM-főtervben megnevezett alapvető működési változtatások megvalósításához.
(2) Ez a rendelet az Európai Légiforgalmi Szolgáltatási Hálózatra (EATMN), valamint az 552/2004/EK rendelet I. mellékletében említett léginavigációs szolgáltatási rendszerekre alkalmazandó. Vonatkozik a mellékletében felsorolt minden érintett félre.
2. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában az 549/2004/EK rendelet 2. cikkében és a 409/2013/EU végrehajtási rendelet 2. cikkében szereplő fogalommeghatározások érvényesek.
Emellett a következő fogalommeghatározások is alkalmazandók:
1.
„együttműködésen alapuló repülőtéri döntéshozatal”: az a folyamat, amelyben a légiforgalmi áramlás- és kapacitásszervezéssel kapcsolatos döntéseket a különböző operatív érintett felek és más résztvevő szereplők közötti kapcsolatfelvétel alapján hozzák meg, célja a késedelmek csökkentése, az események előreláthatóságának javítása és a források kihasználásának optimalizálása;
2.
„repülőtéri működési terv”: a repülőtér működésében érintett szereplők rendelkezésére álló, közösen megállapított és egységes terv, amely meghatározza a repülőtéri munka általános rendjét, és amely alapján az érintettek dönthetnek egyes folyamatok optimalizálásáról;
3.
„hálózatműködtetési terv:” a hálózatstratégiai terv irányadó elveinek megfelelően a hálózatkezelő által az operatív érdekelt felekkel együtt kidolgozott, a rövid és középtávú operatív tevékenységek megszervezésére vonatkozó terv és annak támogató eszközei. A hálózatműködtetési terv európai útvonalhálózat-kialakítást érintő része magában foglalja az európai útvonalhálózat-javítási tervet;
4.
„ATM-funkció működtetése:” azt jelenti, hogy az adott ATM-funkciót szolgálatba állítják, és a mindennapos műveletek során teljes körűen használják;
5.
„üzembehelyezési céldátum:” az az időpont, amikorra az adott ATM-funkciót ki kell alakítani és hiánytalanul kell működtetni.
3. cikk
Az ATM-funkciók és üzembe helyezésük
(1) A kísérleti közös projekt a következő ATM-funkciókra terjed ki:
a)
kiterjesztett érkezéskezelés és teljesítményalapú navigáció a nagy forgalmú közelkörzeti légterekben;
b)
repülőtéri integráció és forgalmi kapacitás;
c)
rugalmas légtérkezelés és szabad út;
d)
hálózati közös irányítás;
e)
kezdeti rendszerszintű információkezelés;
f)
kezdeti útvonalinformáció-megosztás.
Ezen ATM-funkciók leírása a mellékletben található.
(2) A mellékletben azonosított operatív érdekelt felek és a hálózatirányító üzembe helyezik az (1) bekezdésben említett ATM-funkciókat, és végrehajtják az azok zökkenőmentes működéséhez szükséges kapcsolódó operatív eljárásokat a mellékletnek, valamint a 409/2013/EU bizottsági végrehajtási rendeletnek megfelelően. A katonai operatív érdekelt felek csak az 552/2004/EK rendelet II. melléklete A. részének 4. pontja szerinti megfeleléshez szükséges mértékben helyezik üzembe ezeket az ATM-funkciókat.
4. cikk
Referencia- és segédanyagok
A Bizottság az internetes oldalain elérhetővé teszi a 3. cikk (1) bekezdésében említett ATM-funkciók üzembe helyezésével kapcsolatos következő referencia- és segédanyagokat:
a)
a SESAR Közös Vállalkozás által végrehajtandó szabványosítási és iparosítási szakaszban használható segédanyagok tájékoztató jellegű felsorolása és megvalósítási céldátumok;
b)
tájékoztató jellegű menetrend a szabványosítási és szabályozási igényekről, hivatkozva azon végrehajtási szabályokra és közösségi műszaki előírásokra, amelyeket az 552/2004/EK rendelet 3. és 4. cikke alapján kell elfogadni, megvalósítási céldátumokkal;
c)
globális költség-haszon elemzés a kísérleti közös projektbe bevonandó felek szempontjából.
5. cikk
Nyomon követés
A 409/2013/EU végrehajtási rendelet 6. cikkében előírt, a Bizottság általi nyomon követést a következő tervezési és jelentéstételi eszközök segítségével kell végezni:
a)
az európai ATM-főterv tervezési és végrehajtási jelentéstételi mechanizmusai;
b)
a hálózatstratégiai terv és a hálózatműködtetési terv;
c)
a teljesítménytervek, különösen a 390/2013/EU bizottsági végrehajtási rendelet (6) 11. cikke (3) bekezdésének c) pontja, 11. cikkének (5) bekezdése, valamint II. mellékletének 2. pontja szerinti információk;
d)
a léginavigációs költségek jelentésére szolgáló táblázatok, különösen a 391/2013/EU bizottsági végrehajtási rendelet (7) II. mellékletének 1. táblázata 3.8. sorában, 2. pontja m) alpontjában és VII. melléklete 3. táblázatának 2.1-2.4. sorában említett információk;
e)
a 409/2013/EU végrehajtási rendelet 10. cikkében említett végrehajtási projektek megvalósításának az üzemeltetési vezető által végzett nyomon követése;
f)
a funkcionális légtérblokkok tervezésére és végrehajtására vonatkozó jelentéstételi mechanizmusok;
g)
a szabványosítást érintő tervezéssel és végrehajtással kapcsolatos jelentéstételi mechanizmusok.
6. cikk
Felülvizsgálat
A Bizottság felülvizsgálja e rendeletet a következők alapján: az üzemeltetési vezetőtől a 409/2013/EU végrehajtási rendelet 9. cikke (2) bekezdése e) pontjának megfelelően kapott információk és tanácsok, amelyek az ugyanezen rendelet 9. cikkében előírt egyeztetést és konzultációt követően születtek; az 5. cikkben említett nyomon követés keretében birtokába jutott információk; a légiforgalmi szolgáltatások technológiai fejlődése, és a felülvizsgálat eredményét az egységes égbolttal foglalkozó bizottság elé terjeszti.
A felülvizsgálat különösen a következő kérdésekkel foglalkozik:
a)
a 3. cikk (1) bekezdésében említett ATM-funkciók üzembe helyezésének előrehaladása;
b)
a kísérleti közös projekt végrehajtására irányuló meglévő ösztönzők használata, esetleges új ösztönzők;
c)
a kísérleti közös projekt hozzájárulása a teljesítménycélok eléréséhez és a rugalmas légtérhasználat kialakulásához;
d)
a 3. cikk (1) bekezdésében említett ATM-funkciók üzembe helyezésének valós költségei és haszna, beleértve bármely olyan helyi vagy regionális kedvezőtlen hatást, amely valamely operatív érdekelt félnél felmerülhet;
e)
a kísérleti közös projekt kiigazításának szükségessége, különösen személyi és földrajzi hatálya, valamint a mellékletben meghatározott üzembehelyezési céldátumok tekintetében;
f)
a 4. cikkben említett referencia- és segédanyagok elkészítésének előrehaladása.
Az első felülvizsgálatot a Bizottság legkésőbb az üzemeltetési program jóváhagyásától számított 18 hónap elteltével megkezdi.
7. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2014. június 27-én.